# Den Europæiske Unions C 72/2020

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 72 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 63. årgang5. marts 2020 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 72

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

63. årgang5. marts 2020

---

| Indhold | Side |
| --- | --- |
| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| | UDTALELSER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2020/C 72/01 | Udtalelse Fra Kommissionen af 3. marts 2020 om planen for bortskaffelse af radioaktivt affald, der fremkommer ved dekommissioneringen og demonteringen af kernekraftværket Krümmel KKK beliggende i den tyske delstat Schleswig-Holstein | 1 |

Indhold

Side

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

UDTALELSER

Europa-Kommissionen

2020/C 72/01

Udtalelse Fra Kommissionen af 3. marts 2020 om planen for bortskaffelse af radioaktivt affald, der fremkommer ved dekommissioneringen og demonteringen af kernekraftværket Krümmel KKK beliggende i den tyske delstat Schleswig-Holstein

1

---

| | II   Meddelelser |
| --- | --- |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2020/C 72/02 | Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.9638 — Hyundai Motor Group/Aptiv/JV) (
  1
  ) | 3 |

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2020/C 72/02

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.9638 — Hyundai Motor Group/Aptiv/JV) (
  1
  )

1

3

---

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2020/C 72/03 | Euroens vekselkurs — 4. marts 2020 | 4 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2020/C 72/03

Euroens vekselkurs — 4. marts 2020

4

---

| | V   Øvrige meddelelser |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATIVE PROCEDURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2020/C 72/04 | Meddelelse om almindelig udvælgelsesprøve | 5 |
| | PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN |
| | Europa-Kommissionen |
| 2020/C 72/05 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.9722 — Asterion/Swiss/EDF/Energy Asset) Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 6 |
| 2020/C 72/06 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.9749 — Glencore Energy UK/Ørsted LNG Business) Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 8 |
| 2020/C 72/07 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.9626 — PKN Orlen/Energa) (
  1
  ) | 9 |
| 2020/C 72/08 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.9789 — CMA CGM/CMP/Terminal Link) Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 10 |
| 2020/C 72/09 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.9765 — AustralianSuper/Peel Group/DWS/Peel Ports) Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 12 |
| 2020/C 72/10 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag: M.9517 — Mylan/Upjohn) (
  1
  ) | 13 |
| | ANDET |
| | Europa-Kommissionen |
| 2020/C 72/11 | Offentliggørelse af en ansøgning om registrering af en betegnelse i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer | 14 |
| 2020/C 72/12 | Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren som omhandlet i artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 | 18 |
| 2020/C 72/13 | Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren som omhandlet i artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 | 25 |
| 2020/C 72/14 | Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til i artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 | 33 |
| 2020/C 72/15 | Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 | 38 |
| 2020/C 72/16 | Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren som omhandlet i artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 | 43 |

V   Øvrige meddelelser

ADMINISTRATIVE PROCEDURER

Europa-Kommissionen

2020/C 72/04

Meddelelse om almindelig udvælgelsesprøve

5

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

2020/C 72/05

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.9722 — Asterion/Swiss/EDF/Energy Asset) Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

6

2020/C 72/06

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.9749 — Glencore Energy UK/Ørsted LNG Business) Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

8

2020/C 72/07

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.9626 — PKN Orlen/Energa) (
  1
  )

1

9

2020/C 72/08

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.9789 — CMA CGM/CMP/Terminal Link) Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

10

2020/C 72/09

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.9765 — AustralianSuper/Peel Group/DWS/Peel Ports) Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

12

2020/C 72/10

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag: M.9517 — Mylan/Upjohn) (
  1
  )

1

13

ANDET

Europa-Kommissionen

2020/C 72/11

Offentliggørelse af en ansøgning om registrering af en betegnelse i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

14

2020/C 72/12

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren som omhandlet i artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

18

2020/C 72/13

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren som omhandlet i artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

25

2020/C 72/14

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til i artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

33

2020/C 72/15

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

38

2020/C 72/16

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren som omhandlet i artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

43

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

UDTALELSER

Europa-Kommissionen

| 5.3.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 72/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 72/1

---

UDTALELSE FRA KOMMISSIONEN

af 3. marts 2020

om planen for bortskaffelse af radioaktivt affald, der fremkommer ved dekommissioneringen og demonteringen af kernekraftværket Krümmel KKK beliggende i den tyske delstat Schleswig-Holstein

(Kun den tyske udgave er autentisk)

(2020/C 72/01)

Nedenstående vurdering foretages i henhold til Euratomtraktatens bestemmelser, uden at dette berører eventuelle yderligere vurderinger, der skal foretages i henhold til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde samt de forpligtelser, der følger heraf og af afledt ret (1).

Den 2. september 2019 modtog Europa-Kommissionen i overensstemmelse med Euratomtraktatens artikel 37 almindelige oplysninger fra den tyske regering om planen for bortskaffelse af radioaktivt affald (2), der fremkommer ved dekommissioneringen og demonteringen af kernekraftværket Krümmel KKK.

På grundlag af disse oplysninger og yderligere oplysninger, som Kommissionen anmodede om den 14. oktober 2019, og som de tyske myndigheder fremsendte den 19. november 2019, og efter høring af ekspertgruppen har Kommissionen udarbejdet følgende udtalelse:

| 1. | Afstanden mellem anlægget og den nærmeste grænse til en anden medlemsstat, som i dette tilfælde er Danmark, er 150 km. |
| --- | --- |

1.

Afstanden mellem anlægget og den nærmeste grænse til en anden medlemsstat, som i dette tilfælde er Danmark, er 150 km.

| 2. | Under normal dekommissionering og demontering, for så vidt angår kernekraftværket Krümmel KKK, er det ikke sandsynligt, at væske- og gasformige radioaktive udslip vil give anledning til en eksponering af sundhedsmæssig betydning af befolkningen i andre medlemsstater ifølge den dosisgrænse, der er fastsat i direktivet om grundlæggende sikkerhedsnormer (3). |
| --- | --- |

2.

Under normal dekommissionering og demontering, for så vidt angår kernekraftværket Krümmel KKK, er det ikke sandsynligt, at væske- og gasformige radioaktive udslip vil give anledning til en eksponering af sundhedsmæssig betydning af befolkningen i andre medlemsstater ifølge den dosisgrænse, der er fastsat i direktivet om grundlæggende sikkerhedsnormer (3).

| 3. | Fast radioaktivt affald lagres midlertidigt på stedet, før det overføres til godkendte behandlings- eller bortskaffelsesanlæg i Tyskland.
  Ikkeradioaktivt fast affald og restaffald, der er undtaget fra lovpligtig kontrol, frigives til bortskaffelse som konventionelt affald eller til genbrug eller genvinding. Dette vil ske i overensstemmelse med kriterierne i direktivet om grundlæggende sikkerhedsnormer. |
| --- | --- |

3.

Fast radioaktivt affald lagres midlertidigt på stedet, før det overføres til godkendte behandlings- eller bortskaffelsesanlæg i Tyskland.

Ikkeradioaktivt fast affald og restaffald, der er undtaget fra lovpligtig kontrol, frigives til bortskaffelse som konventionelt affald eller til genbrug eller genvinding. Dette vil ske i overensstemmelse med kriterierne i direktivet om grundlæggende sikkerhedsnormer.

| 4. | Skulle der ske utilsigtede udledninger af radioaktive stoffer som følge af ulykker af den type og størrelse, der er beskrevet i de almindelige oplysninger, vil de doser, som befolkningen i en anden medlemsstat efter al sandsynlighed vil blive udsat for, ikke være af sundhedsmæssig betydning, jf. de referenceniveauer, som er fastsat i direktivet om grundlæggende sikkerhedsnormer. |
| --- | --- |

4.

Skulle der ske utilsigtede udledninger af radioaktive stoffer som følge af ulykker af den type og størrelse, der er beskrevet i de almindelige oplysninger, vil de doser, som befolkningen i en anden medlemsstat efter al sandsynlighed vil blive udsat for, ikke være af sundhedsmæssig betydning, jf. de referenceniveauer, som er fastsat i direktivet om grundlæggende sikkerhedsnormer.

Kommissionen konkluderer derfor, at gennemførelse af planen for bortskaffelse af radioaktivt affald i enhver form fra dekommissioneringen og demonteringen af dele af kernekraftværket Krümmel KKK i den tyske delstat Schleswig-Holstein, hverken under normal drift eller i tilfælde af ulykker af den type og størrelse, der er beskrevet i de almindelige oplysninger, kan antages at ville medføre en sundhedsmæssigt betydelig radioaktiv kontaminering af en anden medlemsstats vande, jord eller luftrum, jf. de bestemmelser, der er fastsat i direktivet om grundlæggende sikkerhedsnormer.

Udfærdiget i Bruxelles, den 3. marts 2020.

På Kommissionens vegne

Kadri SIMSON

Medlem af Kommissionen

---

(1)  For eksempel skal der i henhold til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde foretages en yderligere vurdering af miljøforholdene. Kommissionen skal her bl.a. gøre opmærksom på bestemmelserne i direktiv 2011/92/EU om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning på miljøet som ændret ved direktiv 2014/52/EU, på direktiv 2001/42/EF om vurdering af bestemte planers og programmers indvirkning på miljøet, på direktiv 92/43/EØF om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter og på direktiv 2000/60/EF om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets vandpolitiske foranstaltninger.

1

(2)  Bortskaffelse af radioaktivt affald skal forstås som »bortskaffelse af radioaktivt spild« som defineret i punkt 1 i Kommissionens henstilling 2010/635/Euratom af 11. oktober 2010 om anvendelse af Euratomtraktatens artikel 37 (EUT L 279 af 23.10.2010, s. 36).

2

(3)  Rådets direktiv 2013/59/Euratom af 5. december 2013 om fastlæggelse af grundlæggende sikkerhedsnormer til beskyttelse mod de farer, som er forbundet med udsættelse for ioniserende stråling (EUT L 13 af 17.1.2014, s. 1).

3

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 5.3.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 72/3 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 72/3

---

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag M.9638 — Hyundai Motor Group/Aptiv/JV)

(EØS-relevant tekst)

(2020/C 72/02)

Den 18. februar 2020 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med det indre marked. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1). Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor, |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor,

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32020M9638. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32020M9638. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten.

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 5.3.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 72/4 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 72/4

---

Euroens vekselkurs (1)

4. marts 2020

(2020/C 72/03)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,1125 |
| JPY | japanske yen | 119,58 |
| DKK | danske kroner | 7,4727 |
| GBP | pund sterling | 0,86850 |
| SEK | svenske kroner | 10,5555 |
| CHF | schweiziske franc | 1,0647 |
| ISK | islandske kroner | 142,20 |
| NOK | norske kroner | 10,3051 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 25,340 |
| HUF | ungarske forint | 334,96 |
| PLN | polske zloty | 4,2968 |
| RON | rumænske leu | 4,8073 |
| TRY | tyrkiske lira | 6,7828 |
| AUD | australske dollar | 1,6794 |
| CAD | canadiske dollar | 1,4862 |
| HKD | hongkongske dollar | 8,6437 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,7667 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,5400 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 314,96 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 16,9784 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 7,7014 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,4848 |
| IDR | indonesiske rupiah | 15 702,94 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,6491 |
| PHP | filippinske pesos | 56,288 |
| RUB | russiske rubler | 73,2180 |
| THB | thailandske bath | 34,866 |
| BRL | brasilianske real | 5,0146 |
| MXN | mexicanske pesos | 21,4105 |
| INR | indiske rupee | 81,5025 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,1125

JPY

japanske yen

119,58

DKK

danske kroner

7,4727

GBP

pund sterling

0,86850

SEK

svenske kroner

10,5555

CHF

schweiziske franc

1,0647

ISK

islandske kroner

142,20

NOK

norske kroner

10,3051

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

25,340

HUF

ungarske forint

334,96

PLN

polske zloty

4,2968

RON

rumænske leu

4,8073

TRY

tyrkiske lira

6,7828

AUD

australske dollar

1,6794

CAD

canadiske dollar

1,4862

HKD

hongkongske dollar

8,6437

NZD

newzealandske dollar

1,7667

SGD

singaporeanske dollar

1,5400

KRW

sydkoreanske won

1 314,96

ZAR

sydafrikanske rand

16,9784

CNY

kinesiske renminbi yuan

7,7014

HRK

kroatiske kuna

7,4848

IDR

indonesiske rupiah

15 702,94

MYR

malaysiske ringgit

4,6491

PHP

filippinske pesos

56,288

RUB

russiske rubler

73,2180

THB

thailandske bath

34,866

BRL

brasilianske real

5,0146

MXN

mexicanske pesos

21,4105

INR

indiske rupee

81,5025

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

V Øvrige meddelelser

ADMINISTRATIVE PROCEDURER

Europa-Kommissionen

| 5.3.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 72/5 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 72/5

---

MEDDELELSE OM ALMINDELIG UDVÆLGELSESPRØVE

(2020/C 72/04)

Det Europæiske Personaleudvælgelseskontor (EPSO) afholder følgende almindelige udvælgelsesprøver:

| | EPSO/AD/375/20 — DANSKSPROGEDE (DA) JURISTLINGVISTER (AD7) |
| --- | --- |

EPSO/AD/375/20 — DANSKSPROGEDE (DA) JURISTLINGVISTER (AD7)

| | EPSO/AD/376/20 — GRÆSKSKSPROGEDE (EL) JURISTLINGVISTER (AD7) |
| --- | --- |

EPSO/AD/376/20 — GRÆSKSKSPROGEDE (EL) JURISTLINGVISTER (AD7)

| | EPSO/AD/377/20 — FRANSKSPROGEDE (FR) JURISTLINGVISTER (AD7) |
| --- | --- |

EPSO/AD/377/20 — FRANSKSPROGEDE (FR) JURISTLINGVISTER (AD7)

| | EPSO/AD/378/20 — KROATISKSPROGEDE (HR) JURISTLINGVISTER (AD7) |
| --- | --- |

EPSO/AD/378/20 — KROATISKSPROGEDE (HR) JURISTLINGVISTER (AD7)

| | EPSO/AD/379/20 — POLSKSKSPROGEDE (PL) JURISTLINGVISTER (AD7) |
| --- | --- |

EPSO/AD/379/20 — POLSKSKSPROGEDE (PL) JURISTLINGVISTER (AD7)

Meddelelsen om udvælgelsesprøve er offentliggjort på 24 sprog i Den Europæiske Unions Tidende C 72 A af 5. marts 2020.

Yderligere oplysninger findes på EPSO's hjemmeside: https://epso.europa.eu/home_da.

---

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

| 5.3.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 72/6 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 72/6

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag M.9722 — Asterion/Swiss/EDF/Energy Asset)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(EØS-relevant tekst)

(2020/C 72/05)

1.

Anmeldelsen vedrører følgende virksomheder:

| — | Asterion Industrial Partners SGEIC, S.A. (»Asterion«, Spanien) |
| --- | --- |

—

Asterion Industrial Partners SGEIC, S.A. (»Asterion«, Spanien)

| — | Swiss Life Asset Management AG (»SLAM«, Schweiz) |
| --- | --- |

—

Swiss Life Asset Management AG (»SLAM«, Schweiz)

| — | Electricité de France SA (»EDF«, Frankrig) |
| --- | --- |

—

Electricité de France SA (»EDF«, Frankrig)

| — | Energy Assets Group (»EAG«, Det Forenede Kongerige). |
| --- | --- |

—

Energy Assets Group (»EAG«, Det Forenede Kongerige).

Asterion, SLAM og EDF erhverver fælles kontrol, jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b), over hele EAG.

Den planlagte fusion gennemføres gennem opkøb af aktier.

2.

| — | Asterion er et uafhængigt investeringsforvaltningsselskab, der har fokus på europæisk infrastruktur |
| --- | --- |

—

Asterion er et uafhængigt investeringsforvaltningsselskab, der har fokus på europæisk infrastruktur

| — | SLAM er en førende europæisk leverandør af helhedsløsninger inden for livsforsikring, pension og finansiering til både privatpersoner og virksomheder |
| --- | --- |

—

SLAM er en førende europæisk leverandør af helhedsløsninger inden for livsforsikring, pension og finansiering til både privatpersoner og virksomheder

| — | EDF er aktiv på elektricitetsmarkedet (produktion, engros, handel, transmission, distribution og forsyning) samt inden for forsyning af gas- og energitjenester og genanvendelse af affald |
| --- | --- |

—

EDF er aktiv på elektricitetsmarkedet (produktion, engros, handel, transmission, distribution og forsyning) samt inden for forsyning af gas- og energitjenester og genanvendelse af affald

| — | EAG udbyder måle- og datatjenester inden for gas og elektricitet til de industrielle og kommercielle segmenter i Storbritannien. EAG udbyder også tjenester inden for konstruktion og tilpasning af multiforsyningsnetværk til beboelsessegmentet samt de industrielle og kommercielle segmenter i Storbritannien. EAG kontrolleres i øjeblikket i fællesskab af Alinda Capital Partners III Ltd og Hermes GPE LLP. |
| --- | --- |

—

EAG udbyder måle- og datatjenester inden for gas og elektricitet til de industrielle og kommercielle segmenter i Storbritannien. EAG udbyder også tjenester inden for konstruktion og tilpasning af multiforsyningsnetværk til beboelsessegmentet samt de industrielle og kommercielle segmenter i Storbritannien. EAG kontrolleres i øjeblikket i fællesskab af Alinda Capital Partners III Ltd og Hermes GPE LLP.

3.

Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure for behandling af bestemte fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2).

4.

Alle bemærkninger skal være Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse. Angiv altid referencen:

M.9722 — Asterion/Swiss/EDF/Energy Asset.

Bemærkningerne kan sendes til Kommissionen pr. e-mail, fax eller brev. Benyt venligst følgende kontaktoplysninger:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postadresse:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIEN |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»fusionsforordningen«).

1

(2)  EUT C 366 af 14.12.2013, s. 5.

2

---

| 5.3.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 72/8 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 72/8

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag M.9749 — Glencore Energy UK/Ørsted LNG Business)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(EØS-relevant tekst)

(2020/C 72/06)

1.

Anmeldelsen vedrører følgende virksomheder:

| — | Glencore Energy UK Ltd, der kontrolleres af Glencore plc (»Glencore«, Schweiz) |
| --- | --- |

—

Glencore Energy UK Ltd, der kontrolleres af Glencore plc (»Glencore«, Schweiz)

| — | Ørsted’s LNG-forretning, der kontrolleres af Ørsted A/S (»Ørsted«, Danmark). |
| --- | --- |

—

Ørsted’s LNG-forretning, der kontrolleres af Ørsted A/S (»Ørsted«, Danmark).

Glencore Energy erhverver enekontrol, jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b), over Ørsted’s LNG-forretning. Den planlagte fusion gennemføres gennem opkøb af aktiver.

