# Euroopa Liidu C 141/29.

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 141 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 63. aastakäik29. aprill 2020 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 141

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

63. aastakäik29. aprill 2020

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Regioonide komitee |
| | Regioonide Komitee täiskogu 138. istungjärk, 11.2.2020–12.2.2020 |
| 2020/C 141/01 | Euroopa Regioonide Komitee resolutsioon 2020. aasta kestliku majanduskasvu strateegia | 1 |
| 2020/C 141/02 | Euroopa Regioonide Komitee resolutsioon Euroopa tulevikku käsitleva konverentsi teemal | 5 |
| 2020/C 141/03 | Euroopa Regioonide Komitee resolutsioon Euroopa Komisjoni 2020. aasta tööprogrammi kohta | 8 |
| | ARVAMUSED |
| | Regioonide komitee |
| | Regioonide Komitee täiskogu 138. istungjärk, 11.2.2020–12.2.2020 |
| 2020/C 141/04 | Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Õigusriigi tugevdamine liidus – tegevuskava | 15 |
| 2020/C 141/05 | Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Laienemispakett 2019 | 20 |
| 2020/C 141/06 | Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Piirkondade ja linnade panus Aafrika arengusse | 25 |
| 2020/C 141/07 | Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Keskkonnapoliitika allpool omavalitsuse tasandit: kestlike naabruskondade ja väikeste kogukondade suunas | 29 |
| 2020/C 141/08 | Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Ajude äravool ELis: probleemi käsitlemine kõigil tasandeil | 34 |
| 2020/C 141/09 | Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Kultuur edasipüüdlikumas Euroopa Liidus: piirkondade ja linnade roll | 39 |

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Regioonide komitee

Regioonide Komitee täiskogu 138. istungjärk, 11.2.2020–12.2.2020

2020/C 141/01

Euroopa Regioonide Komitee resolutsioon 2020. aasta kestliku majanduskasvu strateegia

1

2020/C 141/02

Euroopa Regioonide Komitee resolutsioon Euroopa tulevikku käsitleva konverentsi teemal

5

2020/C 141/03

Euroopa Regioonide Komitee resolutsioon Euroopa Komisjoni 2020. aasta tööprogrammi kohta

8

ARVAMUSED

Regioonide komitee

Regioonide Komitee täiskogu 138. istungjärk, 11.2.2020–12.2.2020

2020/C 141/04

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Õigusriigi tugevdamine liidus – tegevuskava

15

2020/C 141/05

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Laienemispakett 2019

20

2020/C 141/06

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Piirkondade ja linnade panus Aafrika arengusse

25

2020/C 141/07

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Keskkonnapoliitika allpool omavalitsuse tasandit: kestlike naabruskondade ja väikeste kogukondade suunas

29

2020/C 141/08

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Ajude äravool ELis: probleemi käsitlemine kõigil tasandeil

34

2020/C 141/09

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Kultuur edasipüüdlikumas Euroopa Liidus: piirkondade ja linnade roll

39

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Regioonide komitee

Regioonide Komitee täiskogu 138. istungjärk, 11.2.2020–12.2.2020

| 29.4.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 141/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.4.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 141/1

---

Euroopa Regioonide Komitee resolutsioon „2020. aasta kestliku majanduskasvu strateegia“

(2020/C 141/01)

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE,

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni teatist „2020. aasta kestliku majanduskasvu strateegia“, (1) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni teatist „2020. aasta kestliku majanduskasvu strateegia“, (1)

| — | võttes arvesse komitee 9. oktoobri 2019. aasta resolutsiooni „2019. aasta Euroopa poolaasta ja 2020. aasta majanduskasvu analüüs“, (2) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komitee 9. oktoobri 2019. aasta resolutsiooni „2019. aasta Euroopa poolaasta ja 2020. aasta majanduskasvu analüüs“, (2)

Kestliku arengu eesmärkide integreerimine Euroopa poolaastasse

| 1. | tunneb heameelt 2020. aasta kestliku arengu strateegia kui lähtepunkti üle kestliku arengu eesmärkide integreerimiseks Euroopa poolaastasse, mis annab Euroopa poolaastale vajaliku pikemaajalise perspektiivi ja puhtmajanduslikest kaalutlustest laiema fookuse; |
| --- | --- |

1.

| 2. | on seisukohal, et iga-aastase kestliku arengu strateegia kasutamine poliitika koordineerimise vahendina Euroopa rohelise kokkuleppe rakendamiseks nõuab põhjalikke muudatusi juhtimises ja hoiakutes, mis kaasnevad poolaasta protsessiga tervikuna, ning taaskeskendumist Euroopa poolaasta eest vastutamisele kohapeal; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rõhutab, et kestliku arengu eesmärkide saavutamiseks tuleb terviklikult käsitleda kõiki kestliku arengu mõõtmeid (konkurentsivõime, kaasatus, keskkond, hea valitsemistava), mis on laiemad kui roheline kokkulepe; kestliku arengu eesmärkide poole liikumiseks peab poliitika olema kompromisside ja jaotusprobleemidega tegelemisel sidus. See hõlmab ka teadmiste loomise ja jagamise ning innovatsiooni kultuurilise ja sotsiaalse mõõtme tugevdamist. Euroopa poolaasta peaks võimaldama kõigil valitsustasanditel ja asjaomastel sidusrühmadel partnerluses tegutsedes need kompromissid kindlaks määrata ja nendega tegeleda, vältides kapseldunud mõtlemist ja tagades sidususe, süvalaiendades samal ajal kestliku arengu eesmärke kõigis poliitikavaldkondades; |
| --- | --- |

3.

| 4. | väljendab heameelt teate üle, et riigiaruannetes ja riiklikes reformikavades võetakse kasutusele eraldi osad kestliku arengu eesmärkide jälgimiseks ja nendega seotud poliitika hindamiseks ning et riigipõhistes soovitustes käsitletakse riikide konkreetset panust kestliku arengu eesmärkide saavutamisse. Komitee märgib, et kestliku arengu eesmärkide integreerimisel Euroopa poolaastasse tuleb arvesse võtta territoriaalselt erinevaid lähtepunkte, ja nõuab asjakohast statistilist alust kestliku arengu eesmärkide jälgimiseks piirkondlikul tasandil; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nõuab, et nii rohelises kokkuleppes kui ka iga-aastases kestliku arengu strateegias ette nähtud meetmetel oleks selge ajakava ning selged tähtajalised ja mõõdetavad alaeesmärgid kestliku arengu eesmärkide poole liikumiseks. Komitee rõhutab, et sellised alaeesmärgid ja ajakavad tuleks seada kombineeritud ülalt-alla ja alt-üles protsesside kaudu, milles kõik valitsustasandid ja asjaomased sidusrühmad peaksid töötama partnerluses; |
| --- | --- |

5.

| 6. | nõustub euroala liikmesriikidele antud soovituste üldise suunaga, kuid märgib, et need toetavad kestliku arengu eesmärkide ja rohelise kokkuleppe keskkonnasäästlikumaks muutmise ja kaasamise ambitsioone vaid vähesel määral ega pööra piisavalt tähelepanu poliitilistele väljakutsetele, mis tulenevad lähtepunktide tegelikest territoriaalsetest erinevustest; |
| --- | --- |

6.

| 7. | märgib, et kestliku Euroopa investeerimiskava eesmärk on suunata järgmisel kümnendil kestlikesse investeeringutesse üks triljon eurot. Komitee peab siiski kahetsusväärseks, et kava on suures osas olemasolevate või eelnevalt kavandatud meetmete, algatuste ja rahastamisvahendite kogum, mis on nüüd koondatud ühise pealkirja alla. Seepärast on komitee mures, et kava ei pruugi aidata koondada rahalisi vahendeid ja koordineerimist, mis on vajalikud, et tagada kestliku arengu eesmärkide tulemuslik rakendamine Euroopas 2030. aastaks; seoses sellega kutsub komitee täiendavalt hindama kestlikule arengule üleminekuga seonduvaid kulusid ja koostama täpsema kava nende rahastamiseks. Eritähelepanu tuleks pöörata linnade ja piirkondade juhitud koostööpõhiste avaliku ja erasektori innovatsioonialgatuste edendamisele; |
| --- | --- |

7.

| 8. | rõhutab vajadust vaadata läbi stabiilsuse ja kasvu pakt, et võimaldada diferentseeritud raamatupidamist rahaliste vahendite suhtes, mida on vaja avaliku sektori investeeringute rahastamiseks kõigil valitsustasanditel eesmärgiga rakendada rohelist kokkulepet; |
| --- | --- |

8.

| 9. | nõustub, et liikmesriikide struktuurireformid strateegilistes poliitikavaldkondades, mis on olulised aluslepingu eesmärkide ja ELi poliitika rakendamiseks, on võtmetähtsusega ELi lähenemise ja konkurentsivõime seisukohast, sealhulgas ühtse turu süvendamiseks. Euroopa poolaasta loob kasuliku raamistiku nende reformide edendamiseks, eeldusel et ELi rahastamise tingimustele vastavate struktuurireformide ulatus määratakse kindlaks vastavalt subsidiaarsuse põhimõttele ning et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on sellesse täieõiguslike partneritena kaasatud; |
| --- | --- |

9.

Euroopa poolaasta territoriaalne mõõde

| 10. | peab tervitatavaks keskendumist suurenevatele piirkondlikele erinevustele ning neist tulenevatele majanduskasvu ja ühtekuuluvusega seotud probleemidele nii liikmesriikides kui ka nende vahel. Komitee rõhutab, et lähtepunktide erinevus mõjutab oluliselt seda, kuidas liikmesriigid ja nende piirkonnad oma kestlikkuspoliitikat kujundavad ja rakendavad. Ta toonitab, et territoriaalsete erinevustega tuleks tegeleda kohapõhise poliitika abil, mida toetavad territoriaalse mõju hindamised; |
| --- | --- |

10.

| 11. | rõhutab, et riigiaruanded ja eelkõige nende D lisad, milles antakse juhiseid piirkondliku ja kohaliku tasandi investeerimispoliitika, sealhulgas ühtekuuluvuspoliitika ja õiglase ülemineku fondi raames rahastatavate investeerimismeetmete kohta, on üha asjakohasemad. Komitee rõhutab, et vastavalt komitee uuringule keskvalitsuse ees linnu ja piirkondi esindavate riiklike ühenduste kohta ei olnud kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused piisavalt kaasatud D lisa ettevalmistamisse ja arutamisse poliitilisel tasandil ning et D lisa ei anna sageli täpset ülevaadet nende investeerimisvajadustest; |
| --- | --- |

11.

| 12. | rõhutab, et rohelise kokkuleppe kestlikkuse ja sotsiaalse kaasatuse eesmärkide saavutamiseks on vaja head järjepidevust ja koordineerimist Euroopa poolaasta ja ühtekuuluvuspoliitika vahel. Kestlikule arengule ülemineku kulud ei peaks jääma kõige haavatavamate kanda – seepärast peab õiglase ülemineku mehhanism pakkuma kohandatud toetust kõige enam mõjutatud inimestele ja piirkondadele, eelkõige neile, kes sõltuvad suurel määral fossiilkütustest, näiteks isoleeritud energiasüsteemiga piirkonnad, ja energiamahukatest tööstusharudest ning kes pärast oma CO2 heite vähendamise kohustuste täitmist kannatavad energiamudeli muutmisest tulenevate sotsiaalsete ja majanduslike tagajärgede käes. Lisaks väljendab komitee heameelt, et õiglase ülemineku fondi juhtimine põhineb ühissätete määrusel, ning nõuab selgeid ja objektiivseid eraldamiskriteeriume; |
| --- | --- |

12.

Euroopa poolaasta sotsiaalne mõõde

| 13. | toetab kestliku arengu eesmärkide integreerimist kestliku majandusstrateegia kavandamisse, eriti kuna alaeesmärgid on suures osas kooskõlas Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamisega. Seepärast väljendab komitee heameelt hiljutise teatise „Tugev sotsiaalne Euroopa õiglaste üleminekute jaoks“ (3) üle ja kutsub üles esitama kiiresti Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamise tegevuskava; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kutsub komisjoni üles tegema ettepanekuid edasiste meetmete kohta soolise tööhõive- ja palgalõhe vähendamiseks; |
| --- | --- |

14.

| 15. | väljendab heameelt piirkondliku mõõtme lisamise üle viimasesse ühisesse tööhõivearuandesse, mis kajastab komitee 2019. aasta septembri Euroopa piirkondliku sotsiaalvaldkonna tulemustabelit; |
| --- | --- |

15.

| 16. | jagab komisjoni muret vananeva elanikkonna ja muude demograafiliste probleemide negatiivse mõju pärast, nagu hõre ja hajaasustus, noorte arvu vähenemine ja kahanev sündimus, ning kutsub üles võtma arvesse komitee arvamuses „Demograafilised muutused: ettepanekud nende negatiivsete mõjude mõõtmise ja leevendamise kohta ELi piirkondades“ ja „ELi vastus demograafilistele väljakutsetele“ esitatud soovitusi; |
| --- | --- |

16.

Euroopa poolaasta juhtimine

| 17. | märgib, et ELi majanduskasvu mudel saab kestliku arengu eesmärkides ja rohelises kokkuleppes sätestatud ülemaailmsete eesmärkide saavutamisele edukalt kaasa aidata ainult siis, kui on tagatud nõuetekohane koordineerimine kohalike ja piirkondlike omavalitsustega. Komitee kordab vajadust võtta kohapeal suurem vastutus Euroopa poolaasta eest, et seda tõhustada, pidades silmas ELi uut ja ambitsioonikat eesmärki saavutada kestliku arengu eesmärgid, muu hulgas arvestades asjaolu, et OECD andmetel ei ole võimalik saavutada 65 % kestliku arengu eesmärkide 169 alaeesmärgist kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi täielikult kaasamata ja nendega koordineerimata. Selleks et Euroopa poolaasta täidaks oma lubadusi, tuleks minna kaugemale praegustest tavadest, mis põhinevad peamiselt poolaasta protsessi lõppetappides toimuvatel konsultatsioonidel, ning partneritena kaasata kõik valitsustasandid ja asjaomased sidusrühmad. See partnerluspõhine lähenemisviis tuleks kiiresti kasutusele võtta ja muuta kestliku arengu eesmärkide rakendamine kohalikul tasandil kohapõhisteks eesmärkideks ja alaeesmärkideks ning nendega seotud ajakavadeks. Selleks tuleb suuremat rõhku panna kestliku arengu eesmärkidega seotud tegevuskohustustele ja kestliku arengu eesmärkide rakendamise protsesside vabatahtlikule läbivaatamisele kohapeal; |
| --- | --- |

17.

| 18. | rõhutab, et Euroopa poolaasta raames antakse nüüd suuniseid Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest kaasrahastatavate investeeringute kavandamise ning väljapakutud lähenemise ja konkurentsivõime eelarvelise toetusvahendi kohta. Komitee hoiatab siiski, et Euroopa poolaasta tsentraliseeritud ülalt-alla lähenemisviis võib seada põhjendamatuid piiranguid ELi ühtekuuluvuspoliitika detsentraliseeritud alt-üles lähenemisviisile ja kohapõhisele poliitikale. Ühtlasi kutsub komitee üles viima ühtekuuluvuspoliitika mitmeaastase programmitöö lähenemisviisi kooskõlla Euroopa poolaastaga; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ärgitab ELi tulemuslikult koordineerima Euroopa poolaasta ja ELi ühtekuuluvuspoliitika protsesse samade partnerlus- ja mitmetasandilise valitsemise põhimõtete alusel. Ta tuletab meelde oma arvamust ühtekuuluvuspoliitika ja Euroopa poolaasta tihedamate sidemete kohta ning kordab ettepanekut koostada käitumisjuhend (4) kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamiseks Euroopa poolaastasse täieõiguslike partneritena sarnaselt partnerluse käitumisjuhendile ühissätete määruses (2014–2020). Komitee rõhutab vajadust edendada ELi rahastatud meetmete kasutamist kohalike ja piirkondlike omavalitsuste suutlikkuse suurendamiseks ning tuletab meelde oma hiljutist selleteemalist arvamust (5). Komitee kahetseb, et 2018. aasta struktuurireformi tugiprogrammi järelevalvearuandes ei ole esitatud andmeid programmi kasutamisest kohalikes ja piirkondlikes omavalitsustes; |
| --- | --- |

19.

| 20. | lisab, et kestliku arengu eesmärgid nõuavad oma olemuselt sidusrühmade, sealhulgas kohalike ja piirkondlike omavalitsuste aktiivset kaasamist. Seega tuleks pärast kestliku arengu eesmärkide saavutamisele suunatud ELi sidusrühmade platvormi volituste lõppemist määrata kindlaks uued ja mitte vähem ambitsioonikad vormid sidusrühmade kaasamiseks kestliku arengu eesmärkide saavutamisse, sealhulgas Euroopa poolaasta kaudu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | teeb presidendile ülesandeks edastada resolutsioon Euroopa Komisjonile, Euroopa Parlamendile, nõukogu eesistujariigile Horvaatiale ja Euroopa Ülemkogu eesistujale. |
| --- | --- |

21.

Brüssel, 12. veebruar 2020

Euroopa Regioonide Komitee president

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/HTML/?uri=CELEX:52019DC0650&from=ET.

1

(2)  https://webapi2016.cor.europa.eu/v1/documents/cor-2019-03856-00-00-res-tra-et.docx/content.

2

(3)  COM(2020) 14 final.

3

(4)  Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „Euroopa poolaasta juhtimise parandamine: käitumisjuhend kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamiseks“. Raportöör Rob Jonkman (NL/ECR). Vastu võetud 11. mail 2017.

4

(5)  Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste haldussuutlikkuse parandamine investeeringute ja struktuurireformide toetuseks aastatel 2021–2027“. Raportöör Manuela Bora (IT/PES). Vastu võetud 4. detsembril 2019.

5

---

| 29.4.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 141/5 |
| --- | --- | --- | --- |

29.4.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 141/5

---

Euroopa Regioonide Komitee resolutsioon Euroopa tulevikku käsitleva konverentsi teemal

(2020/C 141/02)

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE

Arvestades, et:

| a) | Euroopa Liidu demokraatlik legitiimsus seisneb kodanike usalduses Euroopa, riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil valitud esindajate vastu; |
| --- | --- |

a)

Euroopa Liidu demokraatlik legitiimsus seisneb kodanike usalduses Euroopa, riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil valitud esindajate vastu;

| b) | esindusdemokraatia on ELi projekti alus. Suurem valimisaktiivsus Euroopa Parlamendi 2019. aasta valimistel on näidanud kodanike suurt huvi ELi asjade kujundamise vastu; kõik valitsustasandid peavad reageerima uutele probleemidele ja looma uued viisid inimestega suhtlemiseks; |
| --- | --- |

b)

esindusdemokraatia on ELi projekti alus. Suurem valimisaktiivsus Euroopa Parlamendi 2019. aasta valimistel on näidanud kodanike suurt huvi ELi asjade kujundamise vastu; kõik valitsustasandid peavad reageerima uutele probleemidele ja looma uued viisid inimestega suhtlemiseks;

| c) | ELi liikmesriikides igal aastal riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil toimuvad valimised annavad võimaluse teavitada kodanikke sellest, kuidas Euroopa poliitika mõjutab kõiki valitsemistasandeid, aidates seega tugevdada ELi usaldusväärsust kodanike silmis; |
| --- | --- |

c)

ELi liikmesriikides igal aastal riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil toimuvad valimised annavad võimaluse teavitada kodanikke sellest, kuidas Euroopa poliitika mõjutab kõiki valitsemistasandeid, aidates seega tugevdada ELi usaldusväärsust kodanike silmis;

| d) | kohalike ja piirkondlike omavalitsuste otsustavat rolli näitab asjaolu, et nad vastutavad poole avaliku sektori investeeringute, ühe kolmandiku avaliku sektori kulutuste ja ühe neljandiku ELi maksutulude eest; |
| --- | --- |

d)

kohalike ja piirkondlike omavalitsuste otsustavat rolli näitab asjaolu, et nad vastutavad poole avaliku sektori investeeringute, ühe kolmandiku avaliku sektori kulutuste ja ühe neljandiku ELi maksutulude eest;

Euroopa Regioonide Komitee

| 1. | pooldab Euroopa Komisjoni, Euroopa Parlamendi ja nõukogu algatust luua Euroopa tuleviku teemaline konverents ning soovib aidata kaasa konkreetsete tulemuste saavutamisele ja ELi kodanikele käegakatsutavat kasu toovate meetmete võtmisele; |
| --- | --- |

1.

| 2. | usub, et konverents on võimalus määrata kindlaks meetmed, mida EL vajab, et suurendada oma suutlikkust saavutada tulemusi ja tõhustada demokraatlikku toimimist kooskõlas uue aktiivse subsidiaarsuse põhimõttega; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rõhutab, et üle miljoni kohalikul ja piirkondlikul tasandil valitud esindaja üle kogu ELi tuleks kaasata nii ELi poliitika kujundamisse kui ka ELi ja tema kodanike ühendamisse. Selle nähtavuse suurendamiseks võtab komitee ülesande edendada ELi-teemalisi arutelusid piirkondlikes parlamentides ja kohalikes volikogudes; |
| --- | --- |

3.

| 4. | väljendab heameelt kodanikega ühenduse loomiseks kavandatud meetmete üle ning toonitab avatud ja laiaulatuslike temaatiliste arutelude tähtsust; pooldab täielikult seda, et konverentsi olulised elemendid peaksid olema detsentraliseeritud, et kaasata otse ja aktiivselt piirkondi ja elanikke väljaspool Euroopa ja liikmesriikide pealinnu. Selleks toetab komitee oma liikmeid konverentsi teemadele keskenduvate kohalike ürituste korraldamisel ning töötab välja vahendid, mille abil koguda nende arutelude tulemused ja soovitused ning edastada need konverentsile; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nõuab, et võrgustiku Europe Direct keskused kaasataks Euroopa tulevikku käsitlevasse konverentsi ja neid peetaks piirkondlikeks osalemiskeskusteks, arvestades nende ulatust ja ka seda, et nende peamine ülesanne on tuua Euroopa küsimused üldiselt kodanikele lähemale. Võrgustiku Europe Direct keskustel on arutelude edendamisel olulised kogemused, seega on neil keskne roll selles, et Euroopa tulevikku käsitlev konverents oleks mahukas ja laiaulatuslik ning rikastatud erinevate arvamustega; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rõhutab, et konverentsiprotsessis tuleb tagada pluralism ja kaasatus. Komitee toetab täielikult Euroopa Parlamendi kahesuunalise lähenemisviisi ettepanekut: ühelt poolt konverentsi täiskogu institutsioonilisel tasandil ja teiselt poolt kodanike agoraad ja asjakohased detsentraliseeritud tegevused, kusjuures nende kahe vahel tuleb tagada võimalikult tihe side. Komitee nõuab, et põhjaliku arutelu soodustamiseks väljendaksid konverents ja sellega seotud tegevused Euroopa mitmekesisust; |
| --- | --- |

6.

| 7. | teeb ettepaneku, et konverentsil võetaks arvesse kohalikul ja piirkondlikul tasandil olemasolevate osalusdemokraatia vahenditega kogutud teavet, et täiendada esindusdemokraatia kanaleid. Siia kuuluvad näiteks mitmes piirkonnas edukaks osutunud kodanike dialoogid ja foorumid, mille osalejad valitakse välja juhumeetodil ja tagades tasakaalustatud koosseisu. Sellega seoses on osutunud kasulikuks ka kodanikefoorumite kombineerimine eksperdifoorumitega; |
| --- | --- |

7.

| 8. | leiab, et isegi pärast konverentsi lõppu peab EL jätkama oma kodanikega otse suhtlemist, tuginedes kaasavatest mudelitest saadud rikkalikele kogemustele, et luua alaline struktureeritud mehhanism dialoogi pidamiseks rohujuure tasandil. Neid alalisi struktureeritud mehhanisme tuleb kombineerida dialoogidega aktuaalsetel teemadel, millel võivad olla erinevad sihtrühmad; |
| --- | --- |

8.

| 9. | jagab seisukohta, et Euroopa projekti tulevase suuna rõhutamiseks on vaja tulevikku käsitlevasse konverentsi kaasata noored ja pöörata neile erilist tähelepanu, ning rõhutab, et kõigis konverentsi ettepanekutes tuleb võtta arvesse tulevaste põlvkondade muresid; |
| --- | --- |

9.

