# Az Európai Unió C 40/2020

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 40 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 63. évfolyam2020. február 6. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 40

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

63. évfolyam2020. február 6.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | IV   Tájékoztatások |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2020/C 40/01 | Euroátváltási árfolyamok — 2020. február 5. | 1 |
| | AZ EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉGGEL KAPCSOLATOS TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | EFTA Felügyeleti Hatóság |
| 2020/C 40/02 | 085/19/COL sz. határozat (2019. december 4.) a hulladékkezelési szolgáltatások területén a Remiks csoport részére nyújtott esetleges állami támogatással kapcsolatos hivatalos vizsgálat megindításáról (84370. sz. ügy) Felhívás észrevételek benyújtására az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodásnak az állami támogatási kérdéseket szabályozó 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikkének (2) bekezdése értelmében | 2 |
| 2020/C 40/03 | 86/19/COL sz. határozat (2019. december 5.) a Gagnaveita Reykjavíkur részére nyújtott esetleges állami támogatással kapcsolatos hivatalos vizsgálat megindításáról Felhívás észrevételek benyújtására az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodásnak az állami támogatási kérdéseket szabályozó 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikkének (2) bekezdése értelmében | 16 |

Tartalom

Oldal

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

2020/C 40/01

Euroátváltási árfolyamok — 2020. február 5.

1

AZ EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉGGEL KAPCSOLATOS TÁJÉKOZTATÁSOK

EFTA Felügyeleti Hatóság

2020/C 40/02

085/19/COL sz. határozat (2019. december 4.) a hulladékkezelési szolgáltatások területén a Remiks csoport részére nyújtott esetleges állami támogatással kapcsolatos hivatalos vizsgálat megindításáról (84370. sz. ügy) Felhívás észrevételek benyújtására az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodásnak az állami támogatási kérdéseket szabályozó 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikkének (2) bekezdése értelmében

2

2020/C 40/03

86/19/COL sz. határozat (2019. december 5.) a Gagnaveita Reykjavíkur részére nyújtott esetleges állami támogatással kapcsolatos hivatalos vizsgálat megindításáról Felhívás észrevételek benyújtására az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodásnak az állami támogatási kérdéseket szabályozó 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikkének (2) bekezdése értelmében

16

---

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK |
| | EFTA-Bíróság |
| 2020/C 40/04 | Efta-Bíróság a Bíróság Ítélete (2019. november 13.) az E-2/19. számú, | 33 |
| | A KÖZÖS KERESKEDELEMPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2020/C 40/05 | Értesítés egyes dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről | 34 |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2020/C 40/06 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám M.9714 — Viacom/beIN/Miramax) Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 35 |
| 2020/C 40/07 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.9719 — Fairfax Financial Holdings Limited/OMERS Administration Corporation/Riverstone Barbados Limited) Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 37 |
| | EGYÉB JOGI AKTUSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2020/C 40/08 | (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás standard módosításának jóváhagyásáról szóló értesítés közzététele. | 38 |
| 2020/C 40/09 | Közlemény azon új vállalkozások számára, amelyek 2021-ben az Európai Unióban ömlesztett fluorozott szénhidrogéneket szándékoznak forgalomba hozni | 47 |

V   Hirdetmények

BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK

EFTA-Bíróság

2020/C 40/04

Efta-Bíróság a Bíróság Ítélete (2019. november 13.) az E-2/19. számú,

33

A KÖZÖS KERESKEDELEMPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2020/C 40/05

Értesítés egyes dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről

34

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2020/C 40/06

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám M.9714 — Viacom/beIN/Miramax) Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

35

2020/C 40/07

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.9719 — Fairfax Financial Holdings Limited/OMERS Administration Corporation/Riverstone Barbados Limited) Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

37

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

2020/C 40/08

(EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás standard módosításának jóváhagyásáról szóló értesítés közzététele.

38

2020/C 40/09

Közlemény azon új vállalkozások számára, amelyek 2021-ben az Európai Unióban ömlesztett fluorozott szénhidrogéneket szándékoznak forgalomba hozni

47

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

| 6.2.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 40/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 40/1

---

Euroátváltási árfolyamok (1)

2020. február 5.

(2020/C 40/01)

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,1023 |
| JPY | Japán yen | 120,94 |
| DKK | Dán korona | 7,4728 |
| GBP | Angol font | 0,84444 |
| SEK | Svéd korona | 10,5450 |
| CHF | Svájci frank | 1,0717 |
| ISK | Izlandi korona | 138,10 |
| NOK | Norvég korona | 10,1173 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 25,055 |
| HUF | Magyar forint | 335,76 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,2491 |
| RON | Román lej | 4,7734 |
| TRY | Török líra | 6,5975 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,6299 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,4644 |
| HKD | Hongkongi dollár | 8,5572 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,7006 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,5202 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 302,97 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 16,2246 |
| CNY | Kínai renminbi | 7,6858 |
| HRK | Horvát kuna | 7,4568 |
| IDR | Indonéz rúpia | 15 036,47 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,5382 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 55,961 |
| RUB | Orosz rubel | 69,0320 |
| THB | Thaiföldi baht | 34,133 |
| BRL | Brazil real | 4,6614 |
| MXN | Mexikói peso | 20,4923 |
| INR | Indiai rúpia | 78,4330 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,1023

JPY

Japán yen

120,94

DKK

Dán korona

7,4728

GBP

Angol font

0,84444

SEK

Svéd korona

10,5450

CHF

Svájci frank

1,0717

ISK

Izlandi korona

138,10

NOK

Norvég korona

10,1173

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

25,055

HUF

Magyar forint

335,76

PLN

Lengyel zloty

4,2491

RON

Román lej

4,7734

TRY

Török líra

6,5975

AUD

Ausztrál dollár

1,6299

CAD

Kanadai dollár

1,4644

HKD

Hongkongi dollár

8,5572

NZD

Új-zélandi dollár

1,7006

SGD

Szingapúri dollár

1,5202

KRW

Dél-Koreai won

1 302,97

ZAR

Dél-Afrikai rand

16,2246

CNY

Kínai renminbi

7,6858

HRK

Horvát kuna

7,4568

IDR

Indonéz rúpia

15 036,47

MYR

Maláj ringgit

4,5382

PHP

Fülöp-szigeteki peso

55,961

RUB

Orosz rubel

69,0320

THB

Thaiföldi baht

34,133

BRL

Brazil real

4,6614

MXN

Mexikói peso

20,4923

INR

Indiai rúpia

78,4330

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

AZ EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉGGEL KAPCSOLATOS TÁJÉKOZTATÁSOK

EFTA Felügyeleti Hatóság

| 6.2.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 40/2 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 40/2

---

085/19/COL sz. határozat (2019. december 4.) a hulladékkezelési szolgáltatások területén a Remiks csoport részére nyújtott esetleges állami támogatással kapcsolatos hivatalos vizsgálat megindításáról (84370. sz. ügy)

Felhívás észrevételek benyújtására az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodásnak az állami támogatási kérdéseket szabályozó 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikkének (2) bekezdése értelmében

(2020/C 40/02)

A hivatkozott határozattal, amelynek hiteles nyelvi változata megtalálható ezen összefoglaló végén, az EFTA Felügyeleti Hatóság értesítette a norvég hatóságokat arról, hogy a fent említett intézkedéssel kapcsolatosan az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról határozott.

| EFTA Surveillance Authority (EFTA Felügyeleti Hatóság) |
| --- |
| Registry (Iktatási Osztály) |
| Rue Belliard 35 |
| 1040 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| registry@eftasurv.int |

EFTA Surveillance Authority (EFTA Felügyeleti Hatóság)

Registry (Iktatási Osztály)

Rue Belliard 35

1040 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

registry@eftasurv.int

Az észrevételeket a Hatóság továbbítja a norvég hatóságoknak. Az észrevételek benyújtói kérésüket megindokolva, írásban kérhetik adataik bizalmas kezelését.

Összefoglalás

Eljárás

| (1) | A „Norsk Industri” iparszövetség 2016. augusztus 16-án panaszt nyújtott be a Hatósághoz. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | A Hatóság kérésére a norvég hatóságok 2016. október 5-én, 2017. február 28-án, március 20-án, augusztus 22-én, október 31-én és november 20-án, valamint 2018. március 5-én észrevételekkel szolgáltak. |
| --- | --- |

(2)

Az intézkedések ismertetése

| (3) | Az állítólagos támogatás kedvezményezettjei: a Remiks Miljøpark AS, a Remiks Næring AS és a Remiks Produksjon AS. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | A Remiks Miljøpark AS Tromsø város önkormányzatának 99,99 %-os tulajdonában van. A Remiks Miljøpark AS egyedüli tulajdonosa a Remiks Næring AS-nek és a Remiks Produksjon AS-nek. |
| --- | --- |

(4)

| (5) | A Remiks Miljøpark AS továbbá egyedüli tulajdonosa a Remiks Husholdning AS-nek. Ez utóbbi vállalkozás kizárólag Tromsø város önkormányzata részére nyújt szolgáltatásokat, a piacon nincs jelen. A Remiks Husholdning AS beszerzései a városi önkormányzatnak tudhatók be. |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Tromsø város önkormányzata 2010 elejétől 2017. február 1-jéig – saját ipari hulladéka tekintetében – hulladékgyűjtési szolgáltatásokat vásárolt a Remiks Næring AS-től. |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Tromsø város önkormányzata 2010 elejétől fogva mind a mai napig – a felette gyakorolt közvetett irányítás alapján – utasítja a Remiks Husholdning AS-t a Tromsø város területén képződő háztartási hulladék gyűjtésére. Tromsø város önkormányzata február 1-jétől fogva mind a mai napig utasítja a Remiks Husholdning AS-t Tromsø város önkormányzata saját ipari hulladékának gyűjtésére is. A Remiks Husholdning AS ezeket a szolgáltatásokat önköltséges alapon végzi a városi önkormányzat nevében, azaz nyereséget nem tartalmazó költségei után teljes egészében ellentételezést kap. A Remiks Husholdning AS a hulladékgyűjtést maga végzi, a szükséges hulladékkezelési szolgáltatásokat testvérvállalatától, a Remiks Produksjon AS-től vásárolja. |
| --- | --- |

(7)

| (8) | A Remiks csoport létrehozásával összefüggésben Tromsø város önkormányzata 2010-ben és 2012-ben tőkét, adósságot, ingóságokat és ingatlanokat ruházott a Remiks Miljøpark AS anyavállalatra. |
| --- | --- |

(8)

| (9) | A határozat három intézkedést érint: i. azt az intézkedést, amelynek keretében Tromsø város önkormányzata hulladékgyűjtési szolgáltatásokat vásárolt a Remiks Næring AS-től; ii. azt az intézkedést, amelynek keretében a Remiks Husholdning AS hulladékkezelési szolgáltatásokat vásárol a Remiks Produksjon AS-től; valamint iii. a Tromsø város önkormányzata által a Remiks csoport javára 2010-ben és 2012-ben végrehajtott ügyleteket. |
| --- | --- |

(9)

Az intézkedések értékelése

| (10) | A fenti i. és ii. jelű intézkedés tekintetében a Hatóságnak kétségei vannak afelől, hogy Tromsø város önkormányzata, illetve a Remiks Husholdning AS a piaci árat fizette-e a megvásárolt szolgáltatásokért. Az iii. jelű intézkedés tekintetében a Hatóságnak kétségei vannak afelől, hogy a Tromsø város önkormányzata által a Remiks csoport javára végrehajtott ügyletek piaci feltételek mellett, a piacgazdasági szereplő elvének megfelelően zajlottak-e le. |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Ha az intézkedések állami támogatásnak minősülnek, akkor az érintett felek nem tettek eleget az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikkének (3) bekezdése szerinti azon kötelezettségüknek, hogy a támogatást annak végrehajtása előtt be kell jelenteni a Hatóságnak. Ez esetben az állami támogatás jogellenes. |
| --- | --- |

(11)

| (12) | A norvég hatóságok nem szolgáltak érvekkel annak alátámasztására, hogy az intézkedések – annyiban, amennyiben állami támogatásnak minősülnek – összeegyeztethetőnek tekinthetők az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével. A Hatóságnak ezért kétségei vannak mindhárom intézkedés összeegyeztethetőségét illetően. |
| --- | --- |

(12)

Decision No 085/19/COL of 4 December 2019 to open a formal investigation into potential state aid granted to the Remiks Group related to waste handling services

1.   Summary

| (1) | The EFTA Surveillance Authority (the „Authority”) wishes to inform Norway that, having assessed a complaint relating to (i) Tromsø municipality’s purchase of waste collection services from Remiks Næring AS, (ii) Remiks Husholdning AS’ purchase of waste treatment services from Remiks Produksjon AS, and (iii) transactions from Tromsø municipality to the Remiks Group in 2010 and 2012 (the „measures”), the Authority has doubts as to whether the measures constitute state aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement, and as to the compatibility of the measures with the EEA Agreement. Therefore, the Authority is required to open a formal investigation procedure (1). |
| --- | --- |

(1)

| (2) | The complainant has also submitted a separate complaint about alleged violations of the public procurement rules. This decision, however, concerns the state aid complaint only, and remains without prejudice to the ongoing investigation concerning public procurement handled by the Authority’s Internal Market Affairs Directorate (2). |
| --- | --- |

(2)

| (3) | The Authority has based its decision on the following considerations. |
| --- | --- |

(3)

2.   Procedure

| (4) | By letter dated 16 August 2016, Norsk Industri, the Federation of Norwegian Industries, (the „complainant”) lodged a complaint against the measures (3). |
| --- | --- |

(4)

| (5) | The Norwegian authorities submitted comments to the complaint on 5 October 2016 (4). The Authority requested further information from the Norwegian authorities on 18 January 2017 (5), which was provided by letters dated 28 February (6) and 20 March 2017 (7). |
| --- | --- |

(5)

| (6) | The Authority provided the complainant with a preliminary view on the complaint by letter dated 24 May 2017 (8). The Authority received further information from the complainant on 22 June 2017 (9), and from the Norwegian Authorities on 22 August 2017 (10). |
| --- | --- |

(6)

| (7) | By letter dated 31 August 2017, the Authority requested further information from the Norwegian authorities (11). By letters dated 31 October and 20 November 2017, the Norwegian authorities replied to the information request (12). |
| --- | --- |

(7)

| (8) | By letter dated 16 January 2018, the Authority requested further information from the Norwegian authorities (13), and the Norwegian authorities provided information by letter dated 5 March 2018 (14). |
| --- | --- |

(8)

| (9) | The complainant sent additional information by emails of 14 December 2016; 15 September and 13 November 2017; and 12 January, 31 January and 22 May 2018 (15). |
| --- | --- |

(9)

3.   Background

3.1   
  Historical development

| (10) | In Norway, waste handling services are regulated by the Pollution Control Act (16). The Act makes a distinction between household waste, which is all waste from the municipalities’ households, and industrial waste, which is the waste from public and private enterprises. |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Up until 2009, Tromsø municipality organised its waste management services in-house through municipal units and enterprises. In 2009, the municipal council decided to organise the municipality’s waste management in a group of limited liability companies (17). This was done to put an „arm’s length” between the municipality and the activities exposed to competition (18). |
| --- | --- |

(11)

| (12) | In June 2009, the municipal council converted the municipal enterprise Tromsø Miljøpark KF (19), which had previously performed waste management services for Tromsø municipality, into Remiks Miljøpark AS (20). In December 2009, three subsidiaries were established under Remiks Miljøpark AS (21): Remiks Husholdning AS („Remiks Husholdning”), Remiks Næring AS („Remiks Næring”) and Remiks Produksjon AS („Remiks Produksjon”). Collectively the companies are referred to as the „Remiks Group”. |
| --- | --- |

(12)

3.2   
  Transactions involving the Remiks Group in 2010 and 2012

| (13) | On 23 June 2010, Tromsø municipal council made the formal decision to transfer the capital and liabilities that were left in the municipal enterprises Tromsø Miljøpark KF and Remiks Tromsø KF to Remiks Miljøpark AS (22). The transactions involved movables, capital, liabilities, and real estate, including the waste handling facility Remiks Miljøpark (the same name as the parent company) where the Remiks Group companies have their business. The assets were converted into share capital in Remiks Miljøpark AS (23). |
| --- | --- |

(13)

| (14) | In 2012, Tromsø municipal council decided to transfer real estate and a loan to Remiks Miljøpark AS, in addition to adjusting the value of the real estate transferred in 2010 (24). In both the preparatory paper (25) and the decision (26), Tromsø municipality specified a requirement for a 9 % return on the investment. |
| --- | --- |

(14)

3.3   
  The current company structure

| (15) | Per November 2019, the Remiks Group is organised as follows (27):






  — | Remiks Miljøpark AS is the parent company in the Remiks Group. It is owned 99,99 % by Tromsø municipality and 0,01 % by Karlsøy municipality (28). It provides services and rents out property to its subsidiaries. |
| --- | --- | --- |

(15)

—

Remiks Miljøpark AS is the parent company in the Remiks Group. It is owned 99,99 % by Tromsø municipality and 0,01 % by Karlsøy municipality (28). It provides services and rents out property to its subsidiaries.

| — | Remiks Husholdning is owned 100 % by Remiks Miljøpark AS. Until 2017, it only collected household waste for Tromsø municipality. As of 1 February 2017, it also collectes Tromsø municipality’s own industrial waste. |
| --- | --- |

—

Remiks Husholdning is owned 100 % by Remiks Miljøpark AS. Until 2017, it only collected household waste for Tromsø municipality. As of 1 February 2017, it also collectes Tromsø municipality’s own industrial waste.

| — | Remiks Næring is owned 100 % by Remiks Miljøpark AS. Remiks Næring specialises in the collection of industrial waste, and offers such services on the market. Until 1 February 2017, it had an agreement with Tromsø municipality for the collection of Tromsø municipality’s own industrial waste. |
| --- | --- |

—

Remiks Næring is owned 100 % by Remiks Miljøpark AS. Remiks Næring specialises in the collection of industrial waste, and offers such services on the market. Until 1 February 2017, it had an agreement with Tromsø municipality for the collection of Tromsø municipality’s own industrial waste.

| — | Remiks Produksjon is owned 100 % by Remiks Miljøpark AS. It provides waste treatment services on the market, primarily to its sister companies. |
| --- | --- |

—

Remiks Produksjon is owned 100 % by Remiks Miljøpark AS. It provides waste treatment services on the market, primarily to its sister companies.

| (16) | Below is an illustration of the Remiks Group’s structure: |
| --- | --- |

(16)

Image 1

3.4   
  Household waste

| (17) | The Norwegian Pollution Control Act, section 27a, first paragraph, defines household waste as waste from private households, including large objects such as furniture, etc. |
| --- | --- |

(17)

| (18) | Under the Pollution Control Act, sections 29 and 30, the municipalities are obliged to collect and have facilities to treat household waste (29). The costs associated with the waste management are to be covered by a fee, levied on the inhabitants (30). The municipal waste fee are to be calculated based on a self-cost principle; covering the total costs of collecting and handling the waste on behalf of the municipality, without generating a profit for the municipality, in accordance with the Waste Regulation, chapter 15 (31). |
| --- | --- |

(18)

| (19) | When Tromsø municipality reorganised its waste handling services and established the Remiks Group in 2010, by way of its control in Remiks Husholdning it instructed Remiks Husholdning to collect the household waste on behalf of the municipality, based on the self-cost principle. Remiks Husholdning collects and sorts the waste. However, it purchases the waste treatment services, consisting of incineration, depositing and recycling, from its sister company Remiks Produksjon. |
| --- | --- |

(19)

3.5   
  Industrial waste

| (20) | The Norwegian Pollution Control Act, section 27a, second paragraph, defines industrial waste as waste from public and private enterprises and institutions. |
| --- | --- |

(20)

| (21) | The Norwegian Pollution Control Act does not oblige the municipalities to organise the collection or handling of industrial waste. Any operator can therefore offer these services on the market. However, all producers of industrial waste are obliged to ensure the proper disposal and handling of their waste. Tromsø municipality, as a producer of industrial waste, is therefore obliged to ensure the proper collection and treatment of its own industrial waste, produced by the different municipal units (kindergartens, hospitals, nursing homes, municipal offices, etc.) (32). |
| --- | --- |

(21)

| (22) | Before 2010, Tromsø municipality ensured the collection of its own industrial waste through a municipal enterprise (33). When Tromsø municipality reorganised its waste handling services and established the Remiks Group, Remiks Næring took over the collection of the municipality’s own industrial waste (34). Therefore, the agreements for the services were not tendered out or renegotiated. From 2010, Remiks Næring merely continued to provide the same services to the municipality as the municipal enterprise had done before the reorganisation. The only thing that changed was the invoicing system, from internal and centralised to external and decentralised. This meant that each municipal unit (municipal offices, kindergarten, etc.) paid for the service from their budget, and Remiks Næring treated them as individual customers (35). |
| --- | --- |

(22)

| (23) | Because of this continuation of the collection services, Remiks Næring and Tromsø municipality never entered into a formal contract for the waste collection services (36). The Norwegian authorities have described the arrangement as an unwritten framework agreement where each municipal unit decided its need for waste collection, and was invoiced separately (37). The Authority will refer to the arrangement between Tromsø municipality and Remiks Næring, regarding the collection of industrial waste, simply as an agreement. |
| --- | --- |

(23)

| (24) | In 2016, Tromsø municipality decided to terminate the agreement with Remiks Næring, and concluded a new framework agreement with Remiks Husholdning for the collection of the municipality’s industrial waste, starting 1 February 2017. The agreement was awarded directly, and based on a self-cost principle, meaning that the compensation covers the full costs, but no profits (38). |
| --- | --- |

(24)

| (25) | Remiks Husholdning foresaw a total price for the services in 2017 of approximately NOK 8,2 million. This was NOK 3,2 million less than the combined total price all the individual municipal units paid to Remiks Næring in 2016 (39). |
| --- | --- |

(25)

4.   Measures covered by the complaint

| (26) | The complainant has complained about three separate measures: |
| --- | --- |

(26)

| (27) | First, alleged overpayment under the agreement between Tromsø municipality and Remiks Næring for collection of industrial waste for the period running from 2010 until 1 February 2017. |
| --- | --- |

(27)

| (28) | Second, alleged overpayment in relation to Remiks Husholdning’s purchase of waste treatment services from its sister company Remiks Produksjon. This agreement has been in force since the establishment of Remiks Husholdning in 2010 and is ongoing. |
| --- | --- |

(28)

| (29) | Third, certain transactions from Tromsø municipality to the Remiks Group in 2010 and 2012, which allegedly were not conducted on market terms. |
| --- | --- |

(29)

5.   Presence of state aid

5.1   
  Introduction

| (30) | Article 61(1) of the EEA Agreement stipulates that:
  „Save as otherwise provided in this Agreement, any aid granted by EC Member States, EFTA States or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Contracting Parties be incompatible with the functioning of this Agreement.” |
| --- | --- |

(30)

„Save as otherwise provided in this Agreement, any aid granted by EC Member States, EFTA States or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Contracting Parties be incompatible with the functioning of this Agreement.”

| (31) | The qualification of a measure as aid within the meaning of this provision therefore requires the following cumulative conditions to be met: (i) the measure must be granted by the State or through state resources; (ii) it must confer an advantage on an undertaking; (iii) favour certain undertakings (selectivity); and (iv) threaten to distort competition and affect trade. |
| --- | --- |

(31)

5.2   
  Presence of state resources

5.2.1   Introduction

| (32) | For the measure to constitute aid, it must be granted by the State or through state resources. State resources include all resources of the public sector, including resources of intra-state entities (decentralised, federated, regional or other) (40). |
| --- | --- |