2.

| — | Glencore: større verdensomspændende selskab, der udvinder forskellige naturressourcer og er storproducent og udbyder af en række råvarer |
| --- | --- |

—

Glencore: større verdensomspændende selskab, der udvinder forskellige naturressourcer og er storproducent og udbyder af en række råvarer

| — | Ørsted’s LNG-forretning: kontraktlige ordninger om opbevaring af flydende naturgas (»LNG«), genforgasningskapacitet og transmissionstjenester ved Gate Terminal i Nederlandene og en række aftaler om køb og salg af LNG. |
| --- | --- |

—

Ørsted’s LNG-forretning: kontraktlige ordninger om opbevaring af flydende naturgas (»LNG«), genforgasningskapacitet og transmissionstjenester ved Gate Terminal i Nederlandene og en række aftaler om køb og salg af LNG.

3.

Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure for behandling af bestemte fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2).

4.

Alle bemærkninger skal være Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse. Angiv altid referencen:

M.9749 — Glencore Energy UK/Ørsted LNG Business.

Bemærkningerne kan sendes til Kommissionen pr. e-mail, fax eller brev. Benyt venligst følgende kontaktoplysninger:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postadresse:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIEN |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»fusionsforordningen«).

1

(2)  EUT C 366 af 14.12.2013, s. 5.

2

---

| 5.3.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 72/9 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 72/9

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag M.9626 — PKN Orlen/Energa)

(EØS-relevant tekst)

(2020/C 72/07)

1.

Anmeldelsen vedrører følgende virksomheder:

| — | PKN Orlen S.A. (»Orlen«, Polen) |
| --- | --- |

—

PKN Orlen S.A. (»Orlen«, Polen)

| — | Energa S.A. (»Energa«, Polen). |
| --- | --- |

—

Energa S.A. (»Energa«, Polen).

Orlen erhverver kontrol, jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b), over hele Energa.

Den planlagte fusion gennemføres gennem et offentligt overtagelsestilbud fremsat den 5. december 2019.

2.

| — | Orlen: olie- og gasselskab, som er aktive inden for engros- og detailmarkederne for raffinerede olieprodukter i Polen, Østrig, Tjekkiet, Estland, Letland, Litauen, Tyskland og Slovakiet. Virksomheden beskæftiger sig også med produktion og engrossalg af elektricitet i Polen |
| --- | --- |

—

Orlen: olie- og gasselskab, som er aktive inden for engros- og detailmarkederne for raffinerede olieprodukter i Polen, Østrig, Tjekkiet, Estland, Letland, Litauen, Tyskland og Slovakiet. Virksomheden beskæftiger sig også med produktion og engrossalg af elektricitet i Polen

| — | Energa: energiselskab, der er aktivt inden for produktion og engrossalg, distribution, detailforsyning af elektricitet samt andre energirelaterede aktiviteter i Polen. |
| --- | --- |

—

Energa: energiselskab, der er aktivt inden for produktion og engrossalg, distribution, detailforsyning af elektricitet samt andre energirelaterede aktiviteter i Polen.

3.

Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis er omfattet af fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil.

4.

Alle bemærkninger skal være Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse. Angiv altid referencen:

M.9626 — PKN Orlen/Energa

Bemærkningerne kan sendes til Kommissionen pr. e-mail, fax eller brev. Benyt venligst følgende kontaktoplysninger:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postadresse:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIEN |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»fusionsforordningen«).

1

---

| 5.3.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 72/10 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 72/10

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag M.9789 — CMA CGM/CMP/Terminal Link)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(EØS-relevant tekst)

(2020/C 72/08)

1.

Anmeldelsen vedrører følgende virksomheder:

| — | CMA CGM S.A. (»CMA CGM«, Frankrig) |
| --- | --- |

—

CMA CGM S.A. (»CMA CGM«, Frankrig)

| — | China Merchants Port Holdings Company Limited (»CMP«, Hongkong SAR) |
| --- | --- |

—

China Merchants Port Holdings Company Limited (»CMP«, Hongkong SAR)

| — | CMA CGM Port Terminals (Frankrig) og Terminal Link Holding Pte. Ltd. (Singapore) (tilsammen »terminalaktiverne«), der skal overføres til Terminal Link S.A.S. (»Terminal Link«, Frankrig), et allerede eksisterende joint venture, der kontrolleres af CMA CGM og CMP. |
| --- | --- |

—

CMA CGM Port Terminals (Frankrig) og Terminal Link Holding Pte. Ltd. (Singapore) (tilsammen »terminalaktiverne«), der skal overføres til Terminal Link S.A.S. (»Terminal Link«, Frankrig), et allerede eksisterende joint venture, der kontrolleres af CMA CGM og CMP.

CMA CGM og CMP erhverver gennem deres fælleskontrollerede virksomhed Terminal Link fælles kontrol, jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b), og artikel 3, stk. 4, over målvirksomheden.

Den planlagte fusion gennemføres gennem opkøb af aktier.

2.

| — | CMA CGM: global aktør inden for containerskibsfart, havneterminaltjenester, spedition og kontraktlogistiktjenester på verdensplan |
| --- | --- |

—

CMA CGM: global aktør inden for containerskibsfart, havneterminaltjenester, spedition og kontraktlogistiktjenester på verdensplan

| — | CMP: global havneudvikler, investor og operatør, der driver containerterminaler primært i Kina, samt i Sydasien, Afrika, Nord-, Syd- og Mellemamerika, Oceanien og Europa |
| --- | --- |

—

CMP: global havneudvikler, investor og operatør, der driver containerterminaler primært i Kina, samt i Sydasien, Afrika, Nord-, Syd- og Mellemamerika, Oceanien og Europa

| — | terminalaktiverne: kapitalandele i forskellige terminaler i Kina, Vietnam, Thailand, Singapore, Jamaica, Ukraine, Irak, Indien og Nederlandene. |
| --- | --- |

—

terminalaktiverne: kapitalandele i forskellige terminaler i Kina, Vietnam, Thailand, Singapore, Jamaica, Ukraine, Irak, Indien og Nederlandene.

3.

Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure for behandling af bestemte fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2).

4.

Alle bemærkninger skal være Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse. Angiv altid referencen:

M.9789 — CMA CGM/CMP/Terminal Link.

Bemærkningerne kan sendes til Kommissionen pr. e-mail, fax eller brev. Benyt venligst følgende kontaktoplysninger:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postadresse:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIEN |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»fusionsforordningen«).

1

(2)  EUT C 366 af 14.12.2013, s. 5.

2

---

| 5.3.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 72/12 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 72/12

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag M.9765 — AustralianSuper/Peel Group/DWS/Peel Ports)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(EØS-relevant tekst)

(2020/C 72/09)

1.

Anmeldelsen vedrører følgende virksomheder:

| — | AustralianSuper Group (»AustralianSuper«, Australien) |
| --- | --- |

—

AustralianSuper Group (»AustralianSuper«, Australien)

| — | DWS Group & GmbH Co KgaA (»DWS«, Tyskland), der kontrolleres af Deutsche Bank AG (Tyskland) |
| --- | --- |

—

DWS Group & GmbH Co KgaA (»DWS«, Tyskland), der kontrolleres af Deutsche Bank AG (Tyskland)

| — | Peel Group (»Peel Group«, Det Forenede Kongerige) |
| --- | --- |

—

Peel Group (»Peel Group«, Det Forenede Kongerige)

| — | Peel Ports Holdings Limited (»Peel Ports«, Det Forenede Kongerige), der kontrolleres i fællesskab af DWS og Peel Group. |
| --- | --- |

—

Peel Ports Holdings Limited (»Peel Ports«, Det Forenede Kongerige), der kontrolleres i fællesskab af DWS og Peel Group.

AustralianSuper, DWS og Peel Group erhverver fælles kontrol, jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b), og artikel 3, stk. 4, over Peel Ports.

Den planlagte fusion gennemføres gennem opkøb af aktier.

2.

| — | AustralianSuper: pensionskasse med primære investeringer i Australien |
| --- | --- |

—

AustralianSuper: pensionskasse med primære investeringer i Australien

| — | DWS: Kapitalforvaltningsselskab, der er aktivt på verdensplan |
| --- | --- |

—

DWS: Kapitalforvaltningsselskab, der er aktivt på verdensplan

| — | Peel Group: investeringsselskab med en lang række interesser, herunder ejendom, vindmølleparker og hoteller, primært aktivt i Det Forenede Kongerige |
| --- | --- |

—

Peel Group: investeringsselskab med en lang række interesser, herunder ejendom, vindmølleparker og hoteller, primært aktivt i Det Forenede Kongerige

| — | Peel Ports: havnetjenester, søtransport og marine støttetjenester på forskellige steder, herunder i Det Forenede Kongerige, Irland, Nederlandene og Australien. |
| --- | --- |

—

Peel Ports: havnetjenester, søtransport og marine støttetjenester på forskellige steder, herunder i Det Forenede Kongerige, Irland, Nederlandene og Australien.

3.

Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure for behandling af bestemte fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2).

4.

Alle bemærkninger skal være Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse. Angiv altid referencen:

M.9765 — AustralianSuper/Peel Group/DWS/Peel Ports.

Bemærkningerne kan sendes til Kommissionen pr. e-mail, fax eller brev. Benyt venligst følgende kontaktoplysninger:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postadresse:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIEN |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»fusionsforordningen«).

1

(2)  EUT C 366 af 14.12.2013, s. 5.

2

---

| 5.3.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 72/13 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 72/13

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag: M.9517 — Mylan/Upjohn)

(EØS-relevant tekst)

(2020/C 72/10)

1.

Anmeldelsen vedrører følgende virksomheder:

| — | Mylan N.V. (»Mylan«, Nederlandene) |
| --- | --- |

—

Mylan N.V. (»Mylan«, Nederlandene)

| — | Upjohn Inc. (»Upjohn«, Kina), der kontrolleres af Pfizer Inc. (»Pfizer«, USA). |
| --- | --- |

—

Upjohn Inc. (»Upjohn«, Kina), der kontrolleres af Pfizer Inc. (»Pfizer«, USA).

Mylan fusionerer med Upjohn til én virksomhed, jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), gennem en række transaktioner, herunder overførsel af aktier og aktiver.

2.

| — | Mylan udvikler, udsteder licenser til, fremstiller, markedsfører og distribuerer generiske og varemærkede generiske lægemidler og speciallægemidler foruden receptfrie lægemidler og forbrugsvarer til personlig sundhedspleje. |
| --- | --- |

—

Mylan udvikler, udsteder licenser til, fremstiller, markedsfører og distribuerer generiske og varemærkede generiske lægemidler og speciallægemidler foruden receptfrie lægemidler og forbrugsvarer til personlig sundhedspleje.

| — | Upjohn er en forretningsenhed i Pfizer, der varetager en portefølje af ikkepatenterede og generiske lægemidler, samt en generisk virksomhed i USA under Greenstone LLC. |
| --- | --- |

—

Upjohn er en forretningsenhed i Pfizer, der varetager en portefølje af ikkepatenterede og generiske lægemidler, samt en generisk virksomhed i USA under Greenstone LLC.

3.

Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis er omfattet af fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil.

4.

Alle bemærkninger skal være Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse. Angiv altid referencen:

M.9517 — Mylan/Upjohn.

Bemærkningerne kan sendes til Kommissionen pr. e-mail, fax eller brev. Benyt venligst følgende kontaktoplysninger:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postadresse:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIEN |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»fusionsforordningen«).

1

---

ANDET

Europa-Kommissionen

| 5.3.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 72/14 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 72/14

---

Offentliggørelse af en ansøgning om registrering af en betegnelse i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

(2020/C 72/11)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1), senest tre måneder efter datoen for offentliggørelsen.

ENHEDSDOKUMENT

»Mele del Trentino«

EU-nr.: PGI-IT-02320 — 7. august 2017

BOB ( )BGB (X)

1.   Betegnelse

»Mele del Trentino«

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Italien

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1.   Produkttype

Kategori 1.6. Frugt, grøntsager og korn, også forarbejdet

3.2.   Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

Æblet »Mele del Trentino« BGI produceres af sorterne Golden Delicious, Red Delicious, Gala, Fuji, Morgenduft, Granny Smith, Reinette og Pinova og af hermed forbundne kloner og mutationer, af arten Malus x domestica, Borkh, dvs. det almindelige æbletræ.

Alle æbler med betegnelsen »Mele del Trentino« er af mellemstørrelse, har hvidt frugtkød, en mildt syrlig smag og glat skræl, undtagen sorten »antica« [»den gamle«] Reinette.

Ved overgang til forbrug skal frugten være hel og frisk og se sund ud, være ren og fri for fremmede stoffer og lugte, og formen skal være keglerund (Golden, Red Delicious og Pinova), rund (Gala, Fuji, Morgenduft og Granny Smith) og fladtrykt (Reinette). Farven varierer fra grøn til gul og eventuelt rosa (Golden), fra grøn til gul med en rød overfladefarve (Red Delicious, Fuji og Morgenduft), orangerød til højrød overfladefarve (Gala og Pinova), rødbrun skræl (Reinette) og grøn med undertiden let rosa toner (Granny Smith).

Frugtkødets fasthed skal være mindst 5,5 kg pr. cm2 (Fuji, Granny Smith og Pinova) og 5 kg pr. cm2 (Golden, Red Delicious, Gala, Morgenduft og Reinette). Fastheden måles to måneder efter høsten, og inden æblerne forlader pakkeriet.

Størrelsen skal være mindst 65 mm for alle sorter undtagen Gala (60 mm).

Mindstekravene for handelsklasse for »Mele del Trentino« BGB, der er bestemt til forbrug i frisk tilstand, findes i EU-lovgivningen vedrørende klasse »Ekstra« og klasse I (første).

Sukkerindholdet skal være mindst 12°Bx (Fuji), 11°Bx (Golden og Pinova), 10,5°Bx (Gala), 10°Bx (Morgenduft og Granny) og 9°Bx (Red Delicious og Reinette).

To måneder efter høsten må frugtens maksimale syreindhold (mEq NaOH pr. 100 g) ikke overstige 10 (Red og Gala), 15 (Golden og Morgenduft) og 25 (Reinette, Fuji, Granny og Pinova).

Det samlede indhold af polyfenoler i hele frugten skal to måneder efter høsten ligge over 400 mg pr. kg (Reinette) og 200 mg pr. kg (øvrige sorter).

Æbler, der udelukkende er bestemt til forarbejdning, er underlagt alle de krav, der er fastsat i varespecifikationen, undtagen kategori, størrelse og fasthed. Sådanne frugter må mærkes med »Mele del Trentino« BGB, men må ikke sælges som sådan til slutforbrugeren.

Andre forædlede æblesorter, der stammer fra forskning i sorter, kan også anvendes til fremstilling af »Mele del Trentino« BGB, forudsat det gennem forsøg og dokumentation er godtgjort, at frugtens produktionsmetode og kvalitative egenskaber overholder varespecifikationen.

3.3.   Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

—

3.4.   Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Produktionen skal finde sted i det afgrænsede geografiske område (frugtplantagerne skal ligge i området).

3.5.   Særlige regler for udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som den registrerede betegnelse henviser til

—

3.6.   Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

Ordlyd og/eller symboler, der henviser til betegnelser, virksomheder, fællesmærker eller individuelt markedsførte mærker kan bruges sammen med ordlyden »I.G.P. Mele del Trentino« og EU-symbolet for BGB. Klistermærker kan påsættes frugten. Klistermærkerne kan have ordlyden »I.G.P Mele del Trentino«.

4.   Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

Området ligger inden for den selvstyrende provins Trentos grænser.

5.   Tilknytning til det geografiske område

Den beskyttede geografiske betegnelse »Mele del Trentino« har en tilknytning til det geografiske produktionsområde, som bygger på et omdømme, hvis historie går langt tilbage i tiden og har muliggjort opbygningen af solide relationer med kunderne. De værdsætter æblets særlige kvalitetsmæssige kendetegn og særlige karakteristika og genkender dem ved deres højere salgspriser.

Priser: På de vigtigste italienske frugt- og grøntsagsmarkeder klassificeres æblet »Mele del Trentino« som en særskilt kategori og prissættes gennemsnitligt 5-20 % højere end de øvrige (Prislister fra frugt- og grøntsagsmarkeder i Milano, Torino, Rom, Bologna og Verona, 1981-2013).

De højere salgspriser har også indvirkning på detailpriserne på de lokale markeder, hvor der ofte ses skilte, der anvender betegnelsen »Mele del Trentino«, selv når der er tale om æbler med oprindelse andetsteds. Formålet er at gøre frugten mere attraktiv for forbrugerne, hvilket bekræfter det fortrinlige omdømme og særpræg, som æblet »Mele del Trentino« har. (Fotodokumentation)

Markedsundersøgelser: Nedennævnte undersøgelse giver et videnskabeligt grundlag for at måle det omdømme, som forbrugernes valg og de priser, de er villige til at betale for at opnå anerkendt høj kvalitet, tydeliggør:

| — | Undersøgelse foretaget af Osservatorio Produzioni Trentine [Trentinos erhvervsobservationsorgan] og CRA, 2010: 62,5 % af store detailhandelskæders indkøbere anfører, at »Mele del Trentino« er af høj kvalitet. Samlet set konkluderes det, at: »»Mele del Trentino«-æbler er kendt af alle indkøbere og sælges af alle kæder«, »Sammen med vin er det den varekategori, der har det mest positive image«, »Produkterne er velkendte og har længe været tilgængelige. De har således deres faste plads på varehylderne«,
  »Det er den varekategori, der oftest forbindes spontant med Trentino« (Handels-, industri og håndværkskammeret, 2010). |
| --- | --- |

—

Undersøgelse foretaget af Osservatorio Produzioni Trentine [Trentinos erhvervsobservationsorgan] og CRA, 2010: 62,5 % af store detailhandelskæders indkøbere anfører, at »Mele del Trentino« er af høj kvalitet. Samlet set konkluderes det, at: »»Mele del Trentino«-æbler er kendt af alle indkøbere og sælges af alle kæder«, »Sammen med vin er det den varekategori, der har det mest positive image«, »Produkterne er velkendte og har længe været tilgængelige. De har således deres faste plads på varehylderne«,
  »Det er den varekategori, der oftest forbindes spontant med Trentino« (Handels-, industri og håndværkskammeret, 2010).

Kulinarisk tradition og gastronomiske ruter: I Trentino præges madlavningen af de forskellige måder, hvorpå »Mele del Trentino«-æblerne indgår i traditionelle lokale desserter og kager. Nævnes kan særlig strudel, æblekage og æblebeignets. I samlinger af gamle håndskrevne opskriftsbøger, der stammer fra 1500-tallet (kommunebiblioteket i Riva del Garda), nævnes mange forskellige typer, og i dag er »Mele del Trentino«-æbler stadig en oplagt ingrediens i æbletærter og -strudel (Sale e Pepe, 1997) takket være deres fasthed, som de beholder selv efter tilberedning. Cameos og Paneangelis opskriftsbog Dolciricette indeholder en »Torta di Mele del Trentino« [»Mele del Trentino-kage«].

Der blev afholdt en større begivenhed — »Mela: gusto con arte« — på Palazzo Roccabruna i december 2005. Den havde til formål at styrke den gastronomiske, videnskabelige og historisk/kunstneriske profil for »Mele del Trentino« og bød på forslag til slowfoodmenuer som helt og holdent er baseret på disse æbler. (Il Tempo, 2. december 2005).