| 10. | nõuab selget keskendumist Euroopa Liidu ees seisvatele peamistele probleemidele ja alt üles suunatud arutelu konverentsi teemadel, sealhulgas keskkonna- ja kliimaprobleemid, sotsiaalne õiglus, kestlik areng, digiüleminek, ränne, Euroopa väärtuste ühendus, majandus ja töökohad, territoriaalne ühtekuuluvus ning muutused ELi poliitikas, protsessides, institutsioonides ja ressurssides, aga ka kohaliku ja piirkondliku demokraatia ja omavalitsuse roll, mis on vajalikud selleks, et võimaldada ELil vastata kodanike vajadustele ja ootustele nendes küsimustes. Konverentsi tulemuste nõuetekohaseks rakendamiseks ei tohiks välistada võimalikke muudatusi ELi aluslepingutes; |
| --- | --- |

10.

| 11. | peab tervitatavaks, et Euroopa Parlamendi seisukohas Euroopa tuleviku konverentsi kohta (P9_TA-PROV (2020)0010) tehakse ettepanek, et kogu konverentsi protsessi jooksul tuleks korraldada mitmeid poliitilisi prioriteete kajastavaid temaatilisi kodanike agoraasid ning et need peaksid koosnema maksimaalselt 200–300 kodanikust ning vähemalt kolmest kodanikust iga liikmesriigi kohta, arvutatuna kahaneva proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt; toetab lisaks Euroopa Parlamendi ettepanekut, et osalevate kodanike valiku kõigi ELi kodanike hulgast viiksid juhumeetodil läbi liikmesriikide sõltumatud institutsioonid vastavalt eelnimetatud kriteeriumidele; |
| --- | --- |

11.

| 12. | on veendunud, et selleks, et kindlustada Euroopa integratsioonile kodanike toetus ja kaasata neid tihedamalt ELi otsuste tegemisse, on oluline asetada konverentsi aruteludel rõhk üksikisiku õigustel põhineva Euroopa kodakondsuse kontseptsiooni edasiarendamisele Euroopa mitmetasandilise valitsemise süsteemis; |
| --- | --- |

12.

| 13. | rõhutab oma muret seoses Euroopa Komisjoni ja Euroopa Liidu Nõukogu seni väljendatud seisukohtadega, mis ei ole piisavalt selged ega ambitsioonikad Euroopa tulevikku käsitleva konverentsi ulatuse ja protsessi osas, ning eelkõige seoses Euroopa Liidu kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning Euroopa Regioonide Komitee kaasamisega; |
| --- | --- |

13.

| 14. | on seisukohal, et konverentsi selge eesmärk peab olema konkreetsete seadusandlike ettepanekute sõnastamine või ELi aluslepingute muutmine, mida seejärel arutatakse Euroopa Parlamendi 2024. aasta valimiskampaania käigus, pidades silmas tulevast konventi; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pooldab ettepanekut luua konverentsi täiskogu, mille moodustavad Euroopa Parlamendi, Euroopa Komisjoni, Euroopa Liidu 27 liikmesriigi valitsuste, riikide parlamentide ja Euroopa Regioonide Komitee liikmed; nõuab, et komiteed esindaks vähemalt kaheksa täishääleõigusega liiget; peab ühtlasi vajalikuks, et võrdselt oleksid esindatud riikide parlamentide teised kojad, sest paljudes liikmesriikides koosnevad need piirkondlike omavalitsuste esindajatest; |
| --- | --- |

15.

| 16. | nõuab, et konverentsi juhtkomitee tagaks poliitilise ja institutsioonilise tasakaalu kõigi valitsemistasandite vahel, kaasates ühe Euroopa Regioonide Komitee liikme, keda võiks abistada ühissekretariaati lähetatud komitee töötaja; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pooldab ettepanekut kaasata ka ELi kandidaatriikide kohalikud ja piirkondlikud esindajad Euroopa tuleviku teemalistesse aruteludesse; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kutsub Euroopa Parlamenti, nõukogu ja komisjoni üles lisama käesolevas resolutsioonis esitatud põhimõtted oma ühisavaldusse ning väljendab kavatsust sellele avaldusele alla kirjutada; |
| --- | --- |

18.

| 19. | teeb komitee presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni presidentidele, Euroopa Ülemkogu eesistujale ja ELi nõukogu eesistujariigile Horvaatiale. |
| --- | --- |

19.

Brüssel, 12. veebruar 2020

Euroopa Regioonide Komitee president

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

| 29.4.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 141/8 |
| --- | --- | --- | --- |

29.4.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 141/8

---

Euroopa Regioonide Komitee resolutsioon Euroopa Komisjoni 2020. aasta tööprogrammi kohta

(2020/C 141/03)

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE,

võttes arvesse

| — | Euroopa Komisjoni 2020. aasta tööprogrammi, (1) |
| --- | --- |

—

Euroopa Komisjoni 2020. aasta tööprogrammi, (1)

| — | 2012. aasta veebruaris Euroopa Komisjoniga allkirjastatud koostööprotokolli, |
| --- | --- |

—

2012. aasta veebruaris Euroopa Komisjoniga allkirjastatud koostööprotokolli,

| — | komitee 27. juuni 2019. aasta resolutsiooni „Euroopa Regioonide Komitee ettepanekud Euroopa Liidu uueks seadusandlikuks mandaadiks“, |
| --- | --- |

—

komitee 27. juuni 2019. aasta resolutsiooni „Euroopa Regioonide Komitee ettepanekud Euroopa Liidu uueks seadusandlikuks mandaadiks“,

| 1. | kordab vajadust kaasata kohalikud ja piirkondlikud esindajad ning Euroopa kodanikud ELi poliitika kujundamisse ja rakendamisse, eelkõige aktiivse subsidiaarsuse ja mitmetasandilise valitsemise nõuetekohase kohaldamise kaudu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kutsub üles leppima kiiresti kokku mitmeaastases finantsraamistikus, et tagada ELi uute programmide õigeaegne käivitamine. Komitee nõuab tungivalt, et samal ajal, kui komisjon peab eelarvepädevate institutsioonidega läbirääkimisi, esitaks ta ka hädaolukorrakava, et vältida programmide katkemist mitmeaastase finantsraamistiku hilise vastuvõtmise korral; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kinnitab oma kindlat üleskutset kehtestada tulevase mitmeaastase finantsraamistiku ulatuseks vähemalt 1,3 % ELi 27 liikmesriigi kogurahvatulust, et eelarve vastaks ELi kodanike vajadustele, ootustele ja muredele ja sealhulgas Euroopa rohelises kokkuleppes sätestatud uutele prioriteetidele; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kutsub komisjoni üles partnerluslepingute ja programmide ettevalmistamisel aastateks 2021–2027 tähelepanelikult jälgima partnerluse käitumisjuhendi kohaldamist, ning tagama, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused kaasataks täielike partneritena. Partnerluse ja mitmetasandilise valitsemise põhimõtteid tuleks arvesse võtta ka Euroopa poolaasta juhtimisel, et tagada tulemuslikkus ja legitiimsus, seda enam, et Euroopa poolaastaga nähakse ette suunised 2021.–2027. aasta ühtekuuluvuspoliitika programmide jaoks; |
| --- | --- |

4.

| 5. | väljendab heameelt komisjoni võetud kohustuse üle rakendada kestliku arengu eesmärke, integreerides need Euroopa poolaastasse, nagu komitee soovitas, ning hõlmates need Euroopa rohelise kokkuleppe üldisesse lähenemisviisi; |
| --- | --- |

5.

Euroopa roheline kokkulepe

| 6. | kutsub komisjoni üles kaasama kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi järjekindlalt kõigisse Euroopa rohelist kokkulepet käsitlevatesse õigusaktidesse ja algatustesse, alustades Euroopa kliimapaktist. Komitee kavatseb omakorda täielikult toetada rohelise kokkuleppe rakendamist ja kliimapakti arendamist koordineeritud ja valdkonnaüleste meetmete ja algatuste kaudu, et see tugineks mitmetasandilisele valitsemisele ja territoriaalsele legitiimsusele ning et ühtki isikut ega piirkonda ei jäetaks kõrvale; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kordab oma üleskutset komisjonile tagada, et Euroopa kliimaseadus põhineks selle mõju ja kasu põhjalikul analüüsil ja konkreetsetel rahastamiskavadel, mis annaksid selge ülevaate kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rollist ja selge ajakava kliimaneutraalsuse saavutamise eesmärkide läbivaatamiseks; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kutsub komisjoni üles lisama ELi uude kliimamuutustega kohanemise strateegiasse vajaliku toetuse kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele kohanemispoliitika rakendamisel; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kutsub komisjoni üles tagama, et lõplike riiklike energia- ja kliimakavade hindamisel 2020. aasta juunis seataks liikmesriikides sisse mitmetasandiline kliima- ja energeetikadialoog ning avalik konsultatsioon kohalike ja piirkondlike omavalitsustega. Komitee võtab endale kohustuse luua kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning sidusrühmade foorum, mille abil teha koostööd komisjoni ja liikmesriikidega, et anda tagasisidet rohelise kokkuleppega seotud meetmete ja algatuste rakendamise kohta ning teha ettepanekuid seadusandlike ettepanekute kohta; |
| --- | --- |

9.

| 10. | tervitab nn rohevande ettepanekut, millesse tuleks selgesõnaliselt kaasata komitee. See algatus peaks võimaldama a) lisada kestliku arengu kriteeriumid kõigisse ELi poliitikavaldkondadesse, makromajanduslikesse prioriteetidesse ja rahastamisvahenditesse, Euroopa poolaastasse ja 2021.–2027. aasta mitmeaastasesse finantsraamistikku, et tagada kõigi õigusaktide kooskõla rohelise kokkuleppe eesmärkidega, ning b) tuvastada ja kõrvaldada takistused ja vastuolud ELi õigusaktides. Komitee aitab seda eesmärki saavutada selliste algatuste kaudu nagu piirkondlike keskuste võrgustik; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kutsub komisjoni üles jätkuvalt täielikult toetama käimasolevaid edukaid algatusi, nagu linnapeade pakt, ELi linnade tegevuskava, ELi saarte puhas energia ning mitmed muud piirkondlikud, riiklikud ja piiriülesed algatused; |
| --- | --- |

11.

| 12. | tervitab Euroopa Komisjoni jõupingutusi energiasektori CO2 heite vähendamiseks aruka sektori integratsiooni strateegia, renoveerimislaine kava ja avamere taastuvenergia strateegia kaudu. Seejuures tuleks vältida või tasakaalustada energiatõhususe eesmärgil toimuva renoveerimise võimalikku negatiivset mõju, et kaitsta üürnikke, haavatavaid tarbijaid ja energiaostuvõimetuse ohus olevaid kodumajapidamisi. Komitee kordab ka üleskutset luua Euroopa elamumajanduse tegevuskava. Selline proaktiivne tegevuskava, milles kajastatakse Euroopa kodanikualgatust „Eluase kõigile“, peaks muu hulgas hõlmama riigiabi reformi aspekte, üüri reguleerimise mehhanismidega seotud probleeme ja eluasemeturu allasurumist digiplatvormide sunnil; |
| --- | --- |

12.

| 13. | tunneb heameelt selle üle, et lisatud on ettepanekud muuta Euroopa linnad rohelisemaks ja suurendada linnapiirkondade bioloogilist mitmekesisust, sealhulgas uus roheliste linnade leppe algatus. Komitee toetab suuri eesmärke sisaldava 2020. aasta järgse ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegia ettevalmistamist ja ELi seisukohta ÜRO bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni osaliste 15. konverentsil, et kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi tunnistataks ametlikult oluliste partneritena bioloogilise mitmekesisuse vähenemise ja ökosüsteemi teenuste halvenemise peatamiseks vajalike meetmete väljatöötamisel, rakendamisel ja jälgimisel; |
| --- | --- |

13.

| 14. | tervitab uue ringmajanduse tegevuskava ettevalmistamist, mis peab olema suurte eesmärkidega, ajaliselt piiritletud ja teaduspõhine ning mille esmane prioriteet ELi jäätmehierarhia kohaselt peab olema jäätmetekke vältimine. Seejuures ootab komitee õigusakti ettepanekut, mille eesmärk on võimestada tarbijaid keskkonnahoidlikule majandusele üleminekuks; |
| --- | --- |

14.

| 15. | juhib tähelepanu vajadusele tegeleda mürgivaba keskkonna loomisel kõigi omavahel seotud probleemidega ning soovib anda oma panuse 2021. aastal vastuvõtmiseks kavandatud saastevaba õhu, vee ja pinnase tegevuskava koostamisse; |
| --- | --- |

15.

| 16. | väljendab heameelt komisjoni võetud kohustuse üle töötada välja uus pikaajaline visioon maapiirkondade kohta ning ühendab jõud Euroopa Parlamendiga, (2) nõudes ELi maapiirkondade tegevuskava koostamist ning tasakaalustatud ja terviklikku lähenemisviisi Euroopa territoriaalarengule, et maapiirkondade vajadused integreeritaks kõikidesse asjaomastesse Euroopa poliitikavaldkondadesse, nagu on märgitud Corkis vastu võetud deklaratsioonis maaelu arengu kohta; |
| --- | --- |

16.

| 17. | rõhutab asjaolu, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on oluline roll tulevase ühise põllumajanduspoliitika ja juba väljakuulutatud strateegia „Talust toidulauani“ rakendamisel, sel eesmärgil muudavad nad näiteks riigihanked keskkonnahoidlikumaks, edendavad tervislikku toitumist, suurendavad teadlikkust toidu raiskamisest ja rakendavad konkreetsete meetmeid kohapeal. Komitee leiab, et strateegia „Talust toidulauani“ kujutab endast ainulaadset võimalust suurendada poliitika sidusust ja soodustada üleminekut jätkusuutlikumatele toidusüsteemidele ning tugevdada ühise põllumajanduspoliitika keskkonnamõõdet. Selle strateegia raames tuleks tegevuskavaga sätestada kvantifitseeritud eesmärgid vähendada keemilisi pestitsiide ja sünteetilisi lämmastikväetisi 2027. aastaks vähemalt 30 %, samuti suurendada mahepõllumajanduslikult haritava maa osakaalu ja puu- ja köögiviljade tarbimist ning vähendada ELis rasvumise määra; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kutsub Euroopa Komisjoni üles tarbijaid paremini teavitama ühtlustatud Euroopa ökomärgiste ja ühiste standardite abil, et edendada üleminekut säästvale tarbimisele, hõlbustades keskkonnahoidlikke oste ja motiveerides ettevõtteid arendama ja parandama oma jätkusuutlikkust. Komitee nõuab Euroopa toitumisalase teabe märgistuse süsteemi, et toetada ELi tarbijate tervislikumaid valikuid; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kutsub komisjoni üles looma tegevuskava karjatamise edendamiseks ELis; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kutsub üles looma ulatusliku strateegilise tegevuskava kõigi Euroopa merendussektorite jaoks, et toetada meretööstuse CO2 heite vähendamist ning jätkusuutlikku lähenemisviisi kalandusele ja toiduainete tootmisele, samuti et säilitada Euroopa merepiirkondade konkurentsieelis; |
| --- | --- |

20.

| 21. | on seisukohal, et rannikukogukonnad tuleks kaasata ookeaniressursside säästva majandamise poliitika kujundamisse, et tegeleda üleilmsete probleemidega kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kutsub üles koostama ajakohastatud, 2020. aasta järgse ELi metsastrateegia, et tagada metsandust mõjutava poliitika koordineerimine ELi tasandil ning luua alus metsade raadamist ja metsade seisundi halvenemist käsitlevale ELi tegevuskavale, et vähendada toodete ja toorainete tarbimise keskkonnamõju ELis; |
| --- | --- |

22.

| 23. | toetab Euroopa vähktõvevastase võitluse kava ning rõhutab, et ennetamine, diagnoosimine ja ravi toimub tavaliselt patsientide kohalikes kogukondades, mis muudab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste sisulise kaasamise selle algatuse edu võtmeks; |
| --- | --- |

23.

| 24. | loodab, et Euroopa uus ravimistrateegia parandab ravimite kättesaadavust ja taskukohasust kõigis ELi piirkondades, pakkudes patsientidele innovatsiooni ja tugevdades Euroopa juhtpositsiooni tööstuses; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kutsub Euroopa Komisjoni üles tõhustama koostööd vaktsineerimisega välditavate haiguste valdkonnas ning kaasama kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi ettevalmistustöösse, mille tulemuseks on komisjoni ettepanek ELi kodanike ühise vaktsineerimiskaardi või -passi kohta; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kordab oma üleskutset lähtuda kõigis ELi õigusaktides põhimõttest, et kõigi endokriinfunktsiooni kahjustavate kemikaalide puhul puudub ohutu kokkupuutelävi, ning nõuab bisfenoolide ja ftalaatide keelustamist kõigis toiduga kokkupuutuvates materjalides; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kutsub komisjoni üles seadma üheks kestliku arengu põhiaspektiks katastroofidele vastupanemise võime ning tagama, et seda võetaks tulevikus arvesse ELi fondides ja projektides ning suurendataks kohalike ja piirkondlike omavalitsuste suutlikkust katastroofiohu vähendamisel, katastroofideks valmisolekul ja katastroofide ohjamisel; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kutsub komisjoni kooskõlas Euroopa kodanikualgatusega „Fairosene“ üles esitama energia maksustamise läbivaatamise ettepaneku, millega kaotataks fossiilkütuste toetused, tagataks eri transpordiliikidele kestlikud võrdsed tingimused ja saaks võimalikuks taastuvenergia madalam maksustamine, et muuta see fossiilsest energiast odavamaks. Samuti nõuab komitee tungivalt, et nõukogu võtaks kiiresti vastu kavandatud õigusakti käibemaksu kohta, mille abil liikmesriigid saaksid käibemaksumäärasid sihipärasemalt kasutada, et kajastada suuremaid keskkonnaeesmärke; |
| --- | --- |

28.

| 29. | rõhutab, et vaja on vältida kõlvatut konkurentsi sellistest kolmandatest riikidest, kus kliimaga seotud eesmärgid on madalamad; peab äärmiselt kahetsusväärseks, et komisjoni tööprogrammis ei mainita komisjoni kavatsust teha ettepanek kohaldada valitud sektorites süsinikdioksiidi piirimaksu mehhanismi; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pooldab komisjoni jätkusuutliku Euroopa investeerimiskava eesmärki kasutada järgmisel kümnendil 1 triljon eurot. Küll aga peab komitee kahetsusväärseks, et kava ise ei näi praktikas olevat nii kõrgelennuline, hõlmates suures osas olemasolevate ja varem kavandatud meetmete ümberpakendamist, ning sellel puuduvad lisavahendid; |
| --- | --- |

30.

| 31. | toetab komisjoni kavatsust tagada riigiabi eeskirjade ja suuniste käimasoleva läbivaatamise tulemusena suurem paindlikkus õiglase ülemineku piirkondade jaoks ja jätkusuutlikkusse tehtavate investeeringute jaoks; |
| --- | --- |

31.

| 32. | rõhutab ühtekuuluvuspoliitika väga olulist rolli ELi eelarve peamise rahastamisvahendina rohelise kokkuleppe eesmärkide saavutamisel. Eritähelepanu tuleks pöörata ka uue õiglase ülemineku fondi ja muude fondide vastastikuse täiendavuse ja järjepidevuse tagamisele. Seejuures kinnitab komitee, et ühtekuuluvuspoliitika allianss toetab jätkuvalt ühtekuuluvuspoliitika algatuste vastuvõtmist ja rakendamist ning programmitöö protsessi; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pooldab komisjoni kavatsust esitada säästva ja aruka liikuvuse strateegia transpordisektori ajakohastamiseks ja keskkonnahoidlikumaks muutmiseks ning rõhutab, et transporditaristu ja teadusuuringute rahastamine peaks olema seotud kestliku arengu teguritega. Komitee kinnitab oma valmisolekut teha koostööd komisjoni asjaomaste osakondadega, et töötada välja praktilised lahendused liikuvuse CO2 heite vähendamise stimuleerimiseks ja hõlbustamiseks ELi linna- ja maapiirkondades; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kutsub komisjoni üles lihtsustama ühtekuuluvuspoliitika üldist juhtimissüsteemi kõigil valitsemistasanditel, et vähendada korraldusasutuste ja toetusesaajate halduskoormust eesmärgiga parandada rahastamise kättesaadavust ja tõhusust. Lisaks kutsub komitee komisjoni üles võtma vastu täiendavate näitajate kogumi, näiteks sotsiaalarengu indeksi, mis täiendaks SKP näitajat, et paremini kajastada piirkondade tegelikku sotsiaal-majanduslikku arengut ja saavutada ühtekuuluvuspoliitika vahendite õiglasem jaotamine. Komitee rõhutab, et oluline on suurendada ELi rahastatud projektide tulemuste nähtavust, et paremini näidata nende kasulikkust Euroopa elanike igapäevaelule; |
| --- | --- |

34.

Digiülemineku käsitlemine

| 35. | suurendab teadlikkust ühtse turu territoriaalsetest väljavaadetest ja digitaalse ühtekuuluvuse edendamise hädavajalikkusest. Seetõttu on komitee seisukohal, et digitaalse innovatsiooni keskuste võrgustiku loomine tagab piisava kaetuse kõigile piirkondadele; |
| --- | --- |

35.

| 36. | on seisukohal, et jagamis- ehk platvormimajandusele kehtiv ELi õigusraamistik vajab põhjalikku ajakohastamist. Komitee ootab eelkõige digitaalteenuste õigusaktilt, et selles tegeletaks platvormide staatuse ja andmetele juurdepääsu olulise küsimusega ning täpsustaks üldist huvi pakkuvaid kriteeriume; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ootab huviga 2020. aasta kolmandas kvartalis toimuvat kohaliku ja piirkondliku digitaalmajanduse ja -ühiskonna indeksi (DESI) kasutuselevõttu; |
| --- | --- |

37.

| 38. | rõhutab, et kohalikul ja piirkondlikul tasandil lairibaühenduse arendamiseks on tarvis määrata kindlaks selleks vajalik tulevane investeering ning teeb ettepaneku arendada koostöös Euroopa Komisjoni ja Euroopa Investeerimispangaga välja uued kavad info- ja kommunikatsioonitehnoloogia taristu rahastamiseks ja toetamiseks ebasoodsas olukorras olevates piirkondades; |
| --- | --- |

38.

| 39. | toetab Euroopa oskuste tegevuskava rakendamist ja ajakohastamist ning digiõppe tegevuskava ajakohastamist; |
| --- | --- |

39.

| 40. | kutsub Euroopa Komisjoni üles läbi vaatama Euroopa Liidu tehisintellekti reguleeriva raamistiku, mis on teadusuuringute ja innovatsiooni ning avalike teenuste üks oluline aspekt. Läbivaatamine peaks lähtuma inimkesksest lähenemisviisist tehnoloogiaarenduses, tagama Euroopa väärtuste ja põhimõtete järgimise ning selle, et eurooplased säilitavad täieliku kontrolli oma isikuandmete üle; |
| --- | --- |

40.

| 41. | väljendab heameelt rõhuasetuse üle küberturvalisuse suurendamisele ning kutsub komisjoni üles kaasama kõigisse oma mõttekäikudesse kohalike ja piirkondlike omavalitsuste hallatavad süsteemid; |
| --- | --- |

41.

| 42. | peab väga oluliseks Euroopa tööstuse terviklikku ja pikaajalist strateegiat. See strateegia peab toetama digiüleminekut, võimaldama tööstuse kõigil osalejatel aidata igati kaasa kliimaneutraalse ringmajanduse loomisele ning tuginema asukohapõhisele käsitlusviisile, mis keskendub piirkondlike ökosüsteemide tugevdamisele ja ühendamisele; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ootab huviga ühtse turu tõkete aruannet ja loodab, et see annab selge ja tervikliku ülevaate kõige suurematest takistustest, mis ei lase Euroopa ettevõtjatel – eelkõige VKEdel – ja üldsusel ühtse turu täit potentsiaali ära kasutada. Lisaks kutsub komitee komisjoni üles kavandama meetmeid tuvastatud takistuste kõrvaldamiseks ja kogu ELi õigusraamistiku lihtsustamiseks. Komitee rõhutab aruka spetsialiseerumise olulisust ELi peamiste ülesannete (nagu kliimamuutustega kohanemine ja tööstuslik üleminek) sidumisel kohalike ja piirkondlike innovatsiooni ökosüsteemidega ning soovitab teha tihedat koostööd komitee, komisjoni ja Teadusuuringute Ühiskeskuse vahel, et seda kontseptsiooni veelgi tugevdada; |
| --- | --- |

43.

| 44. | on seisukohal, et teadus- ja innovatsioonitegevuses, mida toetavad mahukas programm „Euroopa horisont“ ja paljud riiklikud rahastamisvahendid, tuleb tagada ka see, et ühtegi piirkonda ega linna ei jäeta kõrvale ning et talentide ja suure lisaväärtusega investeeringute äravoolu Euroopa äärealadelt suurtesse linnadesse ja väljakujunenud tööstuspiirkondadesse ei toimu viimasel ajal täheldatud ulatuses; |
| --- | --- |

44.