(32)

| (33) | The transfer of state resources may take many forms, such as direct grants, loans, guarantees, direct investment in the capital of companies and benefits in kind. A positive transfer of funds does not have to occur; waiving revenue that would otherwise have been paid to the state constitutes a transfer of state resources (41). |
| --- | --- |

(33)

5.2.2   Tromsø municipality’s purchase of industrial waste collection services

| (34) | The remuneration Tromsø municipality paid to Remiks Næring for the collection of industrial waste came from the budget of Tromsø municipality, as does the remuneration which Remiks Husholdning is currently receiving for the same services. The remuneration therefore constitutes state resources. |
| --- | --- |

(34)

5.2.3   Remiks Husholdning’s purchase of waste treatment services from Remiks Produksjon

| (35) | The notion of state aid as expressed in Article 61(1) of the EEA Agreement is to be interpreted widely, therefore it covers not only aid granted directly via the state budget but also compulsory contributions imposed by state legislation. Measures financed through parafiscal charges or compulsory contributions imposed by the State and managed and apportioned in accordance with the provisions of public rules imply a transfer of state resources, even if not administered by the public authorities (42). |
| --- | --- |

(35)

| (36) | Remiks Husholdning is financed through the waste fee, which is fixed in accordance with the principles laid down in section 34 of the Pollution Control Act and chapter 15 of the Waste Regulation. The fee is collected by the municipality and disbursed via the municipal budget (43). Thus, the public authorities determine both the size and use of the fee. Further, its legal basis and the way it is collected indicates that it is under the permanent control of public authorities. The fee must therefore be considered to constitute state resources. This Assessment is in line with the Authority’s conclusion in its decision on the financing of municipal waste collectors in Norway in 2013 (44). |
| --- | --- |

(36)

| (37) | Further, it must be considered whether Remiks Husholdning’s purchase of waste treatment services from Remiks Produksjon is imputable to Tromsø municipality. That is, whether Tromsø municipality must be regarded as having been involved in the adoption of the measures (45). |
| --- | --- |

(37)

| (38) | Remiks Husholdning is indirectly owned by Tromsø municipality and subject to public law, such as the public procurement rules (46). The purchase of waste treatment services from Remiks Produksjon is conducted under the control and instruction of Tromsø municipality, in accordance with the Pollution Control Act. Furthermore, as Remiks Husholdning has been granted an exclusive right to collect the household waste by Tromsø municipality it is not subject to competition on the market, but rather operating under a monopoly (47). |
| --- | --- |

(38)

| (39) | Based on this, Remiks Husholdning’s purchase of waste treatment services from Remiks Produksjon appears imputable to Tromsø municipality, so as to constitute state resources for the purposes of Article 61(1) EEA. |
| --- | --- |

(39)

5.2.4   The transactions involving the Remiks Group in 2010 and 2012

| (40) | If public authorities or public undertakings provide goods or services at a price below market rates, or invest in an undertaking in a manner that is inconsistent with the market economy operator („MEO”) principle, this implies foregoing state resources (as well as the granting of an advantage) (48). |
| --- | --- |

(40)

| (41) | Therefore, if the transactions from Tromsø municipality to the Remiks Group in 2010 and 2012 were not conducted on market terms, state resources within the meaning of Article 61(1) of the EEA might have been involved. |
| --- | --- |

(41)

5.3   
  Undertaking

| (42) | Only advantages granted to „undertakings” are subject to state aid law. The concept of an undertaking covers any entity that engages in an economic activity regardless of its status and the way it is financed. Hence, the public or private status of an entity, or the fact a company is partly or wholly publicly owned, has no bearing on whether or not the entity is an „undertaking” (49). |
| --- | --- |

(42)

| (43) | An activity is economic in nature where it consists in offering goods and services on a market (50). The assessment of the activity must be based on the factual evidence, and the question is whether there is a market for the services concerned (51). In this regard, it is relevant to consider whether the entities receive compensation for the services, at what level, and whether they face competition from other undertakings (52). |
| --- | --- |

(43)

| (44) | Remiks Næring has, since its establishment in 2010, been providing services for collection of industrial waste for remuneration in competition with other undertakings. Based on this, Remiks Næring appears to engage in economic activity so as to constitute an undertaking. |
| --- | --- |

(44)

| (45) | Remiks Produksjon offers waste treatment services. The services are offered on the market for remuneration and in competition with other providers. Remiks Produksjon thus appears to engage in economic activity so as to constitute an undertaking. |
| --- | --- |

(45)

| (46) | In relation to the transfers from Tromsø municipality to the Remiks Group in 2010 and 2012, the Group must be considered to form one economic unit (53). An entity which, owning controlling shareholdings in a company, actually exercises that control by involving itself directly or indirectly in the management thereof must be regarded as taking part in the economic activity carried on by the controlled undertaking (54). |
| --- | --- |

(46)

| (47) | The subsidiaries in the Remiks Group are fully owned by Remiks Miljøpark AS, and the Authority does not have any indications that Remiks Miljøpark AS is not involved in the management of its fully owned subsidiaries. The Authority has preliminarily concluded that both Remiks Næring and Remiks Produksjon undertake economic activity (see immediately above). With this, it is also the Authority’s preliminary conclusion that the Remiks Group, as one economic unit, constitutes an undertaking for the purposes of the application of state aid rules, in so far as it is engaged in the economic activities of Remiks Næring and Remiks Produksjon (55). |
| --- | --- |

(47)

5.4   
  Advantage

5.4.1   Introduction

| (48) | The qualification of a measure as state aid requires that it confers an advantage on the recipient. An advantage, within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement, is any economic benefit that an undertaking could not have obtained under normal market conditions (56). |
| --- | --- |

(48)

| (49) | The measure constitutes an advantage not only if it confers positive economic benefits, but also in situations where it mitigates charges normally borne by the budget of the undertaking. This covers all situations in which economic operators are relieved of the inherent costs of their economic activities (57). |
| --- | --- |

(49)

| (50) | Economic transactions carried out by public bodies are considered not to confer an advantage on the counterpart of the agreement, and therefore not to constitute aid, if they are carried out in line with normal market conditions (58). This is assessed pursuant to the MEO principle (59). Therefore, when public authorities purchase a service, it is generally sufficient, to exclude the presence of an advantage, that they pay market price. |
| --- | --- |

(50)

| (51) | Whether a transaction is in line with market conditions can be established on the basis of a generally accepted, standard assessment methodology, relying on the available objective, verifiable and reliable data, which should be sufficiently detailed and should reflect the economic situation at the time at which the transaction was decided, taking into account the level of risk and future expectations (60). |
| --- | --- |

(51)

5.4.2   Tromsø municipality’s purchase of waste collection services from Remiks Næring

5.4.2.1   Introduction

| (52) | According to the MEO principle, the decision to carry out a transaction must have been taken on the basis of economic evaluations comparable to those which, in similar circumstances, a rational MEO (with characteristics similar to those of the public body concerned) would have carried out to determine the profitability or economic advantage of the transaction (61). When examining compliance with the principle it is only the information known at the time of the decision which is relevant (62). |
| --- | --- |

(52)

| (53) | The purchase of the services through a competitive tender is only one of several methods for ensuring that a transaction does not confer an advantage within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. To establish whether a transaction is in line with market conditions, that transaction can be assessed in the light of the terms on which comparable transactions carried out by comparable private operators have taken place in comparable situations (benchmarking) (63) or through a qualified financial assessment (64). |
| --- | --- |

(53)

| (54) | Below, the Authority examines the different lines of reasoning that the complainant has brought forward in support of its assertion that Remiks Næring has been overcompensated. |
| --- | --- |

(54)

5.4.2.2   Benchmarking

| (55) | The complainant alleges that Tromsø municipality has paid disproportionally more than Bodø municipality for similar waste collection services in the same period. |
| --- | --- |

(55)

| (56) | The complainant states that Tromsø municipality in 2016 paid to Remiks Næring five times what Bodø municipality paid to Retura Iris AS for collection of industrial waste. Both Tromsø and Bodø are municipalities in the North of Norway, located by the coast, and with a road network interrupted by fjords. The complainant argues that the two municipalities are comparable in size and population density. While there are 5 100 people working in Tromsø municipality at 160 municipal locations, there are 3 100 people working in Bodø municipality, at 100 locations. On that basis, the complainant argues that the price paid in Tromsø should not exceed a price which is proportionally higher (approximately 60–65 % higher) than that paid in Bodø for similar services (65). |
| --- | --- |

(56)

| (57) | The Norwegian authorities argue that the agreements in Tromsø and Bodø are different in both size and nature, and that the agreement with Bodø municipality therefore cannot serve as an appropriate benchmark. The municipality of Tromsø has paid a fixed price for waste collection services, based on the size of the bins, regardless of the actual weight. Thus, Remiks Næring carried the risk of the municipality disposing of more waste than budgeted for. The fixed price also covered additional services such as picking up waste that had fallen outside of the bins and additional bags placed next to the bins – in addition to educating the public, raising climate and environmental awareness (66). The municipality of Bodø had an agreement where it paid a price based on the actual weight of waste collected, which means the municipality carried the risk of disposing of more waste than budgeted for. Thus, the scope of and risk allocation under the two agreements are different. |
| --- | --- |

(57)

| (58) | Further, the Norwegian authorities argue that the difference in geography, the population density, and municipal locations, including the number of municipal employees, justify different prices for the collection of industrial waste in Tromsø and Bodø. |
| --- | --- |

(58)

| (59) | Based on the above, it is the Authority’s preliminary conclusion that benchmarking against Bodø municipality is not an appropriate way to evaluate the market price for the waste collection services (67). |
| --- | --- |

(59)

5.4.2.3   Negotiating a better price

| (60) | The complainant argues that the municipality of Tromsø is the largest purchaser of waste collection services in the area concerned, and that it therefore should have been able to negotiate a better price (68). |
| --- | --- |

(60)

| (61) | An advantage, within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement, is any economic benefit, which an undertaking could not have obtained under normal market conditions (69). To establish whether a transaction complies with market conditions, the transaction can be assessed in the light of the terms under which comparable transactions carried out by a comparable private operator would have taken place in a comparable situation (70). |
| --- | --- |

(61)

| (62) | The Norwegian authorities have provided documentation indicating that a number of private undertakings have purchased comparable products at the same or a higher price than Tromsø municipality (71). However, it is not clear whether the list includes the majority of Remiks Næring’s other customers, or only a smaller selection. The Authority invites the Norwegian authorities to provide further information on the proportion of other customers that have purchased comparable products to a price equal to or higher that paid by Tromsø municipality. |
| --- | --- |

(62)

5.4.2.4   Increase in remuneration during the contract period

| (63) | The complainant further points out that the total compensation paid to Remiks Næring for the relevant services increased from NOK 7,7 million in 2010 to NOK 11,4 million in 2016, so almost 50 % over six years. |
| --- | --- |

(63)

| (64) | The Norwegian authorities have provided documentation showing that the number of inhabitants and municipal employees has increased in the same period, and that the municipality has made several investments in new municipal buildings and units, which has led to an increase in the production of waste. The increase in remuneration to Remiks Næring is also mirrored in a corresponding increase in operating expenditure (72). |
| --- | --- |

(64)

| (65) | The Authority, however, has doubts as to whether the information provided can explain a 50 % increase in price over a period of six years. The Authority therefore invites the Norwegian authorities to provide further information on the basis for the increases in the total remuneration paid. |
| --- | --- |

(65)

5.4.2.5   Difference compared to the price budgeted by Remiks Husholdning for 2017

| (66) | As of 1 February 2017, Tromsø municipality terminated the agreement with Remiks Næring, and instructed Remiks Husholdning to collect the municipal industrial waste on an in-house basis, at a price not exceeding the costs (self-cost). Remiks Husholdning estimated budget for 2017 was NOK 8,2 million, which is NOK 3,2 million less than the NOK 11,4 million that Remiks Næring received for the services in 2016. |
| --- | --- |

(66)

| (67) | The complainant argues that, provided the costs for the waste collection services were the same in 2016 and 2017, Remiks Næring would have had a profit of NOK 3,2 million for the services it provided in 2016. This would entail a margin on these services of 30 %, which is considerably higher than the market standard, which the complainant estimates at 0–8 % (73). |
| --- | --- |

(67)

| (68) | The Norwegian authorities argue that the services provided by Remiks Næring under the 2016 agreement and the services provided by Remiks Husholdning under the 2017 agreement are materially different. Under the agreement with Remiks Næring, Tromsø municipality had a fixed price agreement whereby Remiks Næring carried the risk of the municipality disposing of more waste than budgeted for (74). Under the self-cost agreement with Remiks Husholdning, Tromsø municipality entered into an agreement based on the actual weight disposed, which means that the municipality carries the risk of disposing of more waste than budgeted for. The Norwegian authorities argue that the allocation of risk under the two agreements is thus not comparable, and justifies different prices. |
| --- | --- |

(68)

| (69) | Further, the Norwegian authorities argue that Remiks Husholdning has been able to take advantage of synergies and efficiency gains when coordinating the collection of industrial waste with the collection of household waste, leading to lower overall costs. It is also argued that Remiks Husholdning is currently at its most efficient, and therefore able to take full advantage of its resources. In the view of the Norwegian authorities, this justifies the difference in price between the remuneration paid to Remiks Næring in 2016 and Remiks Husholdning’s budget for 2017. |
| --- | --- |

(69)

| (70) | While the Norwegian authorities have provided explanations seeking to justify the difference in remuneration in 2016 and 2017, the Authority has not been provided with documentation underlying these explanations. The Authority therefore invites the Norwegian authorities to provide documentation evidencing the efficiency gains and synergies said to justify the difference. |
| --- | --- |

(70)

5.4.2.6   Conclusion

| (71) | Based on the above, the Norwegian authorities have not at present time provided sufficient evidence showing that the price paid to Remiks Næring for collection of industrial waste, complies with the MEO principle. |
| --- | --- |

(71)

| (72) | In light of the above, and in particular in light of the absence of sufficient evidence supporting that the price paid for the collection of industry waste in the period from 2010 to 1 February 2017 was determined in line with normal market conditions, the Authority has formed the preliminary view that Remiks Næring may have received an advantage, within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(72)

5.4.3   Remiks Husholdning’s purchase of waste treatment services from Remiks Produksjon

| (73) | The Norwegian authorities argue that it is impossible for Remiks Husholdning to purchase waste treatment services from any other undertaking than Remiks Produksjon. The reason being that for Remiks Husholdning to purchase waste treatment services from such a third party, the waste that goes through Remiks Husholdning’s optical sorting machine would have to be transported out of Remiks Miljøpark, through Remiks Produksjon’s business area. Remiks Produksjon has not consented to allowing third parties to enter its business area, let alone transport waste through it. This explains why Remiks Husholdning has been purchasing waste treatment services from Remiks Produksjon without tendering out the services (75). |
| --- | --- |

(73)

| (74) | The complainant intimates that the purchase of these services, without a tender, has led to Remiks Husholdning paying a price above market price for waste treatment services. |
| --- | --- |

(74)

| (75) | The Norwegian authorities argue that the services Remiks Husholdning purchase from Remiks Produksjon are provided on market terms and in accordance with the arm’s length principle in the Limited Liability Companies Act, section 3-9 (76). |
| --- | --- |

(75)

| (76) | In determining an appropriate price for Remiks Husholdning’s purchase of waste treatment services from Remiks Produksjon, the two parties looked at the price Remiks Næring paid to Remiks Produksjon for waste treatment services. Remiks Husholdning and Remiks Næring considered that the services Remiks Husholdning purchased were comparable in type and volume to those purchased by Remiks Næring, and that the costs for treating household and industrial waste are similar. |
| --- | --- |

(76)

| (77) | The Authority is, however, not convinced that the prices paid by another company in the same group is an appropriate benchmark for establishing market price. |
| --- | --- |

(77)

| (78) | In light of the above, and in particular in light of the absence of evidence supporting that the compensation paid to Remiks Produksjon did not lead to overcompensation, the Authority has formed the preliminary view that Remiks Produksjon may have received an advantage within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(78)

| (79) | The Authority invites the Norwegian authorities to provide documentation to substantiate that the compensation paid to Remiks Produksjon in line with normal market conditions (77). |
| --- | --- |

(79)

5.4.4   Transactions to the Remiks Group in 2010 and 2012

| (80) | The complainant argues that Tromsø municipality did not require a sufficient return on the transactions from Tromsø municipality to the Remiks Group in 2010 and 2012. |
| --- | --- |

(80)

| (81) | With the establishment of the Remiks Group in 2010, Tromsø municipality transferred (a) capital, (b) debt, (c) movables and (d) real estate to the Remiks Group (78). The assets were converted into share capital. The preparatory paper drafted for the purpose of the transactions (79) underlined the importance of complying with the MEO principle. However, it is not clear how the municipality actually ensured compliance with the principle. |
| --- | --- |

(81)

| (82) | In 2012, Tromsø municipality transferred (a) real estate and (b) debt to Remiks Miljøpark AS, in addition to (c) adjusting the value of the real estate transferred in 2010 (80). The Tromsø municipal board decided to require a 9 % return. The preparatory paper prepared for the purpose of the transactions underlined the need to determine an appropriate level of return on the basis of the MEO principle. The preparatory paper included a discussion on whether the fact that only 40 % of the Remiks Group’s activities are conducted in a competitive market, while the remaining 60 % are activities for which the municipality cannot obtain a profit, is relevant for the MEO principle, but does not seem to reach a conclusion on this point (81). The preparatory paper found a 9 % return appropriate (82), but did not set out the economic assessment explaining why. |
| --- | --- |

(82)

| (83) | The complainant further argues that the 9 % level of return set in 2012 was determined based on only 40 % of the Remiks Group’s turnover originating from the group’s commercial activities (Remiks Næring and Remiks Produksjon). According to the complainant, the division between commercial and non- commercial activity shifted, and in 2016, 58 % of the turnover was linked to the commercial activities in Remiks Næring and Remiks Produksjon (83). Allegedly, as the conditions for setting the relevant rate of return changed, Tromsø municipality should have adjusted the level of return (84). |
| --- | --- |

(83)

| (84) | Whether a transaction complies with the MEO principle must be examined on an ex ante basis, having regard to the information available at the time the transactions were decided. The relevant evidence is the information which was available, and the developments which were foreseeable, at the time when the investment decision was made (85). |
| --- | --- |

(84)

| (85) | The question is therefore whether, based on the information available at the time, a rational market economy operator (with characteristics similar to Tromsø municipality) would have carried out similar transactions. |
| --- | --- |

(85)

| (86) | In relation to the transactions referred to in paragraph (81) above, the Authority invites the Norwegian authorities to provide further information on the transfers and how these comply with the MEO principle. |
| --- | --- |

(86)

| (87) | In relation to the transactions referred to in paragraph (82) above, the Authority invites the Norwegian authorities to provide documentation for, and further elaborate on, the assessments forming the basis for an assessment of compliance with the MEO principle, and the relevant level of return. |
| --- | --- |

(87)

5.5   
  Selectivity

| (88) | To be characterised as state aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement, the measure must also be selective in that it favours „certain undertakings or the production of certain goods”. Not all measures which favour economic operators fall under the notion of aid, only those which grant an advantage in a selective way to certain undertakings, categories of undertakings or to certain economic sectors. |
| --- | --- |

(88)

| (89) | The purchase of services from Remiks Næring and Remiks Produksjon are specific transactions benefitting the two undertakings respectively. |
| --- | --- |

(89)

| (90) | Similarly, the transfers to the Remiks Group are specific transactions benefitting the company group. |
| --- | --- |

(90)

| (91) | Accordingly, the alleged measures must be considered selective in the sense of Article 61(1) of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(91)

5.6   
  Effect on trade and distortion of competition

| (92) | In order to constitute state aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement, the measures must be liable to distort competition and affect trade between EEA States. |
| --- | --- |

(92)

| (93) | Measures granted by the State are considered liable to distort competition when they are liable to improve the position of the recipient compared to other undertakings with which it competes. A distortion of competition within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement is generally found to exist when the State grants a financial advantage to an undertaking in a liberalised sector where there is, or could be, competition (86). |
| --- | --- |

(93)

| (94) | Public support may be liable to distort competition even if it does not help the recipient undertaking to expand or gain market share. It is enough that the aid allows it to maintain a stronger competitive position than it would have had if the aid had not been provided (87). |
| --- | --- |

(94)

| (95) | To the extent that the relevant measures have not been carried out in line with normal market conditions, they have conferred an advantage on the relevant undertakings which may have strengthened the undertakings’ position compared to other undertakings competing with them. |
| --- | --- |

(95)

| (96) | The measures must also be liable to affect trade between EEA States. Where state aid strengthens the position of an undertaking compared with other undertakings competing in intra-EEA trade, this is assumed to have effect on trade between EEA States (88). |
| --- | --- |

(96)

| (97) | The Authority has previously found that public support to waste collection services in Norway is liable to distort competition and affect trade between EEA States (89). Waste collection and treatment is increasingly an international industry. In 2017, Norway exported 1,7 million tons of waste (90). The practice of tendering out waste services also means that undertakings from other EEA States can compete for waste handling contracts in other municipalities (91). |
| --- | --- |

(97)

| (98) | The competitive situation is also highlighted in one of the preparatory papers in relation to the establishment of the Remiks Group in 2010. The paper notes an increasing number of undertakings competing on the markets for collection and handling of industrial waste, and highlights that the competition includes both national companies and companies with international owners (92). |
| --- | --- |

(98)

| (99) | Thus the Authority cannot exclude that the measures are liable to distort competition and affect trade within the EEA. |
| --- | --- |

(99)

5.7   
  Conclusion

| (100) | Based on the information provided by the Norwegian authorities and the complainant, the Authority cannot exclude that the measures described above may entail state aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(100)

6.   Procedural requirements

| (101) | Pursuant to Article 1(3) of Part I of Protocol 3 to the Agreement between the EFTA States on the Establishment of a Surveillance Authority and a Court of Justice („Protocol 3”): „The EFTA Surveillance Authority shall be informed, in sufficient time to enable it to submit its comments, of any plans to grant or alter aid. [...] The State concerned shall not put its proposed measures into effect until the procedure has resulted in a final decision.” |
| --- | --- |

(101)

| (102) | The Norwegian authorities did not notify the measures before putting them into effect. The Authority therefore concludes that, if the measures constitute state aid, the Norwegian authorities will not have respected their obligations pursuant to Article 1(3) of Part I of Protocol 3. |
| --- | --- |

(102)

7.   Compatibility of the aid measure

| (103) | The Norwegian authorities have not provided any arguments substantiating why the measures, if they were to constitute state aid, should be considered compatible with the functioning of the EEA Agreement. The Authority has also not identified any clear grounds for compatibility. |
| --- | --- |

(103)

| (104) | Thus, if the measures constitute state aid, the Authority has doubts as to their compatibility with the functioning of the EEA Agreement |
| --- | --- |

(104)

8.   Conclusion

| (105) | As set out above, the Authority has doubts as to whether the measures constitute state aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement, and as to their compatibility with the functioning of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(105)

| (106) | Consequently, and in accordance Article 4(4) of Part II of Protocol 3, the Authority hereby opens the formal investigation procedure provided for in Article 1(2) of Part I of Protocol 3. The decision to open a formal investigation procedure is without prejudice to the final decision of the Authority, which may conclude that the measures do not constitute state aid, or are compatible with the functioning of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(106)

| (107) | The Authority, acting under the procedure laid down in Article 1(2) of Part I of Protocol 3, invites the Norwegian authorities to submit, by 6 January 2020, their comments and to provide all documents, information and data needed for the assessment of the measures in light of the state aid rules. |
| --- | --- |

(107)

| (108) | The Norwegian authorities are requested to immediately forward a copy of this decision to the Remiks Group. |
| --- | --- |

(108)

| (109) | If this letter contains confidential information which should not be disclosed to third parties, please inform the Authority by 13 December 2019, identifying the confidential elements and the reasons why the information is considered to be confidential. In doing so, please consult the Authority’s Guidelines on Professional Secrecy in State Aid Decisions (93). If the Authority does not receive a reasoned request by that deadline, you will be deemed to agree to the disclosure to third parties and to the publication of the full text of the letter on the Authority’s website: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/. |
| --- | --- |

(109)

For the EFTA Surveillance Authority

Bente ANGELL-HANSEN

President

Responsible College Member

Frank J. BÜCHEL

College Member

Högni KRISTJÁNSSON

College Member

Carsten ZATSCHLER

Countersigning as Director,

Legal and Executive Affairs

---

(1)  Reference is made to Article 4(4) of Part II of Protocol 3 to the Agreement between the EFTA States on the Establishment of a Surveillance Authority and a Court of Justice.