Allerede i 1970’erne blev der i Trento anstillet overvejelser over egenskaber hos »Mela del Trentino« egenskaber (La mela, il frutto dal volto umano: aspetti nutrizionali delle Mele del Trentino, C. Sirtori, 1974).

»Mele del Trentino« er ofte blevet sat i forbindelse med sport (basketball, fodbold, kajak og cykling) (Frutta del Trentino, 1984, 1985).

»Mele del Trentino« i medierne: Der har været indslag om »Mele del Trentino« i programmer inden for underholdning, kultur, miljø og madlavning på nationale tv-kanaler som Unomattina (2011) (mad og vin — kvaliteten af æblet »Mele del Trentino«), Geo & Geo (2013) »Le mele del Trentino protagoniste« i »Geo« på Rai3 (æbler af høj kvalitet), Lineaverde (2016) »La mela del Trentino: una storia lunga secoli« (forbindelsen mellem frugtens kvalitet og klimaet), Verissimo (2012) og »A Roma lo chef Pierri presenta un nuovo panino utilizzando mele del Trentino«. I 2015 indeholdt avisen Il Sole 24 Ores økonomisektion en omtale af, hvordan omdømmet host »Mele del Trentino« er en hovedfaktor i eksporten af forarbejdede produkter.

Klimaforholdene i det område, hvor »Mele del Trentino«-æblerne produceres, er kendetegnet ved deres »alpine« karakter, også i lavtliggende områder, hvilket direkte påvirker produktets kvalitet.

Det alpine klima er kendetegnet ved korte, kølige somre med hyppigt tordenvejr og strenge snevintre.

De karakteristiske kendetegn ved Trentinos klima, som påvirker frugtens kvalitet, er temperaturerne igennem hele vækstsæsonen, temperatursvingningerne og vindsystemet (luftens klarhed og solstrålingen).

| — | Kolde forårstemperaturer: De medfører større celledeling, hvorimod væksten i cellevoluminerne er lavere. Det større antal cellevægge giver større bidefasthed, hvilket giver den karakteristiske fornemmelse af sprødhed i frugten takket være den større saftspændthed og trykfasthed (bid). Denne egenskab er forskningsmæssigt dokumenteret af en teksturanalysator (TA-XTplus) (Corollaro et al., 2013). |
| --- | --- |

—

Kolde forårstemperaturer: De medfører større celledeling, hvorimod væksten i cellevoluminerne er lavere. Det større antal cellevægge giver større bidefasthed, hvilket giver den karakteristiske fornemmelse af sprødhed i frugten takket være den større saftspændthed og trykfasthed (bid). Denne egenskab er forskningsmæssigt dokumenteret af en teksturanalysator (TA-XTplus) (Corollaro et al., 2013).

| — | Kolde dag- og nattemperaturer om sommeren: De indebærer, at fotosyntesen i området ikke afbrydes om dagen, sådan som det sker ved temperaturer over 30 °C (Kriedemann og Smart, 1971), eller af, at oxidationsprocesserne nedsættes om natten. Disse fænomener skulle sænke syreindholdet (et vigtig element i en velafbalanceret, tiltalende smag). Desuden betyder de kølige nattetemperaturer, at aromastofferne og polyfenolerne bevares. |
| --- | --- |

—

Kolde dag- og nattemperaturer om sommeren: De indebærer, at fotosyntesen i området ikke afbrydes om dagen, sådan som det sker ved temperaturer over 30 °C (Kriedemann og Smart, 1971), eller af, at oxidationsprocesserne nedsættes om natten. Disse fænomener skulle sænke syreindholdet (et vigtig element i en velafbalanceret, tiltalende smag). Desuden betyder de kølige nattetemperaturer, at aromastofferne og polyfenolerne bevares.

| — | Lave temperaturer i modningsfasen: »Mele del Trentino« udsættes også for lave temperaturer i modningsfasen. Det medfører, at modningen er langsommere, at frugten forbliver på træet længere, og at høsten foregår markant senere, hvorved der opbygges flere af de stoffer, der dannes af fotosyntesen. |
| --- | --- |

—

Lave temperaturer i modningsfasen: »Mele del Trentino« udsættes også for lave temperaturer i modningsfasen. Det medfører, at modningen er langsommere, at frugten forbliver på træet længere, og at høsten foregår markant senere, hvorved der opbygges flere af de stoffer, der dannes af fotosyntesen.

| — | Temperatursvingning mellem dag og nat: De betydelige temperaturforskelle mellem dag og nat (T maks. - T min. = 50 % eller derover) fremmer en øget farvning af skindet, noget som påskønnes af forbrugerne, der er villige til at betale mere for denne æstetiske egenskab. |
| --- | --- |

—

Temperatursvingning mellem dag og nat: De betydelige temperaturforskelle mellem dag og nat (T maks. - T min. = 50 % eller derover) fremmer en øget farvning af skindet, noget som påskønnes af forbrugerne, der er villige til at betale mere for denne æstetiske egenskab.

| — | Vindsystemet: Vinden er kraftig i Trentino. Tåge og dis forekommer praktisk taget ikke, luften er klarere og solstrålingen er større. Dermed kan der opbygges flere af de stoffer, der dannes af fotosyntesen. |
| --- | --- |

—

Vindsystemet: Vinden er kraftig i Trentino. Tåge og dis forekommer praktisk taget ikke, luften er klarere og solstrålingen er større. Dermed kan der opbygges flere af de stoffer, der dannes af fotosyntesen.

Frugtavlernes erfaring og professionalisme er afgørende for at opnå frugt af høj kvalitet. De tilpasser sig de særlige forhold, der gør sig gældende det pågældende år, og anvender dyrknings- og beskæringsmetoder, der bygger på dyrkningsområdets frugtavlstraditioner, samtidig med at de i videst muligt omfang tager hensyn til teknologisk innovation, således at soleksponeringen maksimeres.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

(Artikel 6, stk. 1, andet afsnit, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 668/2014)

Den konsoliderede udgave af varespecifikationen kan ses på webstedet: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

eller:

ved at gå direkte til det italienske landbrugs-, fødevare- og skovbrugsministeriums hjemmeside (www.politicheagricole.it) og klikke på »Qualità« (øverst i midten), derefter på »Prodotti DOP IGP STG« (i venstre side) og til sidst på »Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE«.

---

(1)  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

---

| 5.3.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 72/18 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 72/18

---

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren som omhandlet i artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

(2020/C 72/12)

Denne meddelelse offentliggøres i overensstemmelse med artikel 17, stk. 5, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELELSE OM GODKENDELSE AF EN STANDARDÆNDRING

»Bonnezeaux«

Referencenummer: PDO-FR-A0926-AM02

Meddelelsesdato: 14. november 2019

BESKRIVELSE AF OG BEGRUNDELSE FOR DEN GODKENDTE ÆNDRING

1.   Geografisk område

Det geografiske område ændres som følger: »Alle etaper af produktionen finder sted i det geografiske område, hvis perimeter omfatter følgende kommunes område i departementet Maine-et-Loire efter den officielle geokode fra 2018: Bellevigne-en-Layon (tidligere område i den delegerede kommune Thouarcé).

Det kortmateriale, der viser det geografiske område, kan ses på webstedet for Institut national de l’origine et de la qualité. «

Redaktionel ændring: På den nye liste over de administrative enheder er der taget højde for sammenlægninger eller andre ændringer af det administrative område, som har fundet sted efter produktspecifikationens godkendelse. For at forbedre retssikkerheden er denne liste opstillet på grundlag af den gældende version af den officielle geokode, som INSEE udgiver hvert år. Det geografiske områdes perimeter forbliver helt den samme.

Endelig nævnes det, at det kortmateriale, der viser det geografiske område, er tilgængeligt på INAO’s websted med henblik på en bedre information af offentligheden.

Som følge heraf ændres punkt 6 i enhedsdokumentet om det geografiske område.

2.   Område i umiddelbar nærhed

I kapitel 1, afsnit IV, punkt 3, erstattes listen over kommuner med følgende:

»Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (tidligere områder i de delegerede kommuner Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou og Rablay-sur-Layon), Blaison-Saint-Sulpice (tidligere områder i de delegerede kommuner Blaison-Gohier og Saint-Sulpice), Brissac Loire Aubance (tidligere områder i de delegerede kommuner Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire, Saulgé-l’Hôpital og Vauchrétien), Brossay, Chalonnes-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (tidligere områder i de delegerede kommuner Chanzeaux og Valanjou), Denée, Doué-en-Anjou (tidligere område i den delegerede kommune Brigné), Les Garennes-sur-Loire (tidligere områder i de delegerede kommuner Juigné-sur-Loire og Saint-Jean-des-Mauvrets), Lys-Haut-Layon (tidligere område i den delegerede kommune Tigné), Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Rochefort-sur-Loire, Saint-Melaine-sur-Aubance, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Terranjou (tidligere områder i de delegerede kommuner Chavagnes, Martigné-Briand og Notre-Dame-d’Allençon) og Val-du-Layon (tidligere områder i de delegerede kommuner Saint-Aubin-de-Luigné og Saint-Lambert-du-Lattay).«

Dette gør det muligt at tage højde for de forskellige kommunesammenlægninger, der har fundet sted siden den sidste version af produktspecifikationen. Perimeteren for området i umiddelbar nærhed forbliver helt den samme.

Som følge heraf ændres punkt 9 i enhedsdokumentet om de supplerende betingelser.

3.   Bestemmelse om miljøvenlig jordbrugsdrift

Bestemmelse om miljøvenlig jordbrugsdrift

I kapitel 1, afsnit IV, punkt 2, tilføjes følgende: »Et kontrolleret selvsået eller sået plantedække er obligatorisk mellem rækkerne. Såfremt et sådant plantedække ikke findes, foretager vinavleren jordbearbejdning for at sikre kontrollen med den selvsåede vegetation eller begrunder brugen af biologiske bekæmpelsesmidler, som de offentlige myndigheder har godkendt til vindyrkning. Såfremt der anvendes biologisk ukrudtsbekæmpelse på en parcel, er det forbudt at anvende andre ukrudtsbekæmpelsesmidler. «

Denne ændring sker i tråd med den aktuelle udvikling i praksis hos vinavlere, der foretrækker dyrkning efter agroøkologiske principper på hele vindyrkningsarealet i Anjou. Den afspejler, at miljøhensynet i stadig voksende grad integreres i de tekniske produktionsmetoder. Ved at fremme plantedække eller indføre mekanisk ukrudtsbekæmpelse eller bruge af biologiske bekæmpelsesmidler reduceres anvendelsen af kemisk ukrudtsbekæmpelse. Denne reduktion i anvendelsen af ukrudtsbekæmpelsesmidler skal føre til bedre beskyttelse af vindyrkningsjorden og bevarelse af dens naturlige funktioner (frugtbarhed, biodiversitet og biologisk rensning), hvilket bidrager til vinenes kvalitet og autenticitet og styrker begrebet »terroir«.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

4.   Forbud mod vinhøst

Forbud mod vinhøst

I kapitel 1, afsnit VII, nr. 1, litra a), udgår sætningen »Startdatoen for vinhøsten er fastsat i henhold til bestemmelserne i artikel D. 645-6 i den franske lov om landbrug og havfiskeri (code rural et de la pêche maritime). «

Fastsættelsen af en startdato for vinhøsten er i dag ikke længere nødvendigt, eftersom vinavlerne nu råder over en bred vifte af redskaber, der sætter dem i stand til at vurdere druernes modning mere nøjagtigt. Hver vinavler råder over et vist antal anordninger og udstyr, såvel egne som fællesejede, der gør det muligt præcist at bestemme den optimale dato for høstens start på hver parcel i henhold til produktionsmålene.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

5.   Gæringskapacitet

Gæringskapacitet

I kapitel 1, afsnit IX, punkt 1, litra c), erstattes sætningen: »Enhver vinavler skal råde over en gæringskapacitet til vinfremstilling, som er mindst 1,4 gange så stor som bedriftens gennemsnitlige udbytte i de forudgående fem år« med sætningen: »Enhver vinavler skal råde over en gæringskapacitet til vinfremstilling, som er mindst 1,4 gange så stor som bedriftens gennemsnitlige vinfremstillingsmængde i de forudgående fem år. «

I produktspecifikationen blev der ikke henvist til en mængde (udtrykt i hl eller m3), men til et udbytte, dvs. til et høstudbytte divideret med produktionsarealet (f.eks. udtrykt i hl/ha). Den foreslåede ændring gør det muligt at rette op på denne inkonsekvens med hensyn til mængderne uden at ændre noget indholdsmæssigt (minimumsmængden er stadig fastsat til 1,4 gange bedriftens gennemsnitlige vinfremstillingsmængde i de forudgående høstår).

3

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

6.   Cirkulation af vin

Cirkulation af vin

Kapitel 1, punkt IX, nr. 5, litra b), vedrørende datoen for cirkulation af vin mellem godkendte oplagshavere udgår.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

7.   Overgangsbestemmelse

Overgangsbestemmelse

Følgende tilføjes i kapitel 1, afsnit XI: »Bestemmelserne om, at der skal være et kontrolleret selvsået eller sået plantedække mellem rækkerne, og at producenten, hvis der ikke er et sådant plantedække, er forpligtet til at foretage jordbearbejdning eller anvende biologiske bekæmpelsesmidler for at kontrollere den selvsåede vegetation, gælder ikke for vindyrkningsparceller, der var beplantet på tidspunktet for nærværende produktspecifikations godkendelse, og hvor afstanden mellem rækkerne er 1,70 m eller derunder. «

Overgangsbestemmelsen medfører, at der ikke fastsættes sanktioner for de eksisterende vindyrkningsarealer, hvis aktuelle drift ikke er tilpasset til bestemmelserne om miljøvenlig jordbrugsdrift. På vindyrkningsarealer med stor tæthed, hvor afstanden mellem rækkerne er højst 1,70 m, kan opretholdelsen af en permanent græsbevoksning eller udførelsen af jordbearbejdning nemlig give nogle tekniske problemer (med hensyn til mekanisering, udstyr eller redskaber). Hvis vinstokkene er lave, øger græsbevoksning også risikoen for forårsfrost. Desuden medfører tilstedeværelsen af et plantedække, at der bliver konkurrence om vandforsyningen til vinstokkene, og denne konkurrence bliver større med en højere beplantningstæthed. Til gengæld skal de vinstokke, der plantes efter produktspecifikationens godkendelse, være i overensstemmelse med de fastsatte bestemmelser om miljøvenlig jordbrugsdrift, uanset beplantningstætheden og afstanden mellem rækkerne.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

8.   Registerføring

Registerføring

I kapitel 2, afsnit II, punkt 3, erstattes ordet »potentiel« med »naturlig«.

I overensstemmelse med ordlyden i alle produktspecifikationer for området Anjou Saumur erstattes udtrykkene »potentielt alkoholindhold« og »grad« med formuleringen »naturligt alkoholindhold i volumen«. Disse ændringer forbedrer produktspecifikationernes læsbarhed. Harmoniseringen af bestemmelserne om registerføring tager sigte på at lette udarbejdelsen af inspektionsplanen og kontrollen med disse registre.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

9.   Vigtigste punkter, der skal kontrolleres

Vigtigste punkter, der skal kontrolleres

Kapitel 3 er revideret for at sikre en konsekvent ordlyd i de vigtigste punkter, der skal kontrolleres, i produktspecifikationerne for Anjou Saumur-området.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

ENHEDSDOKUMENT

1.   Betegnelse

Betegnelse

Bonnezeaux

2.   Type geografisk betegnelse

Type geografisk betegnelse

BOB – beskyttet oprindelsesbetegnelse

3.   Kategorier af vinavlsprodukter

Kategorier af vinavlsprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

4.   Beskrivelse af vinen/vinene

Beskrivelse af vinen/vinene

Der er tale om stille hvidvine fremstillet af druer, som er høstet overmodne. De er kraftige med en stor sødme, der ledsages af en kompleks frugtagtig karakter (tørrede og eksotiske frugter, hvide blomster m.m.) og en let gylden farve med grønne reflekser.

De har følgende egenskaber:

Et naturligt alkoholindhold på mindst 15 %.

Et indhold af gæringsdygtigt sukker (glukose + fruktose) efter gæringen på mindst 51 g/l.

Det faktiske minimumsalkoholindhold ligger på 11 og på 12 for vine, hvis naturlige alkoholindhold i volumen er under 19 %.

Det totale syreindhold og det totale indhold af svovldioxid svarer til det, der er fastsat i EU-lovgivningen.

| Generelle analytiske karakteristika |
| --- |
| Totalt alkoholindhold, maksimum (i % vol.) | |
| Virkeligt alkoholindhold, minimum (i % vol.) | |
| Totalt syreindhold, minimum | i milliækvivalenter pr. liter |
| Indhold af flygtig syre, maksimum (i milliækvivalenter pr. liter) | |
| Totalt indhold af svovldioxid, maksimum (i milligram pr. liter) | |

Generelle analytiske karakteristika

Totalt alkoholindhold, maksimum (i % vol.)

Virkeligt alkoholindhold, minimum (i % vol.)

Totalt syreindhold, minimum

i milliækvivalenter pr. liter

Indhold af flygtig syre, maksimum (i milliækvivalenter pr. liter)

Totalt indhold af svovldioxid, maksimum (i milligram pr. liter)

5.   Vinfremstillingspraksis

Vinfremstillingspraksis

a.   Væsentlige ønologiske fremgangsmåder

Væsentlige ønologiske fremgangsmåder

Specifik ønologisk fremgangsmåde

Specifik ønologisk fremgangsmåde

Berigelse er tilladt i henhold til reglerne i produktspecifikationen.

Anvendelse af træstykker er ikke tilladt.

Vinene lagres som minimum indtil 15. marts i året efter høståret.

Ud over ovennævnte bestemmelser skal de ønologiske fremgangsmåder, som anvendes ved fremstillingen af disse vine, opfylde bestemmelserne i EU-lovgivningen og den franske landbrugs- og fiskerilov (»code rural et de la pêche maritime«).

Beplantningstæthed

Beplantningstæthed

Dyrkningspraksis

Beplantningstætheden på vinmarkerne er mindst 4 000 vinstokke pr. ha. På disse vinmarker må afstanden mellem rækkerne ikke overstige 2,50 m, og afstanden mellem vinstokkene i en planterække må ikke være under 1 m. For vindyrkningsparceller med en beplantningstæthed på under 4 000 vinstokke pr. ha, men på 3 300 vinstokke pr. ha eller derover, er det ved høsten tilladt at anvende den kontrollerede oprindelsesbetegnelse under forudsætning af, at produktspecifikationens bestemmelser om espalieropbinding og bladhøjde er overholdt. På disse vindyrkningsparceller må afstanden mellem rækkerne ikke overstige 3 m, og afstanden mellem vinstokkene i en planterække må ikke være under 1 m.

Beskæring

Beskæring

Dyrkningspraksis

Vinstokkene beskæres senest den 30. april med blandet beskæring, således at der højst er 12 skud pr. vinstok. I det fænologiske stadium, der svarer til 11 eller 12 blade, er årets antal af frugtbærende grene pr. vinstok højst 10.