Sotsiaal- ja majandusreformid

| 45. | toetab üldist eesmärki luua õiglase ülemineku jaoks tugev sotsiaalne Euroopa ja kavatseb aidata kaasa Euroopa sotsiaalõiguste samba täielikule rakendamisele piirkondades, edendada kõigile kättesaadavaid inimväärseid töökohti, mis on õiglase ja kestliku sotsiaalse ja majandusliku arengu aluseks, ning kavatseb aidata kaasa ettepanekutele, mis on välja kuulutatud platvormitöö reguleerimise, miinimumpalga kehtestamise, töötuskindlustuse edasikindlustusskeemi kavandamise, ümberõppe toetamise, noortegarantii tugevdamise ja lastegarantii rakendamise kohta; |
| --- | --- |

45.

| 46. | kutsub komisjoni üles jätkama eesistujariigi Soome järeldustes tõstatatud heaolumajanduse teemat, milles käsitletakse inimeste heaolu nii olemusliku hüvena kui ka makromajandusliku kasvu ja edu tegurina; |
| --- | --- |

46.

| 47. | väljendab heameelt selle üle, et komisjon on loonud Euroopa sotsiaalvaldkonna tulemustabeli piirkondliku mõõtme, ning palub neid jõupingutusi tulevikus suurendada, tehes liikmesriikidega tihedamat koostööd; |
| --- | --- |

47.

| 48. | kutsub üles koostama sotsiaalmajanduse tegevuskava, milles esitataks muu hulgas mõiste „sotsiaalne ettevõte“ valdkonnaülene õiguslik määratlus ning sätestataks Euroopa sotsiaalsete ja solidaarmajanduse ettevõtete põhikiri; |
| --- | --- |

48.

| 49. | väljendab heameelt komisjoni teatise ja avalike konsultatsioonide algatamise üle majanduse juhtimise raamistiku, sealhulgas stabiilsuse ja kasvu pakti läbivaatamise kohta. Kõnealune ELi majanduse juhtimise hindamine on väga vajalik võimalus parandada ELi eelarve-eeskirju, kehtestades jätkusuutlike investeeringute jaoks kuldreegli, mis hõlmab ka struktuuri- ja investeerimisfondide raames eraldatud vahendeid, mida on vaja rohelise kokkuleppe rakendamiseks; |
| --- | --- |

49.

| 50. | kutsub komisjoni üles seadma struktuurireformi tugiprogrammis ja peatses reformide tugiprogrammis prioriteediks kohalike ja piirkondlike omavalitsuste suutlikkuse suurendamise, nagu nõuti komitee 4. detsembri 2019. aasta arvamuses; (3) |
| --- | --- |

50.

| 51. | rõhutab vajadust jätkata tööd majandus- ja rahaliidu süvendamiseks, eelkõige kujundades välja pangandusliidu ja eraldades piisavaid eelarveassigneeringuid lähenemise ja konkurentsivõime eelarvelisele vahendile (BICC), samuti tehes edusamme Euroopa töötuskindlustuse edasikindlustusskeemi suunas; |
| --- | --- |

51.

| 52. | kordab oma üleskutset koostada uus teatis säästva turismi kohta Euroopas; |
| --- | --- |

52.

Euroopa maailmapositsiooni tugevdamine

| 53. | tunneb heameelt selle üle, et komisjonil on kavas käivitada pärast 2020. aasta juunis toimuvat järgmist WTO ministrite konverentsi ulatuslik algatus WTO reformimiseks. Komitee toonitab, et see on veelgi olulisem, kui arvestada rahvusvahelist liikumist suurema protektsionismi suunas ja rahvusvahelisi ettevõtteid, mida toetatakse riiklike toetustega. Komitee väljendab seepärast heameelt ka ettepaneku üle koostada valge raamat välistoetustega tegelemise vahendi kohta; |
| --- | --- |

53.

| 54. | väljendab muret selle pärast, et Mercosuriga sõlmitud kaubanduslepingu jätkusuutlikkuse mõjuhinnangut käsitlevas vahearuande kavandis märgitakse, et sellest lepingust saavad kõige rohkem kasu ELi tootmis- ja teenustesektor, kuid samas tunnistatakse, et eeldatav negatiivne mõju tabab kõige rängemalt ELi põllumajandust ja maapiirkondi; |
| --- | --- |

54.

| 55. | rõhutab, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused aitavad tugevdada head valitsemistava ja kohalikku demokraatiat ELi naabruses, ning kutsub komisjoni üles suurendama partnerriikide kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele antava rahalise abi paketti, eelkõige vastastikuse suutlikkuse suurendamise algatuste jaoks. See toimuks kooskõlas laienemis- ja naabruspiirkondade kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele antava ELi toetuse (2010–2018) hindamise tulemustega; |
| --- | --- |

55.

| 56. | väljendab heameelt väljakuulutatud tegevuskava üle, mis käsitleb soolist võrdõiguslikkust ja naiste mõjuvõimu suurendamist välissuhetes, ning aitab kaasa selle eesmärkide saavutamisele Euroopa ja Vahemere piirkonna riikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste assamblee (ARLEM) kaudu, mis keskendub naiste mõjuvõimu suurendamisele; |
| --- | --- |

56.

| 57. | soovitab komisjonil ja liikmesriikidel toetada Euroopa Liidu ja partnerriikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste piiriülest koostööd, muu hulgas Euroopa territoriaalse koostöö rühmituste (ETKR) ja Euroopa makropiirkondlike strateegiate vormis; |
| --- | --- |

57.

| 58. | leiab, et laienemisprotsess peab jääma ELi prioriteediks ning laienemisprotsessis osalevate riikide kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi tuleks veelgi rohkem kaasata ühinemise ettevalmistustesse. Ühinemisläbirääkimiste metoodika läbivaatamisel tuleks neid küsimusi arvesse võtta. Ühiste nõuandekomiteede tegevuse kaudu kavatseb komitee aidata kandidaatriikidel peamistes valdkondades juba enne ühinemist integreerida oma poliitika paremini ELi omaga; |
| --- | --- |

58.

| 59. | on nõus, et idapartnerlust tuleks tugevdada, pidades silmas konsultatsioone selle tuleviku üle, ning pühendub jätkuvalt selle eesmärkide edendamisele ka väljaspool pealinnu ja inimestele kõige lähemal asuval valitsustasandil; |
| --- | --- |

59.

| 60. | rõhutab kohalike ja piirkondlike osalejate ja nende detsentraliseeritud koostöö algatuste tähtsust kestliku arengu tegevuskava 2030 ja kestliku arengu eesmärkide saavutamisel. Komitee kutsub Euroopa Komisjoni üles neid algatusi püsivalt toetama ja nende nähtavust suurendama; |
| --- | --- |

60.

| 61. | peab kahetsusväärseks, et 2020. aasta tööprogrammis ei viidata lõunanaabrusele. Komitee rõhutab, et käesoleval aastal möödub 25 aastat Barcelona deklaratsiooni avaldamisest, ning palub Euroopa Komisjonil kaaluda seda ainulaadset võimalust esitada ELi lõunanaabruse uuendatud tegevuskava innovaatilise, kultuuridevahelise ja kaasava Vahemere kogukonna piirkonna loomiseks, et tulla toime uute väljakutsetega 2030. aastaks; |
| --- | --- |

61.

| 62. | kordab, et on vaja tugevdada e-õppe platvorme, suurendada elanikkonnakaitse valdkonnas toimuvate avatud veebipõhiste kursuste kättesaadavust ning edendada teadmiste ja oskuste võrgustike loomist. Komitee toetab sellega seoses kindlalt Euroopa Liidu elanikkonnakaitse teadmusvõrgustiku loomist ja kasutuselevõttu; |
| --- | --- |

62.

Euroopa väärtused

| 63. | kutsub Euroopa Komisjoni üles tugevdama ELi olemasolevaid vahendeid õigusriigi põhimõtte järgimise jälgimiseks ja kaitsmiseks ning töötama võimaluse korral välja õigusriigi põhimõtte, demokraatia ja põhiõiguste ühtse horisontaalse järelevalvemehhanismi. See mehhanism peaks põhinema võimalikult paljudel ja mitmekesistel allikatel, sealhulgas kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, organiseeritud kodanikuühiskond ja üksikisikud; |
| --- | --- |

63.

| 64. | nõuab tungivalt, et komisjon toetaks jätkuvalt nii populismi- ja ekstremismivastase võitluse parimate tavade ja kogemuste vahetamist eri valitsustasandite vahel kui ka inimõiguste kultuuri edendamist, mida täiendavad rahalised vahendid, eksperditeadmised ja praktilised suunised riiklikele, piirkondlikele ja kohalikele ametiasutustele, et kaitsta meie demokraatlikke süsteeme; |
| --- | --- |

64.

| 65. | ootab huviga uue rände- ja varjupaigapakti algatust ning juhib tähelepanu tungivale vajadusele rände-, integratsiooni- ja varjupaigapoliitika tervikliku käsitluse järele, mis tugineb põhiliste inimõiguste järgimise ja solidaarsuse põhimõtetele. Samal ajal peaks EL jätkama tööd Euroopa välispiiride kaitseks, et hoida ära ebaseaduslikku rännet ja võidelda inimkaubanduse vastu; |
| --- | --- |

65.

| 66. | toetab uue integratsiooni ja kaasamise tegevuskava esitamist ning rõhutab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste olulist osa integratsiooni soodustamisel. Komitee peab tervitatavaks Euroopa Komisjoni sellise toetuse hiljutist järkjärgulist suurendamist, mis on kohalikele omavalitsustele otse kättesaadav, ning kutsub üles suurendama seda toetust ning otsesemalt ja lihtsustatud korras rahastama kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tegevust seaduslike rändajate ja pagulaste vastuvõtmisel ja integreerimisel. Komitee kohustub veelgi tihendama Euroopa Regioonide Komitee, Euroopa Komisjoni ja teiste partnerite koostööd algatuses ja võrgustikus „Linnad ja piirkonnad pooldavad integratsiooni“; |
| --- | --- |

66.

| 67. | väljendab heameelt selle üle, et Euroopa Komisjonil on kavas teha tihedat koostööd piirkondlike ja riiklike ametiasutustega, et muuta Euroopa haridusruum 2025. aastaks reaalsuseks, toetab eesmärki luua piirideta õppe- ja teadusruum ning toonitab vajadust edendada ajude ringlust ja tagasirännet; |
| --- | --- |

67.

| 68. | rõhutab, et Euroopa kultuurivaldkonna uus tegevuskava täiendab ja tugevdab Euroopa identiteeti, mis lisandub riiklikule ja piirkondlikule identiteedile, sest selles tunnistatakse Euroopas valitsevat kultuuride ja keelte mitmekesisust ning tugevdatakse Euroopa kultuuri- ja loomesektoreid ja nende suhteid väljaspool Euroopat asuvate partneritega. Samuti julgustab komitee Euroopa Komisjoni toetama ELi puudutavat UNESCO kultuuripärandi algatust, mille eesmärk on kasutada maailmapärandit Euroopa maapiirkondade majandusliku ja sotsiaalse jätkusuutlikkuse edendamiseks |
| --- | --- |

68.

| 69. | väljendab heameelt kauaoodatud uue julgeolekustrateegia üle ja elutähtsate infrastruktuuride kaitse direktiivi üle ning kutsub üles neisse hõlmama kõik kohalike ja piirkondlike omavalitsuste elanikkonnakaitse algatused ja strateegiad; |
| --- | --- |

69.

Euroopa demokraatia tugevdamine

| 70. | tunneb heameelt selle üle, et Euroopa Komisjon tunnustab riigi tasandist madalamate valitsustasandite rolli ELi demokraatlikus süsteemis. Komitee kinnitab omalt poolt taas Euroopa piirkondade ja linnade tugevat tahet osaleda täieõiguslike partneritena Euroopa demokraatias ja otsustusprotsessis ning aidata kaasa mitmetasandilise valitsemise, aktiivse subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete rakendamisele; |
| --- | --- |

70.

| 71. | väljendab heameelt peatse Euroopa tuleviku teemalise konverentsi üle. Juhib tähelepanu sellele, et komitee aktiivne osalemine konverentsi juhtorganites ja täiskogu istungjärgul annab kõnealusele protsessile lisaväärtust, võimaldades kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel ning üldsusel pidada ELiga sisukat dialoogi, mis peaks viima konkreetsete ettepanekuteni ELi tõhususe ja demokraatliku toimimise parandamiseks; |
| --- | --- |

71.

| 72. | peab tervitatavaks Euroopa Komisjoni võetud kohustust viia poliitikameetmeid ellu läbipaistvalt ja tõhusalt ning tagada, et need tooksid käegakatsutavat kasu, vältides samas liigset halduskoormust. Komitee kordab oma üldist toetust parema õigusloome tegevuskavale ja eeldab, et põhimõtte „üks sisse, üks välja“ rakendamisele ei läheneta mehaaniliselt. Komitee ootab huviga koostöö alustamist Euroopa Komisjoniga komitee piirkondlike keskuste võrgustiku kaudu, et vaadata läbi ELi poliitika elluviimine kohapeal; |
| --- | --- |

72.

| 73. | juhib tähelepanu sellele, kui oluline on Euroopa Komisjoni tugev koordineeriv roll ELi linnade tegevuskava rakendamisel. Komitee näeb uuendatud Leipzigi hartas järgmist sammu ELi linnade tegevuskava sidumisel Euroopa Komisjoni parema õigusloome tegevuskava ja rohelise kokkuleppega; |
| --- | --- |

73.

| 74. | kutsub üles looma kõikehõlmava Euroopa demograafiliste muutuste strateegia, millesse komitee kavatseb anda oma panuse, analüüsides demograafiliste muutuste mõju eri inimrühmadele ja piirkondadele; |
| --- | --- |

74.

| 75. | väljendab heameelt võrdõiguslikkuse voliniku portfelli loomise üle. Komitee tuletab meelde, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on väga olulised ülesanded soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas: võrdne tasu võrdse töö eest, hoolduskohustuste võrdne jagamine, piisavalt tasustatud vanema- ja hoolduspuhkuse kord, palga- ja pensionilõhe vähendamine, naistevastase vägivalla lõpetamine ja sooteadlik eelarvestamine. Komitee kutsub sel eesmärgil võtma eelnimetatud valdkondades konkreetseid meetmeid, et suurendada naiste mõjuvõimu, alustades kohalikust ja piirkondlikust tasandist; |
| --- | --- |

75.

| 76. | teeb komitee presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Komisjonile, Euroopa Parlamendile, ELi nõukogu eesistujariikidele Horvaatiale ja Saksamaale ning Euroopa Ülemkogu eesistujale. |
| --- | --- |

76.

Brüssel, 12. veebruar 2020

Euroopa Regioonide Komitee president

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  COM(2020) 37 final

1

(2)  Euroopa Parlamendi 3. oktoobri 2018. aasta resolutsioon äärepoolsete ning maa- ja mägipiirkondade erivajadustega arvestamise kohta.

2

(3)  https://webapi2016.cor.europa.eu/v1/documents/cor-2019-02043-00-01-ac-tra-et.docx/content.

3

---

ARVAMUSED

Regioonide komitee

Regioonide Komitee täiskogu 138. istungjärk, 11.2.2020–12.2.2020

| 29.4.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 141/15 |
| --- | --- | --- | --- |

29.4.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 141/15

---

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „Õigusriigi tugevdamine liidus – tegevuskava“

(2020/C 141/04)

| Raportöör: | Friuli-Venezia Giulia maakonna volikogu liige Franco IACOP (IT/PES) |
| --- | --- |
| Viitedokument: | komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, EuroopaMajandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Õigusriigi tugevdamineliidus – tegevuskava“ – COM (2019) 343 final |

Raportöör:

Friuli-Venezia Giulia maakonna volikogu liige Franco IACOP (IT/PES)

Viitedokument:

komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, EuroopaMajandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Õigusriigi tugevdamineliidus – tegevuskava“ – COM (2019) 343 final

POLIITILISED SOOVITUSED

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE

Üldised märkused

| 1. | väljendab heameelt komisjoni ettepaneku üle, milles tunnistatakse ja hinnatakse õigusriigi põhimõtet Euroopa integratsiooniprotsessi eeltingimuse ja liidu põhiväärtusena, mida on kinnitatud aluslepingutes ja mis on liikmesriigi põhiseaduslike tavade ühisosa. Komitee rõhutab, et komisjoni esitatud algatused õigusriigi põhimõtete edendamiseks, nende põhimõtete võimalike rikkumiste ennetamiseks ja proportsionaalseks reageerimiseks juhul, kui neid põhimõtteid ei järgita, on praeguse süsteemi positiivne täiendus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nõustub sellega, et järelevalve õigusriigi põhimõtte järgimise üle, mis kuulub küll peamiselt liikmesriikide vastutusalasse, on liikmesriikide ja liidu ühine ülesanne. ELi lepingu artiklis 2 on sätestatud kindel õiguslik alus kõnealuse kontrolli teostamiseks ELi institutsioonide poolt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rõhutab lisaks, et oluline osa õigusriigi tugevdamisel on kodanikuühiskonnal ning piirkondlikel ja kohalikel omavalitsustel: viimased on demokraatliku õiguspärasuse alustasand ning nad peaksid jätkuvalt edendama õigusriigi kultuuri ja jälgima sellega seotud põhimõtete järgimist. Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused saavad anda oma panuse komisjoni kavandatud teadmiste levitamise meetmetesse ning tegutseda ka teabeallikatena järelevalve kohta, mida ta kavatseb teostada. Komitee võib hõlbustada ja kooskõlastada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste jõupingutusi õigusriigi tugevdamisel, nt innustades neid jõudma erakondadeüleste kokkulepeteni, et kohaliku demokraatia teatavad aspektid ei ole läbiräägitavad ja kui need peaksid sattuma löögi alla, kaitstakse neid ühiselt; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rõhutab, et õigusriigi põhimõtte austamine peab olema kõigi inimeste huvides tagatud, sest see on liidu õiguskorraga üksikisikutele antud põhiõiguste ja -vabaduste kasutamise eeltingimus. Õigusriigi tugevdamine liikmesriikides viib igale inimesele antud õiguste tugevdamiseni; |
| --- | --- |

4.

| 5. | on veendunud, et täielik õigusriigi põhimõtte kaitse süsteem eeldab kontrolli liikmesriikide üle, aga ka järelevalvet ELi institutsioonide üle. Komitee on seetõttu seisukohal, et liidu õigusriigi põhimõtte järgimise järelevalvesüsteemi tuleks täiendada ELi väliste mehhanismidega. Komitee on teadlik õiguslikest probleemidest, mis ootavad lahendust, ja tervitab seetõttu komisjoni kavatsust taasalustada protsessi liidu ühinemiseks Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga, nagu on nõutud Euroopa Liidu lepingu artikli 6 lõikes 2; |
| --- | --- |

5.

| 6. | tunneb heameelt selle üle, et teatises on täpselt välja toodud elemendid, mis iseloomustavad õigusriigi põhimõtet, nagu kohtusüsteemi sõltumatus, põhiõiguste kaitse, aktiivse kodanikuühiskonna olemasolu ja meediakanalite paljusus. Need on olulised elemendid, mille abil tagada liikmesriikide vastastikune usaldus, liidu nõuetekohane toimimine, liidu ja liikmesriikide lojaalne koostöö ning eelkõige kodanike Euroopa Liidu õigussüsteemist tulenevate õiguste täielik austamine; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rõhutab, et õigusriigi põhimõtte austamine, põhiõiguste tagamine ja demokraatia põhimõtete austamine on omavahel tihedalt seotud ja sõltuvad teineteisest ning neid tuleb austada, kaitsta ja tugevdada kõigil valitsustasanditel. Seepärast kutsub komitee komisjoni üles tagama, et mehhanismides õigusriigi põhimõtte ja eelkõige igal aastal teostatava järelevalve süsteemi kaitsmiseks võetakse nõuetekohaselt arvesse põhiõiguste rikkumise ja demokraatlikest põhimõtetest eemaldumise ohtu liikmesriikide kõigil valitsustasanditel; |
| --- | --- |

7.

| 8. | tuletab komisjonile meelde vajadust võtta arvesse ka riikide õigussüsteemide iseärasusi ja õigustraditsioone, kui hinnatakse õigusriigi põhimõtte järgimist liikmesriikides; |
| --- | --- |

8.

| 9. | tuletab meelde, et liidu kodanikel on õigus pöörduda kohtusse, mis peab olema sõltumatu ja paistma sõltumatuna. Ilma et see piiraks liikmesriikide pädevust reguleerida kohtusüsteemi korraldust ja toimimist, peavad riikide kohtusüsteemide tõhususnormid ja liidu õigust kohaldavate kohtunike sõltumatustagatised olema samaväärsed. Komitee kutsub komisjoni üles jätkama kohtusüsteemi sõltumatuse võimalike rikkumiste pidevat jälgimist; |
| --- | --- |

9.

| 10. | rõhutab vajadust tagada, et kõigi ELi liikmesriikide suhtes kohaldataks sama kontrollitaset, tegemata vahet lisakriteeriumide alusel; |
| --- | --- |

10.

| 11. | rõhutab, et meediavabadus ja meediakanalite paljusus on õigusriigi põhimõtte oluline osa. Komitee kutsub seetõttu komisjoni üles teostama pidevat kontrolli ametivõimude võimaliku sekkumise üle meedia tegevusse ning reageerima sellele talle aluslepingutes teabevabaduse rikkumise puhuks antud õigusvahendite abil; |
| --- | --- |

11.

| 12. | märgib, et sõltumatu ja professionaalne ajakirjandustegevus on ohus, kuna digitaalsed platvormid omastavad ajakirjanduslikku sisu selle eest tasumata ning levib suundumus otsida sotsiaalmeediast teavet ja uudiseid, mida aga ei kontrollita ning mis sageli ei leita kinnitust või osutuvad isegi täiesti põhjendamatuks ja manipuleerituks; |
| --- | --- |

12.

| 13. | tuletab seetõttu meelde vajadust vältida ajakirjanduse deprofessionaliseerumist, toetada majanduslikult sõltumatuid kvaliteetseid meediakanaleid, hinnata uurivat ajakirjandust ja kaitsta selles valdkonnas tegutsejaid ning edendada veebiplatvormide kaudu levitatavate uudiste õigsuse kontrollimise süsteeme. Komitee soovitab väärtustada ja tugevdada komisjoni juba käivitatud järelevalvealaseid meetmeid; |
| --- | --- |

13.

| 14. | rõhutab, et tõsised ohud õigusriigi põhimõttele võivad tuleneda mitte ainult riigiasutustest, vaid ka suurtest massiteabevahendite sektoris ja digitaalmajanduses tegutsevatest eraettevõtjatest. Komisjon ei saa eirata ohtu, mida digitaalmajandus võib põhjustada meediakanalite mitmekesisusele, õigusele saada täpset ja kontrollitud teavet ning hääleõiguse vabale kasutamisele. Komisjoni kavandatud aastaaruande eraldi osas võiks käsitleda mitteriiklike osapoolte toime pandavate rikkumiste ohtu; |
| --- | --- |

14.