1

(2)  Case No 78085.

2

(3)  Document No 814858.

3

(4)  Document No 821154.

4

(5)  Document No 840687.

5

(6)  Document No 844198.

6

(7)  Document No 848555.

7

(8)  Document No 854974.

8

(9)  Document No 862433.

9

(10)  Document No 870978.

10

(11)  Document No 870978.

11

(12)  Documents No 880582 and 884931.

12

(13)  Document No 882703.

13

(14)  Document No 901145.

14

(15)  Documents No 831575, 873959, 882172, 896066, 895954 and 914528.

15

(16)  Forurensningsloven, LOV-1981-03-13-6.

16

Forurensningsloven

(17)  Attachments 2, 3 and 4b to letter dated 3.5.18, Documents No 901215, 901211 and 901203; Tromsø municipality’s letter dated 2017. október 31, Document No 880582, and Attachment 7 to the letter, Document No 880592.

17

(18)  Preparatory papers from Tromsø municipality’s administration to the municipality council, Attachment 2 to letter dated 5.3.18, Document No 901215.

18

(19)  A municipal enterprise (in Norwegian: kommunalt foretak, shortened KF) is an administrative branch of the central municipality, and not a separate legal entity. Municipal enterprises are regulated by the Local Government Act chapter 11.

19

kommunalt foretak

(20)  Tromsø municipality’s letter, dated 2017. október 31, Document No 880582, and Attachments 6 and 7 to the letter, Documents No 880590 and 880592.

20

(21)  Letter from Tromsø municipality, dated 2018. március 5, Document No 901145, and Attachment 4 to the letter, Document No 901219, and Tromsø municipality’s letter dated 2017. október 31, Document No 880582 and Attachment 7 to the letter, Document No 880592.

21

(22)  Attachment 8a to Tromsø municipality’s letter dated 2018. március 5, Document No 901189. The transfers were decided on in 2010, but backdated to the establishment of Remiks Miljøpark AS in 2009.

22

(23)  Attachments 4, 4c and 8a to Tromsø municipality’s letter dated 2018. március 5, Documents No 901219, 901205 and 901189.

23

(24)  Letter from Tromsø municipality, dated 2018. március 5, Document No 901145, and attachments 8, 8b, 8c, 8d and 9 to the letter, Documents No 901183, 901181, 901177, 901179 and 901175.

24

(25)  In Norwegian: saksfremlegg.

25

saksfremlegg

(26)  Attachment 9 to the letter from Tromsø municipality, dated 2018. március 5, Document No 901175.

26

(27)  Based on information obtained at www.purehelp.no 2019. november 21.

27

(28)  The 0,01 % ownership by Karlsøy municipality seems to be related to intentions that Tromsø and Karlsøy would cooperate on waste handling, but this seems not to have materialised. See letter from Tromsø municipality, dated 2018. március 5, Document No 901145.

28

(29)  This means that any private operator needs an explicit permission from the municipality, in order to provide the service.

29

(30)  The Pollution Control Act, section 34. The fees can be secured through a statutory charge pursuant to the Mortgage Act (panteloven, LOV-1980-02-08-2).

30

panteloven

(31)  The Waste Regulation (avsfallsforskriften, FOR-2004-06-01-930), chapter 15.

31

avsfallsforskriften

(32)  The Pollution Control Act, section 32, first paragraph.

32

(33)  Letter from Tromsø municipality, dated 2018. március 5, Document No 901145.

33

(34)  Letter from Tromsø municipality, dated 2018. március 5, Document No 901145.

34

(35)  Letter from Tromsø municipality, dated 2018. március 5, Document No 901145.

35

(36)  Letter from Tromsø municipality, dated 2018. március 5, Document No 901145.

36

(37)  Letter from Tromsø municipality, dated 2018. március 5, Document No 901145, and letter of 2017. október 31, Document No 880582.

37

(38)  Letter from Tromsø municipality, dated 2018. március 5, Document No 901145, and attachment 16 to the letter, Document No 901161.

38

(39)  This is based on calculations conducted by the complainant in letter from the complainant dated 22.6.17, Document No 862433.

39

(40)  See the Authority’s Guidelines on the notion of state aid („NoA”) (OJ L 342, 21.12.2017, p. 35), and EEA Supplement No 82, 2017. december 21, p. 1, para. 48.

40

(41)  NoA, para. 51.

41

(42)  See NoA, para. 58; Decision No 306/09/COL of 2009. július 8 on the Norwegian Broadcasting Corporation, section 1.2.1, and judgment in Italy v Commission, 173/73, EU:C:1974:71, para. 16.

42

Italy

Commission

(43)  The fifth paragraph of section 34 of the Pollution Control Act.

43

(44)  Decision No 91/13/COL of 2013. február 27, on the financing of municipal waste collectors, para. 26.

44

(45)  Judgment in France v Commission, C-482/99, EU:C:2002:294, para. 52.

45

France

Commission

(46)  Letter from Tromsø municipality, dated 2018. március 5, Document No 901145.

46

(47)  Letter from Tromsø municipality, dated 2018. március 5, Document No 901145. See also NoA, para. 43.

47

(48)  NoA, para. 52.

48

(49)  Judgment in Congregación de Escuelas Pías Provincia Betania, C-74/16, EU:C:2017:496, para. 42.

49

Congregación de Escuelas Pías Provincia Betania

(50)  NoA, section 2.1.

50

(51)  Judgment in Havenbedrijf Antwerpen and Maatschappij van de Brugse Zeehaven v Commission, T-696/17, EU:T:2019:652, para. 56.

51

Havenbedrijf Antwerpen and Maatschappij van de Brugse Zeehaven

Commission

(52)  Case E-29/15 Sorpa [2016] EFTA Ct. Rep. 825, paras 51–64.

52

Sorpa

(53)  NoA, para. 11.

53

(54)  Judgment in AceaElectrabel Produzione v Commission, C-480/09 P, EU:C:2010:787, para. 49.

54

AceaElectrabel Produzione

Commission

(55)  NoA, para. 11.

55

(56)  NoA, para. 66.

56

(57)  NoA, para. 68.

57

(58)  Judgment in SFEI and others, EU:C:1996:285, C-39/94, paras 60–62.

58

SFEI and others

(59)  NoA, para. 76.

59

(60)  NoA, para. 101.

60

(61)  NoA, para. 79.

61

(62)  NoA, para. 78.

62

(63)  NoA, paras 98–100.

63

(64)  NoA, paras 101–105.

64

(65)  The Complaint, dated 2016. augusztus 15, Document No 814858, and Annexes IV–VII to the complaint, Documents No 818909–818911.

65

(66)  Letter from Remiks Group, dated 2017. október 30, Document No 880602.

66

(67)  See also the Authority’s letter dated 2017. május 24, Document No 854974.

67

(68)  Letter from the complainant, dated 2016. december 15, Document No 831575.

68

(69)  NoA, para. 66.

69

(70)  NoA, para. 98.

70

(71)  Letter from Remiks Næring, dated 2016. szeptember 29, Document No 821156.

71

(72)  Letter from Tromsø Municipality, dated 2018. március 5, Document No 901145.

72

(73)  Letter from the complainant, dated 2017. november 13, Document No 882862.

73

(74)  Further explained in section 7.4.2.2.

74

(75)  Letter from Tromsø municipality, dated 5.3.18, Document No 901145.

75

(76)  Lov om aksjeselskaper, LOV-1997-06-13-44.

76

Lov om aksjeselskaper

(77)  NoA, para. 74.

77

(78)  Attachment 8a to letter dated 2018. március 5, Document No 901189.

78

(79)  Attachments 4, 4a, 4b and 4c to the letter from Tromsø municipality dated 2018. március 5, Documents No 901219, 901213, 901203 and 901205.

79

(80)  Attachment 9 to letter dated 2018. március 5, Document No 901175.

80

(81)  The same assessment is included in the preparatory paper in relation to the 2010 transfer, Attachment 4 to the letter from Tromsø municipality dated 2018. március 5, Document No 901219.

81

(82)  Attachments 8, 8b, 8c, 8d to letter dated 5.3.18, Documents No 901183, 901181, 901177 and 901197.

82

(83)  Note that some of the revenues in Remiks Produksjon stem from treating household waste from Remiks Husholdning. The complainant has not explained whether or how this affects the calculations.

83

(84)  The complainant’s letter dated 2018. május 22, Document No 914528.

84

(85)  Judgment in Commission v EDF, C-124/10 P, EU:C:2012:318, paras 83–85 and 105; judgment in France v Commission, C-482/99, EU:C:2002:294, paras 71–72.

85

Commission

EDF

France

Commission

(86)  NoA, para. 187.

86

(87)  NoA, para. 189.

87

(88)  Judgment in Eventech, C-518/13, EU:C:2015:9, para. 66.

88

Eventech

(89)  Decision No 91/13/COL of 2013. február 27, on the financing of municipal waste collectors, para. 41.

89

(90)  Report from the Nordic Competition Authorities, Competition in the waste management sector, section 3.2.4:

90

https://konkurransetilsynet.no/wp-content/uploads/2018/08/Nordic-Report-2016-Waste-Management-Sector.pdf

(91)  Judgment in Altmark, C-280/00, EU:C:2003:415, paras 78–79.

91

Altmark

(92)  Preparatory paper 2009. április 29, attachment 2 to letter dated 2018. március 5, Document 901215. The Authority’s office translation.

92

(93)  OJ L 154, 8.6.2006, p. 27 and EEA Supplement No 29, 2006. június 8, p. 1.

93

---

| 6.2.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 40/16 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 40/16

---

86/19/COL sz. határozat (2019. december 5.) a Gagnaveita Reykjavíkur részére nyújtott esetleges állami támogatással kapcsolatos hivatalos vizsgálat megindításáról

Felhívás észrevételek benyújtására az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodásnak az állami támogatási kérdéseket szabályozó 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikkének (2) bekezdése értelmében

(2020/C 40/03)

A hivatkozott határozattal, amelynek hiteles nyelvi változata megtalálható ezen összefoglaló végén, az EFTA Felügyeleti Hatóság értesítette az izlandi hatóságokat arról, hogy a fent említett intézkedéssel kapcsolatosan az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról határozott.

Az érdekelt felek a szóban forgó intézkedéssel kapcsolatos észrevételeiket a közzétételt követően egy hónapon belül tehetik meg az alábbi címen:

| EFTA Surveillance Authority (EFTA Felügyeleti Hatóság) |
| --- |
| Registry (Iktatási Osztály) |
| Rue Belliard 35 |
| 1040 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| registry@eftasurv.int |

EFTA Surveillance Authority (EFTA Felügyeleti Hatóság)

Registry (Iktatási Osztály)

Rue Belliard 35

1040 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

registry@eftasurv.int

Az észrevételeket a Hatóság továbbítja az izlandi hatóságoknak. Az észrevételek benyújtói kérésüket megindokolva, írásban kérhetik adataik bizalmas kezelését.

Összefoglalás

Eljárás

A Síminn hf. izlandi távközlési társaság 2016. október 26-án panaszt nyújtott be a Hatósághoz az Orkuveita Reykjavíkur (a továbbiakban: OR) által a Gagnaveita Reykjavíkur (a továbbiakban: GR) elnevezésű leányvállalata részére nyújtott állítólagos állami támogatással kapcsolatban. A panaszos 2016. november 23-án, 2017. január 16-án, 2017. március 28-án, 2018. január 1-jén, 2018. április 20-án, 2018. szeptember 21-én, 2019. március 26-án és 2019. szeptember 13-án kelt leveleiben és elektronikus leveleiben kiegészítő információkat és észrevételeket szolgáltatott a Hatóságnak.

A Hatóság kérésére az izlandi hatóságok 2017. február 7-én, 2017. június 22-én, 2018. május 25-én és 2019. június 4-én kelt leveleikben információkkal szolgáltak.

Az intézkedések ismertetése

A panasz az OR által a GR jogelődje, a Lina.Net létrehozásának időpontjától, 1999-től mind a napig végrehajtott széles sávú beruházásokra vonatkozik. A panasz ezen belül elsősorban a GR létrehozásának időpontjával, 2007. január 1-jével kezdődő időszakkal foglalkozik. A panasz különösen az OR által a GN-nek különböző módokon, például tőkeinjekciók és kölcsönök útján, nem piaci feltételek mellett nyújtott állítólagos állami támogatásra terjed ki.

Az OR-t Reykjavík város önkormányzata határozat útján alapította közvállalkozás formájában 1999. január 1-jén, a város tulajdonában lévő villamosenergia- és távhőszolgálató vállalkozások egyesítése keretében. Az OR három izlandi települési önkormányzat tulajdonában van: i. Reykjavík (93,5 %); ii. Akranes (5,5 %); és iii. Borgarbyggð (1 %). Az OR igazgatótanácsának öt tagját Reykjavík, egyet pedig Akranes önkormányzata nevezi ki.

A GR egy 2007-ben alapított távközlési társaság. A GR független vállalkozásként jött létre annak érdekében, hogy eleget tegyen az Izlandi Postaügyi és Távközlési Hatóság (a továbbiakban: PTH) által az OR versenypiaci és nem versenypiaci tevékenységének szétválasztására vonatkozóan megszabott követelményeknek. A GR az OR kizárólagos tulajdonában van. Alapszabálya szerint a GR célja a távközlési és adatátviteli hálózat üzemeltetése.

A GR az elektronikus hírközlésről szóló 81/2003. sz. törvény (a továbbiakban: hírközlési törvény) értelmében bejegyzett társaságnak minősül az adatátvitel és a szolgáltatás területén. A hírközlési törvény 36. cikke azt hivatott biztosítani, hogy a távközlési versenypiaci tevékenységet ne lehessen kizárólagos jogokkal vagy más módon védett tevékenység bevételeiből támogatni.

A hírközlési törvény 36. cikke szerint a PTH köteles gondoskodni arról, hogy a versenypiaci távközlési tevékenység számára ne lehessen támogatást nyújtani nem versenypiaci ágazatokból származó bevételek felhasználásával. Ennek megfelelően a PTH feladatai közé tartozik az OR által a távközlési piacon végrehajtott beruházások, valamint a GR és az OR közötti üzleti kapcsolatok ellenőrzése. Ilyen célú vizsgálatait a PTH akár hivatalból, akár az érdekelt felek panasza alapján megindíthatja. Emellett a GR köteles egyes intézkedéseket bejelenteni a PTH-nak.

A PTH 2006 és 2019 között kilenc hivatalos határozatot fogadott el az OR és a GR pénzügyi szétválasztásával kapcsolatban. Vizsgálatai keretében a PTH ellenőrizte a GR üzleti tervét, amelyet a társaság a mindenkori pénzügyi adatok tükrében köteles évente aktualizálni. Az ellenőrzés keretében a PTH meggyőződik egyebek mellett arról, hogy a befektetőnél (az OR-nél) jelentkező megtérülési ráta igazodik a távközlési piac általános helyzetéhez, továbbá áttekinti a tőkeszerkezetet, valamint azt, hogy az OR és a GR által egymás felé felszámított árak piaci feltételek melletti áraknak tekinthetők-e.

A PTH három esetben megállapította a hírközlési törvény 36. cikkének konkrét megsértését. Két esetben ezek közül a PTH elrendelte az eredeti állapot helyreállítását, a harmadik esetben nem követelt meg helyreállítást.

Az izlandi hatóságok álláspontja szerint a GR az OR-rel fenntartott valamennyi kapcsolatában a piaci szereplő elve szerint járt el, és a GR nem kapott támogatást. Ezzel összefüggésben az izlandi hatóságok rámutattak arra, hogy a panasz tárgyát képező valamennyi intézkedés az OR és a GR közötti pénzügyi kapcsolatokra vonatkozik, és ezeket a PTH a hírközlési törvény 36. cikke alapján megvizsgálta. Az izlandi hatóságok szerint a PTH vizsgálatai hasonló kritériumokon alapultak, mind amelyeket a Hatóság alkalmaz, amikor megállapítja, hogy egy intézkedés piaci feltételek mellett valósult-e meg („piacgazdasági szereplő teszt”). Az izlandi hatóságok felhívták a figyelmet arra is, hogy a Hatóság korábban a 2011. október 5-i 300/11/COL sz. határozatával már elutasította a panaszos által az OR-nak a Lina.net vállalkozással kapcsolatos befektetéseire vonatkozóan megfogalmazott felvetéseket.

Az intézkedések értékelése

Az OR jogi formáját, alapszabályát és igazgatótanácsának összetételét figyelembe véve a Hatóság nem tudja kizárni, hogy az intézkedések betudhatók az államnak, illetőleg hogy – annyiban, amennyiben a GR-nek gazdasági előnye származik belőlük – állami források átruházását is magukban foglalják.

A GR a száloptikás hálózatán keresztül saját szolgáltatásokat nem értékesít, semleges és nyílt hozzáférést azonban minden érdeklődő távközlési szolgáltató számára biztosít. A Hatóság álláspontja szerint a hálózati hozzáférés független szolgáltatók részére fix áron történő biztosítása gazdasági tevékenység, ennélfogva úgy tűnik, hogy a GR az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése értelmében vállalkozásként működik.

Figyelemmel a PTH által a hírközlési törvény 36. cikke alapján a GR finanszírozásával kapcsolatban meghozott döntések összességére és a különböző intézkedések értékelése keretében gyakorolt ellenőrzés szintjére, a Hatóság előzetesen úgy ítéli meg, hogy a PTH által a 36. cikk alapján végzett vizsgálatok általában véve biztosítják, hogy a GR és az OR vagy más, vele kapcsolatban álló vállalkozás közötti összes ügylet piaci feltételek mellett valósuljon meg. Bár a PTH módszerei nem feltétlenül egyeznek meg egy az egyben a Hatóság által az állami támogatásokra vonatkozó EGT-szabályok alapján végzett „piacgazdasági szereplő teszttel”, ugyanazt az eredményt biztosítják: megakadályozzák a nem piaci feltételek mellett bonyolított ügyleteket. Ezért az eljárás e szakaszában a Bizottság előzetesen úgy ítéli meg, hogy a PTH által végzett értékelés egyenértékű a Hatóság „piacgazdasági szereplő tesztjével”.

Abban az esetben, ha utólagosan megállapítja a hírközlési törvény 36. cikkének megszegését, azaz azt, hogy egy ügyletre nem piaci feltételek mellett került sor, a PTH kötelezheti a feleket arra, hogy megfelelő intézkedések útján megszüntessék a gazdasági előny lehetőségét. Ahhoz azonban, hogy a PTH az eredeti állapot helyreállítását követelhesse, a szabályozással összeegyeztethetelen intézkedést egyértelműen és megkérdőjelezhetetlen módon meg kell tudni határozni, például azonosíthatónak kell lennie a pontos pénzösszegnek vagy a kölcsönszerződés érintett rendelkezésének. Továbbá akkor, amikor a PTH a GR-nek nyújtott gazdasági előny megszüntetéséről rendelkezett, a visszafizetésre vonatkozóan nem írt elő kamatfizetési kötelezettséget.

A PTH három esetben állapította meg a hírközlési törvény 36. cikkének konkrét megsértését. Két esetben a PTH az eredeti állapot helyreállítását rendelte el, a harmadik esetben azonban nem követelt meg helyreállítást. A Hatóság megállapította, hogy az ezekben az ügyekben a PTH által értékelt intézkedések olyan gazdasági előnyhöz juttatták a GR-t, amelyhez az rendes piaci körülmények között nem jutott volna. Továbbá ezt a gazdasági előnyt a GR nem szüntette meg teljes egészében.

Ezért a Hatóság előzetes álláspontja szerint a GR az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése értelmében gazdasági előnyhöz jutott azzal, hogy i. nem fizetett piaci kamatot a kamatfizetés ideiglenes felfüggesztése révén kapott gazdasági előny után; ii. forrásokhoz jutott közvetetten az OR-től az Ölfus település területén létesítendő száloptikás hálózat építéséhez; iii. rövid távú kölcsönöket kapott az OR-től; iv. a GR által a magánszektorbeli hitelezőkkel kötött kölcsönszerződésekben feltételként szerepelt, hogy az OR többségi tulajdonosa marad a GR-nek.

A Hatóság előzetes álláspontja szerint ezek az intézkedések szelektívek és egyediek, hiszen címzettjük kizárólag a GR. Emellett úgy tűnik, hogy ezek az intézkedések torzíthatják a versenyt, és érinthetik az EGT-n belüli kereskedelmet.

Ha az intézkedések állami támogatásnak minősülnek, akkor az érintett felek nem tettek eleget az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikkének (3) bekezdése szerinti azon kötelezettségüknek, hogy a támogatást annak végrehajtása előtt be kell jelenteni a Hatóságnak. Ez esetben az állami támogatás jogellenes.

Az izlandi hatóságok nem szolgáltak érvekkel annak alátámasztására, hogy az intézkedések – annyiban, amennyiben állami támogatásnak minősülnek – összeegyeztethetőnek tekinthetők az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével. A Hatóságnak ezért kétségei vannak mind a négy intézkedés összeegyeztethetőségét illetően.