Høst

Høst

Dyrkningspraksis

Druerne høstes ved håndkraft ad flere omgange.

Vanding

Vanding

Dyrkningspraksis

Vanding er ikke tilladt.

b.   Maksimumudbytte

Maksimumudbytte

30 hektoliter pr. hektar

6.   Afgrænset geografisk område

Afgrænset geografisk område

Alle etaper af produktionen finder sted i det geografiske område, hvis perimeter omfatter følgende kommunes område efter den officielle geokode fra 2018: Bellevigne-en-Layon (tidligere område i den delegerede kommune Thouarcé).

Det kortmateriale, der viser det geografiske område, kan ses på webstedet for Institut national de l’origine et de la qualité.

7.   Primære druesorter

Primære druesorter

Chenin B

8.   Tilknytning til det geografiske område

Tilknytning til det geografiske område

1.   Oplysninger om det geografiske område

Oplysninger om det geografiske område

a)   Beskrivelse af de naturgivne faktorer, der bidrager til tilknytningen

Det geografiske område, som dækker vinmarkerne i Anjou, består i 2018 udelukkende af den delegerede kommune Thouarcé. Området i denne kommune, der er beliggende i departementet Maine-et-Loire, er opdelt af floden Layon. På højre flodbred ligger den lille landsby Bonnezeaux på toppen af en stejl skråning og hælder ud over flodbredden. Det lader til, at navnet på den lille landsby Bonnezeaux stammer fra kilder med jernholdigt vand.

Vinmarkerne er beliggende på tre på hinanden følgende skråninger, som vender mod sydvest, nemlig La Montagne, Beauregard og Fesles, der danner et 2 800 m langt og 500 m bredt bælte. Disse skråninger har en hældning på ca. 15-20 %, og den er særligt markant på den vestlige Beauregard-skråning og på den centrale skråning, der med rette kaldes La Montagne, og som starter i nærheden af den lille landsby Petit Bonnezeaux. Nord for disse tre afgrænsede skråninger ligger der et plateau med små bakker og en gennemsnitlig højde på 90 m, mens floden Layon løber i en højde på 29 m.

Den geologiske undergrund tilhører Saint-Georges-sur-Loire-kategorien og er et skifer- og sandstenskompleks, der stammer fra perioden mellem Øvre Ordovicium og Nedre Devon. Den er flere steder og navnlig på Fesles-skråningen dækket af grus- og lerformationer eller sand- og lerformationer fra Cenoman. Erosionen har frilagt skifersoklen, mens sand og ler er forblevet på bagsiden og plateauet. Derfor er jorden på de præcist afgrænsede parceller, hvor druerne høstes, ikke særlig dyb, kendetegnet ved et højt indhold af grove partikler, og en grågrøn farve, der undertiden minder om »vinbærme«. Jordens vandreserve er under 100 mm, og dens dræningskapacitet er særdeles god.

Det geografiske område har et mildt kystklima med ringe nedbør. Takket være de højere bjergrelieffer i området omkring Cholet og Maugesbjergene ligger det i læ for den fugtige luft fra havet. Skråningerne er stedvist åbne for de dominerende vinde fra sydvest og vest. Den årlige nedbør er ca. 550-600 mm, mens den er over 800 mm i området omkring Cholet og Maugesbjergene. Nedbøren i vinstokkenes vækstcyklus ligger ca. 100 mm under gennemsnittet for departementet. Den middelhavsflora, som vokser specifikt på disse skråninger, vidner om denne forholdsvise tørhed og en temperatur, der er højere end i de omkringliggende områder.

b)   Beskrivelse af de menneskelige faktorer, der bidrager til tilknytningen

Druesorten Chenin B, der sandsynligvis stammer fra regionen Anjou, har vist sig at være særlig velegnet til »Bonnezeaux«. Det er en rustik druesort, der udfolder sit potentiale i situationer, hvor jorden er forbundet med store begrænsninger.

Producenterne forstod hurtigt, at det var en fordel at høste denne druesort på et fremskredent modningsstadium og ved hjælp af særlige teknikker. I sit værk »Traité des cépages« om druesorter skrev grev Odart i 1845 følgende: »Det er også nødvendigt at tilføje, at den ikke bør høstes, før den er overmoden, sådan som det er tilfældet omkring allehelgensdag, når skindet er blødgjort af regnen og går i forrådnelse.« Overmodenheden er således et vigtigt aspekt af høsten. I 1816 præciserede Jullien følgende i sit værk om alle kendte vinmarker, »Topographie de tous les vignobles connus«: »I gode høstår høstes der ad flere omgange. De to første gange, hvor kun de mest modne druer høstes, anvendes til den vin, der sendes til udlandet. De vine, der fremstilles med druerne fra tredje høst, er til landets eget forbrug...«

Producenternes erfaringer og analyse gennem generationer har givet »Bonnezeaux«-vinene en plads blandt de bedste vine i Anjou. Den engelske geograf William Guthrie (1708-1770) fastslog følgende i oversættelsen af sit værk »Nouvelle Géographie Universelle«, der udkom i 1802: »Man kan inddele vin fra Anjou i tre kategorier. Vine i den første kategori høstes i landsbyerne Faye, Saint-Lambert, Rablé, Maligny, Chavagne og Thouarcé, hvor man finder vinen fra Bonnezeaux. «

»Bonnezeaux«-vinmarkernes har beholdt det gode omdømme i alle de efterfølgende perioder. Phylloxera-krisen lagde en stor dæmper på deres udvikling, og der kunne kun leveres vin til et lokalt marked. Takket være den dynamiske og seriøse tilgang hos sammenslutningen af »Bonnezeaux«-producenter, der ønskede at fastholde det lave udbytte og metoden med høst ad flere omgange, blev det nationale marked generobret, inden vinene igen krydsede de franske grænser. »Bonnezeaux« blev anerkendt som kontrolleret oprindelsesbetegnelse den 6. november 1951.

2.   Oplysninger om produktets kvalitet og egenskaber

Oplysninger om produktets kvalitet og egenskaber

Disse vine værdsættes på grund af deres kraftfulde udtryk. Deres store sødme, der skyldes et stort indhold af gæringsdygtigt sukker, ledsages af en ofte kompleks frugtagtig karakter (tørrede og eksotiske frugter, hvide blomster, osv.), som knapt kan anes af deres hyppigt let gyldne farve med grønne reflekser. Balancen mellem syre, alkohol og fyldighed gør det muligt for vinene at udvikle sig og blive endnu mere komplekse med årene.

3.   Årsagssammenhæng

Årsagssammenhæng

Disse vinmarker fremmer med deres stejle sydvestvendte skråninger og deres stenede overfladejord med fremragende varmeegenskaber en tidlig vækstcyklus og modning for druesorten Chenin B. I kombination med en meget lav vandtilførsel til vinstokkene på de stenede jorde muliggør de dominerende vinde på skråningerne en koncentration af druerne ved hjælp af visning eller tørring på vinstokkene, der er karakteristisk for vinmarkerne. Det er lykkedes producenterne at udnytte dette særpræg. Det meget lave udbytte viser, hvor stor en vægt vinavlerne lægger på druernes kvalitet.

Den sene høst af druesorten Chenin B på disse skråninger, som foregår ad flere omgange for at udvælge de mest modne druer, har skabt den anseelse, som »Bonnezeaux«-vinene nyder. »Bonnezeaux«-vinenes historie og omdømme er tæt forbundet med Anjouvinenes og »Coteaux du Layon«-vinenes historie og omdømme.

9.   Andre vigtige betingelser (aftapning, mærkning og andre krav)

Andre vigtige betingelser (aftapning, mærkning og andre krav)

Område i umiddelbar nærhed

Område i umiddelbar nærhed

Retsgrundlag:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Undtagelse vedrørende produktionen i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

Det område i umiddelbar nærhed, som er defineret i undtagelsen vedrørende fremstilling, forarbejdning og lagring af vin, består i henhold til den officielle geokode fra 2018 af følgende kommuners område i departementet Maine-et-Loire:

Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (tidligere områder i de delegerede kommuner Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou og Rablay-sur-Layon), Blaison-Saint-Sulpice (tidligere områder i de delegerede kommuner Blaison-Gohier og Saint-Sulpice), Brissac Loire Aubance (tidligere områder i de delegerede kommuner Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire, Saulgé-l’Hôpital og Vauchrétien), Brossay, Chalonnes-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (tidligere områder i de delegerede kommuner Chanzeaux og Valanjou), Denée, Doué-en-Anjou (tidligere område i den delegerede kommune Brigné), Les Garennes-sur-Loire (tidligere områder i de delegerede kommuner Juigné-sur-Loire og Saint-Jean-des-Mauvrets), Lys-Haut-Layon (tidligere område i den delegerede kommune Tigné), Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Rochefort-sur-Loire, Saint-Melaine-sur-Aubance, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Terranjou (tidligere områder i de delegerede kommuner Chavagnes, Martigné-Briand og Notre-Dame-d’Allençon) og Val-du-Layon (tidligere områder i de delegerede kommuner Saint-Aubin-de-Luigné og Saint-Lambert-du-Lattay).

Mærkning: valgfrie angivelser

Mærkning: valgfrie angivelser

Retsgrundlag:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkningen

Beskrivelse af betingelsen:

| — | De valgfrie angivelser, hvis anvendelse i henhold til fællesskabsbestemmelserne kan reguleres af medlemsstaterne, må hverken i højden, bredden eller tykkelsen være større end det dobbelte af størrelsen af de skrifttegn, som udgør navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse. |
| --- | --- |

—

De valgfrie angivelser, hvis anvendelse i henhold til fællesskabsbestemmelserne kan reguleres af medlemsstaterne, må hverken i højden, bredden eller tykkelsen være større end det dobbelte af størrelsen af de skrifttegn, som udgør navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse.

Mærkning: den geografiske betegnelse »Val de Loire«

Mærkning: den geografiske betegnelse »Val de Loire«

Retsgrundlag:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkningen

Beskrivelse af betingelsen:

Bogstaverne i den geografiske betegnelse »Val de Loire« må hverken i højden eller bredden være større end to tredjedele af bogstaverne i navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse.

Mærkning: mindre geografisk enhed

Mærkning: mindre geografisk enhed

Retsgrundlag:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkningen

Beskrivelse af betingelsen:

På etiketten for vine med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse er det tilladt at angive navnet på en mindre geografisk enhed, under forudsætning af at: - det drejer sig om en navngiven matrikelregistret lokalitet, - navnet fremgår af høstanmeldelsen. Den navngivne matrikelregistrerede lokalitet skal være trykt med skrifttegn, der hverken i højden eller bredden er større end halvdelen af de skrifttegn, som udgør navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse

Link til produktspecifikationen

Link til produktspecifikationen

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-9d4179cc-6768-4be5-bd1b-2e66d9483314

---

(1)  EFT L 9 af 11.1.2019, s. 2.

1

---

| 5.3.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 72/25 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 72/25

---

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren som omhandlet i artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

(2020/C 72/13)

Denne meddelelse offentliggøres i overensstemmelse med artikel 17, stk. 5, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 (1)

MEDDELELSE OM GODKENDELSE AF EN STANDARDÆNDRING

»Rosé d’Anjou«

Referencenummer: PDO-FR-A1007-AM01

Meddelelsesdato: 14. november 2019

BESKRIVELSE AF OG BEGRUNDELSE FOR DEN GODKENDTE ÆNDRING

1.   Geografisk område

Det geografiske område ændres som følger: »Alle etaper af produktionen af vine med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse (...) »Rosé d’Anjou« finder sted i det geografiske område, hvis perimeter på baggrund af den officielle geokode fra 2018 omfatter følgende kommuners område:

| — | Departementet Deux-Sèvres: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Oiron, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay, Val en Vignes (tidligere områder i de delegerede kommuner Bouillé-Saint-Paul og Cersay) |
| --- | --- |

—

Departementet Deux-Sèvres: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Oiron, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay, Val en Vignes (tidligere områder i de delegerede kommuner Bouillé-Saint-Paul og Cersay)

| — | Departementet Maine-et-Loire: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (tidligere områder i de delegerede kommuner Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon og Thouarcé), Blaison-Saint-Sulpice (tidligere områder i de delegerede kommuner Blaison-Gohier og Saint-Sulpice), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (tidligere områder i de delegerede kommuner Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire og Vauchrétien), Brossay, Cernusson, Chacé, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (tidligere områder i de delegerede kommuner Chanzeaux, La Jumellière og Valanjou), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (tidligere områder i de delegerede kommuner Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Meigné, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon og Les Verchers-sur-Layon), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Les Garennes sur Loire (tidligere områder i de delegerede kommuner Juigné-sur-Loire og Saint-Jean-des-Mauvrets), Gennes-Val-de-Loire (tidligere områder i de delegerede kommuner Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies og Le Thoureil), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (tidligere område i den delegerede kommune Ingrandes), Jarzé Villages (tidligere område i den delegerede kommune Lué-en-Baugeois), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (tidligere områder i de delegerede kommuner Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont og Vihiers), Mauges-sur-Loire (tidligere områder i de delegerede kommuner La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine og Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (tidligere område i den delegerede kommune Fontaine-Milon), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (tidligere områder i de delegerede kommuner Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré og La Varenne), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou (tidligere områder i de delegerede kommuner Chavagnes, Martigné-Briand og Notre-Dame-d’Allençon), Tuffalun (tidligere områder i de delegerede kommuner Ambillou-Château, Louerre og Noyant-la-Plaine), Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon (tidligere områder i de delegerede kommuner Saint-Aubin-de-Luigné og Saint-Lambert-du-Lattay), Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay og Villevêque |
| --- | --- |

—

Departementet Maine-et-Loire: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (tidligere områder i de delegerede kommuner Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon og Thouarcé), Blaison-Saint-Sulpice (tidligere områder i de delegerede kommuner Blaison-Gohier og Saint-Sulpice), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (tidligere områder i de delegerede kommuner Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire og Vauchrétien), Brossay, Cernusson, Chacé, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (tidligere områder i de delegerede kommuner Chanzeaux, La Jumellière og Valanjou), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (tidligere områder i de delegerede kommuner Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Meigné, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon og Les Verchers-sur-Layon), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Les Garennes sur Loire (tidligere områder i de delegerede kommuner Juigné-sur-Loire og Saint-Jean-des-Mauvrets), Gennes-Val-de-Loire (tidligere områder i de delegerede kommuner Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies og Le Thoureil), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (tidligere område i den delegerede kommune Ingrandes), Jarzé Villages (tidligere område i den delegerede kommune Lué-en-Baugeois), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (tidligere områder i de delegerede kommuner Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont og Vihiers), Mauges-sur-Loire (tidligere områder i de delegerede kommuner La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine og Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (tidligere område i den delegerede kommune Fontaine-Milon), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (tidligere områder i de delegerede kommuner Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré og La Varenne), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou (tidligere områder i de delegerede kommuner Chavagnes, Martigné-Briand og Notre-Dame-d’Allençon), Tuffalun (tidligere områder i de delegerede kommuner Ambillou-Château, Louerre og Noyant-la-Plaine), Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon (tidligere områder i de delegerede kommuner Saint-Aubin-de-Luigné og Saint-Lambert-du-Lattay), Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay og Villevêque

| — | Departementet Vienne: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay og Les Trois-Moutiers. |
| --- | --- |

—

Departementet Vienne: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay og Les Trois-Moutiers.

Det kortmateriale, der viser det geografiske område, kan ses på webstedet for Institut national de l’origine et de la qualité.«

Redaktionel ændring: På den nye liste over de administrative enheder er der taget hensyn til sammenlægninger eller andre ændringer af det administrative område, som har fundet sted efter produktspecifikationens godkendelse. For at øge retssikkerheden er denne liste opstillet på grundlag af den gældende version af den officielle geokode, som INSEE udgiver hvert år. Det geografiske områdes perimeter forbliver helt den samme.

Endelig nævnes det, at det kortmateriale, der viser det geografiske område, er tilgængeligt på INAO’s websted med henblik på en bedre information af offentligheden.

Som følge heraf ændres punkt 6 i enhedsdokumentet om det geografiske område.

2.   Afgrænset parcelområde

I kapitel 1, punkt IV, nr. 2, i produktspecifikationen indsættes ordene »og 19. januar 2017« efter ordene »5. september 2007«.

Formålet med denne ændring er at tilføje tidspunktet for den kompetente nationale myndigheds godkendelse af en ændring af det afgrænsede parcelområde inden for det geografiske produktionsområde. Med parcelafgrænsningen inden for det geografiske produktionsområde er det muligt at udpege de parceller, der egner sig til produktion af vin med den pågældende beskyttede oprindelsesbetegnelse.

I kapitel 1, afsnit IV, nr. 2, i produktspecifikationen erstattes »den 4. september 1996« med »den 4.-5. september 1996«.

Denne ændring er en rettelse af datoen for mødet i den nationale instans, hvor det afgrænsede parcelområde blev godkendt.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

3.   Område i umiddelbar nærhed

I kapitel 1, afsnit IV, punkt 3, erstattes listen over kommuner med følgende:

| — | Departementet Indre-et-Loire: Saint-Nicolas-de-Bourgueil |
| --- | --- |

—

Departementet Indre-et-Loire: Saint-Nicolas-de-Bourgueil

| — | Departementet Loire-Atlantique: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (tidligere område i den delegerede kommune Anetz) og Vallet |
| --- | --- |

—

Departementet Loire-Atlantique: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (tidligere område i den delegerede kommune Anetz) og Vallet

| — | Departementet Maine-et-Loire: Orée d’Anjou (tidligere område i den delegerede kommune Saint-Laurent-des-Autels) og Saint-Martin-du-Fouilloux. |
| --- | --- |

—

Departementet Maine-et-Loire: Orée d’Anjou (tidligere område i den delegerede kommune Saint-Laurent-des-Autels) og Saint-Martin-du-Fouilloux.

Dette gør det muligt at tage højde for de forskellige kommunesammenlægninger, der har fundet sted siden den sidste version af produktspecifikationen. Perimeteren for området i umiddelbar nærhed forbliver helt den samme.

Som følge heraf ændres punkt 9 i enhedsdokumentet om de supplerende betingelser.