Üleskutse võtta arvesse komitee 22.–23. märtsi 2017. aasta resolutsiooni

| 15. | kutsub komisjoni üles võtma oma ettepanekute rakendamisel võimalikult suurel määral arvesse kriteeriume, mille komitee esitas oma 22.–23. märtsi 2017. aasta resolutsioonis „Õigusriigi põhimõte ELis kohalikust ja piirkondlikust vaatepunktist“; |
| --- | --- |

15.

| 16. | rõhutab, et õigusriigi põhimõtete järgimine eeldab tõhusat võitlust korruptsiooni vastu ning liidu rahaliste vahendite nõuetekohast ja läbipaistvat kasutamist. Nende vahendite haldamisega seotud pettustest tuleb kiiresti teatada kohtutele ja neile peab järgnema range vastutuselevõtmine kõigil tasanditel; |
| --- | --- |

16.

| 17. | tervitab asjaolu, et õigusriigi põhimõtteid saab tugevdada menetluste abil, mis seovad liidu rahaliste vahendite väljamaksmist kõnealuste põhimõtete täieliku järgmisega; |
| --- | --- |

17.

| 18. | rõhutab, kui oluline on vältida seda, et õigusriigi põhimõtte järgimise üle teostatava järelevalve mehhanisme võiks pidada riigi, piirkonna ja kohalike kogukondade jaoks karistuseks ning et need võiksid õõnestada ühise Euroopa kodu osaks olemise tunnet asjaomastes kogukondades; |
| --- | --- |

18.

| 19. | märgib sellega seoses, et kohalike ja piirkondlike omavalitsuste liidupoolse rahastamise vähendamine võib kujutada endast karistust, mis määratakse valitsemistasanditele, mis ei ole komisjoni poolt vaidlustatud õigusriigi põhimõtete rikkumise eest vastutavad. Lisaks võivad toetusesaajad ja üldisemalt asjaomaste kogukondade kodanikud tajuda vahendite võimalikku vähendamist põhjendamatu karistusena, kuna see ei ole seotud konkreetsete rikkumistega rahastatavate projektide rakendamisel. Seetõttu võivad sellised meetmed õhutada vaenulikkust ELi institutsioonide vastu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | on seetõttu seisukohal, et vahendite tingimuslikkus peaks olema lahendus, mida saaks kasutada üksnes tõsiste ja süsteemsete rikkumiste korral. Juhul, kui sellist meedet peaks rakendama, tuleks asjaomaste kogukondade avalikkust selgelt teavitada vahendite vähendamiseni viinud ametiasutuste tõsisest süüst; |
| --- | --- |

20.

| 21. | peab sellegipoolest esmatähtsaks poliitilise dialoogi ja järelevalve mehhanisme, millega tagatakse liikmesriikide võrdne kohtlemine ja võimaldatakse takistada õigusriigi põhimõtte rikkumisi; |
| --- | --- |

21.

Õigusriigi põhimõtte järgimise üle iga-aastaselt teostatava järelevalve süsteemi hindamine

| 22. | tuletab meelde, et kõigi liikmesriikide võrdse kohtlemise põhimõte on kogu Euroopa integratsiooniprotsessi eeltingimus. Seda silmas pidades tervitab komitee ettepanekut luua kõiki liikmesriike hõlmav iga-aastaselt teostatava järelevalve süsteem; |
| --- | --- |

22.

| 23. | rõhutab, et järelevalve kõigi liikmesriikide üle näitab selgelt, et liidu eesmärk on kaitsta ühiseid väärtusi ja mitte vaidlustada riigiasutuste korraldamise mudeleid, mille liikmesriigid on oma pädevuse teostamisel välja töötanud. Lisaks sellele selgub horisontaalsetest kontrollidest, et väiksemaid või suuremaid kõrvalekaldeid õigusriigi põhimõtetest võib esineda igas liikmesriigis; |
| --- | --- |

23.

| 24. | rõhutab, kui oluline on tagada liikmesriikide piisav osalemine õigusriigi põhimõtte järgimise üle teostatava järelevalve süsteemi loomisel ja järelevalveprotsessis endas; |
| --- | --- |

24.

| 25. | rõhutab, et komisjoni uus koosseis peaks seadma prioriteediks iga-aastase järelevalve süsteemi rakendamise. Seepärast kutsub komitee komisjoni üles võtma viivitamata meetmeid ja eraldama vajalikud rahalised ja inimressursid. Sama kiiresti tuleks eri liikmesriikides kindlaks määrata kontaktpunktid, kelle tegevusse tuleks kaasata ka kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ning kodanikuühiskond; |
| --- | --- |

25.

| 26. | rõhutab, kui olulised on järelevalve nõuetekohase teostamise seisukohast objektiivsed ja läbipaistvad parameetrid. Nende väljatöötamisel on keskne osa Euroopa Kohtu kohtupraktikal. Komitee teeb ettepaneku arendada edasi õigusemõistmise tulemustabeli raames kasutatud skeemid, kasutada ja täiustada Veneetsia komisjoni koostatud õigusriigi põhimõtete kontrollnimekirja ning üldisemalt kasutada Euroopa Nõukogu tööorganite saadud kogemusi; |
| --- | --- |

26.

| 27. | rõhutab kooskõlas Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2016. aasta resolutsiooniga vajadust kooskõlastada ELi tasandil õigusriigi, demokraatia ja põhiõiguste valdkonnas juba kavandatud hindamisvahendeid ning koondada need võimaluse korral ühtsesse järelevalvemehhanismi; |
| --- | --- |

27.

| 28. | peab väga oluliseks, et järelevalve peaks põhinema võimalikest rikkumistest teatamise süsteemil, mis on teatamiseks avatud võimalikult paljudele asjaomastele osalejatele, sh kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele, akadeemilistele ringkondadele, kuid ka üksikisikutele ja organiseeritud kodanikuühiskonnale; |
| --- | --- |

28.

| 29. | nõustub seisukohaga, et järelevalvesüsteemi peaks haldama komisjon. Komitee tõstatab siiski küsimuse, milline võiks olla Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti roll iga-aastase järelevalve teostamisel. Komitee kutsub komisjoni üles hindama, kas ameti potentsiaali täielikuks ärakasutamiseks on vaja muuta ameti volitusi; |
| --- | --- |

29.

Konkreetsed ettepanekud komitee ning piirkondlike ja kohalike omavalitsuste ulatuslikumaks kaasamiseks õigusriigi põhimõtete tugevdamisse liidus

| 30. | teeb ettepaneku suurendada komitee, kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning kodanikuühiskonna kaasamist õigusriigi austamise kultuuri edendamisse; |
| --- | --- |

30.

| 31. | märgib, et iga-aastane õigusriigi edendamise üritus, mille kohta tegi ettepaneku Euroopa Komisjon, peaks kujunema mitme piirkondlikul ja riigi tasandil peetava kohtumise kulminatsiooniks ehk ühisürituseks liidu tasandil. Seepärast kutsub komitee komisjoni üles korraldama koostöös kohalike ja piirkondlike omavalitsustega ning liikmesriikidega piirkondlikke õigusriigi teemalisi kohtumisi ettevalmistusena iga-aastaseks ürituseks; |
| --- | --- |

31.

| 32. | märgib, et iga-aastane üritus ei pea tingimata toimuma Brüsselis: selle ürituse võiks järgemööda korraldada mõni Euroopa linn või piirkond. Komitee teeb seetõttu ettepaneku, et komisjon määraks igal aastal kindlaks „õigusriigi põhimõtte linna“, kus iga-aastane üritus peaks toimuma; |
| --- | --- |

32.

| 33. | on seisukohal, et praegu mitmeaastases finantsraamistikus kodanikuühiskonnale ja sõltumatule meediale ette nähtud vahendite mahtu tuleks märkimisväärselt suurendada. Osa sellest rahast tuleks eraldada kohalikule meediale; |
| --- | --- |

33.

| 34. | märgib, et lisaks Euroopa õigusalase koostöö võrgustikele tuleks komisjoni kavandatud edendamis- ja järelevalvetegevusse kaasata ka advokatuurid ja juristide ühendused. Kohalikul tasandil tajutakse advokaati esimese inimesena, kelle poole pöörduda kaitse saamiseks võimalike õigusriigi põhimõtte ja põhiõiguste kuritarvituste ning rikkumiste eest. Lisaks leidub juristide ühendusi kogu liidu territooriumil ja kõigil Euroopa valitsemistasanditel (kohalik, piirkondlik, üleriigiline ja Euroopa Liidu tasand); |
| --- | --- |

34.

| 35. | rõhutab, et komisjoni kavandatud edendamis- ja järelevalvetegevusse tuleks kaasata ka kohalikul ja piirkondlikul tasandil arvukalt tegutsevad õigusvahemehed. Need garantiiasutused tuleks kaasata teabe kogumisse, samuti õigusriigi põhimõtteid edendavatesse piirkondlikesse kohtumistesse ja üritustesse; |
| --- | --- |

35.

| 36. | väljendab sügavat heameelt komisjoni kavatsuse üle toetada ülikoole ja teaduskeskusi õigusriigi põhimõtetega seotud uuringute teostamisel. Komitee hinnangul tuleks märkimisväärne osa toetustest suunata teadlastele, kes tegutsevad liikmesriikides, kus õigusriigi põhimõtted on kehtestatud parameetrite kohaselt rohkem ohus kui mujal. Osa rahastatud tegevusest peaks hõlmama nende põhimõtete levitamist piirkondlikes ja kohalikes kogukondades, muu hulgas organiseeritud kodanikuühiskonna kaasamise abil; |
| --- | --- |

36.

| 37. | rõhutab, et liidu vahendite haldamisega seoses peavad tuhanded kohalikud ametnikud ja spetsialistid tutvuma liidu eeskirjade ja strateegiatega. Komitee leiab, et liidu vahendeid haldavad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peaksid koolitama oma ametnikke ka õigusriigi põhimõttega seotud küsimustes; |
| --- | --- |

37.

| 38. | märgib, et komitee võiks Euroopa Komisjoni toetusel ning koostöös Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega korraldada koolitusi kohalikele ametnikele ja spetsialistidele, lähtudes oma kogemustest ELi poliitika tutvustamisel ja kooskõlastatult juba olemasolevate algatustega; |
| --- | --- |

38.

| 39. | teeb iseäranis ettepaneku hinnata võimaliku katseprojekti kasulikkust, mille raames kohaldataks valitud rühmale kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele õigusriigi põhimõtte hindamise kriteeriumide loetelu (tuginedes Veneetsia komisjoni väljatöötatud kriteeriumidele). Institutsiooni olemasolevate ressursside piires võiks algatus järgida mudelit, mis põhineb mõnel võrgustikul, mida komitee juba toetab, näiteks subsidiaarsuse järelevalve võrgustik või piirkondlikud keskused. Väike arv linnu ja piirkondi võiks vabatahtlikkuse alusel kontrollida, kas nende endi ametid ja asutused järgivad õigusriigi põhimõtteid. Komitee võiks koostada loetelu parameetritest, mida kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peavad kohaldama, ning kooskõlastada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste enesekontrolliga seonduvat. Omavalitsused omakorda tagaksid, et kaasatakse kohalikud partnerid, nagu ülikoolid, õigusvahemehed, advokatuurid ja organiseeritud kodanikuühiskond. |
| --- | --- |

39.

Järeldused

| 40. | Komitee, pidades silmas eespool esitatud kaalutlusi,






  — | palub komisjonil tagada, et õigusriigi kaitsmise mehhanismides ja eelkõige iga-aastase järelevalve süsteemis võetaks nõuetekohaselt arvesse põhiõiguste rikkumise ja demokraatlikest põhimõtetest eemaldumise ohtu liikmesriikides, sealhulgas piirkondlikul ja kohalikul tasandil; |
| --- | --- | --- |

40.

—

palub komisjonil tagada, et õigusriigi kaitsmise mehhanismides ja eelkõige iga-aastase järelevalve süsteemis võetaks nõuetekohaselt arvesse põhiõiguste rikkumise ja demokraatlikest põhimõtetest eemaldumise ohtu liikmesriikides, sealhulgas piirkondlikul ja kohalikul tasandil;

| — | kutsub komisjoni üles jätkuvalt jälgima kohtuvõimu sõltumatuse võimalikku rikkumist ja ametivõimude võimalikku sekkumist meedia tegevusse; |
| --- | --- |

—

kutsub komisjoni üles jätkuvalt jälgima kohtuvõimu sõltumatuse võimalikku rikkumist ja ametivõimude võimalikku sekkumist meedia tegevusse;

| — | soovitab väärtustada ja tugevdada komisjoni juba käivitatud meedia järelevalve meetmeid; |
| --- | --- |

—

soovitab väärtustada ja tugevdada komisjoni juba käivitatud meedia järelevalve meetmeid;

| — | nõuab, et praegu mitmeaastases finantsraamistikus kodanikuühiskonnale ja sõltumatule meediale ette nähtud vahendite mahtu suurendataks märkimisväärselt, ning teeb ettepaneku eraldada osa rahalistest vahenditest kohalikule sõltumatule meediale; |
| --- | --- |

—

nõuab, et praegu mitmeaastases finantsraamistikus kodanikuühiskonnale ja sõltumatule meediale ette nähtud vahendite mahtu suurendataks märkimisväärselt, ning teeb ettepaneku eraldada osa rahalistest vahenditest kohalikule sõltumatule meediale;

| — | teeb ettepaneku käsitleda õigusriigi põhimõtet käsitleva aastaaruande eraldi osas mitteriiklike osapoolte, eelkõige digitaalmajanduses tegutsevate suurte eraettevõtjate toime pandavate rikkumiste ohtu; |
| --- | --- |

—

teeb ettepaneku käsitleda õigusriigi põhimõtet käsitleva aastaaruande eraldi osas mitteriiklike osapoolte, eelkõige digitaalmajanduses tegutsevate suurte eraettevõtjate toime pandavate rikkumiste ohtu;

| — | nõuab meetmete võtmist, et taasalustada protsessi ELi ühinemiseks Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga; |
| --- | --- |

—

nõuab meetmete võtmist, et taasalustada protsessi ELi ühinemiseks Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga;

| — | palub kaaluda vahendite tingimuslikkust lahendusena, mida saaks kasutada tõsiste ja süsteemsete rikkumiste korral, ning nõuab, et sanktsioonidega ei karistataks ebaõiglaselt kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi; |
| --- | --- |

—

palub kaaluda vahendite tingimuslikkust lahendusena, mida saaks kasutada tõsiste ja süsteemsete rikkumiste korral, ning nõuab, et sanktsioonidega ei karistataks ebaõiglaselt kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi;

| — | kutsub komisjoni üles seadma prioriteediks liikmesriikide üle teostatava järelevalve süsteemi käivitamise ning eraldama selle uue vahendi loomisele vajalikud rahalised ja inimressursid; |
| --- | --- |

—

kutsub komisjoni üles seadma prioriteediks liikmesriikide üle teostatava järelevalve süsteemi käivitamise ning eraldama selle uue vahendi loomisele vajalikud rahalised ja inimressursid;

| — | palub viia ellu käesolevas arvamuses esitatud ettepanekud, millega soovitakse suurendada komitee, kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning kodanikuühiskonna kaasamist õigusriigi põhimõtte austamise kultuuri edendamisse. |
| --- | --- |

—

palub viia ellu käesolevas arvamuses esitatud ettepanekud, millega soovitakse suurendada komitee, kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning kodanikuühiskonna kaasamist õigusriigi põhimõtte austamise kultuuri edendamisse.

Brüssel, 12. veebruar 2020

Euroopa Regioonide Komitee president

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

| 29.4.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 141/20 |
| --- | --- | --- | --- |

29.4.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 141/20

---

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „Laienemispakett 2019“

(2020/C 141/05)

| Raportöör: | Jaroslav HLINKA (SK/PES), Lõuna-Košice linnapea |
| --- | --- |
| Viitedokumendid: | Teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „2019. aasta teatis ELi laienemispoliitika kohta“
  COM(2019) 260 final; SWD(2019) 215 final; SWD(2019) 216 final; SWD(2019) 217 final; SWD(2019) 218 final; SWD(2019) 219 final; SWD(2019) 220 final |

Raportöör:

Jaroslav HLINKA (SK/PES), Lõuna-Košice linnapea

Viitedokumendid:

Teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „2019. aasta teatis ELi laienemispoliitika kohta“

COM(2019) 260 final; SWD(2019) 215 final; SWD(2019) 216 final; SWD(2019) 217 final; SWD(2019) 218 final; SWD(2019) 219 final; SWD(2019) 220 final

POLIITILISED SOOVITUSED

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE

Üldised märkused

| 1. | võtab suure huviga teadmiseks Euroopa Komisjoni 2019. aasta teatise ELi laienemispoliitika kohta, selle riigiaruanded Albaania, Montenegro, Põhja-Makedoonia, Serbia ja Türgi kohta, aruande Kosovo kohta, (*1) samuti paralleelse arvamuse Bosnia ja Hertsegoviina Euroopa Liidu liikmeks astumise avalduse kohta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | toetab täielikult Euroopa Komisjoni kinnitust, et laienemine on ELi enda poliitilistes, julgeoleku ja majanduslikes huvides ja see on geostrateegiline investeering rahu, stabiilsuse, julgeoleku ja majanduskasvu tagamisse kogu Euroopas; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pooldab asjaolu, et ELi riigijuhid kinnitasid oma sõnaselget toetust Lääne-Balkani riikide ELiga ühinemise väljavaatele, ning Lääne-Balkani partnerid kinnitasid 2018. aasta mais Sofias toimunud ELi ja Lääne-Balkani riikide tippkohtumisel, et see väljavaade on nende kindel strateegiline valik; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pooldab asjaolu, et Euroopa Komisjoni ettepanekus ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA III) kohta mitmeaastases finantsraamistikus 2021–2027 on oodata abi strateegilisemat ja dünaamilisemat kasutuselevõttu, keskendudes peamistele prioriteetidele; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nõuab sellega seoses tungivalt, et Euroopa Komisjon teeks ulatuslikumat koostööd kandidaatriikide ja potentsiaalsete kandidaatriikide valitsustega, et töötada välja konkreetsed vahendid Lääne-Balkani riikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste suutlikkuse suurendamiseks, et nad saaksid eraldatud vahendeid tõhusalt kasutada, samuti selleks, et vähendada struktuurset lõhet nende suutlikkuses kaas- ja eelrahastada ELi toetatud projektide ettevalmistamist ja rakendamist; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kordab, et tõhusad avaliku halduse reformid Lääne-Balkani riikides, sealhulgas eelarve detsentraliseerimine, on olulised hea kohaliku valitsemise parandamiseks, kohalike ja piirkondlike omavalitsuste suutlikkuse suurendamiseks arendada koostöös oma kodanikega ja pakkuda neile kvaliteetseid teenuseid, nende osalemiseks piirkondlikus koostöös ja heanaaberlikes suhetes ning kaugeleulatuvate Euroopa ja üleilmsete kestliku arengu ja kliimamuutuste tegevuskavade saavutamiseks; |
| --- | --- |

6.

Riigipõhised märkused

| 7. | peab kiiduväärseks ajaloolist Prespa kokkulepet, mille Põhja-Makedoonia ja Kreeka sõlmisid 2018. aasta juunis, lahendades 27 aastat kestnud nimetüli; |
| --- | --- |

7.

| 8. | väljendab heameelt, et nõukogu nõustus reageerima Albaania ja Põhja-Makedoonia edusammudele valdkondades, milles lepiti ühehäälselt kokku nõukogu 2018. aasta juuni järeldustes, ning on teinud ettepaneku alustada nende kahe riigiga ühinemisläbirääkimisi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | peab kahetsusväärseks, et Albaanias 2019. aasta juunis toimunud kohalikke valimisi iseloomustas opositsiooni boikott ja madal valimisaktiivsus; kordab, et laienemisprotsess on tulemuspõhine ja sõltub demokraatia põhimõtete ja muude Kopenhaageni kriteeriumide järgimisest; |
| --- | --- |

9.

| 10. | väljendab tõsist muret selle pärast, et nõukogu uued otsused Albaania ja Põhja-Makedoonia kohta lükati algselt 2019. aasta juunist edasi oktoobrisse. Komitee on äärmiselt pettunud Euroopa Ülemkogu 2019. aasta oktoobris langetatud otsuse pärast lükata Albaania ja Põhja-Makedooniaga ühinemisläbirääkimised veel edasi, kuigi mõlemad riigid on näidanud pidevat pühendumist Euroopa suunas edasi liikumisele; peab samuti kahetsusväärseks, et see otsus ei põhinenud kummagi kandidaatriigi edusammude individuaalsel hindamisel. Komitee hoiatab, et kui neile kahele kandidaatriigile ei saadeta positiivset signaali, võib see negatiivselt mõjutada ka kohalikku ja piirkondlikku tasandit. Lisaks soovitatakse nõukogul leida sellele küsimusele positiivne lahendus enne ELi ja Lääne-Balkani riikide tippkohtumist 2020. aasta mais Zagrebis; |
| --- | --- |

10.

| 11. | toetab täielikult Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2019. aasta resolutsiooni Põhja-Makedoonia ja Albaaniaga ühinemisläbirääkimiste alustamise kohta (1) ning nõuab tungivalt, et nõukogu võtaks arvesse asjaolu, et usaldusväärne ELi laienemisstrateegia peab motiveerima ja aitama saavutada tulemused, milles kõik asjaosalised on varem kokku leppinud, ning tagama kõigile asjaomastele riikidele kindel ja usaldusväärne väljavaade; |
| --- | --- |

11.

| 12. | on mures, et laienemise takerdumine võib otse mõjutada ka ELi julgeolekut ja heaolu, sest see võib järk-järgult tõugata kõiki Lääne-Balkani riike kolmandate riikide poole, kes juba püüavad selles piirkonnas oma mõju suurendada, sealhulgas Venemaa ja Hiina poole; |
| --- | --- |

12.

| 13. | märgib murelikult, et Serbia ja Montenegro peavad veel otsustavamalt tegutsema olulistes valdkondades, eelkõige vähendama poliitilise maastiku polariseerumist, sealhulgas kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

13.

| 14. | nõuab tungivalt, et kõik poliitilised osalejad ja valitsemistasandid Serbias, Montenegros ning Bosnias ja Hertsegoviinas teeksid tihedat koostööd, et rakendada OSCE/ODIHRi soovitusi kohaliku valimisraamistiku parandamise kohta, ning aitaksid luua läbipaistva ja kaasava kohaliku poliitilise keskkonna, mis põhineks erakondadevahelisel arutelul ja oleks vaba poliitilisest survest ja poliitiliste vastaste hirmutamisest; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kutsub komisjoni üles käsitlema ühinemisläbirääkimistel Serbiaga väiteid demokraatlikult valitud, opositsioonierakondadesse kuuluvate ametiisikute hirmutamise kohta, eelkõige Paraćini, Šabaci ja Čajetina omavalitsustes; |
| --- | --- |

15.

| 16. | märgib, et Bosnia ja Hertsegoviina ei täida veel piisavalt Kopenhaageni kriteeriume, ning nõustub, et ühinemisläbirääkimisi tuleks alustada siis, kui riik tuleb nende täitmisega piisavalt toime; |
| --- | --- |

16.

| 17. | väljendab veel kord sügavat muret ja nördimust selle üle, et Mostar on ainus Bosnia ja Hertsegoviina omavalitsusüksus, kus kohaliku omavalitsuse valimisi ei ole toimunud alates 2008. aastast; |
| --- | --- |

17.

| 18. | arvestades Bosnia ja Hertsegoviina ELi liikmeks astumise avaldust, kutsub komitee eelkõige Mostari kohalikke poliitilisi juhte ning Bosnia ja Hertsegoviina Föderatsiooni üles lõpetama Euroopa kohaliku omavalitsuse harta artiklis 3 sätestatud põhimõtete enneolematu rikkumine. Harta on siduv kõikide Euroopa Nõukogu liikmesriikide, sealhulgas Bosnia ja Hertsegoviina jaoks; |
| --- | --- |

18.

| 19. | juhib tähelepanu sellele, et kui Mostari valimisprobleemi ei lahendata, takistab see Bosnia ja Hertsegoviina ühinemist ELiga, sest ühinemise korral rikutaks sellega Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 40, jättes selles riigis elavad ELi kodanikud ilma õigusest hääletada ja kandideerida kohalikel valimistel; |
| --- | --- |

19.

| 20. | tuletab meelde, et Euroopa Komisjon kinnitas 2018. aasta juulis, et Kosovo on täitnud kõik viisanõude kaotamise kriteeriumid, mille nõukogu on heaks kiitnud; |
| --- | --- |

20.

| 21. | väljendab heameelt, et Euroopa Parlament toetab Euroopa Komisjoni ettepanekut kaotada Kosovo passi kasutajate suhtes viisanõue. Ettepanek esitati 2018. aasta septembris ja 2019. aasta märtsis ning seda kordas kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjon uue mandaadi ajal 2019. aasta septembris; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kutsub nõukogu üles viivitamata käsitlema viisanõude kaotamist Kosovoga, mis on endiselt ainus Lääne-Balkani riik, mille kodanikud vajavad ikka veel viisat, et reisida ELi riikidesse; |
| --- | --- |

22.

| 23. | märgib kahetsusega, et Türgis jätkub põhiliste inimõiguste olukorra oluline halvenemine, mis tähendab, et õigusriigi põhimõtte ja põhiõiguste valdkonnas on toimunud tõsine tagasiminek, ning lisaks tunneb kahetsust sellepärast, et põhiseaduse muudatuse tagajärjel on nõrgenenud poliitilise süsteemi tõhusad kontrollid ja tasakaal; |
| --- | --- |