Decision No 86/19/COL of 5 December 2019 to open a formal investigation into alleged state aid granted to Gagnaveita Reykjavíkur

1   Summary

| (1) | The EFTA Surveillance Authority („the Authority”) wishes to inform the Icelandic authorities that some measures covered by the complaint related to Gagnaveita Reykjavíkur („GR”) might entail state aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. Furthermore, the Authority has doubts concerning the compatibility of these measures with the functioning of the EEA Agreement. Therefore, the Authority is required to open a formal investigation procedure into these measures (*) (1). |
| --- | --- |

(1)

| (2) | The Authority has based its decision on the following considerations. |
| --- | --- |

(2)

2   Procedure

| (3) | By a letter dated 26 October 2016 (2), Síminn hf. („the complainant”) made a complaint regarding alleged state aid granted by Orkuveita Reykjavíkur („OR”) to its subsidiary GR. By letter dated 7 November 2016, the Authority acknowledged receipt of the complaint (3). By email of 23 November 2016, the complainant submitted further information (4). |
| --- | --- |

(3)

| (4) | By letter dated 28 November 2016 (5), the Authority forwarded the complaint and the additional information received to the Icelandic authorities, and invited them to submit information and observations. By email dated 16 January 2017, the Authority received additional information from the complainant (6). By letter dated 7 February 2017, the Icelandic authorities submitted their comments to the Authority (7).The complainant submitted further information by email of 28 March 2017 (8). |
| --- | --- |

(4)

| (5) | On 7 June 2017, the Authority discussed the complaint with the Icelandic authorities at the annual package meeting in Reykjavík. On 22 June 2017, the Icelandic authorities provided the Authority with copies of various decisions of the Post and Telecom Administration in Iceland („PTA”), concerning the financing of GR (9). |
| --- | --- |

(5)

| (6) | On 25 September 2017, the Authority met with the complainant, at its request, in Reykjavík. On 1 January 2018, the complainant submitted further comments (10). |
| --- | --- |

(6)

| (7) | By letter dated 13 March 2018 (11), the Authority informed the complainant about its preliminary assessment that the financing of GR did not raise concerns concerning potential state aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. By letter dated 20 April 2018 (12), the complainant submitted its response to the Authority’s preliminary assessment. |
| --- | --- |

(7)

| (8) | By letter dated 27 April 2018 (13), the Authority forwarded the complainant’s response and additional information received to the Icelandic authorities, and invited them to submit their observations. By letter dated 25 May 2018 (14), the Icelandic authorities submitted their comments. |
| --- | --- |

(8)

| (9) | On 6 June 2018, the Authority discussed the complaint with the Icelandic authorities and received a presentation from the PTA at the annual package meeting in Reykjavík (15). By letter dated 21 September 2018 (16), the complainant submitted further information. |
| --- | --- |

(9)

| (10) | By letter dated 26 March 2019 (17), the Authority received additional information concerning new developments from the complainant. On 29 April 2019, the Authority requested additional information and clarifications from the Icelandic authorities (18). By letter dated 4 June 2019 (19), the Icelandic authorities replied to the information request and provided the requested information and clarifications. Finally, the complainant submitted additional comments and information by letter dated 13 September 2019 (20).The complaint |
| --- | --- |

(10)

2.1   
  The complainant - Síminn hf.

| (11) | The complainant is a telecommunications company which provides communication solutions to private and corporate clients in Iceland. It offers a range of services, such as: (i) mobile services on its 2G/3G/4G network, (ii) fixed line telephony, (iii) fixed broadband, and (iv) television. The complainant also offers communications and IT solutions for companies of all sizes. The complainant’s subsidiary, Míla ehf., owns and operates a telecommunications network covering the entire country, which builds mostly on fibre optic cables, but also on copper lines and microwave connections. Míla sells its services at a wholesale level to companies with a telecommunications licence in Iceland. |
| --- | --- |

(11)

2.2   
  Scope of the complaint

| (12) | The complaint concerns OR’s investments in fixed broadband from 1999, when GR’s predecessor Lina.Net was established, until today. However, the complaint predominantly concerns the period from 1 January 2007 onwards, following the establishment of GR. In particular, the complaint concerns alleged state aid granted by OR to GR through various means, such as capital injections and lending that was not on market terms. |
| --- | --- |

(12)

| (13) | Moreover, the complaint concerns the terms of loans GR has obtained from [...]. According to the complainant, the interest rates on GR’s loans are not on market terms that reflect the credit risk inherent in an undertaking such as GR, with a very high debt to EBITDA ratio (21). The complainant maintains that the interest rates offered to GR are directly connected to its ownership, as no market lender would have offered GR such rates without a direct link to its public ownership. |
| --- | --- |

(13)

2.3   
  Arguments brought forward by the complainant

| (14) | The complainant maintains, in general terms, that GR’s activities represent a political rather than a commercial project. It alleges that the company has been operated with a view to enhance competition on the telecommunications market, and that a private investor would not have acted in the same way as OR, when providing loans and capital injections to GR. The complainant moreover alleges that OR has provided GR with several capital injections and loans to finance their operations, which have not been on market terms, as well as more favourable access to OR infrastructure than other market players could receive. |
| --- | --- |

(14)

| (15) | According to the complainant, a major part of the alleged unlawful state aid has been in the form of interest rates for loans granted by OR to GR, which have not corresponded to market terms. Furthermore, after the majority of GR’s loans were gradually replaced by loans financed by private lenders (with full replacement at the end of 2017), the interest rates have continued to not correspond to normal market conditions, as OR has provided lenders with a guarantee that it would maintain its majority ownership of GR. The complainant considers that this must be considered as state aid that is incompatible with the functioning of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(15)

| (16) | The complainant puts forward that the assessment performed by the PTA under Article 36 of the Electronic Communications Act is substantially different from the assessment conducted by the Authority under the state aid rules. According to the complainant, the application of the said rule by the PTA has consisted in assessing the return on equity. It seems that PTA has not made a detailed comparison with other market investors. The focus has rather been on assessing the financing generally, concentrating on whether the measures provide a direct loss for OR, as opposed to assessing whether the financing would have been provided by an investor operating on the market. |
| --- | --- |

(16)

3   Description of the measures

3.1   
  Background

3.1.1   OR – Orkuveita Reykjavíkur

| (17) | OR was established on 1 January 1999 as a public undertaking with the decision of the City Council of Reykjavík to merge the operations of the electricity and heat utilities owned by the city. A year later, the water utility was also incorporated into the new company. The company was operated on the basis of Regulation No 793/1998, issued by the Ministry of Industry and the City Council of Reykjavik, with reference to legislative Act No 38/1940 on the Reykjavik Heating Utility, and the Power Act No 58/1967. OR currently provides the following services through its three subsidiaries: electricity (Orka Náttúrunar), geothermal water for heating, cold water, sewage services (Veitur) and fibre-optic data connections (GR). |
| --- | --- |

(17)

| (18) | On 1 December 2001, OR merged with a utility company owned by several small municipalities in the western part of Iceland. After the merger, the City of Reykjavík owns 93,5 % of the company, the municipality of Akranes owns 5,5 % and the municipality of Borgarbyggð 1 %. Five members of the board of directors are appointed by the City Council of Reykjavík and one is appointed by the Municipality Council of Akranes (22). OR currently operates as a public partnership company, sameignarfélag (23), on the basis of Act No 136/2013 on OR (24) and Regulation No 297/2006 (25). |
| --- | --- |

(18)

3.1.2   GR – Gagnaveita Reykjavíkur

| (19) | GR is a telecommunications company established in 2007 as an independent legal entity, in order to comply with the requirements of the PTA on separation between the competitive and non-competitive operations of OR. GR is fully owned by OR. The purpose of GR, according to its articles of association, is the operation of a telecommunication and data transmission network. It provides wholesale access to its fibre optic network, for a number of retail service providers that operate in the residential and businesses markets with different fixed broadband and data transmission services. GR also offers services on the household market, where it charges end-users directly for the use of the access network. |
| --- | --- |

(19)

| (20) | OR began investing in the telecommunications market in 1999, when it established the subsidiary Lina.Net, with the purpose of providing general telecommunication services with emphasis on data transmission and internet connections in urban areas in Iceland. Its operations were later expanded into the setting up of an electronic telecommunications network using fibre optic cables. The Authority investigated several capital injections into Lina.Net during the years 1999–2001 in its Decision No 300/11/COL and found that they were in line with the actions of a private investor such that no state aid was granted (26). |
| --- | --- |

(20)

| (21) | Lina.Net invested considerable sums in its fibre optic networks and, since 2007, GR has continued to expand the network. In total, the investments between 2002 and 2010 amounted to around ISK 8 billion. |
| --- | --- |

(21)

3.2   National legal basis

| (22) | GR is a registered operator (data transmission and service) (27) under the Electronic Communications Act No 81/2003. Article 36 of the Electronic Communications Act, on separation of concession activities from electronic communications activities, provides:
  „Electronic communications undertakings or consolidations operating public communications networks or publicly available electronic communications services, which enjoy special or exclusive rights in sectors other than electronic communications, must keep their electronic communications activities financially separate from other activities as if they were two separate undertakings. Care shall be taken to ensure that competitive operations are not subsidised by activities enjoying exclusive rights or protected activities”. (emphasis added) |
| --- | --- |

(22)

„Electronic communications undertakings or consolidations operating public communications networks or publicly available electronic communications services, which enjoy special or exclusive rights in sectors other than electronic communications, must keep their electronic communications activities financially separate from other activities as if they were two separate undertakings. Care shall be taken to ensure that competitive operations are not subsidised by activities enjoying exclusive rights or protected activities”. (emphasis added)

| (23) | According to the legislative proposal (frumvarp) of the Electronic Communications Act, Article 36 is meant to ensure that competitive telecommunication operations are not subsidised through income from operations that are protected by exclusive rights or by other means (28).The proposal also makes it clear that the provision is applicable regardless of the undertaking’s market share and regardless of whether the telecommunications operations are carried out within the same undertaking or by a separate legal entity which it controls (29). |
| --- | --- |

(23)

3.3   The PTA’s monitoring role

3.3.1   General

| (24) | The PTA operates according to the Act on Post and Telecom Administration No 69/2003, which implements the provisions of the EU’s regulatory framework for electronic communications (30). As a supervisory authority, the PTA, inter alia, ensures, in accordance with Article 36 of the Electronic Communications Act, that revenues stemming from non-competitive sectors do not subsidise operations in the competitive telecommunications sector. Therefore, the PTA is entrusted with scrutinising OR’s investments in the telecommunications market and the business relations between GR and OR. Such investigations can start at the PTA’s own initiative or through complaints from interested parties. GR is also obligated to notify specific measures, such as increase in share capital (31), to the PTA to obtain prior approval and interested parties can be parties to such cases, if they demonstrate that they have a legitimate interest in the result of the case (32). |
| --- | --- |

(24)

| (25) | An interested party can challenge decisions of the PTA before the Rulings Committee for Electronic Communications and Postal Affairs (33). This includes decisions taken on the basis of Article 36 of the Electronic Communications Act (34). |
| --- | --- |

(25)

| (26) | The following is a brief summary of the PTA’s main decisional practice concerning OR’s investments in the telecommunications market and the business relations between GR and OR to which the complainant has referred. |
| --- | --- |

(26)

3.3.2   OR’s purchase of the fibre-optic network from Lina.Net

| (27) | In October 2002, OR purchased the fibre-optic network from Lina.Net for ISK 1 758 811 899. In early 2003, after the enactment of the Electronic Communications Act, the PTA sent OR an inquiry regarding how the company intended to fulfil the conditions for separation of activities stipulated by Article 36 of the Electronic Communications Act (35). |
| --- | --- |

(27)

| (28) | In the ensuing PTA procedure, the PTA requested two expert reports , from the two consultancies KPMG and Rafhönnun (36), on the fair market value of the Lina.Net fibre-optic network (37). Both reports concluded that there was no indication that the purchase price was below market value. Moreover, the audit firm KPMG analysed certain parts of the operational and financial separation (38). The PTA accepted the results of the expert reports. |
| --- | --- |

(28)

3.3.3   The establishment and financing of GR as a separate legal entity

| (29) | As part of the aforementioned procedure, the PTA required OR to submit a business plan for the operations of the fibre-network and telecommunication services, demonstrating an adequate rate of return on the investment. KPMG performed a due diligence review of the business plan and determined that the rate of return on the investment was appropriate. Moreover, the PTA instructed OR to fulfil the following conditions (39):






  (i) | Separation of accounts. The PTA instructed OR to establish a separate entity, entrusted with the telecommunications operations, which should keep separate accounts in line with established corporate practices. |
| --- | --- | --- |

(29)

(i)

Separation of accounts. The PTA instructed OR to establish a separate entity, entrusted with the telecommunications operations, which should keep separate accounts in line with established corporate practices.

| (ii) | Prepare a foundation balance sheet (stofnefnahagsreikningur), comprising the telecommunication assets (valued at an appropriate market price) as well as the liabilities that stemmed from the financing of the telecom operations of OR (with the reservation that if the terms were more favourable than market terms, the new entity would have to compensate OR for any difference). |
| --- | --- |

(ii)

Prepare a foundation balance sheet (stofnefnahagsreikningur), comprising the telecommunication assets (valued at an appropriate market price) as well as the liabilities that stemmed from the financing of the telecom operations of OR (with the reservation that if the terms were more favourable than market terms, the new entity would have to compensate OR for any difference).

| (iii) | Arm’s-length terms should apply to all dealings between the new entity and OR. |
| --- | --- |

(iii)

Arm’s-length terms should apply to all dealings between the new entity and OR.

| (30) | On 1 January 2007, in accordance with instructions of the PTA described above, OR established the private limited liability company GR as a new legal entity. |
| --- | --- |

(30)

| (31) | On 8 March 2007, a framework agreement was concluded between OR and GR, setting out the terms of the investment and the opening balance sheet of GR. OR transferred assets to GR. GR provided payment in the form of a loan and issuing share capital to OR. The interest rate to be paid by GR to OR on its loan principal over a payback period of [...] years was based on the [...] plus a margin of [...] basis points, and was linked to the exchange rates of several foreign currencies. According to the consulting firm Deloitte, the loan agreement contained normal market practice terms, comparable to agreements concluded between private undertakings, as regards the event of default, the provision of information to the lender, and other covenants. Deloitte submitted a declaration in accordance with Article 5 of the Act on Private Limited Companies No 138/1994 (40), dated 7 March 2007, on the value of the assets, and concluded that they had been valued at a fair price. The terms of the loans were also reviewed and approved by the PTA (41). |
| --- | --- |

(31)

| (32) | On 21 May 2010, the PTA issued Decision No 14/2010, concerning the financial separation between OR and GR. In its Decision, the PTA confirmed that GR had to obtain prior approval from the PTA for any increase in share capital on behalf of OR or related companies. The PTA also noted that it would only approve such measures if they were on arm’s-length terms and if they did not entail the subsidisation of competitive operations (42). |
| --- | --- |

(32)

| (33) | Following the financial crisis in Iceland in 2008, the ISK devalued considerably, and GR became unable to fulfil its commitments under the loan agreement. An agreement was made with OR on temporary suspension of interest payments. The PTA was informed and subsequently intervened. The PTA required that the suspension of payments be revoked on the grounds that it did not comply with the required arm’s-length terms (43). GR complied and paid instalments and accrued interests in full. |
| --- | --- |

(33)

3.3.4   GR’s rate of return and the share capital increase of December 2008

| (34) | In December 2008, OR increased its share of GR’s capital. On 22 December 2010, the PTA adopted Decision No 39/2010, concerning the share capital increase and GR’s rate of return on capital. |
| --- | --- |

(34)

| (35) | With this Decision, the PTA noted that the operations of GR went according to the initial business plan in the year 2007. GR’s equity ratio was approximately 52 % at the end of 2007 and the company made a profit of ISK 120 million that year. The financial crisis of 2008 hit the company hard and in spite of increasing operating revenues, the losses of 2008 were close to ISK 3 billion, almost solely attributable to the devaluation of the ISK, which caused the debt of the company to increase. |
| --- | --- |

(35)

| (36) | To urgently restore the viability of GR, OR decided to increase the share capital before the end of 2008. The capital was increased by ISK 1,2 billion, setting an equity ratio of 23 %. The PTA Decision states that in absence of the share capital increase, „practically all equity would have been wiped out”, due to the financial collapse and sharp devaluation of the operating currency whilst the liabilities were all linked to foreign currency rates (44). |
| --- | --- |

(36)

| (37) | Furthermore, the PTA observed that in 2008 OR and GR had contacted private lenders with the intention to finance further investment in ongoing projects (45). The financial markets, however, were completely frozen by the end of the year. The Icelandic authorities maintain that, as an investor, OR inevitably had to invest further, in order to protect its significant initial investment (46). |
| --- | --- |

(37)

| (38) | The PTA highlighted that OR’s decision to increase the share capital had to be considered not only from its perspective as GR’s owner, but also as GR’s largest creditor. The PTA noted that creditors of several telecommunication companies had acquired them following the financial crisis, and either converted debts to equity or restructured loans. Moreover, the PTA found that GR’s updated business plans convincingly demonstrated a satisfactory level of profitability for a telecommunication company in a competitive market, within a reasonable timeframe, and that there was a normal correlation between the profitability and the owner’s contribution (47). |
| --- | --- |

(38)

3.3.5   The conversion of debt into equity in 2014

| (39) | Like many companies in Iceland, GR needed to reorganize its financial affairs after the financial crisis of 2008. OR’s application for permission to increase the share capital of GR in July and August 2013 was the subject of PTA’s Decision No 2/2014 of 24 March 2014. The reorganisation involved: (i) a conversion of ISK 3,5 billion of debt into equity, and (ii) that GR would enter the financial markets to refinance all remaining debt owed to OR. Finally, OR intended to dispose of a large portion of its shares post-refinancing. |
| --- | --- |

(39)

| (40) | The PTA accepted that the debt conversion would not increase the total financing of GR by OR, since it only changed the composition of the financing. The PTA also recognised that the conversion would change the equity ratio of GR from 22 % to 52 %, thereby leaving the ratio at the same level as GR’s main competitor, Míla (48). The PTA also assessed the initial business plan of GR, and determined that it was credible. The cash flow analysis demonstrated that if the devaluation of the operating currency had not hit the company in 2008, there would not have been a need for refinancing. Moreover, the PTA’s financial analysis confirmed that the rate of return for the investor and the weighted average cost of capital (WACC) of GR were in conformity with the general benchmark set by the PTA (49). |
| --- | --- |

(40)

| (41) | Míla intervened in the procedure before the PTA. The PTA rejected all the objections from Míla. The PTA adopted its Decision No 2/2014 on 24 March 2014, and the debt conversion was finalized in early April 2014. In June 2014, Míla initiated a court case against the PTA, GR and OR, requesting the courts to annul the PTA’s decision (50). The District Court of Reykjavík dismissed the case on 26 February 2015, and the Supreme Court confirmed the ruling of the District Court by judgment of 27 March 2015 (51). |
| --- | --- |

(41)

3.3.6   The implementation of GR’s financial separation for 2016–2017

| (42) | On 20 March 2019, the PTA adopted Decision No 3/2019, concerning the implementation of GR’s financial separation for 2016–2017, and whether it was in compliance with Article 36 of the Electronic Communications Act (52). |
| --- | --- |

(42)

| (43) | The PTA concluded that the financial separation between OR and GR had been in accordance with Article 36 of the Electronic Communications Act in the years 2016 and 2017, except for short-term lending to GR from a shared cash pool by OR and GR. The PTA found that these loan arrangements between OR and GR infringed an earlier PTA decision from 13 November 2006, as well as PTA Decision No 14/2010, since there was no loan agreement concluded between OR and GR reflecting the conditions that prevailed on the market for such loans (53). |
| --- | --- |

(43)

| (44) | The PTA also commented on conditions in GR’s loan agreements with private lenders, relating to OR’s continuing majority ownership of GR. The loan agreements in question had included special conditions that if the ownership of OR in GR went below 50% then the lender was authorised to demand repayment, terminate the loan agreement, or declare the loan immediately due. Such a provision has been included in GR’s loan agreements with private lenders since OR’s loan financing of GR was replaced by private lenders, starting in 2014 and eventually being completely replaced by the end of 2017 (54). |
| --- | --- |

(44)

| (45) | The PTA noted that by including these provisions, private lenders connected the ownership of OR to the loan agreements, in order to minimise the probability of default (55). The PTA considered that such arrangements could lead to more advantageous loan terms and more access to loan capital than other comparable telecommunication undertakings and, therefore, distort competition (56). Moreover, the PTA considered that this provision in the loan agreements constituted a connection between OR and GR that was not in accordance with the financial separation imposed in order to ensure that the two acted as unrelated parties (57). |
| --- | --- |

(45)

| (46) | The PTA concluded that measures were required to ensure an efficient financial separation between OR and GR, in accordance with Article 36 of the Electronic Communications Act. The PTA decided that:






  a) | OR’s lending to GR from a shared cash pool, without a loan agreement reflecting market conditions, infringed the PTA Decision of 13 November 2006 and, therefore, also Article 36 of the Electronic Communications Act. |
| --- | --- | --- |

(46)

a)

OR’s lending to GR from a shared cash pool, without a loan agreement reflecting market conditions, infringed the PTA Decision of 13 November 2006 and, therefore, also Article 36 of the Electronic Communications Act.

| b) | GR’s debt from the shared cash pool was not to, at any given time, exceed ISK [...]. |
| --- | --- |

b)

GR’s debt from the shared cash pool was not to, at any given time, exceed ISK [...].

| c) | GR was to obtain prior authorisation from the PTA for any loans from OR, or any other undertaking within the company group. GR shall submit an application to the PTA along with the necessary documents, e.g. a draft loan agreement, an appropriate business plan, a calculation of the profitability requirements, as well key social security numbers and the acceptance of other landers. Such a credit increase was to be in line with standard separation of accounts, and was to entail that competitive operations are not subsidised by activities enjoying exclusive rights. |
| --- | --- |

c)

GR was to obtain prior authorisation from the PTA for any loans from OR, or any other undertaking within the company group. GR shall submit an application to the PTA along with the necessary documents, e.g. a draft loan agreement, an appropriate business plan, a calculation of the profitability requirements, as well key social security numbers and the acceptance of other landers. Such a credit increase was to be in line with standard separation of accounts, and was to entail that competitive operations are not subsidised by activities enjoying exclusive rights.

| d) | New loan agreements with private lenders could not contain a provision stipulating that if the ownership of OR in GR goes below 50 % then the lender is authorised to declare the loan immediately due. |
| --- | --- |

d)

New loan agreements with private lenders could not contain a provision stipulating that if the ownership of OR in GR goes below 50 % then the lender is authorised to declare the loan immediately due.

| (47) | On 4 October 2019, following an appeal from GR, the Rulings Committee for Electronic Communications issued Ruling No 2/2019, confirming the decision of the PTA. |
| --- | --- |

(47)

3.3.7   Other cases

| (48) | In addition to the decisions referred to above, the PTA adopted a decision in 2013, under Article 36 of the Electronic Communications Act, to temporarily allow GR to extend its loan agreement with OR (58). |
| --- | --- |

(48)

| (49) | Moreover, in 2014, Míla complained to the PTA about certain measures relating to an agreement GR had concluded with Ölfus Municipality, which included funds indirectly deriving from OR. The funds had initially been paid by OR into the Ölfus Revegetation Fund („ÖRF”) in connection with OR’s geothermal power plant project in the municipality. OR had joint control of the ÖRF together with representatives from the municipality. In 2014, the ÖRF decided to use its funds to finance GR’s rollout of a fiber optic network in Ölfus Municipality. After assessing the measures, the PTA found that they were contrary to Article 36 of the Electronic Communications Act, and instructed GR to undertake certain measures to ensure that it did not obtain an advantage from the funds deriving from OR (59). |
| --- | --- |

(49)

4   Comments by the Icelandic authorities

| (50) | The Icelandic authorities point out that the Authority has already dismissed allegations by the complainant as regards OR’s investments in Lina.Net in its Decision No 300/11/COL of 5 October 2011 (60). |
| --- | --- |

(50)

| (51) | The Icelandic authorities maintain that in all its relations with GR, OR has acted in accordance with the market economy operator („MEO”) test, and that no aid has been granted to GR. In that regard, the Icelandic authorities highlight that all of the measures complained of concerning the financial relations between OR and GR, have been assessed by the PTA on the basis of Article 36 of the Electronic Communications Act. According to the Icelandic authorities, the test applied by the PTA is comparable to the criterion applied by the Authority when determining whether a measure is on market terms (i.e. the MEO test). |
| --- | --- |

(51)

| (52) | The Icelandic authorities have confirmed that GR’s current investments are financed with cash provided by its operating activities and loans from [...]. According to the Icelandic authorities, these loans do not constitute state aid in any way, and nor do they indicate that state aid has been extended to GR by its owner, as it is clear that the loans from [...] to GR were solely based on commercial motives. They state that the loans are fully in line with normal market terms. |
| --- | --- |

(52)

5   Presence of state aid

| (53) | Article 61(1) of the EEA Agreement reads as follows:
  „[...] any aid granted by EC Member States, EFTA States or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Contracting Parties, be incompatible with the functioning of this Agreement.” |
| --- | --- |

(53)

„[...] any aid granted by EC Member States, EFTA States or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Contracting Parties, be incompatible with the functioning of this Agreement.”