4.   Bestemmelse om miljøvenlig jordbrugsdrift

I kapitel 1, afsnit IV, punkt 2, tilføjes følgende: »Et kontrolleret selvsået eller sået plantedække er obligatorisk mellem rækkerne. Såfremt et sådant plantedække ikke findes, foretager vinavleren jordbearbejdning for at sikre kontrollen med den selvsåede vegetation eller begrunder brugen af biologiske bekæmpelsesmidler, som de offentlige myndigheder har godkendt til vindyrkning. Hvis der anvendes biologisk ukrudtsbekæmpelse på en parcel, er det forbudt at anvende andre ukrudtsbekæmpelsesmidler.«

Denne ændring sker i tråd med den aktuelle udvikling i praksis hos vinavlere, der foretrækker dyrkning efter agroøkologiske principper på hele vindyrkningsarealet i Anjou. Den afspejler, at miljøhensynet i stadig større grad integreres i de tekniske produktionsmetoder. Ved at fremme et plantedække eller indførelsen af mekanisk ukrudtsbekæmpelse eller brugen af biologiske bekæmpelsesmidler reduceres anvendelsen af kemiske ukrudtsbekæmpelsesmidler. Denne reduktion af anvendelsen af ukrudtsbekæmpelsesmidler skal føre til forbedret beskyttelse af vindyrkningsjordene og bevarelse af dens naturlige funktioner (frugtbarhed, biodiversitet og biologisk rensning), hvilket bidrager til vinenes kvalitet og autenticitet og styrker begrebet »terroir«.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

5.   Forbud mod vinhøst

I kapitel I, afsnit VII, nr. 1, litra a), udgår sætningen »Startdatoen for vinhøsten er fastsat i henhold til bestemmelserne i artikel D. 645-6 i den franske lov om landbrug og havfiskeri (code rural et de la pêche maritime).«

I dag er det ikke længere nødvendigt at fastsætte en startdato for vinhøsten, eftersom vinavlerne nu råder over en bred vifte af redskaber, der sætter dem i stand til at vurdere druernes modning mere nøjagtigt. Hver vinavler råder over et vist antal anordninger og udstyr, både egne og fællesejede, som gør det muligt præcist at bestemme den optimale dato for høstens start på hver parcel afhængigt af produktionsmålene.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

6.   Sukkerindhold

I kapitel 1, afsnit IX, nr. 1, litra c), tilføjes ordene »efter gæring« efter ordene »Vinene har«.

Denne ændring foretages for at undgå enhver forveksling med sukkerindholdet inden gæring. Det er således vigtigt at præcisere, at dette indhold skal kontrolleres efter gæring.

Som følge heraf ændres punkt 4 i enhedsdokumentet.

7.   Subtraktiv berigelsesteknik

I afsnit IX, nr. 1, litra d), tilføjes følgende afsnit: »Ved fremstilling (...) af rosévine af druesorterne Grolleau Noir N og Grolleau Gris G med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Rosé d’Anjou« er anvendelse af subtraktive berigelsesteknikker tilladt, og den maksimale delvise koncentration i forhold til de anvendte mængder er fastsat til 10 %.«

Denne ændring sker på baggrund af et forsøg foretaget med en lang række årgange, som viste, at med en velegnet råvare med et godt kvalitetspotentiale, en maksimal koncentration på 10 % og berigelser begrænset til et totalt alkoholindhold på15 % har teknikken med omvendt osmose ikke nogen negativ indflydelse på vinene. Med subtraktive berigelsesteknikker kan man genskabe balancen i sammensætningen af most fra visse årgange, hvis klimaforholdene er usikre.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

8.   Gæringskapacitet

I kapitel 1, afsnit IX, punkt 1, erstattes sætningen: »Enhver vinavler skal råde over en gæringskapacitet til vinfremstilling, som er mindst 1,4 gange så stor som bedriftens gennemsnitlige udbytte i de seneste fem år« med sætningen: »Enhver vinavler skal råde over en gæringskapacitet til vinfremstilling, som er mindst 1,4 gange så stor som bedriftens gennemsnitlige vinfremstillingsmængde i de seneste fem år.«

I produktspecifikationen blev der ikke henvist til en mængde (udtrykt i hl eller m3), men til et udbytte, dvs. til et høstudbytte divideret med produktionsarealet (f.eks. udtrykt i hl/ha). Den foreslåede ændring gør det muligt at rette op på denne inkonsekvens med hensyn til mængderne uden at ændre noget indholdsmæssigt (minimumsmængden er stadig fastsat til 1,4 gange bedriftens gennemsnitlige vinfremstillingsmængde i de tidligere høstår).

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

9.   Cirkulation af vin

Kapitel 1, punkt IX, nr. 5, litra b), vedrørende datoen for cirkulation af vin mellem godkendte oplagshavere udgår.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

10.   Tilknytning til det geografiske område

Punktet om tilknytning er revideret for at ajourføre antallet af berørte kommuner (70 i stedet for 126).

Som følge heraf ændres punkt 8 i enhedsdokumentet om tilknytning.

11.   Overgangsbestemmelse

Overgangsbestemmelser, som er udløbet, er blevet slettet.

Følgende tilføjes i kapitel 1, afsnit XI: »Bestemmelserne om, at der skal være et kontrolleret selvsået eller sået plantedække mellem rækkerne, og at producenten, hvis der ikke findes et sådant plantedække, er forpligtet til at foretage jordbearbejdning eller anvende biologiske bekæmpelsesmidler for at sikre kontrollen med den selvsåede vegetation, gælder ikke for vindyrkningsparceller, der var beplantet på datoen for nærværende produktspecifikations godkendelse, og hvor afstanden mellem rækkerne er 1,70 m eller derunder.«

Med overgangsbestemmelsen undgås det, at der fastsættes sanktioner for de eksisterende vindyrkningsarealer, hvis aktuelle drift ikke er tilpasset til bestemmelserne om miljøvenlig jordbrugsdrift. På vindyrkningsarealer med stor tæthed, hvor afstanden mellem rækkerne er 1,70 m eller derunder, kan opretholdelsen af en permanent græsbevoksning eller udførelsen af jordbearbejdning nemlig give nogle tekniske problemer (med hensyn til mekanisering, udstyr eller redskaber). Hvis vinstokkene er lave, øger græsbevoksning også risikoen for forårsfrost. Desuden medfører tilstedeværelsen af et plantedække, at der bliver konkurrence om vandforsyningen til vinstokkene, og denne konkurrence bliver større med en højere beplantningstæthed. Til gengæld skal de vinstokke, der plantes efter produktspecifikationens godkendelse, være i overensstemmelse med de fastsatte bestemmelser om miljøvenlig jordbrugsdrift, uanset beplantningstætheden og afstanden mellem rækkerne.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

12.   Registerføring

I kapitel 2, afsnit II, punkt 3, erstattes ordet »potentiel« med »naturlig«.

I overensstemmelse med ordlyden i alle produktspecifikationer for området Anjou Saumur erstattes udtrykkene »potentielt alkoholindhold« og »grad« med formuleringen »naturligt alkoholindhold i volumen«. Disse ændringer forbedrer produktspecifikationernes læsbarhed. Harmoniseringen af bestemmelserne om registerføring tager sigte på at lette udarbejdelsen af inspektionsplanen og kontrollen med disse registre.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

13.   Vigtigste punkter, der skal kontrolleres

Kapitel 3 er revideret for at sikre en konsekvent ordlyd i de vigtigste punkter, der skal kontrolleres, i produktspecifikationerne for Anjou Saumur-området.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

ENHEDSDOKUMENT

1.   Betegnelse

Rosé d’Anjou

2.   Type geografisk betegnelse

BOB – beskyttet oprindelsesbetegnelse

3.   Kategorier af vinavlsprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

4.   Beskrivelse af vinen/vinene

Vinene er stille rosévine, hvis analytiske egenskaber er som følger:

Vinene skal have et naturligt alkoholindhold i volumen på mindst 9,50 %.

Indholdet af gæringsdygtigt sukker (glukose + fruktose) efter gæringen er 7 g/l eller derover.

Efter berigelsen må vinene ikke have et totalt alkoholindhold i volumen, som overstiger 12 %.

Indholdet af flygtig syre, det totale syreindhold og det totale indhold af svovldioxid svarer til det, der er fastsat i EU-lovgivningen, men alle partier af uaftappet vin med benævnelsen »primeur« eller »nouveau« skal have et indhold af flygtig syre på 10,2 milliækvivalenter eller derunder pr. liter.

Vinene indeholder gæringsdygtigt sukker og er mere eller mindre søde. Deres aromatiske udtryk er intenst og afspejler særpræget ved de forskellige vines druesorter. Frugtaromaerne er dog altid til stede (fersken, jordbær, citrusfrugter m.m.). I munden har de en flot balance mellem friskhed og fyldighed. Deres aromaer er vedvarende og intense.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Totalt alkoholindhold, maksimum (i % vol.) | |
| Virkeligt alkoholindhold, minimum (i % vol.) | 9 |
| Totalt syreindhold, minimum | |
| Indhold af flygtig syre, maksimum (i milliækvivalenter pr. liter) | |
| Totalt indhold af svovldioxid, maksimum (i milligram pr. liter) | |

Generelle analytiske kendetegn

Totalt alkoholindhold, maksimum (i % vol.)

Virkeligt alkoholindhold, minimum (i % vol.)

9

Totalt syreindhold, minimum

Indhold af flygtig syre, maksimum (i milliækvivalenter pr. liter)

Totalt indhold af svovldioxid, maksimum (i milligram pr. liter)

5.   Vinfremstillingspraksis

a.   Væsentlige ønologiske fremgangsmåder

Beplantningstæthed – afstand

Dyrkningspraksis

Beplantningstætheden på vinmarkerne er mindst 4 000 vinstokke pr. ha. På disse vinmarker må afstanden mellem rækkerne ikke overstige 2,50 m, og afstanden mellem vinstokkene i en planterække må ikke være under 1 m. For vindyrkningsparceller med en beplantningstæthed på under 4 000 vinstokke pr. ha, men på 3 300 vinstokke pr. ha eller derover, er det ved høsten muligt at anvende den kontrollerede oprindelsesbetegnelse, under forudsætning af at nærværende produktspecifikations bestemmelser om espalieropbinding og bladhøjde er overholdt. På disse vindyrkningsparceller må afstanden mellem rækkerne ikke overstige 3 m, og afstanden mellem vinstokkene i en planterække må ikke være under 1 m.

Regler for beskæring og espalieropbinding af vinstokkene

Dyrkningspraksis

Vinstokkene beskæres med blandet beskæring senest den 30. april i henhold til de detaljerede regler i produktspecifikationen, som for hver druesort fastsætter det maksimale antal skud pr. vinstok og det maksimale antal skud på den lange stamme.

Højden af de espalieropbundne blade skal mindst være 0,6 gange afstanden mellem rækkerne. Højden af de espalieropbundne blade måles mellem bladenes nedre grænse, som er fastsat til mindst 0,40 m over jorden, og beskæringens øverste grænse, som er fastsat til mindst 0,20 m over den øverste tråd i espalieropbindingen.

For vindyrkningsparceller med en beplantningstæthed på under 4 000 vinstokke pr. ha, men på 3 300 vinstokke pr. ha eller derover, gælder endvidere følgende regler for espalieropbinding: espalierpælenes minimumshøjde over jorden skal være mindst 1,90 m, espalieropbindingen skal omfatte fire trådniveauer, den øverste tråds minimumshøjde skal være 1,85 m over jorden.

Vanding

Dyrkningspraksis

Vanding er ikke tilladt.

Specifik ønologisk fremgangsmåde

Anvendelsen af kul til ønologisk brug, alene eller blandet i præparater, er forbudt.

Anvendelse af træstykker er ikke tilladt.

Efter berigelsen må vinene ikke have et totalt alkoholindhold i volumen, som overstiger 12 %.

Ud over ovennævnte bestemmelser skal de ønologiske fremgangsmåder, som anvendes ved fremstillingen af disse vine, opfylde bestemmelserne i EU-lovgivningen og den franske landbrugs- og fiskerilov (code rural et de la pêche maritime).

b.   Maksimumudbytte

75 hektoliter pr. hektar.

6.   Afgrænset geografisk område

Alle etaper af produktionen af vine med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Rosé d’Anjou« finder sted i det geografiske område, hvis perimeter på baggrund af den officielle geokode fra 2018 omfatter følgende kommuners område:

| — | Departementet Deux-Sèvres: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Oiron, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay, Val en Vignes (tidligere områder i de delegerede kommuner Bouillé-Saint-Paul og Cersay) |
| --- | --- |

—

Departementet Deux-Sèvres: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Oiron, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay, Val en Vignes (tidligere områder i de delegerede kommuner Bouillé-Saint-Paul og Cersay)

| — | Departementet Maine-et-Loire: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (tidligere områder i de delegerede kommuner Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon og Thouarcé), Blaison-Saint-Sulpice (tidligere områder i de delegerede kommuner Blaison-Gohier og Saint-Sulpice), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (tidligere områder i de delegerede kommuner Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire og Vauchrétien), Brossay, Cernusson, Chacé, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (tidligere områder i de delegerede kommuner Chanzeaux, La Jumellière og Valanjou), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (tidligere områder i de delegerede kommuner Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Meigné, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon og Les Verchers-sur-Layon), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Les Garennes sur Loire (tidligere områder i de delegerede kommuner Juigné-sur-Loire og Saint-Jean-des-Mauvrets), Gennes-Val-de-Loire (tidligere områder i de delegerede kommuner Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies og Le Thoureil), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (tidligere område i den delegerede kommune Ingrandes), Jarzé Villages (tidligere område i den delegerede kommune Lué-en-Baugeois), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (tidligere områder i de delegerede kommuner Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont og Vihiers), Mauges-sur-Loire (tidligere områder i de delegerede kommuner La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine og Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (tidligere område i den delegerede kommune Fontaine-Milon), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (tidligere områder i de delegerede kommuner Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré og La Varenne), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou (tidligere områder i de delegerede kommuner Chavagnes, Martigné-Briand og Notre-Dame-d’Allençon), Tuffalun (tidligere områder i de delegerede kommuner Ambillou-Château, Louerre og Noyant-la-Plaine), Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon (tidligere områder i de delegerede kommuner Saint-Aubin-de-Luigné og Saint-Lambert-du-Lattay), Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay og Villevêque |
| --- | --- |

—

Departementet Maine-et-Loire: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (tidligere områder i de delegerede kommuner Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon og Thouarcé), Blaison-Saint-Sulpice (tidligere områder i de delegerede kommuner Blaison-Gohier og Saint-Sulpice), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (tidligere områder i de delegerede kommuner Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire og Vauchrétien), Brossay, Cernusson, Chacé, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (tidligere områder i de delegerede kommuner Chanzeaux, La Jumellière og Valanjou), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (tidligere områder i de delegerede kommuner Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Meigné, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon og Les Verchers-sur-Layon), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Les Garennes sur Loire (tidligere områder i de delegerede kommuner Juigné-sur-Loire og Saint-Jean-des-Mauvrets), Gennes-Val-de-Loire (tidligere områder i de delegerede kommuner Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies og Le Thoureil), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (tidligere område i den delegerede kommune Ingrandes), Jarzé Villages (tidligere område i den delegerede kommune Lué-en-Baugeois), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (tidligere områder i de delegerede kommuner Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont og Vihiers), Mauges-sur-Loire (tidligere områder i de delegerede kommuner La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine og Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (tidligere område i den delegerede kommune Fontaine-Milon), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (tidligere områder i de delegerede kommuner Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré og La Varenne), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou (tidligere områder i de delegerede kommuner Chavagnes, Martigné-Briand og Notre-Dame-d’Allençon), Tuffalun (tidligere områder i de delegerede kommuner Ambillou-Château, Louerre og Noyant-la-Plaine), Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon (tidligere områder i de delegerede kommuner Saint-Aubin-de-Luigné og Saint-Lambert-du-Lattay), Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay og Villevêque

| — | Departementet Vienne: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay og Les Trois-Moutiers. |
| --- | --- |

—

Departementet Vienne: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay og Les Trois-Moutiers.

7.   Primære druesorter

Gamay N

Cot N - Malbec

Grolleau Gris G

Grolleau N

Cabernet Franc N

Cabernet-Sauvignon N

Pineau d’Aunis N

8.   Tilknytning til det geografiske område

1.   Oplysninger om det geografiske område

a)   Beskrivelse af de naturgivne faktorer, der bidrager til tilknytningen

Det geografiske område strækker sig over to store geologiske enheder, hvor vindyrkningsarealerne hovedsagelig er beliggende på flodskråningerne og nogle af plateauerne: Mod vest er den prækambriske og palæozoiske sokkel forbundet med det armorikanske bjergmassiv, og mod øst dækker Parisbækkenets mesozoiske og kænozoiske undergrund den gamle sokkel. Dette geologiske særpræg adskiller den vestlige del af det geografiske område, der er kendetegnet ved forekomsten af skifer, navnlig pladeskifer, og som lokalt kaldes »Anjou noir«, fra den østlige del af det geografiske område, der er kendetegnet ved forekomsten af kalktuf (Saumur), og som lokalt kaldes »Anjou blanc«.

Det geografiske område, som historisk set er forbundet med den gamle provins Anjou, dækker i 2018 hovedsagelig den sydlige halvdel af departementet Maine-et-Loire (70 kommuner) samt den nordlige del af departementet Deux-Sèvres (14 kommuner) og departementet Vienne (9 kommuner).

I de afgrænsede parceller, hvor druerne høstes, stammer jorden fra forskellige geologiske formationer. Selv om jorden er meget forskellig, er den generelt mager og har en moderat vandreserve. Den har også gode varmeegenskaber.

Det geografiske område har et tempereret kystklima med forholdsvist lave temperaturudsving, dels i betragtning af Atlanterhavets relative nærhed og dels i betragtning af Loireflodens og dens bifloders varmeregulerende rolle samt vindyrkningsarealets beliggenhed på skråningerne. Man taler således om »Anjous milde klima« – et udtryk, der i særdeleshed er korrekt om vinteren, i det lange forår og om efteråret, mens kraftig varme er hyppig om sommeren. Bjergreliefferne, som vender mod nordvest/sydøst, spiller en beskyttende rolle i forhold til den ofte fugtmættede vestenvind. Det geografiske område får således en svag nedbør og nyder godt af føneffekten. Takket være de højere bjergrelieffer i området omkring Cholet og Maugesbjergene ligger det i læ for fugten fra havet. Den årlige nedbør er 585 mm, mens den er næsten 800 mm i området omkring Cholet.

b)   Beskrivelse af de menneskelige faktorer, der bidrager til tilknytningen

Vinmarkernes eksistens i Anjou har været kendt siden det 1. århundrede e.Kr., og dette har været kontinuerligt. Vinplanterne har gunstige forhold i dette område, sådan som disse linjer fra et af Apollonios’ digte vidner om: »Ikke langt fra Bretagne ligger der en by på en klippe, som er rig på Ceres’ og Bacchus’ glæder, og som har fået sit navn Andégave (Angers) fra et græsk navn.« Selv om vindyrkningen ved Angers udviklede sig i hele middelalderen og vandt indpas via klostrene ved Loireflodens bredder og omkring Angers, var det først og fremmest fra det 12. og 13. århundrede, at de opnåede deres omdømme. Indflydelsen fra kongeriget under Henrik II og Eleanor af Aquitanien gjorde det muligt for vin fra Anjou at nå ud til de fineste borde.