23.

| 24. | võtab teadmiseks üldasjade nõukogu 2018. aasta juuni järeldused, milles märgitakse, et Türgi ühinemisläbirääkimised on tegelikkuses seiskunud, et ei saa kaaluda ühegi uue peatüki avamist ega sulgemist ning edasist tööd ELi ja Türgi tolliliidu ajakohastamiseks ei ole kavas; peab kahetsusväärseks, et Türgi keeldub endiselt järgimast ELiga sõlmitud assotsieerimislepingu lisaprotokolli sätteid ja tunnustamast Küprose Vabariiki. Komitee kordab siinkohal oma varasemat muret ja soovitusi Küprose küsimuses, mis esitati selgelt arvamuses 2018. aasta laienemispaketi kohta; märgib samuti murega, et vaatamata Euroopa Liidu korduvatele üleskutsetele jätkab Türgi ebaseaduslikku puurimistegevust Küprose territoriaalvetes. Komitee kinnitab täielikku solidaarsust Küprosega, olgu siis tegu riigi rahvusvahelise tunnustamise, suveräänsuse või selle õigustega rahvusvahelise õiguse kohaselt; |
| --- | --- |

24.

| 25. | tuletab meelde Varosha staatuse olulisust, nagu on sätestatud ÜRO Julgeolekunõukogu varasemates resolutsioonides, sealhulgas resolutsioonides 550 (1984) ja 789 (1992), ja kordab, et teha ei tohi midagi, mis on nende resolutsioonidega vastuolus; |
| --- | --- |

25.

| 26. | on äärmiselt mures Türgi valimisprotsessi seaduslikkuse ja terviklikkuse pärast, eelkõige Türgi kõrgeima valimisnõukogu 2019. aasta otsuse pärast korraldada İstanbulis kordusvalimised ning Türgi ametiasutuste otsuse pärast anda demokraatlikult valitud Diyarbakıri, Mardini ja Vani linnapeade ametikoht provintsikuberneridele; samuti mõistab kindlalt hukka repressioonid omavalitsuste liikmete ja töötajate vastu – selline tegevus on vastuolus Euroopa kohaliku omavalitsuse harta sisu ja põhimõtetega; |
| --- | --- |

26.

| 27. | tunnistab, et Türgi on jätkuvalt ELi peamine partner rände ja pagulaste valdkonnas, ning kordab oma veendumust, et osa ELi eraldatavatest rahalistest vahenditest tuleks eraldada neile kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele, kes on otseselt seotud põgenike ja pagulaste rändevoogude juhtimisega; ELi ja Türgi tagasivõtulepingut tuleks täiel määral ja tõhusalt rakendada kõikide liikmesriikide suhtes. Komitee märgib, et koostöö justiits- ja siseküsimustes kõigi ELi liikmesriikidega on endiselt hädavajalik; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kutsub ELi kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi üles tugevdama koostööd oma kolleegidega kandidaatriikides ja potentsiaalsetes kandidaatriikides, toetama neid teel Euroopa süvendatud integratsiooni suunas ning tugevdama nende institutsioonilist ja haldussuutlikkust piirkondlikul ja kohalikul tasandil, samuti nende suutlikkust edendada ja austada Euroopa väärtusi ja põhimõtteid; |
| --- | --- |

28.

| 29. | tuletab sellega seoses meelde kohalike ja piirkondlike omavalitsuste riiklike ühenduste, samuti Kagu-Euroopa kohalike omavalitsuste liitude võrgustiku (NALAS) asendamatut rolli, mis võib toetada kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi avaliku halduse reformide elluviimisel ning nende suutlikkuse suurendamisel, et parandada pädevuste kasutamist ja kohalike avalike teenuste pakkumist; |
| --- | --- |

29.

Kohalike ja piirkondlike osalejate tähtsus laienemisprotsessis

| 30. | rõhutab, et Euroopa subsidiaarsuse, proportsionaalsuse ja mitmetasandilise valitsemise põhimõtted peaksid samuti kehtima Euroopa Liidu laienemisprotsessi kohta; |
| --- | --- |

30.

| 31. | märgib, et selleks, et laienemisprotsess oleks kaasav ja jätkusuutlik, on väga oluline riigi tasandist madalama tasandi valitsuste osalemine. ELi laienemise edukus Lääne-Balkani riikides sõltub kodanike jätkuvast toetusest ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamisest, et saavutada soovitud püsiv mõju kohalikul tasandil. Selleks on vaja kohalike, piirkondlike omavalitsuste ja keskvalitsuste ning Euroopa Liidu ühist tegutsemist; |
| --- | --- |

31.

| 32. | tuletab meelde, et üle 60 % ELi õigustikust rakendatakse kohalikul tasandil, ning praeguses mitmeaastases finantsraamistikus on peaaegu kolmandik ELi kogueelarvest eraldatud ühtekuuluvuspoliitikale, mis on suunatud kõigile Euroopa Liidu piirkondadele ja linnadele; |
| --- | --- |

32.

| 33. | rõhutab, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on laienemisprotsessis tähtsal kohal mitte ainult poliitiliste kriteeriumide, vaid ka oma territooriumil majanduskasvu ja kestliku arengu tõukejõuna ning kodanikele kvaliteetsete avalike teenuste pakkujatena; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kinnitab sellega seoses, et riigi tasandist madalama tasandi valitsustele selle ülesande täitmiseks volituste andmine on ELi Lääne-Balkani laienemisstrateegia jätkusuutliku rakendamise ning Euroopa integratsiooni eduka tuleviku jaoks otsustava tähtsusega; |
| --- | --- |

34.

| 35. | väljendab heameelt Euroopa Komisjoni tõdemuse üle, et arvesse tuleb võtta kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli ning et keskvalitsuse ning piirkondlike ja kohalike omavalitsuste vahel tuleb leida sobiv tasakaal, mis toetab parimal viisil reformide elluviimist ja kodanikele teenuste osutamist; |
| --- | --- |

35.

| 36. | väljendab jätkuvalt kahetsust kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi käsitlevate konkreetsete poliitiliste ettepanekute puudumise üle, nagu ta on väljendanud oma arvamuses 2018. aasta laienemispaketi kohta; |
| --- | --- |

36.

| 37. | kutsub Euroopa Komisjoni üles tegema ettepanekuid konkreetsete poliitikameetmete ja vahendite kohta, et kaasata Lääne-Balkani riikide kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi, selleks et tugevdada nende rolli kodanikele kõige lähemal asuva valitsemistasandina; |
| --- | --- |

37.

| 38. | kutsub Euroopa Komisjoni üles töötama välja praktilise vahendi, et toetada Lääne-Balkani riikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tulemuslikku suutlikkuse suurendamist, pidades silmas nende kohaliku ja piirkondliku avaliku poliitika ühtlustamist liidu õigustikuga, kasutades sihtotstarbelist koolitust, vastastikust õppimist ja parimate tavade vahetamist kogu piirkonnas ja nende partneritega ELis, võttes eeskujuks kohalike omavalitsuste programmi, piirkondliku koolitusprogrammi või kohalikul ja piirkondlikul tasandil valitud esindajate Erasmuse programmi; |
| --- | --- |

38.

| 39. | nõuab veel kord tungivalt, et komisjon laiendaks juhtimistavade ja haldussuutlikkuse parandamise toetusprogrammi (SIGMA) algatust kandidaatriikide ja potentsiaalsete kandidaatriikide kohalikule ja piirkondlikule tasandile, et määratleda avaliku halduse reformide detsentraliseeritud mudelid ning toetada kohaliku valitsemise parandamist ja avalikku haldust, et kohaldada liidu õigustikku; |
| --- | --- |

39.

| 40. | kutsub Euroopa Komisjoni taas üles kehtestama ad hoc toimimispõhimõtted, mis võimaldaksid tehnilise abi ja teabevahetuse programmi (TAIEX) ning mestimisprojektide kasutamist koostööks liikmesriikide ning kandidaatriikide ja potentsiaalsete kandidaatriikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vahel; |
| --- | --- |

40.

| 41. | on valmis tegema tihedat koostööd Euroopa Komisjoni uue koosseisuga ja eelkõige naabruspoliitika ja laienemise volinikuga nende vahendite praktilises rakendamises ja kasutamises kohalikul ja piirkondlikul tasandil; |
| --- | --- |

41.

Õigusriigi põhimõte ja põhiõigused

| 42. | kordab, et Kopenhaageni kriteeriumide täitmine peab jätkuvalt olema põhitegur, et hinnata kandidaatriikide valmisolekut saada ELi liikmesriikideks, ning toetab täielikult õiglase ja range tingimuslikkuse ning „põhialused kõigepealt“ põhimõtteid; |
| --- | --- |

42.

| 43. | märgib suure murega, et enamikus kandidaatriikides ja potentsiaalsetes kandidaatriikides on jätkuvalt peamine probleem demokraatlike institutsioonide nõuetekohane toimimine ja usaldusväärne edasiminek õigusriigi valdkonnas; |
| --- | --- |

43.

| 44. | tunneb sellega seoses ka muret, et neis riikides seisab kodanikuühiskond silmitsi üha vaenulikuma õhkkonnaga ning et väljendusvabaduse ja meedia sõltumatuse valdkonnas on näha negatiivseid muutusi; |
| --- | --- |

44.

| 45. | rõhutab, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on tänu kodanikulähedusele oluline koht Euroopa väärtuste edendamisel ja austamisel ning et nad on rassismi ja vihkamist õhutavate avalduste vastu võitlemise, haavatavate rühmade ja vähemuste kaitsmise ning sotsiaalse ühtekuuluvuse edendamise eesliinil; |
| --- | --- |

45.

| 46. | on sügavalt veendunud, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel endal võib olla suurem roll kohaliku poliitikamaastiku ja avaliku poliitilise ruumi loomisel ning nad võivad võtta osa vastutusest, et tegeleda õigusriigi põhimõtte ja põhiõiguste valdkonna puudujääkidega, nagu on rõhutanud Euroopa Komisjon; |
| --- | --- |

46.

| 47. | kutsub kandidaatriikide ja potentsiaalsete kandidaatriikide kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi üles suurendama jõupingutusi, et saavutada käegakatsutavaid tulemusi järgmistes valdkondades: |
| --- | --- |

47.

| 47.1. | positiivse ja soodsa keskkonna loomine kodanikuühiskonna toimimiseks kohalikul tasandil ning kodanikuühiskonna organisatsioonide kaasamine kohalikku osaluspoliitikasse; |
| --- | --- |

47.1.

| 47.2. | võitlus mis tahes diskrimineerimise vastu Euroopa Liidu põhiõiguste harta vaimus, nimelt puuetega inimeste, haavatavate rühmade ja etniliste vähemuste, eelkõige romade diskrimineerimise vastu võitlemine; |
| --- | --- |

47.2.

| 47.3. | lesbide, geide, biseksuaalide, trans- ja intersooliste inimeste tõrjutuse, marginaliseerimise ja diskrimineerimise ning nende rühmade vastu suunatud vihakõne ja vägivalla vastu võitlemine; |
| --- | --- |

47.3.

| 47.4. | naiste esindatuse parandamine kõigis kohaliku ja piirkondliku tasandi avaliku halduse valdkondades ja soolise võrdõiguslikkuse üleüldine tagamine ning naiste diskrimineerimise ja igasuguse naistevastase vägivalla ärahoidmine ja sellega tegelemine; |
| --- | --- |

47.4.

| 48. | kutsub Euroopa Komisjoni üles tunnustama kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli põhiküsimuste lahendamisel kohalikul tasandil, et hõlbustada nende suutlikkuse ja oskuste arendamist õigusriigi ja põhiõiguste valdkonnas ning toetada neid selle ülesande täitmiseks konkreetsete vahendite ja vahenditega; |
| --- | --- |

48.

Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tähtsus kestliku arengu tegevuskavas aastani 2030

| 49. | tuletab meelde oma hiljutist arvamust „Kestliku arengu eesmärgid: alus ELi pikaajalisele strateegiale Euroopa kestliku arengu saavutamiseks aastaks 2030“, milles rõhutatakse, et 17 kestliku arengu eesmärgi 169 sihtmärgist 65 % puhul on kestliku arengu eesmärkide saavutamiseks vaja nende rakendamisse jõuliselt kaasata piirkonnad ja linnad; |
| --- | --- |

49.

| 50. | tuletab meelde, et eesmärk mitte kedagi kõrvale jätta nõuab, et kõik valitsustasandid tagaksid laiaulatusliku integratsiooni ning vastastikku toetava ja sidusa kohapõhise poliitika kujundamise; |
| --- | --- |

50.

| 51. | tuletab samuti meelde, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on oluline roll ÜRO Pariisi kliimakokkuleppes sätestatud eesmärkide saavutamisel ning et kliimameetmed kohalikul tasandil on väga vajalikud kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise jaoks ning kohalike jätkusuutlike investeeringute ja majanduskasvu võimaluste loomiseks; |
| --- | --- |

51.

| 52. | on seega veendunud, et kliima- ja energiaalane linnapeade pakt (alt-üles lähenemisviis) võib olla edasiviiv jõud, et võimaldada Lääne-Balkani riikidel anda oma osa Pariisi kokkuleppe elluviimisesse ning tegevuskava 2030 ja kestliku arengu eesmärkide saavutamisse, tuues need kohalikule tasandile; |
| --- | --- |

52.

| 53. | nõuab tungivalt, et komisjon kaasaks Lääne-Balkani riigid, eelkõige nende kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, kliima- ja energiaalase linnapeade pakti või kohalikku ja piirkondlikku tasandit kaasavate muude sedalaadi riiklike või piirkondlike algatuste edasisse arendamisse ning kasutaks kohalike ja piirkondlike omavalitsuste riiklike liitude ja Kagu-Euroopa kohalike omavalitsuste liitude võrgustiku (NALAS) potentsiaali, et hõlbustada kohalike kliimameetmete ja energiatõhususe kavade, säästva linnalise liikumiskeskkonna kavade ning teiste kohalike ja piirkondlike poliitiliste vahendite määratlemist ja rakendamist, et viia ellu tegevuskava 2030. |
| --- | --- |

53.

Brüssel, 12. veebruar 2020

Euroopa Regioonide Komitee president

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(*1)  Kõnealune nimetus ei piira seisukohti staatuse suhtes ning on kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1244 (1999) ja Rahvusvahelise Kohtu arvamusega Kosovo iseseisvusdeklaratsiooni kohta.

*1

(1)  Euroopa Parlamendi resolutsioon 2019/2883(RSP).

1

---

| 29.4.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 141/25 |
| --- | --- | --- | --- |

29.4.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 141/25

---

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „Piirkondade ja linnade panus Aafrika arengusse“

(2020/C 141/06)

| Raportöör: | Robert ZEMAN (CZ/EPP), Prachatice linnavolikogu liige |
| --- | --- |

Raportöör:

Robert ZEMAN (CZ/EPP), Prachatice linnavolikogu liige

POLIITILISED SOOVITUSED

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE

Taustteave

| 1. | tuletab meelde, et kestlik areng ja edukas arengupoliitika sõltuvad paljudest muudest küsimustest ja poliitikavaldkondadest (ning omakorda mõjutavad neid), nagu isiklike suhete ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vahel koostööraamistike loomise üldine toetamine, sotsiaal- ja tervishoiupoliitika, rände haldamine, ohutus ja julgeolek, kestliku majandusarengu, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete toetamine, teabevahetuse ja heade haldustavade edendamine jne. Kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on paljudes neis küsimustes oluline osa nii ELis kui ka väljaspool seda ning seepärast on äärmiselt oluline kujundada uusi ideid selle kohta, kuidas nad saaksid anda panuse kestlikku arengusse, eelkõige Aafrikas; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nõuab, et EL kohaldaks terviklikku lähenemisviisi, ning rõhutab, et kavandatud meetmete edukuse tagamiseks on tingimata vaja sisse seada tihe koostöö asjaomaste partneritega Aafrika riikides ja rahvusvaheliste institutsioonidega, nagu ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Amet (UNHCR) (1) või Rahvusvaheline Migratsiooniorganisatsioon (IOM); (2) |
| --- | --- |

2.

| 3. | märgib, et laiaulatuslikuna kavandatud majandus- ja arengukoostöö on üks vahenditest, mille abil tegeleda ELi suunduva rände algpõhjustega. Komitee rõhutab, et keerulise rändeteema ja selle mitmesuguse mõju käsitlemine nõuab praegu ja ka edaspidi ELis märkimisväärse hulga avaliku sektori vahendite kasutamist. Selline lähenemisviis võib ühtlasi aidata vähendada ELi suunduva rände tajumist negatiivsena sotsiaalsest ja julgeoleku vaatenurgast ning vähendada Euroopa ühiskondades teatud pingeid, mis õhutavad poliitilist ja sotsiaalset äärmuslust; |
| --- | --- |

3.

Komitee senine töö ja arvamused

| 4. | tuletab seepärast meelde Euroopa Regioonide Komitee juba tehtud olulist tööd ja iseäranis Hans Jansseni, Peter Bossmani ja Jesús Gamallo Alleri koostatud arvamusi (3) ning esitab kaalumiseks järgmised ideed ja mõned konkreetsemad meetmed eesmärgiga parandada Aafrikas elutingimusi ja edendada kestlikku arengut, et aidata vähendada survet, mis sunnib inimesi välja rändama; (4) |
| --- | --- |

4.

| 5. | kordab oma toetust kavandatud naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö rahastamisvahendile (NDICI) kui kestliku arengu sihipärase toetamise olulisele rahastamisallikale. Komitee kutsub uuesti üles võtma – mitte ainult naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö rahastamisvahendi raames (5) – kasutusele eriprogrammid, millele on eraldatud oma eelarve ja mille eesmärk on toetada ELi linnade ja piirkondade tegevust arengu valdkonnas, sh erinevaid pikaajalisi projekte Aafrikas. Selliseid programme võiksid ideaaljuhul otse hallata piirkonnad kõikjalt Euroopa Liidust ning need võimaldaksid asjaomaste piirkondade linnadel, omavalitsustel, ettevõtetel ja mittetulundusorganisatsioonidel osaleda projektides, mille eesmärk on kooskõlas ÜRO kestliku arengu eesmärkidega (6) parandada elukvaliteeti konkreetsetes geograafilistes piirkondades; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rõhutab, et sel viisil loodavaid programme tuleks käsitada pikaajalisena, et võimaldada kõigil osalejatel võtta pikaajalisi kohustusi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | on seisukohal, et julgustamaks piirkondi, iseäranis neid, millel seni ei ole erilist arengukoostöö kogemust, sellistes programmides osalema, tuleks programmides ette näha stiimulite süsteem ja tehniline tugi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | on veendunud, et selliste eriprogrammide kasutuselevõtt võimaldab piirkondadel, linnadel, ettevõtetel, valitsusvälistel organisatsioonidel ja nendes piirkondades elavatel Euroopa kodanikel suurendada oma võimalusi edendada aktiivselt väljapool ELi kestlikku arengut, süvendada teadmisi elu kohta mujal maailmas, iseäranis Aafrikas, ja arendada samal ajal ärivõimalusi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | teeb ettepaneku, et nende programmide aluseks oleksid osalemiskutsed piirkondadele, kusjuures neis kutsetes pandaks erilist rõhku piiriülesele koostööle, et koondada kogemusi, inimressursse ning oskusteavet; |
| --- | --- |

9.

| 10. | nõuab, et sellised programmid oleksid haldusaspektist võimalikult lihtsad; |
| --- | --- |

10.

Isiklike suhete loomine ja suutlikkuse suurendamine kui tõhusa arengukoostöö toetamise peamine vahend

| 11. | tuletab meelde, et teatavatel ELi äärepoolseimatel piirkondadel on Aafrikaga tihedad ajaloolised sidemed ja kogemused oma naabritele huvi pakkuvates valdkondades, ning kutsub üles maksimeerima koostöövõimalusi mõlemal pool piiri, kasutades võimalikult paindlikult võimalusi, mida pakutakse järgmiseks perioodiks Euroopa territoriaalse koostöö ning naabruspoliitika, arengu ja rahvusvahelise koostöö rahastamisvahendi raames; |
| --- | --- |

11.

| 12. | peab väga oluliseks kasutada ära koostööd ja partnerlusi, mille Euroopa Liidu kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on loonud oma Aafrika partneritega, et muuta poliitikameetmed sidusaks ning kasutada arengut ja piirkondlikku koostööd ning innovatsiooni puudutavat oskusteavet (kooskõlas aruka spetsialiseerumise strateegiaga); |
| --- | --- |

12.

| 13. | rõhutab, et projektide pikaajalise jätkusuutlikkuse suurendamiseks on väga oluline laiendada võimalikult ulatuslikult suhetega seotud suutlikkust ja otsesuhteid kodanike vahel, seades eesmärgiks, et mõlemad osapooled tagavad projektide suhtes omaluse ja suurendavad seega nende mõju asjast puudutatud kodanikele; |
| --- | --- |

13.

| 14. | on veendunud, et liikuvus ning tõeliste partnerlussuhete tugevdamine ja laiendamine esmalt Euroopa Liidu ja Aafrika Liidu riikide piirkondade, linnade ja omavalitsusüksuste esindajate vahendusel ning seejärel otse nende elanike vahel on väga oluline selleks, et tagada üldsuse laialdane toetus nende projektide elluviimisele. Kohalikud omavalitsused ja organid kuuluvad nende poliitiliste organite hulka, mida tunnustatakse kõige enam ja mis on legitimeeritud tõhusalt rakendama projekte, mille eesmärk on parandada elukvaliteeti Aafrikas; |
| --- | --- |

14.

| 15. | märgib oma liikmete saadud kogemuste põhjal, et piisavalt kvalitatiivsed, aktiivsed ja mitmekesised isiklikud suhted poliitikakujundajate, kodanikuühiskonna ja kodanike vahel on olulised kui alus, mille põhjalt rakendada konkreetseid projekte, ning et sellised suhted on suutelised tagama nende pikaajalise elujõulisuse ning sujuva ja tõhusa toimimise; |
| --- | --- |

15.

| 16. | on veendunud, et kodanike heatasemeline teavitamine tavakodanike tegelikest elutingimustest nii ELis kui ka Aafrikas on oluline vahend, mille abil vähendada huvi ebaseaduslikult Euroopasse rännata. Asjaomane teavitamine ei saa toimuda ainult meedia kaudu, vaid peab toimuma niivõrd kui võimalik ka osapoolte suhete tasandil (näiteks kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vaheline otsene teabevahetus, mis võib edendada erinevate kultuuriliste ja sotsiaalmajanduslike olude paremat vastastikust mõistmist ning parandada arenguprojektide elluviimist), mida seega tuleb luua ja ka rahaliselt toetada; |
| --- | --- |

16.

| 17. | julgustab võimalikult suurt panust andma ka selliste ELi liikmesriikide linnu, piirkondi ja omavalitsusüksusi, kellel ei ole praegu Aafrika riikidega tihedaid arengukoostöösidemeid; selline panus võib võimaldada koostöö laialdasemat arengut, et Aafrika riikide kestliku arengu toetamisele suunatud projekte ja meetmeid õnnestuks laiemalt, mitmekesisemalt ja tõhusamalt ellu viia, tugevdades samal ajal sellise koostöö õiguspärasust asjaomaste liikmesriikide kodanike silmis. Kultuuriliste ja keeleliste puuduste kõrvaldamiseks on soovitatavad ka kolmepoolsed piirkondlikud ja kohalikud partnerlused; |
| --- | --- |

17.