| (54) | The qualification of a measure as aid within the meaning of this provision therefore requires the following cumulative conditions to be met: (i) the measure must be granted by the state or through state resources; (ii) it must confer an advantage on an undertaking; (iii) favour certain undertakings (selectivity); and (iv) be liable to distort competition and affect trade. |
| --- | --- |

(54)

5.1   
  Presence of state resources

| (55) | The measure must be granted by the state or through state resources. The transfer of state resources may take many forms, such as direct grants, loans, guarantees, direct investment in the capital of companies and benefits in kind. A positive transfer of funds does not have to occur; foregoing state revenue is sufficient. Waiving revenue which would otherwise have been paid to the state constitutes a transfer of state resources. |
| --- | --- |

(55)

| (56) | The state, for the purpose of Article 61(1) of the EEA Agreement, covers all bodies of the public administration, from the central government to the city or the lowest administrative level. Resources of public undertakings may also constitute state resources within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement because the state is capable of directing the use of these resources (61). For the purposes of state aid law, transfers within a public group may also constitute state aid if, for example, resources are transferred from the parent company to its subsidiary (62). However, the measure must be imputable to the state. |
| --- | --- |

(56)

| (57) | The mere fact that a measure is taken by a public undertaking is not per se sufficient to consider it imputable to the state. However, it does not need to be demonstrated that, in a particular case, the public authorities specifically incited the public undertaking to take the measure in question (63). Therefore, the imputability to the state of a measure taken by a public undertaking may be inferred from a set of indicators arising from the circumstances of the case and the context in which the measure was taken (64). Among the relevant indicators set out by the Court of Justice are:






  — | the fact that the body in question could not take the contested decision without taking into account the requirements of the public authorities; |
| --- | --- | --- |

(57)

—

the fact that the body in question could not take the contested decision without taking into account the requirements of the public authorities;

| — | the nature of the undertaking’s activities and the extent to which the activities were exercised on the market in normal conditions of competition with private operators; |
| --- | --- |

—

the nature of the undertaking’s activities and the extent to which the activities were exercised on the market in normal conditions of competition with private operators;

| — | the intensity of the supervision exercised by the public authorities over the management of the undertaking, and the degree of control which the state has over the public undertaking; and |
| --- | --- |

—

the intensity of the supervision exercised by the public authorities over the management of the undertaking, and the degree of control which the state has over the public undertaking; and

| — | any other indicator showing an involvement by the public authorities in the adoption of the measure, or the unlikelihood of their not being involved, having regard to the compass of the measure, its content or the conditions which it contains. |
| --- | --- |

—

any other indicator showing an involvement by the public authorities in the adoption of the measure, or the unlikelihood of their not being involved, having regard to the compass of the measure, its content or the conditions which it contains.

| (58) | The Authority will therefore need to assess, in light of the aforementioned indicators, whether OR, in its dealings with GR, was acting as an autonomous entity, free of any influence from its owners, or whether its actions are imputable to the Icelandic authorities, i.e. the City of Reykjavík and the municipalities of Akranes and Borgarbyggð. |
| --- | --- |

(58)

| (59) | As noted in paragraph (18) above, OR operates as a public partnership company on the basis of Act No 136/2013 on OR (65) and Regulation No 297/2006 (66). OR is therefore distinct from private companies which are subject to ordinary company law. OR’s annual accounts are also reflected in the City of Reykjavík’s consolidated financial statements (67). |
| --- | --- |

(59)

| (60) | The Board of OR consists of six members, five appointed by the Reykjavík City Council and one by the Municipality Council of Akranes. Currently, three board members are politicians who also serve as either City Council or Municipal Council representatives. According to OR’s partnership agreement, the Board is responsible for the company’s affairs between owner’s meetings and should monitor the company’s direction, organisation and that its operations are in good shape and in accordance with the ownership policy. The Board sets an overall policy and future vision for OR and adopts decisions concerning major matters within the limit of the ownership policy. Before adopting unusual or important decisions or policy decisions, the Board must consult with the owners of OR. The same applies to similar decisions regarding subsidiaries (such as GR). The Board is also responsible for recruiting OR’s Director, drafting his/her job description and his/her eventual employment termination (68). |
| --- | --- |

(60)

| (61) | OR produces and sells electricity in a liberalised market open to competition. The company also has legal obligations to provide utility services (heating and water) and carries out other projects in the municipalities of its owners as well as other municipalities (69). Those utility services have since 2014 been carried out by OR’s subsidiary, Veitur, in order to comply with the Electricity Act, which prohibits cross subsidisation between utility activities, as well as between activities enjoying exclusive rights and competitive operations (70). According to OR’s ownership policy, the company’s administrative practices shall reflect professionalism, efficiency, prudence, transparency and responsibility. The Board is responsible for adopting the company’s policies concerning dividends, risk management, purchasing, etc. (71). |
| --- | --- |

(61)

| (62) | Although it appears that OR’s owners have taken steps to separate its public utility services and its competitive operations, in order to ensure that the latter are operated in line with commercial practices on the market, with OR’s management being somewhat autonomous in its decision making process, there are nevertheless elements to indicate that the public authorities may influence the company’s strategy and decisions. As noted above, the Board sets OR’s policies in various fields and must approve the company’s major decisions, which in some instances requires consulting with OR’s owners. It appears that many of the measures complained of concern major investments, loan guarantees and loan transactions between OR and GR, which may have been subject to the Board’s scrutiny and approval. The Board, as noted above, is politically appointed, and currently half of the board members also serve as City or Municipal Council representatives. This arrangement has been evaluated by the Enquiry Committee on Orkuveita Reykjavíkur, which in its 2012 report noted that this arrangement could lead to a lack of professional knowledge and experience on the Board, and that its work could be characterised by political conflict and disunity (72). |
| --- | --- |

(62)

| (63) | In light of the legal status of OR, the composition of its Board and the general circumstances described above, the Authority is unable to exclude that the measures are imputable to the State and that they entail the transfer of state resources, if and to the extent they confer advantages on GR. |
| --- | --- |

(63)

| (64) | Against this background, the Icelandic authorities are invited to comment on the issue of imputability. |
| --- | --- |

(64)

5.2   
  Conferral of an advantage on an undertaking

5.2.1   General

| (65) | The qualification of a measure as state aid requires that it confers an advantage on the recipient. An advantage, within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement, is any economic benefit, which an undertaking could not have obtained under normal market conditions. |
| --- | --- |

(65)

5.2.2   Does GR constitute an undertaking?

| (66) | The EU Courts have consistently defined undertakings as entities engaged in an economic activity, regardless of their legal status and the way in which they are financed (73). Consequently, the public or private status of an entity or the fact that an entity is partly or wholly publicly owned has no bearing as to whether or not that entity is an „undertaking” within the meaning of state aid law (74). |
| --- | --- |

(66)

| (67) | Economic activities are activities consisting of offering goods or services on a market (75). Conversely, entities that are not commercially active in the sense that they are not offering goods or services on a given market do not constitute undertakings. A single entity may carry out a number of activities, both economic and non-economic, provided that it keeps separate accounts for the different funds that it receives, so as to exclude any risk of cross-subsidisation of its economic activities by means of public funds received for its non-economic activities (76). |
| --- | --- |

(67)

| (68) | As described in paragraph (19) above, GR was established on 1 January 2007, and its role is to provide Icelandic households and businesses access to high quality services on an open access network (77). GR operates a telecommunications and data transmission network and it provides wholesale access to its fibre optic network for a number of retail service providers that operate in supplying homes and businesses with different fixed broadband and data transmission services. GR also offers services on the household market, where it charges end-users directly for the use of the access network. |
| --- | --- |

(68)

| (69) | Although GR does not sell its own services in the retail market, it offers neutral and open network access to all interested telecommunications providers. The Authority considers that the provision of network access for a fixed price to third-party service providers and households constitutes an economic activity. Consequently, GR appears to operate as an undertaking within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement (78). |
| --- | --- |

(69)

| (70) | Any advantage involved in the transactions between OR and GR will therefore have been conferred upon an undertaking. |
| --- | --- |

(70)

5.2.3   PTA’s monitoring and decisional practice

| (71) | The measures complained of, concerning the financial relations between OR and GR, have, as described in Section 3.3 above, all been assessed by the PTA on the basis of Article 36 of the Electronic Communications Act. |
| --- | --- |

(71)

| (72) | The Icelandic authorities maintain that the test applied by the PTA is comparable to the test applied by the Authority when determining whether a measure is on market terms (i.e. the MEO test). |
| --- | --- |

(72)

| (73) | It is the Authority’s preliminary view, considering the decisional practice of the PTA under Article 36 of the Electronic Communications Act on the financing of GR and the level of scrutiny involved in the assessment of the various measures, that the test applied by the PTA under Article 36 generally ensures that all transactions between GR and OR, or other related companies, are on market terms. |
| --- | --- |

(73)

| (74) | The PTA’s approach may not be identical to the MEO assessment that would be carried out by the Authority under the EEA state aid rules, but it nonetheless ensures the same outcome, i.e. it prevents transactions that are not on market terms. Therefore, at this stage the Authority is of the preliminary view that the PTA provides an assessment similar to the Authority’s MEO assessment. The enforcement of Article 36 of the Electronic Communications Act by the PTA thus appears to effectively prevent GR from obtaining an advantage from its dealings with OR and when infringements are found the PTA has the competence to order the clawback of any advantages. However, there are instances where the PTA has either not ordered the full clawback of advantages with interest, or not ordered clawback at all. |
| --- | --- |

(74)

| (75) | An advantage, within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement, is any economic benefit which an undertaking would not have obtained under normal market conditions, i.e. in the absence of state intervention, thereby placing it in a more favourable position than its competitors (79). |
| --- | --- |

(75)

| (76) | Generally, when examining this question, the Authority applies the MEO test (80), whereby the conduct of states or public authorities, when selling or leasing assets, is compared to that of private economic operators (81). |
| --- | --- |

(76)

| (77) | The purpose of the MEO test is to assess whether the state has granted an advantage to an undertaking by not acting like a private market economy operator with regard to a certain transaction, e.g. loan agreements or the sale of asset (82). In order to fulfil the test, the public authority must disregard public policy objectives and instead focus on the single objective of obtaining a market rate of return or profit on its investments and a market price for the sale or lease of assets (83). This assessment must take into account any special rights or obligations attached to the asset concerned, in particular those that could affect the market value. |
| --- | --- |

(77)

| (78) | It follows from this test that an advantage is present whenever a state makes funds available to an undertaking, which, in the normal course of events, would not be provided by a private investor applying ordinary commercial criteria and disregarding other considerations of a social, political or philanthropic nature (84). |
| --- | --- |

(78)

| (79) | The PTA, as described above, has examined the strategy and financial prospect of the relevant measures, in order to determine whether the financing of the operations of GR has been carried out in line with normal market conditions. In its assessment, the PTA has considered independent expert reports and drawn comparisons with other, private operators in the same market. The PTA’s assessment is normally carried out on an ex ante basis. However, there are also examples of the PTA having carried out an ex post assessment of the financial separation between OR and GR, as well as individual measures. |
| --- | --- |

(79)

| (80) | More precisely, from 2006 until 2019, the PTA adopted nine formal decisions regarding the financial separation of OR and GR. The PTA did not make formal comments for the years 2013–2015. The PTA’s investigations included a review of GR’s business plan, which must be renewed annually, in accordance with actual financial data. In its review, the PTA e.g. checks whether the rate of return for the investor (OR) is in conformity with the telecom market in general, and looks at the capital structure and whether transactions between OR and GR are on market terms. |
| --- | --- |

(80)

| (81) | GR has been obliged to submit to the PTA, on an annual basis, detailed operational and economic information, together with its revised business plans and profitability requirements. Whenever necessary, the PTA has requested additional data and has assessed whether the operations were in line with market terms and, if not, whether there was a reason for taking action. |
| --- | --- |

(81)

| (82) | In a letter from the PTA to the complainant, dated 6 September 2018, the PTA confirmed that it does not have legal powers to perform a cost analysis of the prices OR sets for renting out its facilities. The complainant has argued that because of this, the PTA’s assessment of the financial separation cannot replace that of the Authority, when assessing possible state aid. |
| --- | --- |

(82)

| (83) | It is the preliminary view of the Authority that even though the PTA does not have the legal basis to perform a cost analysis of OR’s prices, the PTA has other ways to ensure that OR’s pricing practices for renting out facilities are on market terms. Article 36 of the Electronic Communications Act obliges OR to ensure equality in pricing when renting out facilities to related and unrelated companies. Furthermore, OR is obliged to ensure that competitive operations are not subsidised by activities enjoying exclusive rights or protected activities. The PTA then enforces these obligations. As the PTA explains in its letter to the complainant, it did in fact open an investigation into OR pricing practices for renting out facilities, and concluded that OR’s pricing was in full conformity with Article 36 of the Electronic Communications Act (85). |
| --- | --- |

(83)

| (84) | The PTA has found that in order to ensure that the effectiveness of Article 36 of the Electronic Communications Act is guaranteed, the concept of „subsidy” should be understood in a broad sense, so as to include any measures from OR, both direct and indirect, which potentially provide GR with an advantage that its competitors on the market do not enjoy. The PTA has also noted that its monitoring role, pursuant to Article 36, is comparable to the Authority’s, when it comes to assessing whether an advantage within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement is present (86). |
| --- | --- |

(84)

| (85) | It is the Authority‘s preliminary view that there is an efficient system in place in Iceland that entails an assessment similar to the MEO test. Consequently, Article 36 of the Electronic Communications Act sets up a system under which the PTA can ensure that GR’s operations are not subsidised through income from OR’s operations. |
| --- | --- |

(85)

| (86) | It follows from the test that an advantage is present whenever OR makes funds available to GR, which, in the normal course of events, would not be provided by a private investor applying ordinary commercial criteria. The PTA can conduct a formal investigation on its own initiative or based on a complaint. If a transaction is not in conformity with Article 36 of the Electronic Communications Act, the PTA can instruct the parties to eliminate any advantage through the adoption of relevant measures set forth in an administrative decision by the PTA. The decisions are challengeable before the Rulings Committee for Electronic Communications and Postal Affairs and the Courts. |
| --- | --- |

(86)

| (87) | The Icelandic authorities have explained that the PTA’s monitoring role is primarily focused on an ex ante assessment of GR’s business plans, financing, profitability requirements, loan arrangements, etc., with the PTA imposing conditions and obligations when necessary in order to ensure financial separation between OR and GR, and that the latter’s competitive operations are not subsidised by the mother company (87). |
| --- | --- |

(87)

| (88) | Where the PTA ex post finds an infringement of Article 36 of the Electronic Communications Act, i.e. where it finds that a particular transaction was not on market terms, it can instruct the parties to eliminate any potential advantage through the adoption of relevant measures. The advantage is then recovered from the beneficiary in accordance with national law (88). |
| --- | --- |

(88)

| (89) | However, for the PTA to order an advantage clawed back, the incompatible measure must be clearly defined and be incontestable, e.g. a particular monetary sum, a condition in a loan agreement, etc. (89). Moreover, when the PTA has ordered advantages granted to GR to be clawed back, it has not required those advantages to be recovered with interest. |
| --- | --- |

(89)

| (90) | As described in Section 4.3 above, there are three examples of the PTA having established concrete infringements of Article 36 of the Electronic Communications Act. In two of those cases, the PTA ordered that the measures be clawed back. In the third case, the PTA did not order any clawback. |
| --- | --- |

(90)

| (91) | The first case, described in paragraph (33) above, concerned a temporary suspension of interest payments on loans provided by OR to GR (90). The PTA concluded that this temporary suspension had been in breach of the requirement imposed by the PTA concerning arm’s-length terms in transactions between OR and GR. Moreover, the PTA found that the suspension of interest payments had provided GR with an advantageous subsidy. Considering the facts of this case, the nature of transactions, as well as the PTA’s assessment, the Authority is also of the preliminary view that the measure provided GR with an advantage that it would not have obtained under normal market conditions. |
| --- | --- |

(91)

| (92) | The PTA ordered GR to pay back the suspended interest payments, however, it did not order the company to pay back interest on those suspended payments (91). In order to effectively recover an unlawful advantage at national level, the beneficiary must be ordered to pay interest for the whole of the period in which it benefitted from that aid. The interest must at least be equivalent to that which would have been applied if the beneficiary had had to borrow the amount on the market at the time (92). Although GR has paid back the market interest it was obliged to pay in the first place, it has not been required to pay back market interest on the advantage it obtained through the temporary suspension of interest payments. Therefore, the full advantage has not been adequately clawed back. |
| --- | --- |

(92)

| (93) | The second case, briefly described in paragraph (49) above, concerned funds deriving from OR and used to finance GR’s fiber optic cable project in Ölfus Municipality (93). The PTA concluded that the transfer of funds from ÖRF (but deriving from OR) to GR had amounted to a cross-subsidy between OR’s protected geothermal activities and GR’s competitive operations. Having considered the facts of the case and the PTA’s assessment, the Authority takes the preliminary view that ÖRF’s financing of the fibre optic cable network was not on market terms and therefore provided GR with an advantage. |
| --- | --- |

(93)

| (94) | The PTA ordered GR to undertake appropriate measures to repay the funds it received from ÖRF, although it did not stipulate how GR should go about this. Nevertheless, the PTA suggested that GR could either repay the funds to Ölfus Municipality or that the municipality could obtain an appropriate share in the project proportional to its investment. The Authority does not have information concerning how GR reacted to the PTA’s proposals and which measures it adopted following the decision. At this stage, it is therefore not clear to the Authority whether the advantage has been fully clawed back from GR. |
| --- | --- |

(94)

| (95) | Finally, in its latest decision concerning the implementation of GR’s financial separation for 2016–2017 (see Section 4.3.6 above), the PTA found two infringements of Article 36 of the Electronic Communications Act (94):






  (i) | The first infringement concerned OR’s lending to GR from a shared cash pool, without a loan agreement reflecting market conditions. |
| --- | --- | --- |

(95)

(i)

The first infringement concerned OR’s lending to GR from a shared cash pool, without a loan agreement reflecting market conditions.

| (ii) | The second infringement concerned conditions in GR’s loan agreements with private lenders relating to OR’s continuing majority ownership of GR. Such provisions had been included in GR’s loan agreements with private lenders, since OR’s loan financing of GR was replaced by private lenders, starting in 2014 and eventually being completely replaced at the end of 2017. The PTA found that by including these provisions, private lenders connected the ownership of OR to the loan agreements, in order to minimise the probability of default (95). The PTA considered that such arrangements could lead to more advantageous loan terms and more access to loan capital than other comparable telecommunications undertakings and, therefore, distort competition (96). |
| --- | --- |

(ii)

The second infringement concerned conditions in GR’s loan agreements with private lenders relating to OR’s continuing majority ownership of GR. Such provisions had been included in GR’s loan agreements with private lenders, since OR’s loan financing of GR was replaced by private lenders, starting in 2014 and eventually being completely replaced at the end of 2017. The PTA found that by including these provisions, private lenders connected the ownership of OR to the loan agreements, in order to minimise the probability of default (95). The PTA considered that such arrangements could lead to more advantageous loan terms and more access to loan capital than other comparable telecommunications undertakings and, therefore, distort competition (96).

| (96) | The Authority, considering the benchmarks applied by the PTA and its detailed assessment of these measures, takes the preliminary view that these two measures provided GR with an advantage that it would not have obtained under normal market conditions. Due to proportionality considerations, the PTA did not order the clawback of the aforementioned advantages. |
| --- | --- |

(96)

5.2.4   Preliminary conclusions

| (97) | Based on the above considerations, it is the Authority’s preliminary view that GR has obtained an advantage within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement, which it could not have obtained under normal market conditions, by: (i) not paying market interest on the advantage it obtained through a temporary suspension of interest payments, (ii) receiving funds indirectly from OR for the layout of a fibre optic cable network in Ölfus Municipality, (iii) receiving short-term lending from OR, and (iv) through the inclusion of a condition in GR’s loan agreements with private lenders on OR’s continued majority ownership in GR. |
| --- | --- |

(97)

5.3   
  Selectivity

| (98) | To be characterised as state aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement, the measure must also be selective in that it favours „certain undertakings or the production of certain goods”. Not all measures which favour economic operators fall under the notion of aid, but only those which grant an advantage in a selective way to certain undertakings, categories of undertakings or to certain economic sectors. |
| --- | --- |

(98)

| (99) | The potential aid measures at issue, i.e. (i) not paying market interest on the advantage GR obtained through a temporary suspension of interest payments, (ii) receipt of funds indirectly from OR for the layout of a fibre optic cable network in Ölfus Municipality, (iii) short-term lending from OR to GR, and (iv) the inclusion of a condition in GR’s loan agreements with private lenders on OR’s continued majority ownership in GR, are individual measures addressed only to GR. The measures therefore appear to be selective within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(99)

5.4   
  Effect on trade and distortion of competition

| (100) | The measures must be liable to distort competition and affect trade between the Contracting Parties to the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(100)

| (101) | According to CJEU case law, it is not necessary to establish that the aid has a real effect on trade between the Contracting Parties to the EEA Agreement and that competition is actually being distorted, but only to examine whether the aid is liable to affect such trade and distort competition (97). Furthermore, it is not necessary that the aid beneficiary itself is involved in intra-EEA trade. Even a public subsidy granted to an undertaking, which provides only local or regional services and does not provide any services outside its state of origin, may nonetheless have an effect on trade if such internal activity can be increased or maintained as a result of the aid, with the consequence that the opportunities for undertakings established in other Contracting Parties are reduced (98). |
| --- | --- |

(101)

| (102) | GR is active in deploying a fibre network infrastructure in a market which can be entered directly or through financial involvement by participants from other EEA States. In general, the markets for electronic communications services (including the wholesale and the retail broadband markets) are open to trade and competition between operators and service providers across the EEA. |
| --- | --- |

(102)

| (103) | Therefore, it is the Authority’s preliminary view that the measures are liable to distort competition and affect trade between the Contracting Parties to the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(103)

5.5   
  Conclusion

| (104) | Based on the information provided by the Icelandic authorities and the complainant, the Authority has formed the preliminary view that the measures, i.e. (i) not paying market interest on the advantage GR obtained through a temporary suspension of interest payments, (ii) receipt of funds indirectly from OR for the layout of a fibre optic cable network in Ölfus Municipality, (iii) short-term lending from OR to GR, and (iv) the inclusion of a condition in GR’s loan agreements with private lenders on OR’s, fulfil all criteria in Article 61(1) of the EEA Agreement and therefore constitute state aid. |
| --- | --- |

(104)

6   Procedural requirements

| (105) | Pursuant to Article 1(3) of Part I of Protocol 3 to the Agreement between the EFTA States on the Establishment of a Surveillance Authority and a Court of Justice („Protocol 3”): „The EFTA Surveillance Authority shall be informed, in sufficient time to enable it to submit its comments, of any plans to grant or alter aid. .... The State concerned shall not put its proposed measures into effect until the procedure has resulted in a final decision.” |
| --- | --- |

(105)

| (106) | The Icelandic authorities did not notify the potential aid measures to the Authority. It is therefore the Authority’s preliminary view that the Icelandic authorities have not respected their obligations pursuant to Article 1(3) of Part I of Protocol 3. The granting of the potential aid therefore appears to be unlawful. |
| --- | --- |

(106)

7   Compatibility

| (107) | Having reached a preliminary conclusion that the measures might constitute unlawful aid, the Authority must assess whether they would be compatible with the functioning of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(107)

| (108) | The Authority can declare state aid compatible with the functioning of the EEA Agreement under its Articles 59(2) and 61(3)(c) provided that certain compatibility conditions are fulfilled. |
| --- | --- |

(108)

| (109) | It is for the Icelandic authorities to invoke possible grounds for compatibility and to demonstrate that the conditions for compatibility are met (99). However, the Icelandic authorities have not provided any arguments substantiating why the measures should be considered compatible with the functioning of the EEA Agreement. In particular, no arguments supporting the conclusion that the aid is targeted at a well-defined objective of common interest have been presented. Furthermore, the Icelandic authorities have not presented evidence suggesting that GR has been entrusted with a public service obligation. The Authority has also not identified any clear grounds for compatibility. |
| --- | --- |

(109)

| (110) | To the extent that the measures constitute state aid, the Authority therefore has doubts as to their compatibility with the functioning of the EEA Agreement |
| --- | --- |

(110)

8   Conclusion

| (111) | As set out above, the Authority has formed the preliminary view that the measures fulfil all criteria in Article 61(1) of the EEA Agreement and therefore appear to constitute state aid. The Authority furthermore has doubts as to whether the measures are compatible with the functioning of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(111)

| (112) | Consequently, and in accordance with Article 4(4) of Part II of Protocol 3, the Authority hereby opens the formal investigation procedure provided for in Article 1(2) of Part I of Protocol 3. The decision to open a formal investigation procedure is without prejudice to the final decision of the Authority, which may conclude that the measures do not constitute state aid or are compatible with the functioning of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(112)

| (113) | The Authority, acting under the procedure laid down in Article 1(2) of Part I of Protocol 3, invites the Icelandic authorities to submit, by 6 January 2020 their comments and to provide all documents, information and data needed for the assessment of the measures in light of the state aid rules. |
| --- | --- |

(113)

| (114) | The Icelandic authorities are requested to immediately forward a copy of this decision to OR. |
| --- | --- |

(114)

| (115) | If this letter contains confidential information which should not be disclosed to third parties, please inform the Authority by 13 December 2019, identifying the confidential elements and the reasons why the information is considered to be confidential. In doing so, please consult the Authority’s Guidelines on Professional Secrecy in State Aid Decisions (100). If the Authority does not receive a reasoned request by that deadline, the Icelandic authorities will be deemed to agree to the disclosure to third parties and to the publication of the full text of the letter on the Authority’s website: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/ and in the Official Journal of the European Union and the EEA Supplement thereto. |
| --- | --- |

(115)

| (116) | Finally, the Authority will inform interested parties by publishing a meaningful summary of it in the Official Journal of the European Union and the EEA Supplement thereto. All interested parties will be invited to submit their comments within one month of the date of such publication. The comments will be communicated to the Icelandic authorities. |
| --- | --- |

(116)

For the EFTA Surveillance Authority

Bente ANGELL-HANSEN

President

Responsible College Member

Frank J. BÜCHEL

College Member

Högni KRISTJÁNSSON

College Member

Carsten ZATSCHLER

Countersigning as Director,

Legal and Executive Affairs

---

(*)  The information in square brackets is covered by the obligation of professional secrecy.