Produktionen steg betydeligt fra det 16. århundrede takket være de hollandske varemæglere, der var på udkig efter vine til deres land og deres kolonier. Hollænderne købte stort ind af vinen, og i det 18. århundrede var handelen så blomstrende, at floden Layon, som løber igennem det geografiske område, blev gjort sejlbar for at lette transporten. Anjouvinenes gode omdømme førte dog til grådighed, og der blev indført en række afgifter (murafgift, fartøjsafgift, vinafgift, drikkevareafgift, toldafgift m.m.), som havde en negativ indvirkning på handelen. Ødelæggelserne under Vendéekrigene førte til, at vinmarkerne blev ødelagt. Fremgangen begyndte igen i løbet af det 19. århundrede. I 1881 dækkede vinmarkerne et areal på 45 000 ha. I 1893 var der stadig 10 000 ha tilbage af dette areal efter phylloxera-angrebet.

»Anjou« har hovedsagelig fået sit omdømme fra fremstillingen af hvidvine af druesorten Chenin B. Tilplantningen af vinmarker med druesorten Cabernet Franc N og lidt senere med druesorten Cabernet-Sauvignon N tog dog fart efter phylloxera-krisen. I begyndelsen af det 20. århundrede var vinproduktionen hovedsagelig rettet mod fremstilling af »rouget«, som er den lokale betegnelse for en let vin, der indtages på caféer, hvilket var det første trin i omstillingen af vindyrkningen i Anjou. Sammen med druesorterne Grolleau N og Grolleau Gris G, som giver lyse vine (»clairets«) med en svag farve, og i mindre omfang druesorterne Gamay N og Pineau d’Aunis N, indgår de i udviklingen af en stor produktion af typiske rosévine, der er kendt og anerkendt under de kontrollerede oprindelsesbetegnelser »Cabernet d’Anjou « og »Rosé d’Anjou«. Det andet trin i denne omstilling bygger på de erfaringer, som producenterne har opnået med driften af disse vinmarker. Observation og analyse af den bedste kombination af druesorter og beplantningssteder, vurdering af høstpotentialet og beherskelse af vinfremstillingsteknikkerne førte til rødvinsproduktionens udvikling fra 1960’erne.

2.   Oplysninger om produkternes kvalitet og egenskaber

Rosévinene indeholder forskellige niveauer af gæringsdygtigt sukker og sødme. Deres aromatiske udtryk er intenst og afspejler særpræget ved de forskellige vines druesorter. Frugtaromaerne er dog altid til stede (fersken, jordbær, citrusfrugter m.m.). I munden har de en flot balance mellem friskhed og fyldighed. Deres aromaer er vedvarende og intense.

3.   Årsagssammenhæng

Kombinationen af et nordligt vindistrikt med et særligt landskab og et mildt klima, en særlig geologi og særlige jordbundsforhold giver vinene en smagsidentitet, som kommer til udtryk i vinenes friskhed.

Vindyrkningsforholdenes diversitet med deres forskellige geologiske forhold og forskellige jordbundsforhold har givet producenterne mulighed for at finde de optimale betingelser for de enkelte druesorter, der anvendes. Vinavlernes observation og analyse af, hvordan vinstokkene opfører sig, gør det således muligt for dem at bestemme vindyrkningsarealernes korrekte beliggenhed.

9.   Andre vigtige betingelser (aftapning, mærkning og andre krav)

Område i umiddelbar nærhed

Retsgrundlag:

EU-lovgivning

Type supplerende betingelse:

Undtagelse vedrørende produktionen i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

Det område i umiddelbar nærhed, som er defineret i undtagelsen vedrørende fremstilling og forarbejdning af vin med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Rosé d’Anjou«, består på baggrund af den officielle geokode fra 2018 af følgende kommuners område:

| — | Departementet Indre-et-Loire: Saint-Nicolas-de-Bourgueil |
| --- | --- |

—

Departementet Indre-et-Loire: Saint-Nicolas-de-Bourgueil

| — | Departementet Loire-Atlantique: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (tidligere område i den delegerede kommune Anetz) og Vallet |
| --- | --- |

—

Departementet Loire-Atlantique: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (tidligere område i den delegerede kommune Anetz) og Vallet

| — | Departementet Maine-et-Loire: Orée d’Anjou (tidligere område i den delegerede kommune Saint-Laurent-des-Autels) og Saint-Martin-du-Fouilloux. |
| --- | --- |

—

Departementet Maine-et-Loire: Orée d’Anjou (tidligere område i den delegerede kommune Saint-Laurent-des-Autels) og Saint-Martin-du-Fouilloux.

Mærkning

Retsgrundlag:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkningen

Beskrivelse af betingelsen:

Navnet på betegnelsen kan suppleres med benævnelsen »primeur« eller »nouveau« i henhold til de i produktspecifikationen fastsatte bestemmelser.

De valgfrie angivelser, hvis anvendelse i henhold til EU-bestemmelserne kan reguleres af medlemsstaterne, må hverken i højden, bredden eller tykkelsen være større end det dobbelte af størrelsen af de skrifttegn, som udgør navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse.

Navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse kan suppleres med den geografiske betegnelse »Val de Loire« i henhold til de i produktspecifikationen fastsatte bestemmelser. Bogstaverne i den geografiske betegnelse »Val de Loire« må hverken i højden eller bredden være større end to tredjedele af bogstaverne i navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse.

Det er ikke tilladt at anvende ordet »Cabernet« eller angivelsen af druesorten Cabernet-Cauvignon N eller Cabernet Franc N i vinenes præsentation eller betegnelse.

Det er obligatorisk, at vine med benævnelsen »primeur« eller »nouveau« præsenteres med angivelse af årgangen.

På etiketten for vinene er det tilladt at angive navnet på en mindre geografisk enhed, under forudsætning af at: - det drejer sig om en navngiven matrikelregistret lokalitet, - navnet fremgår af høstanmeldelsen. Den navngivne matrikelregistrerede lokalitet skal være trykt med skrifttegn, der hverken i højden eller bredden er større end halvdelen af de skrifttegn, som udgør navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse

Link til produktspecifikationen

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-c7cad5d3-da9f-4088-aebd-c22f0626c5c3

---

(1)  EFT L 9 af 11.1.2019, s. 2.

---

| 5.3.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 72/33 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 72/33

---

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til i artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

(2020/C 72/14)

Denne meddelelse offentliggøres i henhold til artikel 17, stk. 5, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELELSE OM GODKENDELSE AF EN STANDARDÆNDRING

»SOAVE«

Referencenummer: PDO-IT-A0472-AM05

Meddelelsesdato: 2. december 2019

BESKRIVELSE AF OG BEGRUNDELSE FOR DEN GODKENDTE ÆNDRING

1.   Formel ændring

Med hensyn til typen »Classico« erstattes betegnelsen »underområde« med betegnelsen »specifikation«.

Der er tale om en formel ændring med henblik på tage hensyn til den nøjagtige ordlyd i henhold til den nationale lovgivning.

Denne formelle ændring vedrører artikel 1 i produktspecifikationen og ændrer ikke enhedsdokumentet.

2.   Opbinding af vinstokke

Opbindingsformerne er blevet udvidet med Geneva Double Curtain (»GDC«) og pergola i alle varianter.

Denne ændring sker ud fra et ønske om at tilpasse dyrkningen til mere moderne og innovative opbindingsformer (især de forskellige nye former for pergola), og fordi der ud fra et agronomisk synspunkt må reageres på klimaændringer.

Denne ændring vedrører artikel 4 i produktspecifikationen og ændrer ikke enhedsdokumentet.

3.   Beplantningstæthed pr. hektar

Hvad angår beplantningstæthed pr. hektar (mindst 3 300) er henvisningen til dekret af 7. maj 1998 slettet.

Der er tale om en formel ændring, hvor der ved nyplantning af vinstokke skal være en tæthed på mindst 3 300 planter pr. hektar.

Denne formelle ændring vedrører artikel 4 i produktspecifikationen og ændrer ikke enhedsdokumentet.

4.   Anvendelse af supplerende geografiske enheder i mærkningen af BOB-vinene Soave

Med hensyn til BOB-vinene »Soave« kan der henvises til supplerende mindre geografiske enheder i produktionsområdet for betegnelsen, som er beliggende inden for samme produktionsområde og opført på en liste, forudsat at produktet forarbejdes til vin særskilt, og at dette er specifikt angivet i den årlige opgørelse over drueproduktionen.

Formålet med at henvise til mindre geografiske enheder af særlig betydning, der er beliggende inden for det afgrænsede produktionsområde, som følger af en nøje inddeling af området, er at kunne identificere vinens oprindelse bedre og dermed styrke dens tilknytning til området.

Denne ændring vedrører produktspecifikationens artikel 7 og enhedsdokumentets afsnit 1.9, »Yderligere betingelser«.

5.   Anvendelse af betegnelsen Vigna

I betegnelsen for vine med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Soave«, »Soave Classico« og »Soave Colli Scaligeri« kan betegnelsen »vigna« anvendes, forudsat at den følges af det tilsvarende geografiske navn, at det pågældende område er særskilt specificeret i fortegnelsen over vindyrkningsarealer, at fremstillingen, behandlingen og opbevaringen af vinen sker i separate beholdere, og at denne betegnelse efterfulgt af det geografiske navn angives i opgørelsen over drueproduktionen, i registret og i ledsagedokumenterne.

Muligheden for at angivet ordet »vigna« på etiketten i henhold til den nationale lovgivning efterfulgt af det respektive geografiske navn eller traditionelle navn gør det muligt at udnytte visse af disse vinstokke i produktionen.

Denne ændring vedrører produktspecifikationens artikel 7 og ændrer ikke enhedsdokumentet.

ENHEDSDOKUMENT

1.   Betegnelse

Soave

2.   Type geografisk betegnelse

BOB – beskyttet oprindelsesbetegnelse

3.   Kategorier af vinavlsprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

| 5. | Mousserende kvalitetsvin |
| --- | --- |

5.

Mousserende kvalitetsvin

4.   Beskrivelse af vinen/vinene

»Soave« (herunder »Soave Classico« e »Soave Colli Scaligeri«)

farve: strågul, undertiden grønlig farve

aroma: karakteristisk med en intens og delikat aroma

smag: tør, middel fylde og harmonisk, let bitter

totalt alkoholindhold, minimum (i % vol.): 10,5 % vol. for »Soave« og 11 % vol. for »Soave Classico« og »Soave Colli Scaligeri«

sukkerfrit ekstrakt, minimum: 15 g/l for »Soave« og 16 g/l for »Soave Classico« og »Soave Colli Scaligeri«.

De analytiske parametre, der ikke fremgår af tabellen nedenfor, er i overensstemmelse med de grænseværdier, som er fastsat i den nationale lovgivning og EU-lovgivningen.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Totalt alkoholindhold, maksimum (i % vol.) | |
| Virkeligt alkoholindhold, minimum (i % vol.) | |
| Totalt syreindhold, minimum | 4,5 g/l, udtrykt i vinsyre |
| Indhold af flygtig syre, maksimum (i milliækvivalenter pr. liter) | |
| Totalt indhold af svovldioxid, maksimum (i milligram pr. liter) | |

Generelle analytiske kendetegn

Totalt alkoholindhold, maksimum (i % vol.)

Virkeligt alkoholindhold, minimum (i % vol.)

Totalt syreindhold, minimum

4,5 g/l, udtrykt i vinsyre

Indhold af flygtig syre, maksimum (i milliækvivalenter pr. liter)

Totalt indhold af svovldioxid, maksimum (i milligram pr. liter)

»Soave spumante« (herunder »Soave spumante Classico« og »Soave spumante Colli Scaligeri«)

bobledannelse: fin og langvarig

farve: strågul, undertiden lys grønlig

aroma: karakteristisk med en intens og delikat aroma

smag: middel fylde, harmonisk, let bitter for typerne »extra brut« og »brut« samt »extra dry« eller »dry«

totalt alkoholindhold, minimum (i % vol.): 11 % vol.

sukkerfrit ekstrakt, minimum: 15 g/l.

De analytiske parametre, der ikke fremgår af tabellen nedenfor, er i overensstemmelse med de grænseværdier, som er fastsat i den nationale lovgivning og EU-lovgivningen.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Totalt alkoholindhold, maksimum (i % vol.) | |
| Virkeligt alkoholindhold, minimum (i % vol.) | |
| Totalt syreindhold, minimum | 5 g/l, udtrykt i vinsyre |
| Indhold af flygtig syre, maksimum (i milliækvivalenter pr. liter) | |
| Totalt indhold af svovldioxid, maksimum (i milligram pr. liter) | |

Generelle analytiske kendetegn

Totalt alkoholindhold, maksimum (i % vol.)

Virkeligt alkoholindhold, minimum (i % vol.)

Totalt syreindhold, minimum

5 g/l, udtrykt i vinsyre

Indhold af flygtig syre, maksimum (i milliækvivalenter pr. liter)

Totalt indhold af svovldioxid, maksimum (i milligram pr. liter)

5.   Vinfremstillingspraksis

a.   Væsentlige ønologiske fremgangsmåder

INGEN

b.   Maksimumudbytte

| | Soave, Soave spumante |
| --- | --- |

Soave, Soave spumante

| | 15 000 kg vindruer pr. hektar |
| --- | --- |

15 000 kg vindruer pr. hektar

| | Soave Classico, herunder også spumante; Soave Colli Scaligeri, herunder også spumante |
| --- | --- |

Soave Classico, herunder også spumante; Soave Colli Scaligeri, herunder også spumante

| | 14 000 kg vindruer pr. hektar. |
| --- | --- |

14 000 kg vindruer pr. hektar.

6.   Afgrænset geografisk område

A) De druer, der egner sig til fremstilling af vine med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Soave«, skal være dyrket i det område, der helt eller delvis omfatter kommunerne Soave, Monteforte d’Alpone, San Martino Buon Albergo, Mezzane di Sotto, Roncà, Montecchia di Crosara, San Giovanni Ilarione, San Bonifacio, Cazzano di Tramigna, Colognola ai Colli, Caldiero, Illasi e Lavagno i provinsen Verona.

B) De druer, der egner sig til fremstilling af vinen »Soave Classico«, skal være dyrket i det område, der er anerkendt ved ministerielt dekret af 23. oktober 1931 (Gazzetta Ufficiale nr. 289 af 16. december 1931), og som delvist omfatter kommunerne Soave og Monteforte d’Alpone.

C) De druer, der egner sig til fremstilling af vinen »Soave« med den supplerende betegnelse for underområdet »Colli Scaligeri«, skal være dyrket i det område, der helt eller delvist omfatter områderne San Martino Buon Albergo, Lavagno, Mezzane, Illasi, Cazzano di Tramigna, Caldiero, Colognola ai Colli e Costeggiola di Soave, Monteforte d’Alpone, Montecchia di Crosara, Roncà og San Giovanni Ilarione.

7.   Primære druesorter

| | Chardonnay B. |
| --- | --- |

Chardonnay B.

| | Garganega B. |
| --- | --- |

Garganega B.

| | Trebbiano di Soave B. - Trebbiano. |
| --- | --- |

Trebbiano di Soave B. - Trebbiano.

8.   Tilknytning til det geografiske område

Soave

Den mineralholdige jord påvirker gæringsprocessen for mosten fra druerne Garganega og Trebbiano di Soave og giver vinen sin karakteristiske velsmag. De traditionelle opbindingsformer med Pergola Veronese bidrager til, at druerne modnes godt og er sunde, hvilket fremmer udviklingen af en aroma med noter af mandler og hvide blomster i vinene. Soave DOC er en velafbalanceret vin med duft af eksotiske frugter, citrusfrugter og krydderier. Typen Classico har let mineralske aromaer, en fyldig og aromatisk smag, som giver vinen, hvis den lagres på bærmen nogle måneder før aftapningen, en kompleks og afrundet karakter. Området blev anerkendt ved kongeligt dekret i 1931, DOC-betegnelsen i 1968.

9.   Vigtige yderligere betingelser (emballering, mærkning, andre krav)

Anvendelse af supplerende geografiske områder

Retlig ramme:

EU-lovgivning

Type supplerende betingelse:

Supplerende bestemmelser om mærkning

Det er ved betegnelsen og præsentationen af vinene »Soave«, »Soave Classico« og »Soave Colli Scaligeri« tilladt at henvise til følgende supplerende geografiske områder:

| 1. | Brognoligo |
| --- | --- |

1.

Brognoligo

| 2. | Broia |
| --- | --- |

2.

Broia

| 3. | Ca’ del vento |
| --- | --- |

3.

Ca’ del vento

| 4. | Campagnola |
| --- | --- |

4.

Campagnola

| 5. | Carbonare |
| --- | --- |

5.

Carbonare

| 6. | Casarsa |
| --- | --- |

6.

Casarsa

| 7. | Castelcerino |
| --- | --- |

7.

Castelcerino

| 8. | Castellaro |
| --- | --- |

8.

Castellaro

| 9. | Colombara |
| --- | --- |

9.

Colombara

| 10. | Corte del Durlo |
| --- | --- |

10.

Corte del Durlo

| 11. | Costalta |
| --- | --- |

11.

Costalta

| 12. | Costalunga |
| --- | --- |

12.

Costalunga

| 13. | Coste |
| --- | --- |

13.

Coste

| 14. | Costeggiola |
| --- | --- |

14.

Costeggiola

| 15. | Croce |
| --- | --- |

15.

Croce

| 16. | Duello |
| --- | --- |

16.

Duello

| 17. | Fittà |
| --- | --- |

17.

Fittà

| 18. | Froscà |
| --- | --- |

18.

Froscà

| 19. | Foscarino |
| --- | --- |

19.

Foscarino

| 20. | Menini |
| --- | --- |

20.

Menini

| 21. | Monte di Colognola |
| --- | --- |

21.

Monte di Colognola

| 22. | Monte Grande |
| --- | --- |

22.

Monte Grande

| 23. | Paradiso |
| --- | --- |

23.

Paradiso

| 24. | Pigno |
| --- | --- |

24.

Pigno

| 25. | Ponsara |
| --- | --- |

25.

Ponsara

| 26. | Pressoni |
| --- | --- |

26.

Pressoni

| 27. | Roncà - Monte Calvarina |
| --- | --- |

27.

Roncà - Monte Calvarina

| 28. | Rugate |
| --- | --- |

28.

Rugate

| 29. | Sengialta |
| --- | --- |

29.

Sengialta

| 30. | Tenda |
| --- | --- |

30.

Tenda

| 31. | Tremenalto |
| --- | --- |

31.

Tremenalto

| 32. | Volpare |
| --- | --- |

32.

Volpare

| 33. | Zoppega. |
| --- | --- |

33.

Zoppega.

Link til produktspecifikationen

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/14701

---

(1)  EFT L 9 af 11.1.2019, s. 2.

---

| 5.3.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 72/38 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 72/38

---

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

(2020/C 72/15)

Denne meddelelse offentliggøres i henhold til artikel 17, stk. 5, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELELSE OM GODKENDELSE AF EN STANDARDÆNDRING

»SOAVE SUPERIORE«

Referencenumre: PDO-IT-A0473-AM04

Meddelelsesdato: 2. december 2019

BESKRIVELSE AF OG BEGRUNDELSE FOR DEN GODKENDTE ÆNDRING

1.   Formel ændring

Beskrivelse og begrundelse

Beskrivelse

Ordet »garanteret« tilføjes i »den kontrollerede oprindelsesbetegnelse«.