Terviklik lähenemine koostööle Aafrika piirkondade ja omavalitsustega kui pikaajalise edu alus

| 18. | rõhutab, et üks kõige tulemuslikumaid vahendeid elutingimuste parandamiseks Aafrika Liidu riikides on anda edasi Euroopa kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kogemusi territooriumi otsese haldamisega seotud igapäevaülesannete täitmisel ja üksteisega koostöö tegemisel, eelkõige piiriüleselt, koos tervikliku lähenemisviisiga, mis ei keskendu üksnes arengukoostööle; |
| --- | --- |

18.

| 19. | märgib seepärast, et parimate tavade tutvustamise projektid, nagu komitee Nikosia algatus, on kasulik vahend otsese ja konkreetse koostöö kujundamiseks ELi ja kolmandate riikide partnerite vahel kohalikul ja piirkondlikul tasandil; (7) |
| --- | --- |

19.

| 20. | teeb ettepaneku, et ELi piirkondade hallatavate projektide puhul taotletaks tihedat partnerlust nende piirkondade ettevõtete, valitsusväliste organisatsioonide või ekspertidega, koostööna omavalitsuste, nende ettevõtjate, kohapeal tegutsevate Aafrika ettevõtete, organisatsioonide ja töötajatega. Sellised projektid peavad olema suunatud kestliku arengu eesmärkidele (8) (linnaplaneerimine, veevarustus ja -käitlus, jäätmekäitlus ja jäätmete taaskasutamine ringmajanduse raames jne) ning reageerima kogukondade vajadustele paindlikult ja pikaajaliselt; |
| --- | --- |

20.

| 21. | on teadlik sellest, et Aafrikas kestliku arengu edendamiseks mõeldud projektide rakendamine on äärmiselt keeruline, nõudlik ja sageli riskantne tegevus, ning leiab seepärast, et tuleb luua lisavahendeid ELi linnade ja piirkondade toetamiseks nende koostööprojektides, keskendudes projektide kestlikkusele, julgeolekule ja ühistegevuse edendamisele, et soodustada ja stabiliseerida nende rakendamist pikas perspektiivis; |
| --- | --- |

21.

| 22. | teeb ettepaneku, et projektide, parimate tavade jagamise ja muu tegevuse eesmärk oleks iseäranis, sealhulgas partneritevahelise rakendamise kaudu, stabiliseerida noorte olukorda ning tugevdada naiste positsiooni ühiskonnas (9) nii rühmana kui ka üksikisikutena. Sellega võimaldataks nende isiklikku arengut ja suurendataks nende usku paremasse tulevikku ning seega nende suutlikkust panustada oma vahetu keskkonna kestlikkusse; |
| --- | --- |

22.

| 23. | on seisukohal, et väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad on toimiva, ajakohase ja stabiilse kodanikuühiskonna alus, ning seepärast soovitab lisaks Aafrikas asjaomaste ettevõtete loomist edendavatele projektidele rakendada selliseid meetmeid nagu tööpraktika ELis, töötajate vahetus, Euroopa ja Aafrika ühisettevõtete võimalik loomine ning kõik muud laadi tegevused, mis võivad suurendada tööhõivet väikestes ettevõtetes; |
| --- | --- |

23.

| 24. | on teadlik, et ühelt poolt on vaja toetada kohalikke lahendusi tööhõive, ettevõtluse, tervise, keskkonnakaitse ja muu tegevuse valdkonnas, kuid samal ajal tuleb aidata edendada rahvusvahelist kaubandust, ettevõtlust ja koostööd rahvusvahelisel tasandil; |
| --- | --- |

24.

| 25. | märgib, et kogu tegevuse eesmärk on aidata parandada üksikisikute, perekondade ja konkreetsete kohalike kogukondade elukvaliteeti, et edendada keskklassi kui stabiilse ja terve ühiskonna nurgakivi kasvu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | on teadlik, et kestlikku arengut toetavate projektide edu tuleks toetada meetmetega, mille abil teavitada ELi, selle liikmesriikide ja nende kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kogemustest, mis võivad olla kasulikud kohalikele partneritele. Samuti on oluline otsida kohapealt kontaktisikuid koostööks teostatavates projektides või aidata noortel, koolidel ja esindusorganisatsioonidel leida sobivaid partnereid kogemuste jagamiseks, praktikaks jne; |
| --- | --- |

26.

| 27. | teeb ettepaneku kasutada olemasolevaid kommunikatsioonitehnoloogiaid ja sotsiaalvõrgustikke, et anda Euroopa Liidu ja selle piirkondade allikate põhjal võimalikult ulatuslikult võimalikult usaldusväärset ja samal ajal võimalikult individuaalset teavet, et vähendada eksitava teabe ja väärinfo mõju nii Euroopa Liidus kui ka Aafrika Liidus; |
| --- | --- |

27.

| 28. | on seisukohal, et laiendatud suhted ja koostöö Euroopa Liidu ja Aafrika Liidu piirkondade vahel võib viia need suhted tulevikus kõrgemale tasemele ka Euroopa Liidu ja Aafrika Liidu tasandil. Uued ja tihedamad partnerlussuhted võrdsete partnerite vahel võivad hõlbustada muid olulisi koostöövorme ning järkjärgulist majanduslikku ja sotsiaalset arengut, mis aitab ühtlasi vähendada rändesurvet; |
| --- | --- |

28.

Katseprojektid kui hädavajalik tegur, et kontrollida praktikas käesoleva arvamuse teoreetilisi eeldusi

| 29. | kinnitab oma veendumust, et Euroopa Liit peaks mõtlema globaalselt ja tegutsema kohalikul tasandil, ning leiab, et selle kava peamine lähenemisviis peaks alati olema alt üles suunaga. Seepärast rõhutatakse arvamuses vajadust kasutada ära Euroopa piirkondlike ja kohalike omavalitsuste ning ettevõtjate ja ekspertide kogemust, et tagada meetmete ja projektide sujuv rakendamine koostöös Aafrika partneritega; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kutsub üles, arvestades käesoleva arvamuse eesmärki soodustada nii palju kui võimalik ühiskonna jätkusuutlikku arengut Aafrika riikide linnades ja kohalikes kogukondades, käivitama võimalikult kiiresti katseprojektid ja muud asjakohased meetmed, mis on hädavajalikud eduka pikaajalise abi andmiseks Aafrika riikidele, kus poliitilistel ja julgeolekukaalutlustel on võimalik vähendada huvi mitte ainult Euroopa Liitu suunduva, vaid ka Aafrika sisese ebaseadusliku rände vastu. |
| --- | --- |

30.

Brüssel, 12. veebruar 2020

Euroopa Regioonide Komitee president

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  https://www.unhcr.org/.

1

(2)  https://www.iom.int/.

2

(3)  Komitee arvamused „Naabrus ja maailm“, raportöör Hans Janssen, 2018; „Varjupaiga- ja Rändefond“, raportöör Peter Bossman, 2018; „Ränne Vahemere keskosa rändeteel“, raportöör Hans Janssen, 2017; „ELi ja kolmandate riikide rändealane partnerlusraamistik“, raportöör Peter Bossman, 2017; „Ettepanek uue Euroopa konsensuse kohta arengu küsimuses „Meie maailm, meie väärikus, meie tulevik““, raportöör Jesús Gamallo Aller, 2017; „Pagulaste kaitse nende päritolupiirkondades: uued väljavaated 2016. aastal“, raportöör Hans Janssen, 2016; „Inimväärne elu kõigile: nägemusest ühise tegutsemiseni“, raportöör Hans Janssen, 2015.

3

(4)  Mo Ibrahimi sihtasutuse aruanne: https://mo.ibrahim.foundation/sites/default/files/2020-01/2019_Forum_Report_2.pdf.

4

(5)  Komitee arvamus „Naabrus ja maailm“, raportöör Hans Janssen, 2018.

5

(6)  ÜRO kestliku arengu eesmärgid: https://www.undp.org/content/undp/en/home/sustainable-development-goals.html.

6

(7)  Nikosia algatus: https://cor.europa.eu/et/our-work/Pages/Libya.aspx.

7

(8)  ÜRO kestliku arengu eesmärgid: https://www.undp.org/content/undp/en/home/sustainable-development-goals.html.

8

(9)  Mo Ibrahimi sihtasutuse aruanne: https://mo.ibrahim.foundation/sites/default/files/2020-01/2019_Forum_Report_2.pdf.

9

---

| 29.4.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 141/29 |
| --- | --- | --- | --- |

29.4.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 141/29

---

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „Keskkonnapoliitika allpool omavalitsuse tasandit: kestlike naabruskondade ja väikeste kogukondade suunas“

(2020/C 141/07)

| Raportöör: | Gaetano ARMAO (IT/EPP), Sitsiilia maakonna asemaavanem ja majandusvaldkonna eest vastutav maavalitsuse liige |
| --- | --- |

Raportöör:

Gaetano ARMAO (IT/EPP), Sitsiilia maakonna asemaavanem ja majandusvaldkonna eest vastutav maavalitsuse liige

POLIITILISED SOOVITUSED

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE

A.   
  Kestlike naabruskondade ja väikeste kogukondade mõistmine

| 1. | tunnustab ÜRO kestliku arengu eesmärkide terviklikku olemust, ennekõike eesmärgi nr 11 „Säästvad linnad ja kogukonnad“ puhul, milles kutsutakse üles muutma linnad ja inimasumid kaasavaks, turvaliseks, vastupanuvõimeliseks ja kestlikuks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | soovib rõhutada, et keskne tähtsus on demokraatlikul ja kaasaval mitmetasandilisel valitsemisel kõigi tasandite partnerluses, sealhulgas vajaduse korral ka allpool omavalitsuse tasandit, kus esineb erinevaid mudeleid ja üksusi, mille struktuurid, pädevused ja ressursid on rohkem või vähem ametlikud. Nende kaasamisest mitmetasandilisse valitsemisse võib olla palju kasu poliitika väljatöötamisel ja tõhusal rakendamisel ning samuti demokraatliku süsteemi enese legitiimsuse tagamiseks. Komitee märgib, et see kehtib eelkõige valdkondades, kus poliitikameetmete abil vastatakse kodanike tõsistele muredele ja kus nii probleemid kui ka poliitikameetmed mõjutavad oluliselt kodanike elu, näiteks keskkonnaküsimused ja kliimamuutused; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tuletab meelde arvukaid juba tehtud jõupingutusi, mille eesmärk on edendada kestlikke kogukondi ning millega nõutakse ühiskonna ümberkujundamist, et käsitleda sotsiaalse, majandusliku ja keskkonnaalase ebavõrdsuse uusi vorme. Nende jõupingutuste hulka kuuluvad ELi linnade tegevuskava ja selle partnerlused, Euroopa säästvate linnade Leipzigi harta, Aalborgi harta ja kohustused, Baski deklaratsioon, uus linnade tegevuskava jpt; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kutsub kooskõlas oma 1. prioriteediga aastateks 2015–2020 „Töökohtade ja kestliku majanduskasvu loomine linnades ja piirkondades kodanike elukvaliteedi parandamiseks“ üles kohaldama kestlike kogukondade loomisel lähenemisviisi, mis hõlmab nende kogukondade kogu territooriumi ja millega tagatakse, et ka vähem jõukad piirkonnad võivad saada vajaliku võimaluse töötada välja kestlikke lahendusi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | on seisukohal, et kestlike kogukondade kontseptsiooni eesmärk peaks olema vaeste ja haavatavate piirkondade olukorra parandamine sotsiaalsete ja keskkonnaalaste eesmärkide ühendamise kaudu kooskõlas komitee arvamusega teemal „7. keskkonnaalane tegevusprogramm ja säästev linn“; |
| --- | --- |

5.

| 6. | viitab komitee arvamusele „ELi kaheksanda keskkonnaalase tegevusprogrammi väljatöötamine“, mille eesmärk on tagada, et ELi keskkonnapoliitikas võetaks arvesse igasuguste kogukondade vajadusi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | on seisukohal, et paljude ELi ja liikmesriikide keskkonnapoliitika meetmete edukas rakendamine sõltub kohalike allpool omavalitsuse tasandit asuvate kogukondade isevastutusest ja panusest; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kinnitab, et olulisi keskkonnaalaseid iseärasusi leidub nii omavalitsuse tasandil kui ka sellest allpool. Keskkonnaalased probleemid võivad eri kogukondi mõjutada erinevalt. Komitee rõhutab, et seepärast on oluline töötada igal tasandil välja terviklik lähenemisviis, milles võetakse asjakohaselt arvesse kohapeal valitsevat või eristatumat olukorda, mis võib nõuda konkreetseid lahendusi ja sisendeid; |
| --- | --- |

8.

| 9. | nendib, et vastutus allpool omavalitsustasandit asuvate kogukondade ja nende kaasamise eest on liikmesriigi nendel valitsustasanditel, kes vastutavad allpool omavalitsustasandit asuva tasandi eest. Pädevatel kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on oluline vastutus kogu oma territooriumi eest ning seda tuleb tõsiselt võtta. Komitee kutsub omavalitsusi üles aktiivselt kaasama allpool omavalitsustasandit asuvaid kogukondi keskkonnapoliitika rakendamisse ja neid selles toetama ning suurendama kohalike elanike võimalusi muuta oma kogukonnad jätkusuutlikumaks; |
| --- | --- |

9.

| 10. | nendib, et nende kogukondade tähistamiseks kasutatakse mitut terminit: väikeküla, naabruskond, ringkond, piirkond, küla, osavald, vald, linnaosa jms. Need terminid võivad viidata haldusüksustele või haldusliku rollita kogukondadele. Seepärast kasutatakse siinses arvamuses väljendeid „allpool omavalitsuse tasandit“ või „omavalitsustasandist allpool“; |
| --- | --- |

10.

| 11. | tunnistab väikeste kogukondade erinevat olukorda, ulatudes linnapiirkondadest maapiirkondadeni, hõredalt asustatud piirkondadest tihedalt asustatud piirkondadeni ning jõukatest piirkondadest mahajäänud piirkondadeni; |
| --- | --- |

11.

| 12. | rõhutab eriti vajadust võtta arvesse konkreetseid piirkondlikke olukordi, kus esinevad eriomased keskkonnaprobleemid. Nende piirkondade kauguse tõttu on neil mõnikord ainulaadsed looduslikud erijooned, mis annavad neile ebaproportsionaalse ökoloogilise tähtsuse:






  a. | väikesaared võivad olla füüsiliselt eraldatud ülejäänud kohalikust omavalitsusest, mille koosseisu nad kuuluvad. See takistab juurdepääsu teenustele ja otsustusprotsessile ning tekitab suurt sõltuvust saarevälistest sisenditest ja vähest halduslikku iseseisvust. Tuleks edendada ja laiendada koostööd komitee piirkondadevahelise rühmaga „Saarepiirkonnad“, samuti teiste võrkudega, nagu ELi saarte puhas energia, Euroopa Väikesaarte Föderatsioon, Euroopa väikesaarte võrgustik, ning koosmõju tegevusega, mis on seotud Vahemere saarelisuse kontseptsiooniga; |
| --- | --- | --- |

12.

a.

väikesaared võivad olla füüsiliselt eraldatud ülejäänud kohalikust omavalitsusest, mille koosseisu nad kuuluvad. See takistab juurdepääsu teenustele ja otsustusprotsessile ning tekitab suurt sõltuvust saarevälistest sisenditest ja vähest halduslikku iseseisvust. Tuleks edendada ja laiendada koostööd komitee piirkondadevahelise rühmaga „Saarepiirkonnad“, samuti teiste võrkudega, nagu ELi saarte puhas energia, Euroopa Väikesaarte Föderatsioon, Euroopa väikesaarte võrgustik, ning koosmõju tegevusega, mis on seotud Vahemere saarelisuse kontseptsiooniga;

| b. | hõredalt ja väheasustatud alad asuvad sageli ülejäänud omavalitsusest väga kaugel. Tuleks edendada ja laiendada koostööd olemasolevate võrgustikega, näiteks põhjapoolsete hõredalt asustatud alade võrgustik, lõunapoolsete hõredalt asustatud alade võrgustik ja Euromontana; |
| --- | --- |

b.

hõredalt ja väheasustatud alad asuvad sageli ülejäänud omavalitsusest väga kaugel. Tuleks edendada ja laiendada koostööd olemasolevate võrgustikega, näiteks põhjapoolsete hõredalt asustatud alade võrgustik, lõunapoolsete hõredalt asustatud alade võrgustik ja Euromontana;

| c. | geograafiliste eritingimustega alade allpool omavalitsuse tasandit asuvad kogukonnad, nt mägi- või järvepiirkonnad; |
| --- | --- |

c.

geograafiliste eritingimustega alade allpool omavalitsuse tasandit asuvad kogukonnad, nt mägi- või järvepiirkonnad;

| 13. | tunnistab väikeste omavalitsuste tähtsust, kuid rõhutab, et käesolevas arvamuses keskendutakse allpool omavalitsuse tasandit asuvatele väikestele kogukondadele, mis seisavad silmitsi erinevate probleemidega. Sellistel väikestel kogukondadel ei pruugi olla i) valitud esindajaid, kes jälgivad projektide keskkonnamõju, et tagada kooskõla ELi keskkonnaalaste õigusaktidega, ii) avalikku ruumi, kus arutada ELi projektides või tegevuses osalemist või seda, kuidas rakendada ELi poliitikat kohalikul tasandil, ning iii) eelarvet, millest katta ka kõige väiksemaid kulusid või tehnilist pädevust, eesmärgiga pakkuda oskusteavet ELi rahastusele juurde pääsemiseks; |
| --- | --- |

13.

| 14. | rõhutab, et allpool omavalitsuse tasandit on mitmesuguseid institutsioonilisi vorme, sealhulgas avaliku sektori asutused, nende poolt või nendega koostöös korraldatavad muud osalusvormid ning kohalikud komisjonid ja aktivistide rühmad; |
| --- | --- |

14.

| 15. | rõhutab, et just tänu paljudele erinevatele organisatsioonivormidele liikmesriikide territooriumidel ja sageli vähem ametlikule korraldusele pakub omavalitsuse tasandist allpool olev tasand osalemise ja demokraatliku eksperimenteerimise seisukohast häid võimalusi uute kaasamis- ja teabevahetusvormide väljatöötamiseks (näiteks naabruskogukonnad, külakomiteed, osaluslaborid ja foorumid). Komitee tuletab meelde, et selles mõttes on iseäranis keskkonna- ja kliimamuutuste alasel tegevusel tohutu potentsiaal kodanikke kaasa haarata; |
| --- | --- |

15.

| 16. | tunnustab kodanike vabatahtlikku rohujuuretasandil koondumist väikeste kogukondade kohalikesse ühendustesse ja komiteedesse, mille eesmärk on töötada ühe konkreetse keskkonnaprobleemi kallal või kestlike meetmete üldise edendamise nimel. Kuigi need rühmad võivad koondada ressursse, oskusi, energiat ja motivatsiooni, on kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel tähtis koht nende võimestamisel tehnilise ja rahalise toetuse ning korrapäraste konsultatsioonide kaudu; |
| --- | --- |

16.

B.   
  Võimalused keskkonnapoliitika tugevdamiseks allpool omavalitsuse tasandit

Kasutusvaldkonnad

Vähese CO2-heitega areng

| 17. | juhib tähelepanu sellele, et allpool omavalitsuse tasandit asuvad kogukonnad on tavaliselt need, keda mõjutavad kõige enam sellised keskkonnaprobleemid nagu õhukvaliteet või müra, ja neil on vähe kontrolli transpordi ja liikuvusega seotud otsuste üle, ning märgib, et need probleemid jagunevad piirkondade vahel ebavõrdselt. On äärmiselt oluline esitada keskkonnaseire mehhanismides ka allpool omavalitsust asuval tasandil eristatud andmeid, et võimaldada sihipäraseid meetmeid ja lahendusi; |
| --- | --- |

17.

| 18. | toetab ühtse suunava raamistiku väljatöötamist allpool omavalitsuse tasandit asuvate kogukondade ja eriti saarte jaoks seoses kliimamuutuste mõju leevendamisega, hõlbustades nende üleminekut puhtale taastuvenergiale. Eeskuju võiks võtta saarte pakti lisamisest linnapeade kliima- ja energiapakti ning olemasolevatest algatustest, nagu ELi saarte puhta energia algatus ja Interregi projekt „Climate Active Neighbourhoods“; |
| --- | --- |

18.

Looduskeskne areng

| 19. | ärgitab kaasama väikeseid kogukondi (eelkõige saare-, mägi- ja maapiirkondi) selliste loodusalade haldamisse, mis ulatuvad sageli kaugemale omavalitsuse piiridest. Selline kaasamine võib suurendada kohalike keskkonnapoliitiliste valikute omaksvõttu ja vähendada konflikte taolistes küsimustes nagu maakasutus. Osalemine võiks veelgi suurendada teadlikkust looduskaitsealade sotsiaal-majanduslikust kasust, olgu tegu Natura 2000 või muude aladega; |
| --- | --- |

19.

| 20. | toetab allpool omavalitsuse tasandit asuvate kogukondade rolli looduskesksete lahenduste rakendamisel, sealhulgas rohekoridorid ja rohelised vööndid, linnas kasvavad puud ja linnalähedased loodusalad. Need meetmed peaksid tagama õiglase juurdepääsu loodusele ning sellest tulenevale kasule inimtervise, kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise ning inim- ja loodusohtudele parema vastupanuvõime valdkonnas; |
| --- | --- |

20.

Ringluspõhine areng

| 21. | nõuab pädevate valitsustasandite poolset kohandatud tehnilist abi väikestele kogukondadele, et rakendada kestlikke reovee käitlemise ja jäätmekäitlusviise ning tegeleda jäätmevabaduse strateegiate abil ka mere- ja rannikureostuse probleemiga. Samuti kutsub komitee üles edendama olemasolevaid algatusi, nagu OECD projekt linnade ja piirkondade toetamiseks ringmajanduse valdkonnas; |
| --- | --- |

21.

| 22. | innustab selliste meetmete väljatöötamist, millega toetatakse sotsiaalselt uuenduslikke tavasid allpool omavalitsuse tasandit, ulatudes asjade ja tööriistade jagamisest kohalikul tasandil kuni võimaluseni parandada asju, mis muidu minema visataks; |
| --- | --- |

22.

Vastupanuvõimeline areng

| 23. | toetab mikrokliima parandamise meetmete levikut kliimamuutustega kohanemiseks, eelkõige tihedalt asustatud linnaosades. Need võivad hõlmata odavaid lahendusi, aga ka keerukamaid linnaosa tasandi lahendusi, näiteks hoonete lahtiühendamist kanalisatsioonist, et parandada sademevee käitlemist. Selliste meetmete abil saab vähendada elutähtsale taristule avalduvat survet ning seega suurendada vastupanuvõimet allpool omavalitsuse tasandit asuvates piirkondades, mis on looduslike ohtude suhtes tundlikud; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ärgitab komitee liikmeid edendama looduskeskkonda taastavaid toidusüsteeme, mis toovad ökoloogilist, majanduslikku ja sotsiaalset kasu omavalitsuse tasandil ja sellest allpool (nt kohalike koolide ja kogukondade aiamaad, kogukonna toetatud põllumajandus ja uuenduslikud põllumajandusmeetodid); |
| --- | --- |

24.

| 25. | rõhutab, et kestlik turism aitab edendada majanduskasvu väikestes kogukondades, nagu on kirjeldatud Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse ülevaates hõredalt ja väheasustatud alade kohta ning komitee varasemates arvamustes turismi (1) ja kultuuripärandi kohta; (2) |
| --- | --- |

25.

Võrdne ja inimkeskne areng

| 26. | nõuab tungivalt, et EL tunnistaks osalusdemokraatia erinevate ja innovaatiliste vormide osatähtsust kestlike kogukondade edendamisel iseäranis allpool omavalitsuste tasandit. Selle potentsiaali tugevdamiseks tuleb demokraatlike uuenduste elementi ELi keskkonnapoliitika olulistes osades või ELi projektitoe elemendina selgesõnaliselt arvesse võtta; |
| --- | --- |

26.

| 27. | juhib tähelepanu edukatele ja pikaajalistele kohaliku Agenda 21 programmi raames tehtud jõupingutustele, millega on pandud alus omavalitsusest allpool oleva tasandi kaasamisele keskkonnapoliitikasse. Viimastel aastakümnetel on kohaliku Agenda 21 programmi algatustega aidatud kohalikel omavalitsustel rakendada kohaliku kestliku arengu strateegiaid ja meetmeid, jagades meetodeid, vahendeid ja parimaid tavasid; |
| --- | --- |

27.