*

(1)  Reference is made to Article 4(4) of Part II of Protocol 3 to the Agreement between the EFTA States on the Establishment of a Surveillance Authority and a Court of Justice.

1

(2)  Document No 825150, and Annexes 1–43 (Document Nos 825151, 825152, 825152, 825153 and 825156).

2

(3)  Document No 825249.

3

(4)  Document No 827877.

4

(5)  Document No 828509.

5

(6)  Document No 835622 and three attachments (Document Nos 835623, 835624 and 835625).

6

(7)  Document Nos 840228 and 840229, and Annex 1 (Document No 840230).

7

(8)  Document No 850420.

8

(9)  Document No 862626 and eight attachments (Document Nos 862628, 862635, 862639, 862641, 862645, 862648, 862651 and 862655).

9

(10)  Document No 892188.

10

(11)  Document No 882024.

11

(12)  Document No 910552 and Annexes 1 and 2 (Document No 910554).

12

(13)  Document No 911001.

13

(14)  Document No 915072.

14

(15)  Document No 919903.

15

(16)  Document Nos 931137, 931138 and 931139.

16

(17)  Document No 1060941.

17

(18)  Document No 1066345.

18

(19)  Document No 1073306 and Annexes 1–5 (Document Nos 1073308, 1073310, 1073312, 1073314 and 1073316).

19

(20)  Document No 1087462 and Annexes 1–5 (Document Nos 1087456–1087460).

20

(21)  Earnings before interest, tax, depreciation and amortization (EBITDA) is a measure of a company’s operating performance.

21

(22)  https://www.or.is/um-or/skipulag-og-stjornhaettir/stjorn/.

22

(23)  https://www.rsk.is/fyrirtaekjaskra/leit/kennitala/5512983029.

23

(24)  https://www.althingi.is/lagas/nuna/2013136.html.

24

(25)  https://www.reglugerd.is/reglugerdir/allar/nr/297-2006.

25

(26)  OJ C 10, 12.1.2012, p. 6 and EEA Supplement No 2, 2012. január 12, p. 4.

26

(27)  Based on a general authorisation to operate telecommunication networks and services in accordance with Art. 4 of The Electronic Communications Act No 81/2003, see https://www.pfs.is/english/telecom-affairs/registration-and-licences/.

27

(28)  Submitted to Parliament in the 128 parliamentary session 2002–2003; http://www.althingi.is/altext/128/s/0960.html.

28

(29)  Ibid.

29

(30)  The framework is made up of a package of primarily five Directives and two Regulations: Framework Directive 2002/21/EC (OJ L 108, 24.4.2002, p. 33); Access Directive 2002/19/EC (OJ L 108, 24.4.2002, p. 7); Better Regulation Directive 2009/140/EC (OJ L 337, 18.12.2009, p. 37); Authorisation Directive 2002/20/EC (OJ L 108, 24.4.2002, p. 21); the Universal Service Directive 2002/22/EC (OJ L 108, 24.4.2002, p. 51); the Regulation on Body of European Regulators for Electronic Communications (BEREC) (OJ L 337, 18.12.2009, p. 1); and the Regulation on roaming on public mobile communications networks (OJ L 172, 30.6.2012, p. 10).

30

(31)  PTA Decision No 14/2010 of 2010. május 21.

31

(32)  PTA Decision No 20/2013 of 2013. október 10.

32

(33)  Article 13 of the Act on The Post and Telecom Administration No 69/2003.

33

(34)  See for example Ruling of the Ruling Committee of 17 July 2006 in Case No 8/2006.

34

(35)  PTA Decision of 2006. november 13, p. 1.

35

(36)  Attachments contained in Document No 862628.

36

(37)  PTA Decision of 2006. november 13, p. 5.

37

(38)  PTA Decision of 2006. november 13, p. 16.

38

(39)  PTA Decision of 2006. november 13, p. 15–23.

39

(40)  Article 5 of the Act (available in English here) concerns the special provisions that a Memorandum of Association should contain. According to section 5 in paragraph 2 there should be attached to the Memorandum of Association a report containing „a declaration to the effect that the specific valuables correspond at least to the agreed remuneration, including the nominal value of the shares to be issued plus a conceivable surcharge on account of overprice; the remuneration must not exceed the amount at which these valuables may be credited in the Company’s accounts”.

40

(41)  PTA Decision No 32/2008 of 2008. december 30.

41

(42)  PTA Decision No 14/2010 of 2010. május 21, p. 15.

42

(43)  PTA Decision No 25/2010 of 2010. szeptember 7.

43

(44)  PTA Decision No 39/2010 of 2010. december 22, p. 21.

44

(45)  PTA Decision No 39/2010 of 2010. december 22, p. 21.

45

(46)  Document No 840229, p. 8.

46

(47)  PTA Decision No 39/2010 of 2010. december 22, p. 24 and 26.

47

(48)  PTA Decision No 2/2014 of 2014. március 24, p. 35.

48

(49)  PTA Decision No 2/2014 of 2014. március 24, p. 40–42.

49

(50)  According to Article 13, paragraph 4, of the Act on the Post and Telecom Administration No 69/2003, a party can decide to avoid the Ruling Committee and appeal a decision of the PTA directly to the District Court within 3 months from the time they are aware of the decision.

50

(51)  Supreme Court of Iceland judgment of 2015. március 27 in Case No 219/2015.

51

(52)  PTA Decision No 3/2019 of 2019. március 20.

52

(53)  PTA Decision No 3/2019 of 2019. március 20, paragraphs 372–373.

53

(54)  PTA Decision No 3/2019 of 2019. március 20, paragraph 375.

54

(55)  PTA Decision No 3/2019 of 2019. március 20, paragraph 353.

55

(56)  PTA Decision No 3/2019 of 2019. március 20, paragraph 353.

56

(57)  PTA Decision No 3/2019 of 2019. március 20, paragraph 354.

57

(58)  PTA Decision No 26/2013 of 2013. november 1.

58

(59)  PTA Decision No 11/2015 of 2015. június 2.

59

(60)  Reply from the Icelandic authorities, dated 2017. február 7, pages 2 and 3. Document No 840228.

60

(61)  The Authority’s Guidelines on the notion of state aid („NoA”) (OJ L 342, 21.12.2017, p. 35), and EEA Supplement No 82, 2017. december 21, p. 1, paragraph 49.

61

(62)  Judgment in SFEI and others, C-39/94, EU:C:1996:285, paragraph 62.

62

SFEI and others

(63)  NoA, paragraph 41.

63

(64)  Judgment in France v Commission (Stardust Marine), C-482/99, EU:C:2002:294, paragraph 55.

64

France

Commission (Stardust Marine)

(65)  https://www.althingi.is/lagas/nuna/2013136.html.

65

(66)  https://www.reglugerd.is/reglugerdir/allar/nr/297-2006.

66

(67)  See for example: https://reykjavik.is/sites/default/files/ymis_skjol/skjol_utgefid_efni/city_of_ reykjavik_-_financial_statements_2018.pdf.

67

(68)  https://www.or.is/um-or/skipulag-og-stjornhaettir/stjorn/. .

68

(69)  See Article 2 of OR’s ownership policy: https://www.or.is/um-or/skipulag-og-stjornhaettir/eigendastefna/,

69

(70)  Article 16 of the Electricity Act No 65/2003.

70

(71)  See Article 6 of OR’s ownership policy: https://www.or.is/um-or/skipulag-og-stjornhaettir/eigendastefna/. .

71

(72)  See Report of the Enquiry Committee on Orkuveita Reykjavíkur, page 73, https://rafhladan.is/handle/10802/5777.

72

(73)  Judgments in Pavlov and others, C-180/98 to C-184/98, EU:C:2000:428, paragraph 74, and Cassa di Risparmio di Firenze and others, C-222/04, EU:C:2006:8, paragraph 107; Case E-5/07 Private Barnehagers Landsforbund [2008] EFTA Ct. Rep. 62, paragraph 78.

73

Pavlov and others

Cassa di Risparmio di Firenze and others

Private Barnehagers Landsforbund

(74)  Judgment in Congregación de Escuelas Pías Provincia Betania v Ayuntamiento de Getafe, C-74/16, EU:C:2017:496, paragraph 42.

74

Congregación de Escuelas Pías Provincia Betania

Ayuntamiento de Getafe

(75)  Judgment in Cassa di Risparmio di Firenze and Others, C-222/04, EU:C:2006:8, paragraph 108; and Case E-29/15 Sorpa [2016] EFTA Ct. Rep. 825, paragraph 72.

75

Cassa di Risparmio di Firenze and Others

Sorpa

(76)  Judgment in Congregación de Escuelas Pías Provincia Betania, C-74/16, EU:C:2017:496, paragraph 51.

76

Congregación de Escuelas Pías Provincia Betania

(77)  See https://www.ljosleidarinn.is/gagnaveita-reykjavikur.

77

(78)  See the Authority’s Decision No 444/13/COL, The Deployment of a Next Generation Access network in the municipality of Skeiða- and Gnúpverjahreppur (OJ C 66, 6.3.2014, p. 6) and EEA Supplement No 82, 2017. december 21, p. 1, paragraph 56.

78

The Deployment of a Next Generation Access network in the municipality of Skeiða- and Gnúpverjahreppur

(79)  Judgments in SFEI and Others, C-39/94, EU:C:1996:285, paragraph 60, and Spain v Commission, C-342/96, EU:C:1999:210, paragraph 41.

79

SFEI and Others

Spain

Commission

(80)  NoA, chapter 4.2.

80

(81)  For the application of the MEO test, see Case E-12/11 Asker Brygge [2008] EFTA Ct. Rep. 536, and judgment in Land Burgenland, C-214/12 P, C-215/12 P and C-223/12 P, EU:C:2013:682.

81

Asker Brygge

Land Burgenland

(82)  NoA, paragraph 133.

82

(83)  Judgment in Land Burgenland, C-214/12 P, C-215/12 P and C-223/12 P, EU:C:2013:682.

83

Land Burgenland

(84)  See for example, the Opinion of Advocate-General Jacobs in Spain v Commission, C-278/92, C-279/92 and C-280/92, EU:C:1994:112, paragraph 28. See also judgments in Belgium v Commission, 40/85, EU:C:1986:305, paragraph 13, France v Commission, 301/87, EU:C:1990:67, paragraphs 39–40, and Italy v Commission, 303/88, EU:C:1991:136, paragraph 24.

84

Spain

Commission

Belgium

Commission

France

Commission

Italy

Commission

(85)  Document No 931139.

85

(86)  PTA Decision No 3/2019 of 2019. március 20, paragraphs 338–340.

86

(87)  Document No 1073308.

87

(88)  Judgment in Eesti Pagar, C-349/17, EU:C:2019:172, paragraph 89.

88

Eesti Pagar

(89)  Document No 1073308.

89

(90)  PTA Decision No 25/2010 of 2010. szeptember 7.

90

(91)  PTA Decision No 25/2010 of 2010. szeptember 7.

91

(92)  Judgment in Eesti Pagar, C-349/17, EU:C:2019:172, paragraph 142.

92

Eesti Pagar

(93)  PTA Decision No 11/2015 of 2015. június 2.

93

(94)  PTA Decision No 3/2019 of 2019. március 20.

94

(95)  PTA Decision No 3/2019 of 2019. március 20, paragraph 353.

95

(96)  PTA Decision No 3/2019 of 2019. március 20, paragraph 353.

96

(97)  Case E-6/98 Norway v ESA [1999] EFTA Ct. Rep. 76.

97

Norway

ESA

(98)  See for example judgments in Eventech, C-518/13, EU:C:2015:9, paragraph 66, Libert and others, C-197/11 and C-203/11, EU:C:2013:288, paragraph 77, Friulia Venezia Giulia, T-288/97, EU:T:2001:115, paragraph 41.

98

Eventech

Libert and others

Friulia Venezia Giulia

(99)  Judgment in Italy v Commission, C-364/90, EU:C:1993:157, paragraph 20.

99

Italy

Commission

(100)  OJ L 154, 8.6.2006, p. 27 and EEA Supplement No 29, 2006. június 8, p. 1.

100

---

V Hirdetmények

BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK

EFTA-Bíróság

| 6.2.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 40/33 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 40/33

---

EFTA-BÍRÓSÁG A BÍRÓSÁG ÍTÉLETE

(2019. november 13.)

az E-2/19. számú,

D és E ügyben

(A személyek szabad mozgása – Liechtensteinre vonatkozó ágazati kiigazítások – Tartózkodási jog – A családtagokra vonatkozó származékos tartózkodási jog – a 2004/38/EK irányelv)

(2020/C 40/04)

Az E-2/19. számú, D és E ügyben a Liechtensteini Hercegség Közigazgatási Bírósága (Verwaltungsgerichtshof des Fürstentums Liechtenstein) által az EFTA-államok közötti, a Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás 34. cikke alapján, az Unió polgárainak és családtagjaiknak a tagállamok területén történő szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jogáról szóló, 2004. április 29-i, az EGT-megállapodáshoz hozzáigazított 2004/38/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv értelmezésével kapcsolatban a Bírósághoz benyújtott KÉRELEM ügyében a Páll Hreinsson elnökből és előadó-bíróból, Bernd Hammermann bíróból és Ola Mestad (ad hoc) bíróból álló Bíróság 2019. november 13-án ítéletet hozott, amelynek rendelkező része a következő:

Az EGT-megállapodás V. és VIII. mellékletének, különösen III. pontjának ágazati kiigazításai nem fosztják meg az érvényes tartózkodási engedéllyel és liechtensteini lakóhellyel rendelkező EGT-állampolgár családtagját attól a jogtól, hogy a 2004/38/EK irányelv 7. cikke (1) bekezdésének d) pontja alapján Liechtensteinbe elkísérje az EGT-állampolgárt vagy hozzá csatlakozzon, még akkor sem, ha az EGT-állampolgár liechtensteini tartózkodási engedélyét nem az ágazati kiigazításokban előírt rendszer alapján adták meg.

---

A KÖZÖS KERESKEDELEMPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 6.2.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 40/34 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 40/34

---

Értesítés egyes dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről

(2020/C 40/05)

1.   Az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 11. cikkének (2) bekezdése értelmében a Bizottság értesítést tesz közzé arról, hogy amennyiben az alábbiakban ismertetett eljárásnak megfelelően nem indul felülvizsgálat, az alábbi táblázatban szereplő dömpingellenes intézkedések a megadott időpontban hatályukat vesztik.

2.   Eljárás

Az uniós gyártók/termelők írásbeli felülvizsgálati kérelmet nyújthatnak be. A kérelemnek elegendő bizonyítékot kell tartalmaznia arra vonatkozóan, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően a dömping és a kár folytatódásával vagy megismétlődésével járna. Amennyiben a Bizottság úgy határoz, hogy az érintett intézkedéseket felülvizsgálja, az importőrök, az exportőrök, az exportáló ország képviselői és az uniós gyártók/termelők lehetőséget kapnak arra, hogy a felülvizsgálati kérelemben foglaltakat kiegészítsék, cáfolják vagy észrevételezzék.

3.   Határidő

A fentiek alapján az uniós gyártók/termelők ezen értesítés közzétételének napjától írásbeli felülvizsgálati kérelmet nyújthatnak be, amelynek legkésőbb az alábbi táblázatban megadott időpont előtt három hónappal be kell érkeznie az Európai Bizottság Kereskedelmi Főigazgatóságához: European Commission, Directorate-General for Trade (Unit H-1), CHAR 4/39, B-1049 Bruxelles/Brussel, Belgique/België (2).

4.   Ez az értesítés az (EU) 2016/1036 rendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően kerül közzétételre.

| Termék | Származási vagy exportáló ország(ok) | Intézkedések | Hivatkozás | A hatályvesztés időpontja (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Egyes szilícium-elektromos acélból készült szemcseorientált síkhengerelt termékek | Kínai Népköztársaság
  Japán
  Koreai Köztársaság
  Oroszországi Föderáció
  Amerikai Egyesült Államok | Dömpingellenes vám | A Bizottság (EU) 2015/1953 végrehajtási rendelete (2015. október 29.) a Kínai Népköztársaságból, Japánból, a Koreai Köztársaságból, az Oroszországi Föderációból és az Amerikai Egyesült Államokból származó egyes szilícium-elektromos acélból készült szemcseorientált síkhengerelt termékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről
  (HL L 284., 2015.10.30., 109. o.) | 2020.10.31. |

Termék

Származási vagy exportáló ország(ok)

Intézkedések

Hivatkozás

A hatályvesztés időpontja (3)

Egyes szilícium-elektromos acélból készült szemcseorientált síkhengerelt termékek

Kínai Népköztársaság

Japán

Koreai Köztársaság

Oroszországi Föderáció

Amerikai Egyesült Államok

Dömpingellenes vám

A Bizottság (EU) 2015/1953 végrehajtási rendelete (2015. október 29.) a Kínai Népköztársaságból, Japánból, a Koreai Köztársaságból, az Oroszországi Föderációból és az Amerikai Egyesült Államokból származó egyes szilícium-elektromos acélból készült szemcseorientált síkhengerelt termékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről

(HL L 284., 2015.10.30., 109. o.)

2020.10.31.

---

(1)  HL L 176., 2016.6.30., 21. o.

(2)  TRADE-Defence-Complaints@ec.europa.eu

(3)  Az intézkedés az ezen oszlopban feltüntetett napon éjfélkor veszti hatályát.

---

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 6.2.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 40/35 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 40/35

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám M.9714 — Viacom/beIN/Miramax)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2020/C 40/06)

1.

E bejelentés az alábbi vállalkozásokat érinti:

| — | a ViacomCBS Inc. vállalkozáshoz tartozó Viacom International Inc. (a továbbiakban: Viacom, USA), |
| --- | --- |

—

a ViacomCBS Inc. vállalkozáshoz tartozó Viacom International Inc. (a továbbiakban: Viacom, USA),

| — | a beIN Corporation vállalkozáshoz tartozó beIN Media Group, LLC (a továbbiakban: beIN, Katar) |
| --- | --- |

—

a beIN Corporation vállalkozáshoz tartozó beIN Media Group, LLC (a továbbiakban: beIN, Katar)

| — | a jelenleg a beIN kizárólagos irányítása alá tartozó MMX Media Finance, LLC (a továbbiakban: Miramax, USA). |
| --- | --- |

—

a jelenleg a beIN kizárólagos irányítása alá tartozó MMX Media Finance, LLC (a továbbiakban: Miramax, USA).

A Viacom és a beIN az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja és 3. cikke (4) bekezdése értelmében közös irányítást szereznek a Miramax felett.

Az összefonódásra részesedés vásárlása útján kerül sor.

2.

| — | a Viacom esetében: globális média- és szórakoztatóipari vállalkozás, |
| --- | --- |

—

a Viacom esetében: globális média- és szórakoztatóipari vállalkozás,

| — | a beIN esetében: többek között a sportmédia-ágazatban tevékenykedő szórakoztatóipari vállalkozás, |
| --- | --- |

—

a beIN esetében: többek között a sportmédia-ágazatban tevékenykedő szórakoztatóipari vállalkozás,

| — | a Miramax esetében: mozifilmek és televízióműsorok gyártásával és forgalmazásával foglalkozó szórakoztatóipari vállalkozás. |
| --- | --- |

—

a Miramax esetében: mozifilmek és televízióműsorok gyártásával és forgalmazásával foglalkozó szórakoztatóipari vállalkozás.

3.

A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

4.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az alábbi hivatkozási számot minden esetben fel kell tüntetni:

M.9714 — Viacom/beIN/Miramax

Az észrevételeket faxon, e-mailben vagy postai úton lehet a Bizottsághoz eljuttatni. Az elérhetőségi adatok a következők:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postai cím:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (az összefonódás-ellenőrzési rendelet).

1

(2)  HL C 366., 2013.12.14., 5. o.

2

---

| 6.2.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 40/37 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 40/37

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám: M.9719 —
  Fairfax Financial Holdings Limited/OMERS Administration Corporation/Riverstone Barbados Limited)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2020/C 40/07)

1.

E bejelentés az alábbi vállalkozásokat érinti:

| — | Fairfax Financial Holdings Limited (a továbbiakban: FFHL, Kanada), |
| --- | --- |

—

Fairfax Financial Holdings Limited (a továbbiakban: FFHL, Kanada),

| — | az OMERS Administration Corporation (a továbbiakban: OMERS, Kanada) irányítása alá tartozó Kingston Infrastructure Holdings Inc. (a továbbiakban: Kingston, Kanada), |
| --- | --- |

—

az OMERS Administration Corporation (a továbbiakban: OMERS, Kanada) irányítása alá tartozó Kingston Infrastructure Holdings Inc. (a továbbiakban: Kingston, Kanada),

| — | Riverstone Barbados Limited (a továbbiakban: Riverstone, Barbados). |
| --- | --- |

—

Riverstone Barbados Limited (a továbbiakban: Riverstone, Barbados).