Begrundelse

Der er tale om en berigtigelse af en tidligere fejl i produktspecifikationen for at angive Italiens særlige traditionelle benævnelse korrekt med henblik på at tildele vinavlsprodukterne betegnelsen BOB.

2.   Opbinding af vinstokke

Beskrivelse og begrundelse

Opbindingsformerne er blevet udvidet med Geneva Double Curtain (»GDC«) og pergola i alle varianter med angivelse af maksimalt antal knopper pr. hektar, og henvisningen til det ministerielle dekret af 11. juli 2005 er blevet fjernet, således at stykket erstattes med:

»Til beplantninger efter ikrafttræden af det ministerielle dekret af 11. juli 2005 skal der udelukkende anvendes opbindingsformen enkelt espalier. Til beplantninger, der allerede eksisterede på den dato, hvor produktspecifikationen trådte i kraft, kan vinstokkene dyrkes med Pergola Veronese med traditionel beskæring, som sikrer åbning mellem rækkerne.«

Følgende afsnit tilføjes:

»Vinstokkene skal dyrkes i espalier eller GDC eller pergola i alle dens former, der sikrer åbninger inden for eller mellem rækkerne og maksimalt 50 000 knopper pr. hektar for alle opbindingsformer...«.

Begrundelse

Denne ændring sker ud fra et ønske om at tilpasse dyrkningen til mere moderne og innovative opbindingsformer (især de forskellige nye former for pergola), og fordi der ud fra et agronomisk synspunkt må reageres på klimaændringer.

Denne ændring vedrører artikel 4, stk. 3, i produktspecifikationen, og ændrer ikke enhedsdokumentet.

3.   Anvendelse af supplerende geografiske enheder i mærkningen af BOB-vinene »Soave Superiore«

Anvendelse af supplerende geografiske enheder i mærkningen af BOB-vinene »Soave Superiore«

Beskrivelse og begrundelse

Beskrivelse og begrundelse

Beskrivelse

Med hensyn til BOB-vinene »Soave Superiore« kan der henvises til supplerende mindre geografiske enheder i produktionsområdet for betegnelsen, som findes inden for samme produktionsområde og opført på en liste, forudsat at produktet forarbejdes til vin særskilt, og at dette er specifikt angivet i den årlige opgørelse over drueproduktionen.

Begrundelse

Formålet med at henvise til mindre geografiske enheder af særlig betydning, som er beliggende inden for det afgrænsede produktionsområde, som følger af en nøje inddeling af området, er at kunne identificere vinens oprindelse bedre og dermed styrke dens tilknytning til området.

Denne ændring vedrører artikel 7 i produktspecifikationen og enhedsdokumentets afsnit 1.9, »Yderligere betingelser«.

4.   Angivelse af opbindingsformer

Angivelse af opbindingsformer

Beskrivelse og begrundelse

Beskrivelse og begrundelse

Beskrivelse

Som følge af udvidelsen af opbindingsformerne erstattes sætningen:

»Vi har således mulighed for at udnytte de historiske vinstokke, der dyrkes med klassisk Pergola Veronese, og for de nye planter skal opbindingsformen være espalier.«,

med den følgende:

»Vi har således mulighed for at udnytte de historiske vinstokke, der dyrkes med Pergola Veronese, med den seneste udvikling, med espalier eller GDC.«.

Begrundelse

Det er en følge af udvidelsen af opbindingsformerne i produktspecifikationens artikel 4, stk. 3.

Denne ændring vedrører artikel 9 i produktspecifikationen og ændrer ikke enhedsdokumentet.

ENHEDSDOKUMENT

1.   Betegnelse

Betegnelse

Soave Superiore

2.   Type geografisk betegnelse

Type geografisk betegnelse

BOB – beskyttet oprindelsesbetegnelse

3.   Kategorier af vinavlsprodukter

Kategorier af vinavlsprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

4.   Beskrivelse af vinen/vinene

Beskrivelse af vinen/vinene

»Soave superiore«, også i udgaverne riserva og classico

»Soave superiore«, også i udgaverne riserva og classico

Vinene har en strågul farve, undertiden intens evt. med grønt eller gyldent skær, fyldig aroma, blomsternoter, fyldig smag og let bitter. For de produkter, der er modnet på egetræsfade, kan smagen være mere intens og vedvarende, også med noter af vanille.

Det totale minimumsalkoholindhold: 12,00 % vol. (12,50 for angivelsen Riserva). Sukkerfrit ekstrakt, minimum: 19,0 g/l.

De analytiske parametre, der ikke fremgår af tabellen nedenfor, er i overensstemmelse med de grænseværdier, som er fastsat i den nationale lovgivning og EU-lovgivningen.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Totalt alkoholindhold, maksimum (i % vol.) | |
| Virkeligt alkoholindhold, minimum (i % vol.) | |
| Totalt syreindhold, minimum | 4,5 g/l udtrykt i vinsyre |
| Indhold af flygtig syre, maksimum (i milliækvivalenter pr. liter) | |
| Totalt indhold af svovldioxid, maksimum (i milligram pr. liter) | |

Generelle analytiske kendetegn

Totalt alkoholindhold, maksimum (i % vol.)

Virkeligt alkoholindhold, minimum (i % vol.)

Totalt syreindhold, minimum

4,5 g/l udtrykt i vinsyre

Indhold af flygtig syre, maksimum (i milliækvivalenter pr. liter)

Totalt indhold af svovldioxid, maksimum (i milligram pr. liter)

5.   Vinfremstillingspraksis

Vinfremstillingspraksis

a.   Væsentlige ønologiske fremgangsmåder

Væsentlige ønologiske fremgangsmåder

INGEN

b.   Maksimumudbytte

Maksimumudbytte

»Soave superiore«, »Soave Superiore« riserva, »Soave superiore« classico

70 hektoliter pr. hektar.

6.   Afgrænset geografisk område

Afgrænset geografisk område

Druer til fremstilling af »Soave Superiore« dyrkes i det område, der helt eller delvist omfatter kommunerne Soave, Monteforte d’Alpone, San Martino Buon Albergo, Mezzane di Sotto, Roncà, Montecchia di Crosara, San Giovanni Ilarione, Cazzano di Tramigna, Colognola ai Colli, Caldiero, Illasi og Lavagno i provinsen Verona. Til fremstillingen af »Soave Superiore« med betegnelsen »classico« er området afgrænset i produktspecifikationens artikel 3, litra b). Den nøjagtige afgrænsning af det beskyttede område er defineret i produktspecifikationens artikel 3.

7.   Primære druesorter

Primære druesorter

Chardonnay B.

Trebbiano di Soave B. - Trebbiano

Garganega B.

8.   Tilknytning til det geografiske område

Tilknytning til det geografiske område

Soave Superiore

Soave Superiore

Mineralerne i den basaltholdige jord i området påvirker på en særlig måde gæringsprocesserne for mosten fra druerne Garganega og Trebbiano de Soave, og giver vinen den karakteristiske syrlighed. De traditionelle opbindingsformer med Pergola Veronese bidrager til druernes gode modenhed og sundhed, hvilket er grundlæggende for at opnå et mellemhøjt sukkerindhold med god syrebalance, en særegenskab ved dette produkt. Soave Superiore er en vigtig vin, der ifølge produktspecifikationen skal modne få måneder, inden den forhandles på markedet, med henblik på at forbedre strukturen og udviklingen i aromaen.

9.   Vigtige yderligere betingelser (emballering, mærkning, andre krav)

Vigtige yderligere betingelser (emballering, mærkning, andre krav)

Aftapning inden for området

Aftapning inden for området

Retlig ramme:

Den nationale lovgivning

Type yderligere betingelse:

Aftapning inden for det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

I overensstemmelse med artikel 8 i forordning EF nr. 607/2009 skal aftapning og emballering af vine med den kontrollerede og garanterede oprindelsesbetegnelse »Soave superiore« finde sted i provinsen Veronas forvaltningsområde som fastsat i produktspecifikationen med henblik på bevare kvaliteten og omdømmet samt sikre oprindelse og effektiv kontrol.

Anvendelse af supplerende geografiske områder

Anvendelse af supplerende geografiske områder

Retlig ramme:

EU-lovgivning

Type yderligere betingelse:

Supplerende bestemmelser om mærkning

Beskrivelse af betingelsen:

Det er i betegnelsen og præsentationen af vinene »Soave Superiore« og »Soave Superiore« Classico tilladt at henvise til følgende supplerende geografiske områder:

| 1. | Brognoligo |
| --- | --- |

1.

Brognoligo

| 2. | Broia |
| --- | --- |

2.

Broia

| 3. | Ca’ del vento |
| --- | --- |

3.

Ca’ del vento

| 4. | Campagnola |
| --- | --- |

4.

Campagnola

| 5. | Carbonare |
| --- | --- |

5.

Carbonare

| 6. | Casarsa |
| --- | --- |

6.

Casarsa

| 7. | Castelcerino |
| --- | --- |

7.

Castelcerino

| 8. | Castellaro |
| --- | --- |

8.

Castellaro

| 9. | Colombara |
| --- | --- |

9.

Colombara

| 10. | Corte del Durlo |
| --- | --- |

10.

Corte del Durlo

| 11. | Costalta |
| --- | --- |

11.

Costalta

| 12. | Costalunga |
| --- | --- |

12.

Costalunga

| 13. | Coste |
| --- | --- |

13.

Coste

| 14. | Costeggiola |
| --- | --- |

14.

Costeggiola

| 15. | Croce |
| --- | --- |

15.

Croce

| 16. | Duello |
| --- | --- |

16.

Duello

| 17. | Fittà |
| --- | --- |

17.

Fittà

| 18. | Froscà |
| --- | --- |

18.

Froscà

| 19. | Foscarino |
| --- | --- |

19.

Foscarino

| 20. | Menini |
| --- | --- |

20.

Menini

| 21. | Monte di Colognola |
| --- | --- |

21.

Monte di Colognola

| 22. | Monte Grande |
| --- | --- |

22.

Monte Grande

| 23. | Paradiso |
| --- | --- |

23.

Paradiso

| 24. | Pigno |
| --- | --- |

24.

Pigno

| 25. | Ponsara |
| --- | --- |

25.

Ponsara

| 26. | Pressoni |
| --- | --- |

26.

Pressoni

| 27. | Roncà - Monte Calvarina |
| --- | --- |

27.

Roncà - Monte Calvarina

| 28. | Rugate |
| --- | --- |

28.

Rugate

| 29. | Sengialta |
| --- | --- |

29.

Sengialta

| 30. | Tenda |
| --- | --- |

30.

Tenda

| 31. | Tremenalto |
| --- | --- |

31.

Tremenalto

| 32. | Volpare |
| --- | --- |

32.

Volpare

| 33. | Zoppega. |
| --- | --- |

33.

Zoppega.

Link til produktspecifikationen

Link til produktspecifikationen

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/14703.

---

(1)  EFT L 9 af 11.1.2019, s. 2.

1

---

| 5.3.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 72/43 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 72/43

---

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren som omhandlet i artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

(2020/C 72/16)

Denne meddelelse offentliggøres i overensstemmelse med artikel 17, stk. 5, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELELSE OM GODKENDELSE AF EN STANDARDÆNDRING

»Dealurile Moldovei«

PGI-RO-A1591-AM01

Meddelelsesdato: 14. november 2019

BESKRIVELSE AF OG BEGRUNDELSE FOR DEN GODKENDTE ÆNDRING

1.   Rettelse af navnet på en druesort til vinfremstilling

I produktspecifikationen rettes navnet på druesorten til vinfremstilling »Traminer aromat« (aromatisk/halvaromatisk druesort) til den korrekte betegnelse »Traminer alb«. Denne ændring har indvirkning på enhedsdokumentet.

2.   Ændring af vinfremstillingsudbyttet

Produktspecifikationen ændres med hensyn til vinfremstillingsudbyttet, som sættes op. Ændringen er nødvendig, fordi anvendelsen af flere teknologier og anordninger gør det muligt at opnå udbytter, der er over 15 % højere, målt på den afdryppede most, f.eks. ved hjælp af kontinuerlige vinpresser og gæringsbeholdere med kontrolleret temperatur, som bidrager til at øge vinfremstillingsudbyttet betydeligt og samtidig højne vinenes kvalitet gennem opretholdelse og styrkelse af deres aromatiske profil.

Denne ændring er ligeledes nødvendig på grund af anvendelsen af ønologiske produkter med henblik på forbedring af vinenes kvalitet, f.eks. udvalgte gærtyper og udvindingsenzymer, der benyttes til bedre kontrol med processerne under og efter gæringen og til at sikre diversificering og bevaring af vinenes aromatiske profil, navnlig de sekundære aromaer.

Ændringen har indvirkning på enhedsdokumentet.

3.   Tilføjelse til de specifikke metoder til fremstilling af rosévin

Produktspecifikationen suppleres med bestemmelser om fremstilling af rosévine af druesorterne Pinot gris og Traminer roz, hvilket er påkrævet, fordi forbrugerne i stigende grad foretrækker de rosévine, der fremstilles af disse druer og ved hjælp af nye vinfremstillingsteknikker, som understreger de særlige egenskaber ved disse druesorters rosévariant.

Ændringen har ingen indvirkning på enhedsdokumentet.

4.   Ændring af visse bestemmelser om dyrkningspraksis i det geografiske område

Visse former for dyrkningspraksis, der anvendes i det geografiske område, er blevet omformuleret, navnlig sommerbeskæringen, som producenterne foretager for at sikre en passende høstkvalitet og begrænse druemængderne, således at produktionen ikke overstiger maksimumsgrænserne, samtidig med at der foretages moderat gødskning. Ændringen har ingen indvirkning på enhedsdokumentet.

5.   Tilføjelse til bestemmelserne om forarbejdning uden for det geografiske område

Produktspecifikationen suppleres med bestemmelser om forarbejdningen af de høstede druer, som skal finde sted i nærheden af høststedet, enten i samme territoriale administrative område (departementet Vaslui) eller i naboområdet, nemlig departementet Vrancea, for at sikre vinavlsprodukternes sporbarhed.

Ændringen har ingen indvirkning på enhedsdokumentet.

6.   Omformulering af bestemmelserne om mærkning

Af klarheds- og forenklingshensyn ændres visse bestemmelser i produktspecifikationen om mærkningssystemet, således at mærkningen kan foregå på en hvilken som helst måde og ved brug af ethvert materiale, der er tilladt ifølge lovgivningen, forudsat at de oplysninger, der er obligatoriske for den pågældende kategori af vine med en geografisk betegnelse, er angivet inden for samme synsfelt.

7.   Omformulering af betingelserne for produktionens klassificering

Betingelserne for klassificering af de fremstillede produkter er omformuleret, og produktspecifikationen ændres derfor efter anmodning fra producenterne, når visse kvalitative egenskaber ikke længere garanteres for de produkter, der fremstilles under den geografiske betegnelse.

Ændringen har ingen indvirkning på enhedsdokumentet.

ENHEDSDOKUMENT

1.   Betegnelse

Dealurile Moldovei

2.   Type geografisk betegnelse

BGB – beskyttet geografisk betegnelse

3.   Kategorier af vinavlsprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

4.   Beskrivelse af vinen/vinene

Analytiske og organoleptiske egenskaber – hvidvine/rosévine

Hvidvinene er grønliggule til gyldengule med grønlige reflekser, når vinen er ung, og ravgule reflekser efter nogle år under opbevaring, fyldige, friske og frugtige.

Specifik aroma af friskskåret peberfrugt, fremtrædende frisk og frugtagtig smag, specifik aroma af akacieblomster, blødhed, vedholdende eftersmag, noter af vinblomst, smag af brødskorpe og frisk smør, af rosen- og skovjordbærmarmelade og af velmodne druer, noter af grønne æbler og basilikum, aroma af modne og saftige ferskner og til tider delikate noter af bitter mandel.

| Generelle analytiske karakteristika |
| --- |
| Totalt alkoholindhold, maksimum (i % vol.) | 20,00 |
| Virkeligt alkoholindhold, minimum (i % vol.) | 10,50 |
| Totalt syreindhold, minimum | 4,5 g/l udtrykt i vinsyre |
| Indhold af flygtig syre, maksimum (i milliækvivalenter pr. liter) | 18 |
| Totalt indhold af svovldioxid, maksimum (i milligram pr. liter) | 200 |

Generelle analytiske karakteristika

Totalt alkoholindhold, maksimum (i % vol.)

20,00

Virkeligt alkoholindhold, minimum (i % vol.)

10,50

Totalt syreindhold, minimum

4,5 g/l udtrykt i vinsyre

Indhold af flygtig syre, maksimum (i milliækvivalenter pr. liter)

18

Totalt indhold af svovldioxid, maksimum (i milligram pr. liter)

200

Analytiske og organoleptiske egenskaber – rødvine

Rødvinene har en livlig karakter, en blød tekstur, en intens rubinrød farve, noter af velmodne røde frugter og af blåbær og med tiden en aroma af tørrede blå druer og en bouquet med strejf af viol eller tobak, dufte af hindbær og jordbær, let pebrede noter og fine strejf af vanilje med alderen.

| Generelle analytiske karakteristika |
| --- |
| Totalt alkoholindhold, maksimum (i % vol.) | 20,00 |
| Virkeligt alkoholindhold, minimum (i % vol.) | 10,50 |
| Totalt syreindhold, minimum | 4 g/l udtrykt i vinsyre |
| Indhold af flygtig syre, maksimum (i milliækvivalenter pr. liter) | 20 |
| Totalt indhold af svovldioxid, maksimum (i milligram pr. liter) | 150 |

Generelle analytiske karakteristika

Totalt alkoholindhold, maksimum (i % vol.)

20,00

Virkeligt alkoholindhold, minimum (i % vol.)