Poliitilised protsessid

Tunnustamine

| 28. | on veendunud, et EL peaks võtma oma keskkonnapoliitika kujundamisel ja rakendamisel arvesse väikeste ja allpool omavalitsuse tasandit asuvate kogukondade erivajadusi ja panust; |
| --- | --- |

28.

| 29. | teeb ettepaneku selgitada välja mehhanismid, mille abil võtta allpool omavalitsuse tasandit esinevaid probleeme arvesse komitee arvamuste koostamisel ning juhtida neile ELi institutsioonide ja asutuste tähelepanu, samuti arendada välja tihedam koostöö asjakohaste organisatsioonide ja võrgustikega, kes allpool omavalitsuse tasandit asuvaid kogukondi ELi tasandil esindavad või nendega tegelevad; |
| --- | --- |

29.

| 30. | innustab komitee liikmeid suhtlema allpool omavalitsuse tasandit asuvate kogukondadega kohapeal ja arutama oma kogemusi komitees ning integreerima need oma töösse, eelkõige komitee arvamustesse, vastastikustesse vahetustesse ja võib-olla keskkonnaalase koostöö tehnilisse platvormi (regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraat ning Euroopa Regioonide Komitee); |
| --- | --- |

30.

| 31. | võtab eesmärgiks viidata selgelt allpool omavalitsuse tasandit asuvatele kogukondadele komitee 2020. aasta järgse perioodi prioriteetides; |
| --- | --- |

31.

| 32. | tuletab meelde liidu üldist kohustust edendada sotsiaalset, majanduslikku ja keskkonnaalast ühtekuuluvust, eeskätt eesmärgiga vähendada kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 174 eri piirkondade (nii saare- kui ka mandripiirkondade) arengutaseme erinevusi, ning rõhutab allpool omavalitsuse tasandit asuvate valitsemistasandite suurt osatähtsust selles; |
| --- | --- |

32.

| 33. | teeb ettepaneku hinnata võimude lahusust käsitleva portaali laiendamise võimalust, lisades vajaduse korral iga asjaomase liikmesriigi kohta täiendava jao, mis hõlmab allpool kohalikku tasandit asuvaid üksusi, analüüsides alustuseks nende rolli keskkonna ja kliimamuutuste poliitikas; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kutsub Euroopa Komisjoni üles hindama võimalust luua kestliku naabruskonna auhind, et julgustada kohalikke kogukondi osalema oma piirkondade haldamises, või korraldada ühekordne või perioodiline üritus, et edendada suhtlust väikeste kogukondadega, näiteks iga-aastane Euroopa kestlike külade ja naabruskondade päev; |
| --- | --- |

34.

Teadlikkuse suurendamine

| 35. | on valmis suurendama teiste ELi institutsioonide ja asutuste teadlikkust sellest, kui tähtis on omavalitsusest allpool asuv tasand kohaliku keskkonnapoliitika elluviimises. Toetada võiks selle tasandi kaasamist tulevaste poliitikadokumentide koostamisse ning ELi institutsioonide ja asutuste olemasolevate strateegiate läbivaatamisse; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pooldab omavalitsustasandist allpool asuva tasandi teadlikkuse suurendamist ELi teadusuuringute ja innovatsiooni projektide kaudu (programmid „Horisont 2020“ ja „Euroopa horisont“), samuti tehes koostööd Euroopa Keskkonnaameti ja ELi uuringuteenistustega; |
| --- | --- |

36.

| 37. | kohustub pidama dialoogi Euroopa Komisjoniga, sealhulgas keskkonnaalase koostöö tehnilise platvormi raames, tagamaks, et omavalitsustasandist allpool asuvaid väikseid kogukondi võetakse ELi konkreetsete keskkonnapoliitika meetmete rakendamisel piisavalt arvesse. See võiks tugineda keskkonna peadirektoraadi ja teiste peadirektoraatide tehtud jõupingutustele, et pakkuda väikestele kogukondadele ja naabruskondadele mõeldud suuniseid ja vahendeid; |
| --- | --- |

37.

Teabe vahetamine ja tulemuste levitamine

| 38. | nõustub analüüsima võimalust teha komitee veebisaidil kättesaadavaks selliseid ELi võrgustikke ja meetmeid käsitlev materjal, mis on eriti olulised väikeste kogukondade jaoks, andes teavet võrgustike, programmide ja ürituste kohta ning kogudes nende panuseid; |
| --- | --- |

38.

| 39. | kohustub hindama viise, kuidas suurendada väikeste kogukondade keskkonnaalaste saavutuste tunnustamist, juhtides tähelepanu parimatele tavadele ja soodustades kestlike lahenduste taasloomist. Seejuures tuleb uurida võimalust liita need olemasolevate tunnustamissüsteemidega ja ELi tasandi auhindadega sarnaselt Euroopa rohelise pealinna ja Euroopa rohelise lehe auhindade, Natura 2000 auhindade, muutusi esilekutsuvate meetmete auhinna ja Euroopa jäätmetekke vähendamise nädala auhinna omistamise tavadega; |
| --- | --- |

39.

| 40. | rõhutab, kui oluline on kaasata keskkonnapoliitika rakendamine allpool omavalitsuse tasandit asuvates kogukondades ELi tasandi keskkonnateemaliste ürituste (nt roheline nädal, Euroopa jäätmetekke vähendamise nädal või Euroopa piirkondade ja linnade nädal) iga-aastasesse teemasse või programmi; |
| --- | --- |

40.

| 41. | toetab info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kohandatud kasutamist, et paremini ühendada allpool omavalitsuse tasandit asuvaid kogukondi nii omavahel kui ka nende kohalike omavalitsustega, et edendada demokraatlikku osalust ja otsuste tegemist; |
| --- | --- |

41.

Rahastamine

| 42. | rõhutab, kui oluline on võimaldada allpool omavalitsuse tasandit asuvatele osalejatele juurdepääs ELi rahastamisprogrammidele. Mõni neist ongi juba mõeldud naabruskondadele, nagu programm URBACT, millega edendatakse kestliku linnaarengu teemalist teabevahetust ja õppimist Euroopas. Seoses sellega kutsub komitee üles pakkuma omavalitsuse tasandist allpool asuvate kogukondade töötajatele asjakohast koolitust, et jõuda ELi rahastuse tõhusa kasutamiseni; |
| --- | --- |

42.

| 43. | on seisukohal, et kogukonna juhitud kohalik areng ja LEADERi programmi tegevusrühmad on konkreetsed vahendid, mille abil paremini kaasata omavalitsusest allpool asuv tasand pikaajalise arengu poole püüdlemisse ja strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkide saavutamisse; |
| --- | --- |

43.

| 44. | kutsub Euroopa Komisjoni üles hindama seda, milline on parim viis, kuidas tagada, et väikesed kogukonnad saavad anda oma panuse ELi rahastatud projektidesse, millega edendatakse kestlikkust allpool omavalitsuse tasandit, ja lõigata nendest kasu. Selle saavutamiseks võiks teha järgmist: i) viidata suunistes ja käsiraamatutes selgelt väikestele kogukondadele; ii) koostada ja avaldada osalemiskutseid ja/või tööprogramme, mis on mõeldud just allpool omavalitsuse tasandit asuvatele kogukondadele; iii) lihtsustada ja sujundada finants- ja abikõlblikkuse eeskirju, et julgustada ja soodustada nende osalemist (nt toetuste ümberjaotamine) ning edendada liidu igakülgset harmoonilist arengut (ELi toimimise lepingu artikkel 174). |
| --- | --- |

44.

Brüssel, 12. veebruar 2020

Euroopa Regioonide Komitee president

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  NAT-VI/009 (ELT C 185, 9.6.2017, lk 15).

1

(2)  SEDEC/VI-035 (ELT C 361, 5.10.2018, lk 31).

2

---

| 29.4.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 141/34 |
| --- | --- | --- | --- |

29.4.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 141/34

---

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „Ajude äravool ELis: probleemi käsitlemine kõigil tasandeil“

(2020/C 141/08)

| Raportöör: | Emil BOC (RO/EPP), Cluj-Napoca linnapea |
| --- | --- |

Raportöör:

Emil BOC (RO/EPP), Cluj-Napoca linnapea

POLIITILISED SOOVITUSED

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE

| 1. | rõhutab, et kodanike ja töötajate vaba liikumine on siseturu alus ja üks põhivabadustest, mida on tunnustatud Euroopa Liidu aluslepingutes. Kodanikel ja töötajatel peab olema võimalik ELis vabalt liikuda; siiski peaksid nad liikuma sellepärast, et nad tahavad, mitte seetõttu, et nad on sunnitud oma piirkondadest lahkuma muu hulgas väheste majanduslike võimaluste pärast; |
| --- | --- |

1.

| 2. | märgib, et väljakutseks on saavutada õiguslik ja poliitiline tasakaal Euroopa Liidu kahe olulise põhimõtte vahel: tööjõu vaba liikumine ning piirkondade majanduslik ja sotsiaalne lähenemine; |
| --- | --- |

2.

| 3. | märgib, et ajude äravoolu probleem Euroopa Liidus on keeruline, ning nõuab, et nii Euroopa Liit kui ka liikmesriigid reageeriksid sellele pragmaatiliste meetmetega. See reageerimine peaks hõlmama kõiki ajude äravoolu aspekte (nt ajude juurdevool, ajupotentsiaali raiskamine, ajude ringlus, tagasiränne), samuti erinevaid, kuid sageli omavahel seotud tasandeid, kus on vaja meetmeid ja lahendusi – kohalik, piirkondlik, riiklik ja riigiülene (EL) tasand; |
| --- | --- |

3.

| 4. | on seisukohal, et kõigi tasandite otsuselangetajad peavad tunnistama ja arvestama väljapakutud lahendustes asjaolu, et ajude äravool ei ole üksnes tehniline küsimus, mis nõuab halduslikke või operatiivseid meetmeid, vaid ka poliitiline küsimus. Kui see nähtus jäetakse tähelepanuta, on sellel pikaajaline ja püsiv mõju Euroopa Liidu tulevikule ning see võib takistada territoriaalset ühtekuuluvust; |
| --- | --- |

4.

| 5. | märgib, et ajude äravool on otseselt tingitud ELi piirkondade vahelisest sotsiaalsest ja majanduslikust tasakaalustamatusest. Empiiriliste uuringutega (1) (2) (3) on välja toodud hulk tõuke- ja tõmbetegureid, tänu millele kujuneb vastuvõtvatel piirkondadel välja atraktiivsem tööturg ja mitmekesisemad töövõimalused ning parem elukvaliteet tervikuna, samas kui saatvates piirkondades on olukord vastupidine. See on veel üks põhjus, miks tulevases mitmeaastases finantsraamistikus tuleks ühtekuuluvuspoliitika raames suunata vahendeid lähte- ja sihtpiirkondade vahelise tasakaalustamatuse parandamisele; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rõhutab, et vaja on tugevat seost ühtekuuluvuspoliitika – mille eesmärk on vähendada neid tasakaalunihkeid ja edendada ühtlasemat arengut kogu ELis – ning meetmete vahel, mis on kavandatud ajude äravoolu takistamiseks. Strateegia „Euroopa 2020“ kaks peamist eesmärki – töötavate inimeste osakaalu suurendamine ja sotsiaalse kaasatuse parandamine – on otseselt seotud ajude äravoolu vähenemist soodustavate tingimuste loomisega. Strateegia „Euroopa 2020“ muud eesmärgid, nagu innovatsioon ja kolmanda taseme hariduse omandajate arvu suurendamine, võivad viia ajude juurdevoolu ning tagasirändeni andekate inimeste ligimeelitamise ja innustamise kaudu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | märgib, et ELis tuleb ajude äravoolu ja sellega seotud nähtusi mõista ja hinnata mitmetasandilise valitsemise kontekstis. See, kas mitmetasandilise valitsemise eripärad on selles poliitikavaldkonnas takistuseks või võimaluseks, sõltub paljuski sellest, kuidas EL ja selle institutsioonid poliitika kujundamise ja levitamise hõlbustajate ja koordineerijatena tegutsevad; |
| --- | --- |

7.

| 8. | juhib tähelepanu sellele, et kuigi sageli nähakse ajude äravoolus selle laialdase ja tõsise mõju tõttu riigi või riigiülest poliitilist probleemi, saab seda edukalt lahendada riigi tasandist madalamal tasandil. Kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on siinkohal oluline roll, sest just neid puudutavad otseselt ajude äravoolu tagajärjed: noore ja haritud tööjõu kaotus on tohutu probleem kohalike kogukondade jaoks kogu Euroopa Liidus; |
| --- | --- |

8.

| 9. | märgib, et liikmesriikide kohalikud omavalitsused on parim tasand, kus saab kujundada ja rakendada ajude äravoolu poliitikameetmeid. Kohalikud kogukonnad on suhteliselt selgete piiridega süsteemid, mis võimaldavad probleemi paremini analüüsida ja individuaalseid lahendusi pakkuda. Lisaks saavad kohalikud omavalitsused kergemini jälgida ja hinnata kohaliku tasandi poliitikameetmete edukust; |
| --- | --- |

9.

| 10. | märgib, et Euroopa Liidu tasandi poliitika väljatöötamisel on väga tulus ära kasutada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kogemusi ja suutlikkust; |
| --- | --- |

10.

| 11. | leiab, et kohalike omavalitsuste otsene kogemus ajude äravoolu probleemiga tegelemisel võiks pakkuda edulugusid ja parimaid tavasid, millest oleks kasu sidusa poliitika väljatöötamisel ELi tasandil. Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused võivad minna asjaomaste probleemide üldisest ja abstraktsest määratlemisest kaugemale ning pakkuda konkreetseid ja tõhusaid lahendusi. Nad peavad paremini mõistma jõupingutusi ja algatusi, mille eesmärk on tegeleda ajude äravooluga üle nende kogukondade halduspiiride, mida nad esindavad, ning tegema piirkondlikku ja piirkondadevahelist koostööd; |
| --- | --- |

11.

| 12. | märgib, et saatvate ja vastuvõtvate piirkondade probleemid on erinevad, ja seetõttu tuleb neid asjakohaselt käsitleda. Selline eristamine on oluline, kuna riigiüleste poliitikameetmete eesmärk peaks olema hõlbustada kõigile kasulike lahenduste leidmist või vähemalt piirata olukordi, kus nii saatvad kui ka vastuvõtvad piirkonnad kaotavad (ajupotentsiaali raiskamine); |
| --- | --- |

12.

| 13. | juhib tähelepanu ohule, mida ajude äravool kujutab endast Euroopa projekti pikaajalisele jätkusuutlikkusele. Saatvatel piirkondadel on kahekordne probleem: nad vajavad lähenemist (et vähendada lõhet vastuvõtvate piirkondadega), kuid kaotavad kvalifitseeritud tööjõudu. Pikas perspektiivis tundub, et kõikvõimalikke muutusi või üleminekut jätkusuutlikule ja konkurentsivõimelisele majandusmudelile, mis põhineb teadmistepõhisel majandusel ja kõrge lisandväärtusega toodetel, tundub olevat väga raske saavutada, kui saatvate ja vastuvõtvate piirkondade erinevused järjest suurenevad. Tähelepanuta jättes suurenevad need erinevused veelgi ning sellele järgneb nn lõhenemise nõiaring. Ülemaailmse konkurentsivõime indeksi (Global Competitiveness Index) kohaselt on ELi ida- ja lõunapoolsed liikmesriigid praegu nende maailma riikide hulgas, kes suudavad kõige vähem oma talente kinni hoida; |
| --- | --- |

13.

| 14. | märgib, et kuigi Euroopa institutsioonid on pakkunud välja mehhanismid erinevuste vähendamiseks, on need lähenemisviisid olnud tõhusad ainult osaliselt. Kuna ajude äravool suureneb, ning arvestades selle geograafilist ja majanduslikku mõõdet, on vaja teist liiki algatusi ja jõupingutusi – selliseid, mis oleksid otseselt suunatud tõuketeguritele, mis tulenevad saatvate piirkondade majanduskasvu iseärasustest, mille tõttu need piirkonnad ei ole piisavalt atraktiivsed kõrgema haridusega töötajatele; |
| --- | --- |

14.

| 15. | märgib, et koolituse ja tööturu vaheline lõhe on üks ajude äravooluga seotud probleemidest. Haridus on selgelt valdkond, kus parandused võivad aidata leevendada ajude äravoolu negatiivset mõju. Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peaksid koostöös riikide ja Euroopa ametiasutustega sellele rohkem tähelepanu pöörama. Lisaks peavad haridussüsteemid arvestama tööturu muutuva dünaamikaga ja selle suureneva mitmekesisusega, et võimaldada saada investeeringutest kasu riigi või piirkonna inimkapitalile, mis on ajude äravoolu tõttu kaduma läinud; |
| --- | --- |

15.

| 16. | juhib tähelepanu nähtusele, mida tuleb tähelepanelikult jälgida, nimelt koju jäetud lastele, kelle vanemad otsivad paremat tööd välismaal. See on ajude äravoolu otsene tulemus, millel on pikaajaline mõju; |
| --- | --- |

16.

| 17. | rõhutab „Erasmus+“, ESF+ ja sarnaste programmide tähtsust andekate inimeste jaoks akadeemiliste ja kutsealaste võimaluste loomisel ning rahvusvaheliste võrgustike ja partnerluste kujundamisel kogu Euroopas ja mitte ainult teatud piirkondlikes keskustes ning ka Euroopa sotsiaalõiguste samba ellurakendamise toetamisel. Komisjoni uue koosseisu toetus programmi „Erasmus+“ eelarve suurendamisele on samm õiges suunas; |
| --- | --- |

17.

| 18. | on veendunud, et ajude äravoolu probleemiga tegelemiseks on vaja tugevat juhtimist ja eri riikide jurisdiktsioone hõlmavate erinevate jõupingutuste koordineerimist. Kõige olulisem on leida konkreetsed viisid koostöövõrgustike loomiseks, astuda vastu populistlikele poliitilistele argumentidele ja tugevdada Euroopa integratsiooni. Täiendavad meetmed liikmesriikide ja Euroopa Liidu tasandil peaksid keskenduma jõupingutuste koordineerimisele, lihtsustamisele ja toetamisele kohalikul ja piirkondlikul tasandil, püüdes saavutada konsensust selles, kuidas tuleks ajude äravoolu analüüsida ja käsitleda, et luua kõigile sidusrühmadele kasulik olukord; |
| --- | --- |

18.

| 19. | rõhutab, et ajude äravoolu osas tuleb määratleda mitmed olulised strateegilised küsimused, et otsustajad saaksid vältida tarbetut dubleerimist avaliku poliitika valdkonnas. Neid strateegilisi küsimusi tuleb käsitleda viisil, mis tagab poliitikameetmete nähtava tulemuse ning toetab poliitikameetmeid, mis annavad tulemuseks konkreetsed tegevused; |
| --- | --- |

19.

| 20. | soovitab eri tüüpi reageerimisviise ajude äravoolu nähtuse iga alakomponendiga – ajude juurdevool, ajupotentsiaali raiskamine, ajude ringlus ja tagasiränne – tegelemiseks. Igaüks neist valdkondadest nõuab erinevaid ja spetsiifilisi lahendusi. Väga oluline on, et nende alamkomponentide suhtes ei kohaldataks universaalset lähenemisviisi. Kohandatud lahenduste puudumine võib viia laiaulatuslike ja abstraktsete avalduste/eesmärkideni, mida on raske tegelikus elus ellu viia; |
| --- | --- |

20.

| 21. | tunneb heameelt selle üle, et teatavad piirkonnad ja linnad rakendavad juba loovaid lahendusi, et meelitada ligi ja hoida kinni andekaid inimesi. Poliitikameetmed ulatuvad andekate inimeste kolimise toetamisest nendesse piirkondadesse/linnadesse kuni keerukamate meetmeteni, mis hõlmavad ettevõtjate riikidevaheliste võrgustike arendamist. EL peab toetama programme või algatusi, mille eesmärk on edendada Euroopa eri kohalike ja piirkondlike omavalitsuste üksteiselt õppimist; |
| --- | --- |

21.

| 22. | on seisukohal, et kohalikel ja piirkondlikel osalejatel on keskne osa ajude äravoolu probleemiga tegelemisel; kõrge kvalifikatsiooniga tööjõu ligimeelitamist ja hoidmist saab tagada ühtekuuluvuspoliitika integreeritud territoriaalse arengu vahendite hea kasutamise abil; |
| --- | --- |

22.

| 23. | soovitab kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel koostöös liikmesriikide ja ELi ametiasutustega edendada poliitikameetmeid ja vahendeid, et arendada kohalikku ettevõtlust, füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemist ja alternatiivseid ettevõtluse arendamise mudeleid, mis suurendavad saatvate piirkondade atraktiivsust; |
| --- | --- |

23.

| 24. | soovitab kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel luua realistlikule vajaduste hindamisele toetudes seos piirkonna konkreetsete tugevate külgede ning vajaminevate talentide ja meetmete vahel; |
| --- | --- |

24.

| 25. | soovitab kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel luua kohalikud liidud, hõlmates kõik sidusrühmad (ametiasutused, ettevõtted, ülikoolid, valitsusvälised organisatsioonid jne), kes suudavad koostada ja rakendada kohalikke poliitikameetmeid, mis aitavad leevendada ajude äravoolu. Tuleks toetada ja korraldada asjaomaste sidusrühmade korrapäraseid kohtumisi. Kohtumisi tuleks kasutada foorumitena, et arutada ja kavandada kohalikke ja kontekstipõhiseid lahendusi, mis rajanevad muudest asukohtadest/jurisdiktsioonidest pärinevatel edulugudel; |
| --- | --- |

25.

| 26. | märgib, et range strateegiline planeerimisprotsess kohalikul ja piirkondlikul tasandil võib olla oluline, et seostada inimressursside liikuvust keskpikkade ja pikaajaliste arengukavadega ning panna tugev alus koostööle teiste piirkondlike, riiklike ja Euroopa Liidu ametiasutustega; |
| --- | --- |

26.

| 27. | soovib, et paremini mõistetaks põhjusi ja takistusi, mis ei lase neil, kes on varem välja rännanud, naasta oma päritolukohta, samuti seda, kuidas ametiasutused saavad aidata neid tõkkeid vähendada. Sellel võib olla ümberkujundav mõju, mis muudab ajude äravoolu ajude ringluseks või tagasirändeks; |
| --- | --- |

27.

| 28. | soovitab kohaliku ja piirkondliku tasandi meetmed integreerida ja kooskõlastada liikmesriikide ja Euroopa Liidu tasandi meetmetega, pidades kinni subsidiaarsuse põhimõttest. Eri tasanditel tehtavate jõupingutuste integreerimine on eduka ELi poliitika jaoks otsustava tähtsusega. Tuleks arendada poliitikameetmeid ja programme, et integreerida ja hõlbustada koordineerimist ühelt poolt kohalike ja piirkondlike omavalitsuste meetmete ning teiselt poolt liikmesriikide ja Euroopa Liidu tegevuse vahel. See kehtib kõigis ajude äravooluga seotud valdkondades (haridus, ühtekuuluvus, regionaalareng, digiüleminek jne). ELi tasandil tuleb luua mehhanism, mis on konkreetselt ette nähtud ajude äravoolu alaste poliitiliste meetmete integreerimise ja koordineerimise edendamiseks; |
| --- | --- |

28.

| 29. | on seisukohal, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peaksid olema teadlikud selle nähtuse ulatusest ning viima läbi realistlikke ja tõsiseid hindamisi iga ajude äravoolu all kannatava valdkonna iseärasuste kohta. Tõenditel põhinev otsuste tegemine ja poliitika kujundamine on ainus viis leida tõhusaid lahendusi. Ajude äravoolu nähtuse realistlik hindamine iga piirkonna tasandil võib aidata ametiasutustel, kes seisavad silmitsi samasuguste või sarnaste probleemidega, asendada konkurents koostööga, ning parandada koordineerimist kõigi sidusrühmade vahel, kes on seotud käimasolevate jõupingutuste ja olemasolevate vahenditega; |
| --- | --- |

29.

| 30. | on veendunud, et kiired menetlused diplomite ja oskuste/pädevuste tunnustamiseks võivad aidata oluliselt vähendada ajupotentsiaali raiskamist. Andmebaaside digiteerimine ja ühendamine on ELi eri algatuste alusel (sh kavandatud digitaalselt allkirjastatud kvalifikatsioonid – Europass) siin teostatav ja vajalik. Lisaks sellele tervitab komitee Euroopa Komisjoni Euroopa haridusruumi algatust aastaks 2025, milles piirid ei takista koolis või kõrgkoolis õppimist ega teadustööd. Samas rõhutab komitee vajadust kehtestada mehhanismid ajude ringluse ja tagasirände soodustamiseks; |
| --- | --- |

30.