Az FFHL és a Kingston az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja és 3. cikke (4) bekezdése értelmében közös irányítást szerez a Riverstone egésze felett.

Az összefonódásra részesedés vásárlása útján kerül sor.

2.

| — | az FFFHL esetében: vagyon- és balesetbiztosítással, viszontbiztosítással és kapcsolódó befektetéskezeléssel foglalkozó holdingtársaság, |
| --- | --- |

—

az FFFHL esetében: vagyon- és balesetbiztosítással, viszontbiztosítással és kapcsolódó befektetéskezeléssel foglalkozó holdingtársaság,

| — | az OMERS esetében: az Ontario Municipal Employees Retirement System Primary Pension Plan adminisztrátora és a nyugdíjalapok kezelője. Diverzifikált globális részvény- és kötvényportfóliót, valamint ingatlan- és magántőke-befektetéseket, továbbá infrastrukturális beruházásokat kezel, |
| --- | --- |

—

az OMERS esetében: az Ontario Municipal Employees Retirement System Primary Pension Plan adminisztrátora és a nyugdíjalapok kezelője. Diverzifikált globális részvény- és kötvényportfóliót, valamint ingatlan- és magántőke-befektetéseket, továbbá infrastrukturális beruházásokat kezel,

| — | a Riverstone esetében: kifutott biztosítási üzletágak és portfóliók irányítását végzi. |
| --- | --- |

—

a Riverstone esetében: kifutott biztosítási üzletágak és portfóliók irányítását végzi.

3.

A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

4.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az alábbi hivatkozási számot minden esetben fel kell tüntetni:

M.9719 — FFHL / OMERS / Riverstone

Az észrevételeket faxon, e-mailben vagy postai úton lehet a Bizottsághoz eljuttatni. Az elérhetőségi adatok a következők:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postai cím:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (az összefonódás-ellenőrzési rendelet).

1

(2)  HL C 366., 2013.12.14., 5. o.

2

---

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

| 6.2.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 40/38 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 40/38

---

(EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás standard módosításának jóváhagyásáról szóló értesítés közzététele.

(2020/C 40/08)

Ezen értesítés közzétételére (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikke (5) bekezdésének megfelelően kerül sor  (1).

ÉRTESÍTÉS STANDARD MÓDOSÍTÁS JÓVÁHAGYÁSÁRÓL

„Coteaux d’Ancenis”

PDO-FR-A0928-AM01

Az értesítés időpontja: 2019.11.12.

A JÓVÁHAGYOTT MÓDOSÍTÁS LEÍRÁSA ÉS INDOKOLÁSA

1.   Földrajzi terület

A földrajzi terület a következőképpen módosul: „Az előállítás valamennyi műveletét az Institut national de l’origine et de la qualité által az illetékes nemzeti bizottság 2011. szeptember 28-i ülésén jóváhagyott földrajzi területen kell elvégezni. E termékleírás illetékes nemzeti bizottság általi jóváhagyásának napján ez a terület – a 2018. évi hivatalos földrajzi kódex (Code officiel géographique) alapján – az alábbi települések területét foglalja magában:

| — | Loire-Atlantique megye: Ancenis, Carquefou, Le Cellier, Couffé, Divatte-sur-Loire (kizárólag Barbechat volt önálló település területe tekintetében), Ligné, Loireauxence (kizárólag Varades volt önálló település területe tekintetében), Mauves-sur-Loire, Mésanger, Montrelais, Oudon, Saint-Géréon, Thouaré-sur-Loire, Vair-sur-Loire. |
| --- | --- |

—

Loire-Atlantique megye: Ancenis, Carquefou, Le Cellier, Couffé, Divatte-sur-Loire (kizárólag Barbechat volt önálló település területe tekintetében), Ligné, Loireauxence (kizárólag Varades volt önálló település területe tekintetében), Mauves-sur-Loire, Mésanger, Montrelais, Oudon, Saint-Géréon, Thouaré-sur-Loire, Vair-sur-Loire.

| — | Maine-et-Loire megye: Mauges-sur-Loire (kizárólag La Chapelle-Saint-Florent volt önálló település területe tekintetében), Orée d’Anjou (kizárólag Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré és La Varenne volt önálló települések területe tekintetében). |
| --- | --- |

—

Maine-et-Loire megye: Mauges-sur-Loire (kizárólag La Chapelle-Saint-Florent volt önálló település területe tekintetében), Orée d’Anjou (kizárólag Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré és La Varenne volt önálló települések területe tekintetében).

A földrajzi területet ábrázoló térképdokumentumok megtekinthetők az Institut national de l’origine et de la qualité honlapján.”

Szövegezésbeli módosítás: a közigazgatási egységek új jegyzéke figyelembe veszi a termékleírás jóváhagyása óta történt településegyesüléseket vagy a közigazgatási övezeti besorolás egyéb változásait. A nagyobb jogbiztonság érdekében ez a jegyzék az INSEE által évente kiadott hivatalos földrajzi kódex hatályos változatában foglaltakat követi.

Végül említés esik arról, hogy a nyilvánosság jobb tájékoztatása érdekében az INAO honlapján elérhetők a földrajzi területet ábrázoló térképdokumentumok.

Az egységes dokumentum körülhatárolt földrajzi területre vonatkozó 6. pontja ennek megfelelően módosul.

2.   Parcellákra osztott terület

Az I. fejezet IV. szakaszának 2. pontjában a „körülhatárolt” szó helyébe az „előállítási” szó lép.

Ez szövegezésbeli módosítást jelent, amely nem módosítja a parcellákra osztott körülhatárolt területet.

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

3.   A földrajzi terület közvetlen szomszédságában lévő terület

Az I. fejezet IV. szakaszának 3. pontjában a települések jegyzékének helyébe a következő jegyzék lép:

| — | Loire-Atlantique megye: La Boissière-du-Doré, La Chapelle-Heulin, Divatte-sur-Loire (kizárólag La Chapelle-Basse-Mer volt önálló település területe tekintetében), Gorges, Haute-Goulaine, Le Landreau, Le Loroux-Bottereau, Maisdon-sur-Sèvre, Mouzillon, La Remaudière, Saint-Julien-de-Concelles, Vallet. |
| --- | --- |

—

Loire-Atlantique megye: La Boissière-du-Doré, La Chapelle-Heulin, Divatte-sur-Loire (kizárólag La Chapelle-Basse-Mer volt önálló település területe tekintetében), Gorges, Haute-Goulaine, Le Landreau, Le Loroux-Bottereau, Maisdon-sur-Sèvre, Mouzillon, La Remaudière, Saint-Julien-de-Concelles, Vallet.

| — | Maine-et-Loire megye: Montrevault-sur-Èvre (kizárólag Puiset-Doré és Saint-Rémy-en-Mauges volt önálló települések területe tekintetében), Orée d’Anjou (kizárólag Saint-Laurent-des-Autels és Saint-Sauveur-de-Landemont volt önálló települések területe tekintetében), Sèvremoine (kizárólag Tillières volt önálló település területe tekintetében). |
| --- | --- |

—

Maine-et-Loire megye: Montrevault-sur-Èvre (kizárólag Puiset-Doré és Saint-Rémy-en-Mauges volt önálló települések területe tekintetében), Orée d’Anjou (kizárólag Saint-Laurent-des-Autels és Saint-Sauveur-de-Landemont volt önálló települések területe tekintetében), Sèvremoine (kizárólag Tillières volt önálló település területe tekintetében).

Szövegezésbeli módosítás: a közigazgatási egységek új jegyzéke figyelembe veszi a termékleírás jóváhagyása óta történt településegyesüléseket vagy a közigazgatási övezeti besorolás egyéb változásait.

Az egységes dokumentum kiegészítő feltételekre vonatkozó 9. pontja ennek megfelelően módosul.

4.   Szőlőfajták

Ezentúl lehetőség van arra, hogy a vörös- és rozéborok előállításához harmadlagos szőlőfajtaként cabernet franc-t használjanak.

A cabernet franc a területhez és a megjelöléshez kapcsolódó történelmi szőlőfajta, amely bizonyos struktúrát ad a bornak, de nem változtatja meg annak jellegzetességét. Egyfajta biztosítékot jelent a termelés szempontjából, mert nem olyan érzékeny a fagyra, mint a gamay, és kevésbé érzékeny a gombás betegségekre.

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

5.   Házasítás

| — | Az I. fejezet V. szakasza a következő bekezdéssel egészül ki:






  „2 | A szőlőgazdaságban termeszthető szőlőfajták arányára vonatkozó szabályok |
| --- | --- | --- |

—

Az I. fejezet V. szakasza a következő bekezdéssel egészül ki:

„2

A szőlőgazdaságban termeszthető szőlőfajták arányára vonatkozó szabályok

A harmadlagos szőlőfajta aránya az ültetvényen telepített szőlőfajták legfeljebb 10 %-át teheti ki.

A szőlőfajták megfelelőségét az ellenőrzött eredetmegjelöléssel ellátott bort előállító gazdaság összes parcelláján értékelik az adott színre vonatkozóan.”

| — | Az I. fejezet IX. szakasza a következő a) ponttal egészül ki:






  „a) | A szőlőfajták házasítása |
| --- | --- | --- |

—

Az I. fejezet IX. szakasza a következő a) ponttal egészül ki:

„a)

A szőlőfajták házasítása

A vörös- vagy rozéborok a szőlőknek vagy a boroknak a szőlőgazdaságban termeszthető szőlőfajtákra vonatkozóan előírt arányokkal megegyező arányban történő házasításával készülnek.”

A cabernet franc szőlőfajta felvétele következtében a termékleírás egy további, a szőlőfajták összeállítására és házasítására vonatkozó szabállyal egészült ki, amely 10 %-ra korlátozza ennek a szőlőfajtának az arányát.

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

6.   Csomagolás

A IX. szakasz 2. pontjában módosult a kiszerelt tételeken végzett vizsgálatok eredményeinek megőrzési ideje, amelyeket a jobb ellenőrzés biztosítása érdekében ezentúl 6 hónap helyett 12 hónapig kell megőrizni.

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

7.   Adóraktár-engedélyesek közötti forgalmazás

Az I. fejezet IX. szakasza 4. pontjának az adóraktár-engedélyesek közötti borforgalmazás dátumára vonatkozó b) alpontját törölték.

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

8.   Kapcsolat a földrajzi területtel

A kapcsolatra vonatkozó részt az érintett települések számának frissítése érdekében átdolgozták (22 település helyett 16).

Az egységes dokumentum földrajzi területtel való kapcsolatra vonatkozó 8. pontja ennek megfelelően módosul.

9.   Átmeneti intézkedés

A termékleírásból törölték a lejárt átmeneti intézkedéseket.

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

10.   Címkézés

A XII. szakasz a következő ponttal egészül ki: „c) Az ellenőrzött eredetmegjelölésű borok címkéjén pontosítható a kisebb földrajzi egység, feltéve, hogy:

| — | ún. kataszteri területről van szó; |
| --- | --- |

—

ún. kataszteri területről van szó;

| — | a terület neve szerepel a szüretelési nyilatkozatban. |
| --- | --- |

—

a terület neve szerepel a szüretelési nyilatkozatban.

Az ún. kataszteri terület nevét olyan karakterekkel kell nyomtatni, amelyek mérete sem magasságban, sem szélességben vagy vastagságban nem haladja meg az ellenőrzött eredetmegjelölés nevét alkotó karakterek méretének felét. A kataszteri terület nevét ugyanabban a látómezőben kell feltüntetni, mint az ellenőrzött eredetmegjelölés nevét.”

Az egységes dokumentum kiegészítő feltételekre vonatkozó 9. pontja ennek megfelelően módosul.

11.   A parcellahasználat előzetes bejelentése

A II. fejezet 1. szakaszának 1. pontjából törölték a hallgatólagos meghosszabbításra vonatkozó 5 éves időtartamot annak érdekében, hogy annak elfelejtése ne okozzon problémát és csak a gazdálkodó által bejelentett módosítás hiányában életbe lépő hallgatólagos meghosszabbításra vonatkozó rendelkezés maradjon meg.

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

12.   Névhasználat-igénylési nyilatkozat

A névhasználat-igénylési nyilatkozatot ezentúl legkésőbb december 31-ig kell megküldeni a korábbi december 10. helyett.

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

13.   Nem kiszerelt borral kapcsolatos ügylet előzetes bejelentése

A II. fejezet II. szakaszában a 3. pont első bekezdése az „ügylet” szó előtt az „a tárgyév első tételével kapcsolatos” szövegrésszel és az „első” szóval, illetve az „ügylet” szó után a „vagy a bor fogyasztók számára történő első forgalomba hozatala” szövegrésszel egészül ki.

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

14.   Kiszerelés előzetes bejelentése

A II. fejezet II. szakaszának 4. pontja a következő franciabekezdéssel egészül ki:

| „– a | kiszerelés várható időpontja”. |
| --- | --- |

„– a

kiszerelés várható időpontja”.

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

15.   Átminősítési nyilatkozat

A II. fejezet II. szakaszának 6. pontjában az „egy hónapon belül” szövegrész helyébe a „legkésőbb december 15-ig” szövegrész lép.

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

16.   Szőlőkataszter

A II. fejezet II. szakaszának 1. pontja a következőképpen módosul:

| „1. | Szőlőkataszter






  a) | Az ellenőrzött eredetmegjelöléssel ellátott borok előállítására alkalmas szőlőültetvényeket művelő minden gazdálkodónak a szüretelés évében június 1-jéig nyilvántartásba kell vennie azokat a parcellákat, amelyek tekintetében lemond az ellenőrzött eredetmegjelölés szerinti termelésről és nem kívánja alkalmazni az ellenőrzött eredetmegjelöléshez tartozó szőlőültetvényre vonatkozó termelési feltételeket.
  Az érdekvédelmi és irányító szervezet felkérheti a gazdálkodót, hogy e nyilvántartás másolatát küldje meg részére. |
| --- | --- | --- |

„1.

Szőlőkataszter

a)

Az ellenőrzött eredetmegjelöléssel ellátott borok előállítására alkalmas szőlőültetvényeket művelő minden gazdálkodónak a szüretelés évében június 1-jéig nyilvántartásba kell vennie azokat a parcellákat, amelyek tekintetében lemond az ellenőrzött eredetmegjelölés szerinti termelésről és nem kívánja alkalmazni az ellenőrzött eredetmegjelöléshez tartozó szőlőültetvényre vonatkozó termelési feltételeket.

Az érdekvédelmi és irányító szervezet felkérheti a gazdálkodót, hogy e nyilvántartás másolatát küldje meg részére.

| b) | Minden olyan gazdálkodónak, akit egy (vagy több) átmeneti intézkedés érint, az érdekvédelmi és irányító szervezet és az engedélyezett ellenőrző szerv rendelkezésére kell bocsátania az érintett parcellák nyilvántartását, amely feltünteti:






  — | a parcella kataszteri számát; |
| --- | --- | --- |

b)

Minden olyan gazdálkodónak, akit egy (vagy több) átmeneti intézkedés érint, az érdekvédelmi és irányító szervezet és az engedélyezett ellenőrző szerv rendelkezésére kell bocsátania az érintett parcellák nyilvántartását, amely feltünteti:

—

a parcella kataszteri számát;

| — | az érintett átmeneti intézkedést.” |
| --- | --- |

—

az érintett átmeneti intézkedést.”

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

17.   Pincészeti nyilvántartás

A II. fejezet II. szakaszának 2. pontjában a „napló” szó helyébe a „nyilvántartás” szó lép, és a szöveg kiegészül azzal, hogy az átminősítéseknek szerepelniük kell ebben a nyilvántartásban.

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

18.   Főbb ellenőrizendő pontok

A III. fejezetet a nantes-i borvidék termékleírásaiban szereplő főbb ellenőrizendő pontok egységes megszövegezése érdekében átdolgozták.

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

1.   A termék elnevezése

Coteaux d’Ancenis

2.   A földrajzi árujelző típusa

OEM – oltalom alatt álló eredetmegjelölés

3.   A szőlőből készült termékek kategóriái

| 1. | Bor |
| --- | --- |

1.

Bor

4.   A bor(ok) leírása

Vörösborok

A borok csendes vörösborok.

A borok analitikai jellemzői a következők:

| — | térfogatszázalékban kifejezett minimális természetes alkoholtartalom: a vörösborok esetében 10,5 %; |
| --- | --- |

—

térfogatszázalékban kifejezett minimális természetes alkoholtartalom: a vörösborok esetében 10,5 %;

| — | térfogatszázalékban kifejezett maximális összes alkoholtartalom az alkoholtartalom-növelést követően: a vörösborok esetében 12,5 %; |
| --- | --- |

—

térfogatszázalékban kifejezett maximális összes alkoholtartalom az alkoholtartalom-növelést követően: a vörösborok esetében 12,5 %;

| — | összes savtartalom: a vörösborok esetében 57,1–102,1 milliekvivalens/liter; |
| --- | --- |

—

összes savtartalom: a vörösborok esetében 57,1–102,1 milliekvivalens/liter;

| — | maximális illósavtartalom: a vörösborok esetében 13,3 milliekvivalens/liter; |
| --- | --- |

—

maximális illósavtartalom: a vörösborok esetében 13,3 milliekvivalens/liter;

| — | erjeszthetőcukor-tartalom (glükóz- és fruktóztartalom): a vörösborok esetében legfeljebb 3 gramm/liter; |
| --- | --- |

—

erjeszthetőcukor-tartalom (glükóz- és fruktóztartalom): a vörösborok esetében legfeljebb 3 gramm/liter;

| — | maximális almasavtartalom: a vörösborok esetében legfeljebb 0,3 gramm/liter. A vörösborok esetében a malolaktikus fermentáció befejeződött. |
| --- | --- |

—

maximális almasavtartalom: a vörösborok esetében legfeljebb 0,3 gramm/liter. A vörösborok esetében a malolaktikus fermentáció befejeződött.

A vörösborok összes kén-dioxid-tartalmának és térfogatszázalékban kifejezett összes tényleges alkoholtartalmának meg kell felelnie a közösségi jogszabályokban meghatározott szabályoknak.

A vörösborok élénk színűek, színárnyalatuk a cseresznyepirostól a gránátvörösig terjed. Illatukat gyakran bogyós gyümölcsök aromái uralják, melyeket időnként fűszeres illatjegyek kísérnek. Tanninjaik rendszerint elegánsak, lágy és puha ízeket kölcsönöznek a boroknak, melyeket bizonyos mértékű üdeség tesz hangsúlyossá.

| Általános analitikai jellemzők |
| --- |
| Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális összes savtartalom | |
| Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter) | |
| Maximális összes kén-dioxid-tartalom (mg/l) | |

Általános analitikai jellemzők

Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális összes savtartalom

Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter)

Maximális összes kén-dioxid-tartalom (mg/l)

Fehérborok

A borok csendes fehérborok.

A borok analitikai jellemzői a következők:

| — | térfogatszázalékban kifejezett minimális természetes alkoholtartalom: a fehérborok esetében 11,5 %; |
| --- | --- |

—

térfogatszázalékban kifejezett minimális természetes alkoholtartalom: a fehérborok esetében 11,5 %;

| — | térfogatszázalékban kifejezett maximális összes alkoholtartalom az alkoholtartalom-növelést követően: a fehérborok esetében 13,5 %; |
| --- | --- |

—

térfogatszázalékban kifejezett maximális összes alkoholtartalom az alkoholtartalom-növelést követően: a fehérborok esetében 13,5 %;

| — | összes savtartalom: a fehérborok esetében 57,1–112,3 milliekvivalens/liter; |
| --- | --- |

—

összes savtartalom: a fehérborok esetében 57,1–112,3 milliekvivalens/liter;

| — | erjeszthetőcukor-tartalom (glükóz- és fruktóztartalom): a fehérborok esetében 20–40 gramm/liter. |
| --- | --- |

—

erjeszthetőcukor-tartalom (glükóz- és fruktóztartalom): a fehérborok esetében 20–40 gramm/liter.

A fehérborokban, melyek sárga színe a testességet tükrözi, általában nagyon érett gyümölcsökre vagy egzotikus gyümölcsökre emlékeztető, intenzív ízjegyek fejlődnek ki. Többnyire a borok analitikai előírásaira vonatkozó szabályoknak köszönhetően e borok a szájban szép egyensúlyt mutatnak, mivel az erjeszthető cukrok által biztosított kerekség ellensúlyozza a Loire-menti borok jellegzetes üdeségét.

| Általános analitikai jellemzők |
| --- |
| Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék) | 10 |
| Minimális összes savtartalom | |
| Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter) | 13,3 |
| Maximális összes kén-dioxid-tartalom (mg/l) | |

Általános analitikai jellemzők

Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék)

10

Minimális összes savtartalom

Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter)

13,3

Maximális összes kén-dioxid-tartalom (mg/l)

Rozéborok

A borok csendes rozéborok.

A borok analitikai jellemzői a következők:

| — | térfogatszázalékban kifejezett minimális természetes alkoholtartalom: a rozéborok esetében 10 %; |
| --- | --- |

—

térfogatszázalékban kifejezett minimális természetes alkoholtartalom: a rozéborok esetében 10 %;

| — | térfogatszázalékban kifejezett maximális összes alkoholtartalom az alkoholtartalom-növelést követően: a rozéborok esetében 12 %; |
| --- | --- |

—

térfogatszázalékban kifejezett maximális összes alkoholtartalom az alkoholtartalom-növelést követően: a rozéborok esetében 12 %;

| — | összes savtartalom: a rozéborok esetében 57,1–102,1 milliekvivalens/liter; |
| --- | --- |

—

összes savtartalom: a rozéborok esetében 57,1–102,1 milliekvivalens/liter;

| — | maximális illósavtartalom: a rozéborok esetében 10,2 milliekvivalens/liter; |
| --- | --- |

—

maximális illósavtartalom: a rozéborok esetében 10,2 milliekvivalens/liter;

| — | erjeszthetőcukor-tartalom (glükóz- és fruktóztartalom): a rozéborok esetében legfeljebb 4 gramm/liter. |
| --- | --- |

—

erjeszthetőcukor-tartalom (glükóz- és fruktóztartalom): a rozéborok esetében legfeljebb 4 gramm/liter.

A rozéborok összes kén-dioxid-tartalmának és térfogatszázalékban kifejezett összes tényleges alkoholtartalmának meg kell felelnie a közösségi jogszabályokban meghatározott szabályoknak.

A rozéborok áttetszőek, színük a halványrózsaszíntől a lazacrózsaszínig terjed. Finom és diszkrét aromáik üdeséget biztosítanak, és általában gyümölcsös jegyeket hordoznak. Ízleléskor ezeket a borokat általában könnyedség és üdeség, valamint némi élénkség jellemzi.

| Általános analitikai jellemzők |
| --- |
| Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális összes savtartalom | |
| Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter) | |
| Maximális összes kén-dioxid-tartalom (mg/l) | |

Általános analitikai jellemzők

Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális összes savtartalom

Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter)

Maximális összes kén-dioxid-tartalom (mg/l)

5.   Borkészítési eljárások

a)   Alapvető borászati eljárások

Művelési gyakorlat

A szőlőültetvényeken a minimális ültetési sűrűség hektáronként 6 000 tőke.

A sorok közötti távolság legfeljebb 1,60 méter lehet, míg az egy sorban található szőlőtőkék közötti távolságnak 0,90 méter és 1,10 méter közöttinek kell lennie.

A szőlőtőkék metszésekor tőkénként legfeljebb 12 rügyet hagynak meg:

| — | rövidcsapos metszéssel (Royat-kordonműveléssel, bakműveléssel vagy legyezőműveléssel); vagy |
| --- | --- |

—

rövidcsapos metszéssel (Royat-kordonműveléssel, bakműveléssel vagy legyezőműveléssel); vagy

| — | egyszerű Guyot-metszéssel. |
| --- | --- |

—

egyszerű Guyot-metszéssel.

A metszést a szüretelés évében május 31-ig be kell fejezni.

A kötésnek nevezett fenológiai stádiumban az adott évi termőágak száma tőkénként legfeljebb 10 lehet.

Konkrét borászati eljárás

A rozéborok készítéséhez tilos borászati felhasználásra szánt aktív szenet használni, akár önmagában, akár különféle készítményekbe keverve.

A vörösborok esetében a kivonáson alapuló alkoholtartalom-növelési technikák alkalmazása engedélyezett, és a feldolgozott mennyiségekhez viszonyított részleges koncentráció maximális mértéke 10 %.

A borok térfogatszázalékban kifejezett összes alkoholtartalma az alkoholtartalom-növelést követően nem haladja meg a következő értékeket: fehérborok esetében 13,5 %, rozéborok esetében 12 %, vörösborok esetében 12,5 %.

A fenti rendelkezéseken kívül a boroknak az alkalmazott borászati eljárások tekintetében meg kell felelniük a közösségi szinten, valamint a mezőgazdaságról és a tengeri halászatról szóló törvénykönyvben meghatározott kötelezettségeknek.

b)   Maximális hozamok

Fehérborok

hektáronként 55 hektoliter

Vörös- és rozéborok

hektáronként 66 hektoliter

6.   Körülhatárolt földrajzi terület

Az előállítás valamennyi műveletét az Institut national de l’origine et de la qualité által az illetékes nemzeti bizottság 2011. szeptember 28-i ülésén jóváhagyott földrajzi területen kell elvégezni. E termékleírás illetékes nemzeti bizottság általi jóváhagyásának napján ez a terület –a 2018. évi hivatalos földrajzi kódex (Code officiel géographique) alapján – az alábbi települések területét foglalja magában:

| — | Loire-Atlantique megye: Ancenis, Carquefou, Le Cellier, Couffé, Divatte-sur-Loire (kizárólag Barbechat volt önálló település területe tekintetében), Ligné, Loireauxence (kizárólag Varades volt önálló település területe tekintetében), Mauves-sur-Loire, Mésanger, Montrelais, Oudon, Saint-Géréon, Thouaré-sur-Loire, Vair-sur-Loire. |
| --- | --- |

—

Loire-Atlantique megye: Ancenis, Carquefou, Le Cellier, Couffé, Divatte-sur-Loire (kizárólag Barbechat volt önálló település területe tekintetében), Ligné, Loireauxence (kizárólag Varades volt önálló település területe tekintetében), Mauves-sur-Loire, Mésanger, Montrelais, Oudon, Saint-Géréon, Thouaré-sur-Loire, Vair-sur-Loire.

| — | Maine-et-Loire megye: Mauges-sur-Loire (kizárólag La Chapelle-Saint-Florent volt önálló település területe tekintetében), Orée d’Anjou (kizárólag Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré és La Varenne volt önálló települések területe tekintetében). |
| --- | --- |

—

Maine-et-Loire megye: Mauges-sur-Loire (kizárólag La Chapelle-Saint-Florent volt önálló település területe tekintetében), Orée d’Anjou (kizárólag Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré és La Varenne volt önálló települések területe tekintetében).

7.   Fontosabb borszőlőfajták

Gamay N

Pinot gris G

8.   A kapcsolat(ok) leírása

A kapcsolathoz hozzájáruló természeti tényezők leírása

A földrajzi terület a Loire két partján terül el, félúton Nantes és Angers városa között. A szőlőültetvényeket többnyire a közvetlenül a folyóra néző lankákra, de helyenként a környező völgyek domboldalaira is telepítették. A szőlőültetvények a teraszosan kialakított domboldalakon, többnyire 20 és 80 méter közötti tengerszint feletti magasságban terülnek el, és a tájképben élesen elütnek a környező fennsíkoktól, amelyeket vegyes növénytermesztésre és állattartásra használnak. A földrajzi terület Ancenis település körül terül el, és Loire-Atlantique és Maine-et-Loire megye 16 településének területére terjed ki.

A szőlőültetvényeket az Armorikai-hegység ősrégi, túlnyomórészt pala, csillámpala és gneisz alkotta metamorf képződményeire telepítették. Ezeken a kemény kőzeteken szilikátos és gyakran kavicsos, a lejtőkön meglehetősen vékony talajok alakultak ki, amelyek egykor ki voltak téve a Loire eróziós munkájának. A szokásoknak megfelelően a szőlő szüreteléséhez körülhatárolt parcellaterületen szigorúan osztályozzák a domboldalakon található, elsősorban és hagyományosan szőlővel művelt parcellákat, amelyeken egészséges, nem túl mély, korlátozott víztartalékkal rendelkező és mérsékelten termékeny talajok vannak. Ezek a talajok gyorsan kiszáradnak és felmelegszenek.

A földrajzi terület éghajlata mérséklet óceáni, mivel a Loire hozzájárul ahhoz, hogy a tengeri hatás eljusson a szárazföld belsejébe, annál is inkább, mivel Ancenis térségében a folyó az uralkodó szelekkel egy irányban folyik. Az évi átlaghőmérséklet 11,5 °C körül mozog, a telek enyhék, a nyarak pedig hűvösek. Az évi kb. 700 milliméteres csapadékmennyiség egyenletesen oszlik el az év folyamán, nyáron azonban jelentős a vízhiány. A földrajzi területen ősz elején, a napéjegyenlőség idejét jellemző nagy dagályok előtt gyakori a szeles és száraz időszak.

A kapcsolathoz hozzájáruló emberi tényezők leírása

Az ősidők óta végzett szőlőművelés főként a XI. századtól terjedt el Ancenis térségében, miután a Loire mentén számos perjelség jött létre. A szőlészeti termékek után fizetett tized arról tanúskodik, hogy a középkorban intenzív borászati tevékenység folyt a folyó partvidékén. Ancenis kikötője igen hamar központi szerepre tett szert a térség borainak kereskedelmében és szállításában. Ezért 1573-ban IX. Károly engedélyezte, hogy Ancenis kikötőjében négy borközvetítői és -szakértői hivatalt hozzanak létre, amelyek számát 1584-ben tízre növelték, XVI. Lajos uralkodása idején pedig a városnak rendszerint mintegy húsz olyan hajója volt, amely a borkereskedelemben vett részt.

Az ancenis-i szőlőültetvényen a XVII. századtól megnőtt a félédes fehérborok termelése, amikor bevezették a pinot gris G szőlőfajtát. Az ebből készített bort idővel „Malvoisie”-nak nevezték. A többi szőlőfajta később jelent meg, mint például a XIX. század közepe táján bevezetett gamay N fajta. A borkereskedelem ekkor élte virágkorát, a borokat Orléans-on át hajóval szállították Párizsba, vagy a nantes-i piactérről Észak-Európába és Bretagne-ba.

A filoxéravész után a szőlőültetvényt újratelepítették, és akkor fogadták el véglegesen azokat a szőlőfajtákat és művelési módokat, amelyeket jelenleg is alkalmaznak, nevezetesen a hektáronkénti 6 000 és 7 000 tőke közötti ültetési sűrűséget. A száraz rozéborok és a vörösborok termelése vált uralkodóvá a „Malvoisie” félédes fehérborokkal szemben. Az 1907-ben létrehozott Syndicat viticole de l’arrondissement d’Ancenis (Ancenis körzetének borászati szindikátusa) az élénk helyi borászati tevékenység folytonosságát tükrözi. A termelők által a második világháború után rögzített termelési szabályok 1954-ben lehetővé tették a körülhatárolt területekről származó, kiváló minőségű „Coteaux d’Ancenis” borok eredetmegjelölésének elismerését.

2009-ben a szőlőültetvények területe 180 hektárt tett ki, amelyet mintegy harminc termelő művel. Az évente előállított átlagos mennyiség meghaladja a 10 000 hektolitert, amelynek 45 %-a rozébor, 38 %-a vörösbor, 17 %-a pedig fehérbor. A fehérborokban, melyek sárga színe a testességet tükrözi, általában nagyon érett gyümölcsökre vagy egzotikus gyümölcsökre emlékeztető, intenzív ízjegyek fejlődnek ki. Többnyire a borok analitikai előírásaira vonatkozó szabályoknak köszönhetően e borok a szájban szép egyensúlyt mutatnak, mivel az erjeszthető cukrok által biztosított kerekség ellensúlyozza a Loire-menti borok jellegzetes üdeségét.

A vörösborok élénk színűek, színárnyalatuk a cseresznyepirostól a gránátvörösig terjed. Illatukat gyakran bogyós gyümölcsök aromái uralják, melyeket időnként fűszeres illatjegyek kísérnek. Tanninjaik rendszerint elegánsak, lágy és puha ízeket kölcsönöznek a boroknak, melyeket bizonyos mértékű üdeség tesz hangsúlyossá.

A rozéborok áttetszőek, színük a halványrózsaszíntől a lazacrózsaszínig terjed. Finom és diszkrét aromáik üdeséget biztosítanak, és általában gyümölcsös jegyeket hordoznak. Ízleléskor ezeket a borokat általában könnyedség és üdeség, valamint némi élénkség jellemzi. A nantes-i és az anjou-i borvidék között elterülő és a Loire folyó által biztosított jelentős közlekedési útvonal mentén fekvő földrajzi területnek köszönhetően a „Coteaux d’Ancenis” borok termelői nagyszerűen kiaknázták ezt a kettős hatást arra, hogy a természeti környezetükhöz illeszkedő előállítási technikákat alakítsanak ki.

A földrajzi terület domboldalai, melyeket a Loire alakított ki az Armorikai-hegység metamorf képződményeiben, és többnyire olyan talajokkal rendelkeznek, amelyek felmelegedési képessége nagy, természetes vízelvezetése gyors és víztartaléka korlátozott, elősegítik a szőlő érését, és ennek köszönhető, hogy már a középkortól élénk kereskedelmi célú bortermelés alakult ki Ancenis kikötője körül. Ezenfelül a földrajzi terület éghajlatának az a különlegessége, hogy az óceáni hatás ellenére nyár végén és ősz elején gyakran fordul elő szeles és száraz időszak. A Loire-menti nyílt tájakkal együtt nagyrészt ez a természeti adottság ad magyarázatot arra, hogy vörös- és rozébortermelés alakult ki a térségben. A szőlő szüreteléséhez körülhatárolt parcellák tápanyagban szegény és savas talajai különösen a gamay N szőlőfajtának felelnek meg, és mérséklik e szőlőfajta gyakran tapasztalt erőteljességét, továbbá magyarázatot adnak arra, hogy bár később vezették be, mégis a korábbi fekete fajták helyébe lépett. A szőlőültetvény megfelelő művelési móddal történő művelése és a terméshozamok korlátozása lehetővé teszi, hogy a vörösborok minden aromája érvényre jusson, a rozéborokban pedig finom gyümölcsös ízjegyek bontakozzanak ki.

Az éghajlat a félédes fehérborok készítésére is lehetőséget kínál azzal, hogy teljesen érett, egészséges szőlők szüretelését teszi lehetővé. Az éghajlat az érzékeny pinot gris G szőlőfajta gyors meghonosodását is elősegítette. A földrajzi területre jellemző kellemes nyári hőmérséklet valóságos áldás a borok finom aromáinak megőrzéséhez és – azáltal, hogy korlátozza a szőlőszemekben lévő szerves savak lebomlását – jellegzetes üdeségének biztosításához. A helyiek által „Malvoisie” néven ismert, igazán eredeti borok a helyi borászati örökség jelképes termékének számítanak.

A XX. század eleje óta szindikátusba tömörült termelők szakadatlanul a termékek minőségének javításán munkálkodnak. A „Coteaux d’Ancenis” borok ellenőrzött eredetmegjelölésének elismerése – ami azzal is együtt jár, hogy a parcellákra osztott körülhatárolt területet a legjobb domboldalakra összpontosították, a szőlőfajták összeállítását a gamay N és a pinot gris G szőlőfajtákra szűkítették, és szigorították a termelési szabályokat – a biztosítéka annak, hogy a borok jellegzetessége a jövőben még tovább erősödjön.

9.   További alapvető feltételek (csomagolás, címkézés, egyéb követelmények)

Jogi keret:

Nemzeti jogszabályok

A további feltétel típusa:

A körülhatárolt földrajzi területen való előállítás tekintetében biztosított eltérés

A feltétel leírása:

A borok erjesztése és készítése tekintetében biztosított eltérés kapcsán meghatározott, közvetlenül szomszédos terület a következő települések területét foglalja magában a 2018. évi hivatalos földrajzi kódex (Code officiel géographique) alapján:

| — | Loire-Atlantique megye: La Boissière-du-Doré, La Chapelle-Heulin, Divatte-sur-Loire (kizárólag La Chapelle-Basse-Mer volt önálló település területe tekintetében), Gorges, Haute-Goulaine, Le Landreau, Le Loroux-Bottereau, Maisdon-sur-Sèvre, Mouzillon, La Remaudière, Saint-Julien-de-Concelles, Vallet. |
| --- | --- |

—

Loire-Atlantique megye: La Boissière-du-Doré, La Chapelle-Heulin, Divatte-sur-Loire (kizárólag La Chapelle-Basse-Mer volt önálló település területe tekintetében), Gorges, Haute-Goulaine, Le Landreau, Le Loroux-Bottereau, Maisdon-sur-Sèvre, Mouzillon, La Remaudière, Saint-Julien-de-Concelles, Vallet.

| — | Maine-et-Loire megye: Montrevault-sur-Èvre (kizárólag Puiset-Doré és Saint-Rémy-en-Mauges volt önálló települések területe tekintetében), Orée d’Anjou (kizárólag Saint-Laurent-des-Autels és Saint-Sauveur-de-Landemont volt önálló települések területe tekintetében), Sèvremoine (kizárólag Tillières volt önálló település területe tekintetében). |
| --- | --- |

—

Maine-et-Loire megye: Montrevault-sur-Èvre (kizárólag Puiset-Doré és Saint-Rémy-en-Mauges volt önálló települések területe tekintetében), Orée d’Anjou (kizárólag Saint-Laurent-des-Autels és Saint-Sauveur-de-Landemont volt önálló települések területe tekintetében), Sèvremoine (kizárólag Tillières volt önálló település területe tekintetében).

Jogi keret:

Nemzeti jogszabályok

A további feltétel típusa:

A címkézésre vonatkozó kiegészítő rendelkezések

A feltétel leírása:

Az ellenőrzött eredetmegjelölés neve a termékleírásban meghatározott névhasználati feltételek mellett kiegészíthető a „Val de Loire” földrajzi névvel.

Az ellenőrzött eredetmegjelölés neve a termékleírásban meghatározott névhasználati feltételek mellett kiegészíthető a hétköznapi nyelvben használt „Malvoisie” névvel. Ez a név a csendes fehérborok számára van fenntartva.

Azokat a választható feliratokat, amelyek használatát a közösségi rendelkezések értelmében a tagállamok szabályozhatják, a címkéken olyan karakterekkel kell feltüntetni, amelyek mérete sem magasságban, sem szélességben és vastagságban nem haladja meg az ellenőrzött eredetmegjelölés nevét alkotó karakterek méretének kétszeresét.

A „Val de Loire” földrajzi név és a hétköznapi nyelvben használt „Malvoisie” név feltüntetésére használt karakterek mérete sem magasságban, sem szélességben vagy vastagságban nem haladhatja meg az ellenőrzött eredetmegjelölés nevét alkotó karakterek méretének kétharmadát.

Jogi keret:

Nemzeti jogszabályok

A további feltétel típusa:

A címkézésre vonatkozó kiegészítő rendelkezések

A feltétel leírása:

Az ellenőrzött eredetmegjelölésű borok címkéjén pontosítható a kisebb földrajzi egység, feltéve, hogy:

| — | ún. kataszteri területről van szó; |
| --- | --- |

—

ún. kataszteri területről van szó;

| — | a terület neve szerepel a szüretelési nyilatkozatban. |
| --- | --- |

—

a terület neve szerepel a szüretelési nyilatkozatban.

Az ún. kataszteri terület nevét olyan karakterekkel kell nyomtatni, amelyek mérete sem magasságban, sem szélességben vagy vastagságban nem haladja meg az ellenőrzött eredetmegjelölés nevét alkotó karakterek méretének felét. A kataszteri terület nevét ugyanabban a látómezőben kell feltüntetni, mint az ellenőrzött eredetmegjelölés nevét.

A termékleíráshoz vezető link

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-0569c539-0b4c-4402-9b68-c63cca20f36f

---

(1)  HL L 9., 2019.1.11., 2.

---

| 6.2.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 40/47 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 40/47

---

Közlemény azon új vállalkozások számára, amelyek 2021-ben az Európai Unióban ömlesztett fluorozott szénhidrogéneket szándékoznak forgalomba hozni

(2020/C 40/09)

1.

E közlemény címzettjei azon vállalkozások, amelyek az 517/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) (a továbbiakban: a rendelet) 16. cikke (2) és (4) bekezdésének megfelelően nyilatkozatot kívánnak tenni arról, hogy 2021-ben az Európai Unióban ömlesztett fluorozott szénhidrogéneket szándékoznak forgalomba hozni.

2.

HFC-23, HFC-32, HFC-41, HFC-125, HFC-134, HFC-134a, HFC-143, HFC-143a, HFC-152, HFC-152a, HFC-161, HFC-227ea, HFC-236cb, HFC-236ea, HFC-236fa, HFC-245ca, HFC-245fa, HFC-365 mfc, HFC-43-10 mee.

3.

Ezen anyagok minden forgalomba hozatalára – a rendelet 15. cikke (2) bekezdésének a)–f) pontjában felsorolt felhasználási célok, illetve a kevesebb mint 100 tonna szén-dioxid-egyenértéknyi éves összmennyiségű anyagok kivételével – a rendelet 15. és 16. cikkében, valamint az V. és VI. mellékletében előírt kvótarendszer keretében mennyiségi korlátok vonatkoznak.

4.

Az (EU) 2019/661 bizottsági végrehajtási rendelettel (2) összhangban az importőröknek a fluorozott szénhidrogének szabad forgalomba bocsátásakor ömlesztett HFC-importőrként érvényes regisztrációval kell rendelkezniük az F-gáz-portálon és HFC-engedélyezési rendszerben (3). Egy ilyen regisztrálás kötelező behozatali engedélynek tekintendő. Hasonló engedélyre van szükség a fluorozott szénhidrogének kiviteléhez is (4).

5.

Az importőröket az egységes vámokmányon „Címzettként” (8. rovat) kell feltüntetni. Az importőröket határozottan arra ösztönzik, hogy a szabad forgalomba bocsátáskor adják meg közvetlenül az egységes vámokmányon (44. rovat) a fluorozott szénhidrogének mennyiségét szén-dioxid-egyenértékben, mivel ez jelentősen megkönnyítheti áruik vámkezelését és az 517/2014/EU rendeletnek való megfelelésük megállapítását.

6.

A rendelet VI. mellékletének megfelelően az e tartalékból kiosztandó mennyiségek meghatározásához a referenciaértékek alapján kiosztott kvóták összegét le kell vonni a 2021-re rendelkezésre álló maximális mennyiségből.

7.

A vállalatok által benyújtott összes adatot, kvótákat és referenciaértékeket az elektronikus F-gáz-portálon és HFC-engedélyezési rendszerben tárolják. Az F-gáz-portálon és HFC-engedélyezési rendszerben szereplő adatokat, így a kvótákat, a referenciaértékeket, valamint a kereskedelmi és személyes adatokat az Európai Bizottság bizalmasan kezeli.

8.

Az említett tartalékból kvótákra igényt tartó vállalkozásoknak az e közlemény 9–12. pontjában meghatározott eljárást kell követniük.

9.

A rendelet 16. cikkének (2) bekezdése és 17. cikkének (1) bekezdése értelmében a vállalkozásnak az (EU) 2019/661 végrehajtási rendeletnek megfelelően a Bizottság által jóváhagyott érvényes regisztrációs profillal kell rendelkeznie – mint a fluorozott szénhidrogének gyártója és/vagy importőre – az online F-gáz-portálon és HFC-engedélyezési rendszerben. A nyilvántartásba vétel iránti kérelem megfelelő feldolgozásának biztosítása érdekében, beleértve, hogy adott esetben további információkra lehet szükség, a kérelmet legkésőbb egy hónappal a bejelentési időszak kezdete, azaz 2020. március 14. előtt kell benyújtani (lásd a 10. pontot). Az e határidő lejárta után beérkezett kérelmek esetében nem biztosítható, hogy a nyilvántartásba vételi kérelemre vonatkozó végső határozatot a bejelentési időszak vége előtt meghozzák (lásd a 10. pontot). A nyilvántartásban még nem szereplő vállalkozások az Éghajlatpolitikai Főigazgatóság (DG CLIMA) honlapján (5) találnak útmutatást a regisztrációhoz.

10.

A vállalkozásnak a 2020. április 14-től május 14-én közép-európai idő szerint 13.00 óráig tartó bejelentési időszakban az F-gáz portálon és HFC-engedélyezési rendszerben nyilatkozatot kell tennie a 2021-re várható mennyiségekre vonatkozóan.

11.

A Bizottság csak a hibátlanul kitöltött és 2020. május 14-én közép-európai idő szerint 13.00 óra előtt beérkezett nyilatkozatokat tekinti érvényesnek.

12.

E nyilatkozatok alapján a Bizottság e vállalkozások részére kvótákat oszt ki, összhangban a rendelet 16. cikkének (2), (4) és (5) bekezdésével, valamint V. és VI. mellékletével.

13.

Az (EU) 2019/661 végrehajtási rendelet 7. cikke úgy rendelkezik, hogy a fluorozott szénhidrogének forgalomba hozatalára vonatkozó, az 517/2014/EU rendelet 16. cikkének (5) bekezdése szerinti kvótakiosztás alkalmazásában az ugyanazon tényleges tulajdonos(ok) tulajdonában álló vállalkozások a rendelet 16. cikke (2) bekezdésének és (4) bekezdésének megfelelően egyetlen nyilatkozattevőnek minősülnek.

14.

A Bizottság az F-gáz portálon és HFC-engedélyezési rendszeren keresztül tájékoztatja a vállalkozásokat a 2021 tekintetében kiosztott teljes kvótáról.

15.

Az F-gáz portálon és HFC-engedélyezési rendszerben való regisztráció és/vagy a fluorozott szénhidrogének 2021-ben való forgalomba hozatalára vonatkozó szándéknyilatkozat benyújtása önmagában senkit nem jogosít fel arra, hogy 2021-ben fluorozott szénhidrogéneket hozzon forgalomba.

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács 517/2014/EU rendelete (2014. április 16.) a fluortartalmú üvegházhatású gázokról és a 842/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 150., 2014.5.20., 195. o.).

1

(2)  A Bizottság (EU) 2019/661 végrehajtási rendelete (2019. április 25.) a fluorozott szénhidrogének forgalomba hozatalára vonatkozó kvóták elektronikus nyilvántartásának zökkenőmentes működése biztosításáról (HL L 112., 2019.4.26., 11. o.).

2

(3)  Az (EU) 517/2014 rendelet 17. cikkének megfelelően létrehozott nyilvántartás:https://webgate.ec.europa.eu/ods2/resources/domain

3

(4)  Lásd még az (EU) 2017/1375 bizottsági végrehajtási rendelet 1. cikkének (2) bekezdését (HL L 194., 2017.7.26., 4. o.).

4

(5)  https://ec.europa.eu/clima/sites/clima/files/f-gas/docs/guidance_document_en.pdf

5

---