| 31. | soovitab Euroopa Komisjonil suurendada jõupingutusi, et vähendada piirkondlikke erinevusi, mis on üks peamisi ajude äravoolu põhjuseid. Ühtekuuluvusfondidel on oluline osa piirkondade ja territooriumide toetamisel, mis selliste erinevuste tõttu kannatavad. Kohandatud poliitikameetmed ja vahendid, mis on otseselt suunatud nendele erinevustele Ida- ja Lõuna-Euroopa ning lääneriikide vahel ning liikmesriikide piirkondade vahelistele erinevustele, on ajude äravoolu peamiste põhjuste kõrvaldamiseks väga olulised. Komisjoni poliitiline pühendumus õiglasele miinimumpalgale (4) on väga oluline, eriti saatvates piirkondades, sest see lahendaks elatustaseme ja töötingimuste probleemi ning avaldaks otsest mõju elukvaliteedile. ELi 2021.–2027. aasta ühtekuuluvuspoliitika peaks olema kõigi piirkondade pikaajaline investeerimispoliitika, mille keskmes on majanduslike, sotsiaalsete ja piirkondlike lõhede ületamine ning mis on kooskõlas partnerluspõhimõtte ja kohapõhise lähenemisviisiga. Ühtekuuluvuspoliitika tuleks paremini kooskõlastada teiste ELi poliitikavaldkondadega, et tagada võrdsed tingimused. 2020. aasta järgse ühtekuuluvuspoliitika ja programmide haldamisel tuleks ELi tasandil parandada eri rahastamisallikate vertikaalset koordineerimist, et tagada eri juhtimis- ja planeerimistasemete tegevuskavade suurem sidusus lühikeses kuni keskpikas perspektiivis; (5) |
| --- | --- |

31.

| 32. | soovitab kujundada ja rakendada kohalikul ja piirkondlikul tasandil realistlikke poliitikameetmeid, et haritud tööjõudu ligi meelitada, kinni hoida ja tagasi meelitada. Üks võtmetähtsusega strateegiline kontseptsioon on elukvaliteet: nagu märgitud, on elukvaliteedi parandamine väga võimas vahend haritud tööjõu ligimeelitamiseks ja hoidmiseks. On soovitatav ja soovitav mõõta elukvaliteeti korrapäraselt ja struktureeritult, nii et see annaks kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele väärtuslikku teavet võimalike valdkondade kohta, kus sekkumine on vajalik; |
| --- | --- |

32.

| 33. | teeb ettepaneku, et kohalikud, piirkondlikud, riiklikud ja ELi asutused peaksid keskenduma funktsionaalsetele lähenemisviisidele, mille eesmärk on peatada väljaränne ja töötajaid ligi meelitada (6). Need hõlmavad teadmistepõhise majanduse ülesehitamist, piirkondade atraktiivsuse suurendamist, diasporaastrateegiate arendamist ning funktsionaalse lähenemisviisi rakendamist linnajuhtimises; |
| --- | --- |

33.

| 34. | teeb ettepaneku, et kohalikud, piirkondlikud, riiklikud ja ELi asutused peaksid pöörama erilist tähelepanu selliste struktuursete tegurite kõrvaldamisele, mis suurendavad ajude äravoolu (taristu/maanteed, teenuste kvaliteet, juurdepääs tehnoloogiale jne); |
| --- | --- |

34.

| 35. | rõhutab vajadust töötada välja ajude äravoolu integreeritud Euroopa lähenemisviis, mis põhineb realistlikel hinnangutel, koostööl ja koordineerimisel kohalikul/piirkondlikul, riiklikul ja Euroopa Liidu tasandil. Samuti on ajude äravoolu seisukohast olulistes valdkondades, sealhulgas hariduse, digiülemineku, ühtekuuluvuse ja majanduspoliitika valdkonnas vaja kooskõlastatud poliitikameetmeid eri tasanditel; |
| --- | --- |

35.

| 36. | peab väga oluliseks, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused mõistaksid ülikoolide ning kutsehariduse ja -õppe pakkujate rolli tähtsust kohalikus arengus teadmistepõhise majanduse raames. Ametiasutused peavad arendama partnerlussuhteid ülikoolidega ning olema teadlikud vajadusest toetada ülikoole, sealhulgas investeerides kohalikku taristusse. Ülikoolide ja ametiasutuste strateegiliste eesmärkide vahel peab olema võimalikult tihe seos; |
| --- | --- |

36.

| 37. | märgib, et (teadus- ja arendustegevuse valdkonnast huvitatud) eraettevõtete, kohalike omavalitsuste ja ülikoolide partnerlused on olulised kohaliku majanduskasvu ja arengu mootorid, mis tuleks kaasata ametisseastuva komisjoni eesmärki hõlbustada väikeettevõtete saamist suurteks innovaatoriteks VKEde strateegia abil; |
| --- | --- |

37.

| 38. | tunneb muret ohu pärast, et suureneb ebavõrdsus nende linnade ja piirkondade vahel, kes saavad teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammist märkimisväärset kasu, ning hoiatab, et piirkondadevaheliste lõhede kaotamiseks võetud meetmed ei ole piisavad, et lahendada probleeme, sh demograafilisi probleeme, ning edendada kõigi juurdepääsu programmile „Euroopa Horisont“; (7) |
| --- | --- |

38.

| 39. | on seisukohal, et digitaalne ühenduvus ja arukas spetsialiseerumine võivad avaldada ajude äravoolule positiivset mõju. Aruka arengu ja spetsialiseerumise piirkondlikud strateegiad võivad keskenduda olemasolevale või loodud konkurentsieelisele ühes piirkonnas. Digitaalne ühenduvus ja digitaalse kirjaoskuse arendamine peaksid olema olulised elemendid komisjoni uutes püüdlustes ajakohastada digiõppe tegevuskava; |
| --- | --- |

39.

| 40. | juhib tähelepanu sellele, et kohalikud omavalitsused võivad kavandada ja rakendada suurt hulka meetmeid, et suurendada ja arendada kogukondade individuaalset vastupanuvõimet, eriti kui on tegemist majanduslike raskustega, nagu töötus. Individuaalset vastupanuvõimet ning suutlikkust kohaneda ja üle saada raskustest saab toetada täiendus- ja ümberõppe programmide (nt ELi oskuste tegevuskava kaudu toetatavad programmid), ettevõtluse ja väikeettevõtete edendamise meetmete, haridus- ja kogukondlike programmide abil, mis on suunatud õpilastele ja noortele, kelle vanemad töötavad välismaal, jne; |
| --- | --- |

40.

| 41. | soovitab Euroopa Komisjonil tihedas koostöös Euroopa Regioonide Komitee, Euroopa Parlamendi ja Euroopa Liidu Nõukoguga aktiivselt toetada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste jõupingutusi ajude äravoolu käsitlemisel. Euroopa Liit on keerukas poliitiline ja haldusüksus ning ajude äravoolu käsitlemiseks on vaja tema ülesandeid ja suutlikkust põhjalikult analüüsida. Arutelu Euroopa Liidu rolli üle hõlmab nii ELi vastutuse kindlaksmääramist kui ka ELi tasandil kättesaadavate parimate vahendite määratlemist. |
| --- | --- |

41.

| 42. | leiab, et asjaolu, et töötaja naaseb oma päritoluriiki pärast välismaal viibimist, tuleb pidada ametialase profiili eeliseks ning seetõttu peab see olema tööhõive pakkujatele vastava valikumenetluse läbiviimisel nähtav. |
| --- | --- |

42.

Brüssel, 12. veebruar 2020

Euroopa Regioonide Komitee president

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Euroopa Regioonide Komitee, 2018, Ajude äravooluga tegelemine: kohalik ja piirkondlik mõõde.

1

Ajude äravooluga tegelemine: kohalik ja piirkondlik mõõde

(2)  Euroopa Komisjon, tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat, direktoraat D – tööjõu liikuvus, 2018. aasta aruanne ELi-sisese tööjõu liikuvuse kohta).

2

(3)  Atoyan, R., Christiansen, L., Dizioli, A., Ebeke, C., Ilahi, N., Ilyina, A., Mehrez, G., Qu, H., Raei, F., Rhee, A. ja Zakharova, D., Emigration and Its Economic Impact on Eastern Europe (Väljaränne ja selle majanduslik mõju Ida-Euroopale), IMFi personali aruteludokument, juuli 2016.

3

(4)  Ursula von der Leyen, „Liit, mis seab kõrgemad sihid. Minu tegevuskava Euroopa jaoks“, lk 9.

4

(5)  ESPON, 2019, Addressing Labour Migration Challenges in Europe (Euroopa töörände väljakutsetega tegelemine), lk 18.

5

Addressing Labour Migration Challenges in Europe (Euroopa töörände väljakutsetega tegelemine)

(6)  Samas, lk 17–18.

6

(7)  COR-2018-03891.

7

---

| 29.4.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 141/39 |
| --- | --- | --- | --- |

29.4.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 141/39

---

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „Kultuur edasipüüdlikumas Euroopa Liidus: piirkondade ja linnade roll“

(2020/C 141/09)

| Raportöör: | Vincenzo BIANCO (IT/PES), Catania linnavolikogu liige |
| --- | --- |

Raportöör:

Vincenzo BIANCO (IT/PES), Catania linnavolikogu liige

POLIITILISED SOOVITUSED

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE

| 1. | peab vajalikuks luua laiapõhjaline arusaam kultuurist ja Euroopa kultuurilisest mitmekesisusest, mis ulatub kaugemale üksnes materiaalse pärandi säilitamisest ja kaitsest ning aitab tajuda Euroopa ühiskonnas toimuvaid sotsiaalseid ja kultuurilisi muutusi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | on teadlik linnade ja piirkondade võimalikust rollist, mis tugineb kultuuri pluralistlikule ja uuenduslikule nägemusele ning milles kaasatakse kodanikke senisest ulatuslikumalt kultuurilisse arenguprotsessi, pakkudes neile vahendeid aktiivseks osalemiseks. Sellega seoses rõhutab komitee vajadust kaitsta kunstilise eneseväljenduse vabadust, mis on demokraatia eeltingimus, ja kõigi kodanike õigust omada juurdepääsu erinevatele kultuurilistele väljendusvormidele, mis on oluline ühiskondade heaolu jaoks (1). Seda arvesse võttes leiab komitee, et kultuuriinvesteeringute eesmärk peab olema toetada kunsti ja kultuuri rolli vaba ja sõltumatu ühiskonnajõuna. Komitee innustab kõiki valitsustasandeid ja ELi institutsioone toetama meetmeid, mis parandavad kunstnike võimalusi reageerida ohtudele ja vihkamisele, millega kunstnikud võivad avalikus elus kokku puutuda; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kutsub komisjoni üles lisama kultuuri uue ametiaja poliitiliste prioriteetide hulka ning palub nõukogul toetada järgmises mitmeaastases finantsraamistikus piisavate vahendite eraldamist, et kohalikul ja piirkondlikul tasandil edendada kultuuripärandi populariseerimist, haldamist, kasutamist ja arendamist; |
| --- | --- |

3.

| 4. | palub komisjonil arendada ja edendada seda, et eurooplased ja eelkõige noored kasutaksid kultuuriressursse ka sotsiaal-majandusliku arengu ja tööhõive eesmärgil; |
| --- | --- |

4.

Taust: ELi pühendumus kultuuri edendamisele kohalikul ja piirkondlikul tasandil

| 5. | rõhutab, et aluslepingutes on sätestatud ELi kohustus austada oma rikkalikku kultuurilist ja keelelist mitmekesisust ning tehakse ELile ülesandeks soodustada liikmesriikide koostööd, täiendades nende tegevust järgmistes valdkondades: Euroopa rahvaste kultuuri ja ajaloo alaste teadmiste parandamisel ja levitamisel, kultuuripärandi säilitamisel ning kunsti- ja kirjandusloomingu alal, kaasa arvatud audiovisuaalsektoris. Aluslepingutes antakse ELile pädevus toetada liikmesriikide tegevust kultuuri, turismi, hariduse, kutseõppe, noorte ja spordi valdkonnas, austades samas subsidiaarsuse põhimõtet; |
| --- | --- |

5.

| 6. | hindab komisjoni otsust jätkata praegust programmi „Loov Euroopa“ eraldiseisva programmina, tagades kultuuri valdkonnas autonoomse finantsraamistiku, et tagada ajavahemikul 2014–2020 saavutatud tulemuste järjepidevus; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rõhutab, et Euroopa kultuurivaldkonna uus tegevuskava täiendab ja tugevdab Euroopa identiteeti, sest selles tunnustatakse Euroopa kultuuride mitmekesisust ja tugevdatakse Euroopa kultuuri- ja loomesektoreid ning nende suhteid partneritega Euroopast väljaspool; |
| --- | --- |

7.

| 8. | rõhutab, et Euroopa kultuuripärandiaastal 2018 saavutati märkimisväärne osalus kohapeal ning üle Euroopa toimusid tuhanded tegevused eesmärgiga soodustada Euroopa kultuuripärandi kui ühise vara jagamist ja väärtustamist, parandada teadlikkust ajaloost ja ühistest euroopalikest väärtustest, tugevdada Euroopa identiteeti ja ühisesse Euroopa ruumi kuulumise tunnet ning edendada kaasavust; |
| --- | --- |

8.

| 9. | on seisukohal, et kooskõlas Euroopa maastikukonventsiooni ja Euroopa kultuurivaldkonna uue tegevuskavaga võiks Euroopa kultuuripärandiaasta 2018 üldeesmärke rikastada, lisades tugeva territoriaalse arengu komponendi piirkondlike ja kohalike kultuuristrateegiate näol, mis hõlmavad kestliku kultuuriturismi edendamist; |
| --- | --- |

9.

| 10. | hindab 2018. aasta detsembris esitatud Euroopa kultuuriväärtuste tegevuskava, mis hõlmab viit sammast, et jõuda tõelise muutuseni Euroopa kultuuripärandi väärtustamisel, säilitamisel ja edendamisel; |
| --- | --- |

10.

| 11. | tuletab meelde, et lisaks varasematele programmidele „Kultuur“ ja „MEDIA“ on komisjon toetanud kultuurisektorit ka ühtekuuluvuspoliitika rahastamise, COSME programmi ja programmi „Horisont 2020“ kaudu, ning et täiendavad toetusvahendid sisalduvad programmis Erasmus+, Euroopa Sotsiaalfondis ja Euroopa Regionaalarengu Fondis; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kutsub komisjoni üles tagama, et põhimõtet hõlmata kultuuri tehtavaid investeeringuid eri poliitikavaldkondadesse rakendataks ka ELi vahendite kavandamisel, vältides kultuuri käsitamist pelgalt valdkondliku poliitikana ja tunnistades kultuuri rolli kõigis ühtekuuluvuse mõõtmetes (majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne). Sellega seoses rõhutab komitee, et oluline on tugevdada koostoimet kultuuri ja teiste poliitikavaldkondade vahel, nagu turism, regionaalpoliitika, haridus, noored ning teadus- ja arendustegevus; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kutsub komisjoni, liikmesriike ja sealseid korraldusasutisi üles suurendama Euroopa vahendite uuel jaotamisel kultuurisektorisse investeerimist mahajäänud piirkondade kasuks, toetades muu hulgas meetmeid laia kultuuripärandi n-ö tagasiandmiseks kodanike kätte avaliku ja erasektori mittetulundusliku partnerluse kaudu ning tugevdades põhilisi kultuuriasutusi (eelkõige avalikke raamatukogusid); |
| --- | --- |

13.

| 14. | peab oluliseks suurendada kultuurivaldkonda tehtavaid investeeringuid, nagu on juba ette nähtud programmi „Loov Euroopa“ ja „Erasmus+“ jaoks. Piirkondade ja linnade keskset rolli integratsiooniprotsessides tuleks asjakohaselt arvesse võtta, toetades avaliku ja erasektori mittetulunduslikku partnerlust, muu hulgas selleks, et soodustada häid juhtimistavasid; |
| --- | --- |

14.

| 15. | märgib, et läbirääkimised 2020. aasta järgse ühtekuuluvuspoliitika üle on selge ja üheselt mõistetav lähtepunkt selleks, et struktureerida mõistlikku strateegiat edasipüüdlike eesmärkide saavutamiseks, kahekordistades selliseid olulisi, kultuuripoliitikale otsest mõju avaldavaid Euroopa programme nagu „Loov Euroopa“ ja „Erasmus“; |
| --- | --- |

15.

Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste roll

| 16. | rõhutab, et kõigis ELi liikmesriikides on UNESCO maailmapärandi nimistusse kantud alad, mis on kultuurilisest ja looduslikust vaatenurgast ainulaadse tähtsusega kohad, ning et kokku on 27 ELi liikmesriigis 381 maailmapärandi nimekirja kantud objekti, mille koguarv ulatub 1 121-ni üle maailma; |
| --- | --- |

16.

| 17. | rõhutab, et kultuuripärand asub liikmesriikide territooriumil hajali ja paljudel juhtudel on see raskesti juurdepääsetav ning selle kaitse ja kasutamisega kaasnevad märkimisväärsed probleemid; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kutsub komisjoni, liikmesriike ja sealseid korraldusasutisi üles toetama kultuuriväärtuste kaitset ja füüsilist turvamist, iseäranis selleks, et tagada hajali asuva kultuuripärandi aktiivne säilitamine, mis asub sise- ja äärealadel ja millele on raske juurde pääseda; |
| --- | --- |

18.

| 19. | rõhutab kultuuriturismi tähtsust, mis edendab kultuuri olemuslikku väärtust, toetades samal ajal laialdaselt territoriaalset arengut. Seejuures juhib komitee tähelepanu asjaolule, et kultuuriturism vajab integreeritud lähenemisviisi, seda muu hulgas aruka spetsialiseerumise strateegiate osana, et ratsionaliseerida selle mõju kohalikele piirkondadele ja tagada selle jätkuv kestlikkus. Seetõttu viitab komitee siinkohal Euroopa Komisjoni Euroopa turisminäitajate süsteemile (ETIS), mille abil saab mõõta kultuuriturismi sihtkohtade kestlikkust, ning kutsub üles seda süsteemi korrapäraselt ajakohastama; |
| --- | --- |

19.

| 20. | tunneb heameelt kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kasvava huvi ja pühendumuse üle kogu Euroopa, et edendada liikmesriikide ühiseid visioone ja meetmeid. Komitee soovib sarnaste algatuste käivitamist teistes riikides Agrigento harta eeskujul, millele on alla kirjutanud sajad linnapead, Itaalia maavanemad ja mida toetavad iseäranis esindusühendused; |
| --- | --- |

20.

| 21. | on teadlik vajadusest kaasata kodanikke kultuuri arengusse rohkem, andes neile aktiivseks osalemiseks vajalikud vahendid. Komitee on teadlik ka panusest, mida kultuur ja kultuuriline mitmekesisus võivad anda kestlikusse arengusse, nagu on tunnistatud kestliku arengu tegevuskavas aastani 2030, (2) ning kohustub tegema tööd selle nimel, et muuta need kohalikul ja piirkondlikul tasandil selle arengu peamisteks võimaldajateks; |
| --- | --- |

21.

Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste prioriteetsed eesmärgid

| 22. | kutsub Euroopa piirkondi ja linnu ning piirkondlikke kultuuripärandiga tegelevaid organisatsioone ja võrgustikke üles ammutama tegevuskavast inspiratsiooni oma ulatuslike, tõhusate meetmete ja strateegiliste kavade väljatöötamisel kultuuripärandi edendamiseks ja väärtustamiseks; |
| --- | --- |

22.

| 23. | märgib, et kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tasand on sobiv valitsemistasand selliste Euroopa kultuuripärandi tutvustamist edendavate algatuste käivitamiseks, mis oleksid suunatud nii kooliealistele, täiskasvanutele, sh neile, kes soovivad jääda elama mõnda ELi liikmesriiki; |
| --- | --- |

23.

| 24. | leiab, et kuna Euroopa kultuuripärand hõlmab mitmesuguste kultuuriliste, sotsiaalsete ja loominguliste väljendusvormide terviku, eelmistelt põlvkondadelt päritud pärandi ning Euroopa rahvaste traditsioonid ja tavad, siis selle tundmine ja kasutamine aitab tugevdada Euroopa kodakondsust integratsiooni ja sotsiaalset kaasatust soodustava tegurina; |
| --- | --- |

24.

| 25. | peab vajalikuks tugevdada Euroopa tasandil algatusi, mis käsitlevad teadmisi ja juurdepääsu Euroopa kultuuripärandile, kuna see on oluline element, mille abil tugevdada Euroopa kodakondsust ja edendada inimeste Euroopasse kuulumise tunnet; |
| --- | --- |

25.

| 26. | rõhutab linnade võrgustike, vastastikkuse õppimise ja sõpruslinnade võimalikku panust kodakondsusega seotud küsimuste edendamisse ja nendest teadlikkuse suurendamisse, sest tegemist on kodanikuühiskonnas osalemise ja integratsioonivahendiga, eelkõige uute liikmesriikide puhul; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kutsub üles suurendama investeeringuid kultuuri ja plaanidesse kasutada ja ühiselt kestlikul viisil hallata kultuuripärandit, sh hüljatud või mahajäetud kultuuripärandit, uue linnade tegevuskava 2030 raames, kasutades ära kohalike omavalitsuste edendatavaid uuenduslikke algatusi ja piirkondlike osalejate edendatavaid koostööalgatusi; |
| --- | --- |

27.

| 28. | soovitab täiendavalt rõhutada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste võtmerolli kunsti- ja kultuurielu edendamisel ja väärtustamisel oma kogukonnas ning nõuab, et soodustataks piirkondlike ja kohalike omavalituste osalemist programmis; rõhutab sellega seoses vajadust tagada õige tasakaal suuremahulistele projektidele vahendite eraldamise ning kohalikule ja piirkondlikule tasandile suunatud meetmete ja tegevuste rahastamise vahel, mh VKEdega seoses; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kutsub komisjoni üles hõlbustama kodanike juurdepääsu kultuurile ja mälestuskohtadele, edendades kultuurilist tarbimist iseäranis noorte seas, arendades integreeritud haridus- ja püsivõppe poliitikat ning soodustades piirkondlike kogukondade kaasamist kultuurialgatustesse; |
| --- | --- |

29.

| 30. | on seisukohal, et toetada tuleks kultuuri- ja loomemajandust, pöörates erilist tähelepanu meetmetele, mis on seotud pärandi tundmise ja kasutamisega ning mis võivad anda tulemusi kvaliteedi, tööhõive, digitaalse innovatsiooni ja sotsiaalse kaasatuse seisukohast, ning meetmetele, mis on seotud Euroopa mõõtme arendamisega visuaalses kunstis ja meelelahutuses; |
| --- | --- |

30.

| 31. | on teadlik sellest, kui oluline on kasutada digitaalseid võimalusi kultuuri edendamiseks interaktiivselt ning jõuda kõigi ühiskonnarühmade, eriti noorte kui tulevaste kultuuripärandi hoidjate ja edendajateni; |
| --- | --- |

31.

| 32. | kutsub komisjoni üles toetama kultuurialaste suhete arendamist Vahemere piirkonna riikide vahel, sealhulgas kultuuridiplomaatia meetmete kaudu; |
| --- | --- |

32.

| 33. | juhib tähelepanu piiriülese ja piirkondadevahelise koostöö tähtsusele kultuurivaldkonnas, kuna kultuuripärand ei tunne riigipiire (3). Komitee rõhutab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste võtmerolli selles kontekstis ning samuti makropiirkondlike strateegiate kultuurilise komponendi rakendamisel; |
| --- | --- |

33.

| 34. | rõhutab, et selleks, et hõlbustada Euroopa kultuuripärandi tundmist ja kasutamist, tuleb parandada andme- ja teabevahetust liikmesriikide haldusasutuste vahel ning nende asutuste suhtlemist kodanikega; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kutsub komisjoni üles võtma konkreetseid meetmeid, et edendada Euroopa kodanike tulemuslikku osalemist liikmesriikide territooriumil asuva kultuuripärandi kasutamises, eelkõige aidates neil hõlpsalt pääseda juurde aktiivse osalemise eeltingimuseks olevale teabele ja toetades asjaomase teabeplatvormi loomist; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kutsub Euroopa linnu ja piirkondi üles tegutsema selle nimel, et uurida oma haldussuutlikkuse raames põhiliste osalejatena sotsiaalse ja majandusliku innovatsiooni kultuuripõhiseid mudeleid, edendades algatusi, mis on avatud kodanikuühiskonnale ja nende ühendustele. Need peaksid omakorda kaasama kodanikke kultuuri arengusse ning materiaalsete ja vaimsete kultuuriväärtuste säilitamisse ja edendamisse. |
| --- | --- |

36.

Brüssel, 12. veebruar 2020

Euroopa Regioonide Komitee president

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  https://en.unesco.org/creativity/sites/creativity/files/artistic_freedom_pdf_web.pdf.

1

(2)  
  https://sustainabledevelopment.un.org/post2015/transformingourworld
  .

2

https://sustainabledevelopment.un.org/post2015/transformingourworld

(3)  Näiteks Euroopa Nõukogu kultuurirajad (https://www.coe.int/en/web/cultural-routes/about) või UNESCO maailmapärandi reisid Euroopas (https://visitworldheritage.com/en/eu).

3

---