10,50

Totalt syreindhold, minimum

4 g/l udtrykt i vinsyre

Indhold af flygtig syre, maksimum (i milliækvivalenter pr. liter)

20

Totalt indhold af svovldioxid, maksimum (i milligram pr. liter)

150

5.   Ønologiske fremgangsmåder

a.   Væsentlige ønologiske fremgangsmåder

Specifikke ønologiske fremgangsmåder

Karakteristika og praksis for beplantning

Dyrkningspraksis:

| — | beplantningstæthed: mindst 2 500 vinstokke pr. ha (mindst 75 % vinstokke af det beplantede areal) |
| --- | --- |

—

beplantningstæthed: mindst 2 500 vinstokke pr. ha (mindst 75 % vinstokke af det beplantede areal)

| — | kunstvanding: kun tilladt i år med tørke og på betingelse af en anmeldelse til ONVPV (det nationale kontor for vinavl og vin), når jordbundens vandindhold i en dybde af 100 cm falder til 50 % af jordfugtighedsintervallet, og under overholdelse af rimelige vandingsnormer (400-600 m3/ha) |
| --- | --- |

—

kunstvanding: kun tilladt i år med tørke og på betingelse af en anmeldelse til ONVPV (det nationale kontor for vinavl og vin), når jordbundens vandindhold i en dybde af 100 cm falder til 50 % af jordfugtighedsintervallet, og under overholdelse af rimelige vandingsnormer (400-600 m3/ha)

| — | sommerhøst, hvor antallet af druer reduceres ved starten af modningen, når produktionspotentialet overstiger de maksimalt tilladte grænser ifølge produktspecifikationen. |
| --- | --- |

—

sommerhøst, hvor antallet af druer reduceres ved starten af modningen, når produktionspotentialet overstiger de maksimalt tilladte grænser ifølge produktspecifikationen.

b.   Maksimumudbytter

| | ved produktion af hvidvine |
| --- | --- |

ved produktion af hvidvine

| | 22 000 kg druer pr. hektar. |
| --- | --- |

22 000 kg druer pr. hektar.

| | ved produktion af rosévine/rødvine |
| --- | --- |

ved produktion af rosévine/rødvine

| | 20 000 kg druer pr. hektar. |
| --- | --- |

20 000 kg druer pr. hektar.

| | ved produktion af aromatiske/halvaromatiske vine |
| --- | --- |

ved produktion af aromatiske/halvaromatiske vine

| | 18 000 kg druer pr. hektar. |
| --- | --- |

18 000 kg druer pr. hektar.

| | ved produktion af hvidvine |
| --- | --- |

ved produktion af hvidvine

| | 169,40 hl pr. hektar. |
| --- | --- |

169,40 hl pr. hektar.

| | ved produktion af rosévine/rødvine |
| --- | --- |

ved produktion af rosévine/rødvine

| | 154,00 hl pr. hektar. |
| --- | --- |

154,00 hl pr. hektar.

| | ved produktion af aromatiske/halvaromatiske vine |
| --- | --- |

ved produktion af aromatiske/halvaromatiske vine

| | 140,00 hl pr. hektar. |
| --- | --- |

140,00 hl pr. hektar.

6.   Afgrænset geografisk område

1.1.   Departementet Galați

| — | kommunen Balăbănești med landsbyerne Balăbănești, Lungești, Bursucani, Cruceanu, Rădești og Zimbru |
| --- | --- |

—

kommunen Balăbănești med landsbyerne Balăbănești, Lungești, Bursucani, Cruceanu, Rădești og Zimbru

| — | kommunen Balășești med landsbyerne Bălășesti, Ciureşti, Ciureştii Noi og Pupezeni |
| --- | --- |

—

kommunen Balășești med landsbyerne Bălășesti, Ciureşti, Ciureştii Noi og Pupezeni

| — | kommunen Cerţeşti med landsbyerne Cerţeşti, Cârlomăneşti og Cotoroaia |
| --- | --- |

—

kommunen Cerţeşti med landsbyerne Cerţeşti, Cârlomăneşti og Cotoroaia

| — | byen Târgu Bujor med landsbyerne Moscu og Umbrăreşti |
| --- | --- |

—

byen Târgu Bujor med landsbyerne Moscu og Umbrăreşti

| — | kommunen Băneasa med landsbyerne Băneasa og Roşcani |
| --- | --- |

—

kommunen Băneasa med landsbyerne Băneasa og Roşcani

| — | kommunen Fârţăneşti med landsbyerne Fârţăneşti og Viile |
| --- | --- |

—

kommunen Fârţăneşti med landsbyerne Fârţăneşti og Viile

| — | kommunen Jorăşti med landsbyerne Jorăşti, Lunca og Zărneşti |
| --- | --- |

—

kommunen Jorăşti med landsbyerne Jorăşti, Lunca og Zărneşti

| — | kommunen Vârlezi med landsbyerne Vârlezi og Crăieşti |
| --- | --- |

—

kommunen Vârlezi med landsbyerne Vârlezi og Crăieşti

| — | kommunen Drăguşeni med landsbyerne Drăguşeni, Adam, Căuieşti, Fundeanu, Nicopole, Ştieţeşti og Ghingheşti |
| --- | --- |

—

kommunen Drăguşeni med landsbyerne Drăguşeni, Adam, Căuieşti, Fundeanu, Nicopole, Ştieţeşti og Ghingheşti

| — | kommunen Smulţi med landsbyen Smulţi |
| --- | --- |

—

kommunen Smulţi med landsbyen Smulţi

| — | kommunen Corni med landsbyerne Corni, Urleşti og Măcişeni |
| --- | --- |

—

kommunen Corni med landsbyerne Corni, Urleşti og Măcişeni

| — | kommunen Folteşti med landsbyerne Folteşti og Stoicani |
| --- | --- |

—

kommunen Folteşti med landsbyerne Folteşti og Stoicani

| — | kommunen Măstăcani med landsbyerne Măstăcani og Chiraftei |
| --- | --- |

—

kommunen Măstăcani med landsbyerne Măstăcani og Chiraftei

| — | kommunen Oancea med landsbyerne Oancea og Slobozia Oancea |
| --- | --- |

—

kommunen Oancea med landsbyerne Oancea og Slobozia Oancea

| — | kommunen Suceveni med landsbyerne Suceveni og Rogojeni |
| --- | --- |

—

kommunen Suceveni med landsbyerne Suceveni og Rogojeni

| — | kommunen Vlădeşti med landsbyerne Vlădeşti og Brăneşti |
| --- | --- |

—

kommunen Vlădeşti med landsbyerne Vlădeşti og Brăneşti

| — | kommunen Cavadineşti med landsbyerne Cavadineşti, Comăneşti, Găneşti ogVădeni |
| --- | --- |

—

kommunen Cavadineşti med landsbyerne Cavadineşti, Comăneşti, Găneşti ogVădeni

| — | byen Bereşti |
| --- | --- |

—

byen Bereşti

| — | kommunen Bereşti-Meria med landsbyerne Slivna, Aldeşti, Prodăneşti, Pleşa, Puricani, Onciu, Săseni, Bereşti-Meria og Balinteşti |
| --- | --- |

—

kommunen Bereşti-Meria med landsbyerne Slivna, Aldeşti, Prodăneşti, Pleşa, Puricani, Onciu, Săseni, Bereşti-Meria og Balinteşti

| — | kommunen Nicoreşti med landsbyerne Nicoreşti, Braniştea, Coasta Lupei, Dobrineşti, Fântâni, Grozăveşti, Ionăşeşti, Mălureni, Piscu Corbului, Sârbi, Poiana og Vişina |
| --- | --- |

—

kommunen Nicoreşti med landsbyerne Nicoreşti, Braniştea, Coasta Lupei, Dobrineşti, Fântâni, Grozăveşti, Ionăşeşti, Mălureni, Piscu Corbului, Sârbi, Poiana og Vişina

| — | kommunen Cosmeşti med landsbyerne Cosmeşti, Cosmeşti-Vale, Furcenii Vechi, Furcenii Noi og Satu Nou |
| --- | --- |

—

kommunen Cosmeşti med landsbyerne Cosmeşti, Cosmeşti-Vale, Furcenii Vechi, Furcenii Noi og Satu Nou

| — | kommunen Buciumeni med landsbyerne Buciumeni, Tecucelu Sec, Vizureşti og Hănţeşti |
| --- | --- |

—

kommunen Buciumeni med landsbyerne Buciumeni, Tecucelu Sec, Vizureşti og Hănţeşti

| — | kommunen Ţepu med landsbyerne Ţepu og Ţepu de Sus |
| --- | --- |

—

kommunen Ţepu med landsbyerne Ţepu og Ţepu de Sus

| — | kommunen Barcea med landsbyerne Barcea og Podoleni |
| --- | --- |

—

kommunen Barcea med landsbyerne Barcea og Podoleni

| — | kommunen Iveşti med landsbyerne Iveşti og Buceşti |
| --- | --- |

—

kommunen Iveşti med landsbyerne Iveşti og Buceşti

| — | kommunen Lieşti med landsbyen Lieşti |
| --- | --- |

—

kommunen Lieşti med landsbyen Lieşti

| — | kommunen Umbrăreşti med landsbyerne Umbrăreşti og Torceşti |
| --- | --- |

—

kommunen Umbrăreşti med landsbyerne Umbrăreşti og Torceşti

| — | kommunen Drăgăneşti med landsbyerne Drăgăneşti og Malu Alb |
| --- | --- |

—

kommunen Drăgăneşti med landsbyerne Drăgăneşti og Malu Alb

| — | kommunen Movileni med landsbyen Movileni |
| --- | --- |

—

kommunen Movileni med landsbyen Movileni

| — | kommunen Corod med landsbyerne Corod, Blânzi, Brătuleşti og Cărăpceşti |
| --- | --- |

—

kommunen Corod med landsbyerne Corod, Blânzi, Brătuleşti og Cărăpceşti

| — | kommunen Matca med landsbyen Matca |
| --- | --- |

—

kommunen Matca med landsbyen Matca

| — | kommunen Griviţa med landsbyerne Griviţa og Călmăţui |
| --- | --- |

—

kommunen Griviţa med landsbyerne Griviţa og Călmăţui

| — | kommunen Costache Negri med landsbyen Costache Negri |
| --- | --- |

—

kommunen Costache Negri med landsbyen Costache Negri

| — | kommunen Fundeni med landsbyerne Fundeni, Fundenii Noi, Lungoci og Hanu Conachi |
| --- | --- |

—

kommunen Fundeni med landsbyerne Fundeni, Fundenii Noi, Lungoci og Hanu Conachi

| — | kommunen Nămoloasa med landsbyerne Nămoloasa-Sat, Nămoloasa og Crângeni |
| --- | --- |

—

kommunen Nămoloasa med landsbyerne Nămoloasa-Sat, Nămoloasa og Crângeni

| — | kommunen Băleni med landsbyen Băleni |
| --- | --- |

—

kommunen Băleni med landsbyen Băleni

| — | kommunen Cuca med landsbyen Cuca |
| --- | --- |

—

kommunen Cuca med landsbyen Cuca

| — | kommunen Cudalbi med landsbyen Cudalbi |
| --- | --- |

—

kommunen Cudalbi med landsbyen Cudalbi

| — | kommunen Rediu med landsbyen Rediu |
| --- | --- |

—

kommunen Rediu med landsbyen Rediu

| — | kommunen Valea Mărului med landsbyerne Valea Mărului og Mândreşti |
| --- | --- |

—

kommunen Valea Mărului med landsbyerne Valea Mărului og Mândreşti

| — | kommunen Frumuşiţa med landsbyerne Frumuşiţa, Ijdileni og Tămăoani |
| --- | --- |

—

kommunen Frumuşiţa med landsbyerne Frumuşiţa, Ijdileni og Tămăoani

| — | kommunen Scânteieşti med landsbyerne Scânteieşti og Fântânele |
| --- | --- |

—

kommunen Scânteieşti med landsbyerne Scânteieşti og Fântânele

| — | kommunen Vânători med landsbyerne Vânători, Odaia Manolache og Costi |
| --- | --- |

—

kommunen Vânători med landsbyerne Vânători, Odaia Manolache og Costi

| — | kommunen Tuluceşti med landsbyerne Tuluceşti, Şiviţa og Tăiarea |
| --- | --- |

—

kommunen Tuluceşti med landsbyerne Tuluceşti, Şiviţa og Tăiarea

| — | kommunen Pechea med landsbyerne Pechea og Lupele |
| --- | --- |

—

kommunen Pechea med landsbyerne Pechea og Lupele

| — | kommunen Slobozia Conachi med landsbyerne Slobozia Conachi, Izvoarele og Cuza Vodă |
| --- | --- |

—

kommunen Slobozia Conachi med landsbyerne Slobozia Conachi, Izvoarele og Cuza Vodă

| — | kommunen Tudor Vladimirescu med landsbyen Tudor Vladimirescu |
| --- | --- |

—

kommunen Tudor Vladimirescu med landsbyen Tudor Vladimirescu

| — | kommunen Braniştea med landsbyerne Braniştea, Vasile Alecsandri, Traian og Lozova |
| --- | --- |

—

kommunen Braniştea med landsbyerne Braniştea, Vasile Alecsandri, Traian og Lozova

| — | kommunen Independenţa med landsbyen Independenţa |
| --- | --- |

—

kommunen Independenţa med landsbyen Independenţa

| — | kommunen Schela med landsbyerne Schela og Negrea |
| --- | --- |

—

kommunen Schela med landsbyerne Schela og Negrea

| — | kommunen Smârdan med landsbyerne Smârdan, Cişmele og Mihail Kogălniceanu |
| --- | --- |

—

kommunen Smârdan med landsbyerne Smârdan, Cişmele og Mihail Kogălniceanu

| — | kommunen Şendreni med landsbyerne Movileni, Şendreni og Şerbeştii Vechi |
| --- | --- |

—

kommunen Şendreni med landsbyerne Movileni, Şendreni og Şerbeştii Vechi

| — | kommunen Piscu med landsbyerne Piscu og Vameş. |
| --- | --- |

—

kommunen Piscu med landsbyerne Piscu og Vameş.

1.2.   Departementet Vaslui

| — | storkommunen Huşi |
| --- | --- |

—

storkommunen Huşi

| — | kommunen Duda-Epureni med landsbyerne Epureni, Duda, Bobeşti og Valea Grecului |
| --- | --- |

—

kommunen Duda-Epureni med landsbyerne Epureni, Duda, Bobeşti og Valea Grecului

| — | kommunen Pădureni med landsbyerne Pădureni, Văleni, Leoşti, Ivăneşti og Rusca |
| --- | --- |

—

kommunen Pădureni med landsbyerne Pădureni, Văleni, Leoşti, Ivăneşti og Rusca

| — | kommunen Tătărăni med landsbyerne Tătărăni, Crăsnăşeni, Bălţaţi, Manţu og Stroieşti |
| --- | --- |

—

kommunen Tătărăni med landsbyerne Tătărăni, Crăsnăşeni, Bălţaţi, Manţu og Stroieşti

| — | kommunen Stănileşti med landsbyerne Stănileşti og Pogăneşti |
| --- | --- |

—

kommunen Stănileşti med landsbyerne Stănileşti og Pogăneşti

| — | kommunen Buneşti-Avereşti med landsbyerne Buneşti, Avereşti, Armăşeni, Tăbălăeşti og Plopi |
| --- | --- |

—

kommunen Buneşti-Avereşti med landsbyerne Buneşti, Avereşti, Armăşeni, Tăbălăeşti og Plopi

| — | kommunen Arsura med landsbyerne Arsura, Fundătura og Pîhneşti |
| --- | --- |

—

kommunen Arsura med landsbyerne Arsura, Fundătura og Pîhneşti

| — | kommunen Drânceni med landsbyerne Drânceni, Ghermăneşti og Râşeşti |
| --- | --- |

—

kommunen Drânceni med landsbyerne Drânceni, Ghermăneşti og Râşeşti

| — | kommunen Boţeşti med landsbyerne Boţeşti og Gugeşti |
| --- | --- |

—

kommunen Boţeşti med landsbyerne Boţeşti og Gugeşti

| — | kommunen Banca med landsbyerne Banca, Stoişeşti, Sârbi og Ţifu |
| --- | --- |

—

kommunen Banca med landsbyerne Banca, Stoişeşti, Sârbi og Ţifu

| — | kommunen Fălciu med landsbyerne Fălciu, Bozia, Copăceana og Rânzeşti |
| --- | --- |

—

kommunen Fălciu med landsbyerne Fălciu, Bozia, Copăceana og Rânzeşti

| — | kommunen Blăgeşti med landsbyerne Blăgeşti, Igeşti og Sipeni |
| --- | --- |

—

kommunen Blăgeşti med landsbyerne Blăgeşti, Igeşti og Sipeni

| — | kommunen Lunca Banului med landsbyerne Lunca Banului, Condrea, Oţetoaia, Lunca Veche og Răducani |
| --- | --- |

—

kommunen Lunca Banului med landsbyerne Lunca Banului, Condrea, Oţetoaia, Lunca Veche og Răducani

| — | kommunen Albeşti med landsbyerne Albeşti, Crasna og Corni-Albeşti |
| --- | --- |

—

kommunen Albeşti med landsbyerne Albeşti, Crasna og Corni-Albeşti

| — | kommunen Creţeşti med landsbyerne Creţeşti, Satu Nou og Budeşti |
| --- | --- |

—

kommunen Creţeşti med landsbyerne Creţeşti, Satu Nou og Budeşti

| — | kommunen Dimitrie Cantemir med landsbyerne Hurdugi, Urlaţi, Guşiţei, Grumezoaia og Plotoneşti |
| --- | --- |

—

kommunen Dimitrie Cantemir med landsbyerne Hurdugi, Urlaţi, Guşiţei, Grumezoaia og Plotoneşti

| — | kommunen Olteneşti med landsbyerne Târzii, Olteneşti, Zgura og Curteni |
| --- | --- |

—

kommunen Olteneşti med landsbyerne Târzii, Olteneşti, Zgura og Curteni

| — | kommunen Roşieşti med landsbyerne Roşieşti, Valea lui Darie og Gara Roşieşti |
| --- | --- |

—

kommunen Roşieşti med landsbyerne Roşieşti, Valea lui Darie og Gara Roşieşti

| — | kommunen Tutova med landsbyerne Tutova, Borodeşti, Sălceni og Pochidia |
| --- | --- |

—

kommunen Tutova med landsbyerne Tutova, Borodeşti, Sălceni og Pochidia

| — | kommunen Iveşti med landsbyerne Iveşti, Pogoneşti og Polocin |
| --- | --- |

—

kommunen Iveşti med landsbyerne Iveşti, Pogoneşti og Polocin

| — | kommunen Coroieşti med landsbyerne Coroieşti, Coroieştii de Sus og Movileni |
| --- | --- |

—

kommunen Coroieşti med landsbyerne Coroieşti, Coroieştii de Sus og Movileni

| — | kommunen Pogana med landsbyerne Pogana og Bogeşti |
| --- | --- |

—

kommunen Pogana med landsbyerne Pogana og Bogeşti

| — | kommunen Perieni med landsbyerne Perieni, Ciocani og Crâng |
| --- | --- |

—

kommunen Perieni med landsbyerne Perieni, Ciocani og Crâng

| — | kommunen Iana med landsbyerne Iana, Hălăreşti, Recea og Siliştea |
| --- | --- |

—

kommunen Iana med landsbyerne Iana, Hălăreşti, Recea og Siliştea

| — | kommunen Bogdăneşti med landsbyerne Bogdăneşti og Unţeşti |
| --- | --- |

—

kommunen Bogdăneşti med landsbyerne Bogdăneşti og Unţeşti

| — | kommunen Banca med landsbyerne Banca, Ghermăneşti og Stoişeşti |
| --- | --- |

—

kommunen Banca med landsbyerne Banca, Ghermăneşti og Stoişeşti

| — | kommunen Băcani med landsbyerne Băcani, Suseni og Vulpăşeni |
| --- | --- |

—

kommunen Băcani med landsbyerne Băcani, Suseni og Vulpăşeni

| — | kommunen Puieşti med landsbyerne Puieşti, Cetăţuia og Lăleşti |
| --- | --- |

—

kommunen Puieşti med landsbyerne Puieşti, Cetăţuia og Lăleşti

| — | kommunen Bogdăniţa med landsbyen Bogdăniţa |
| --- | --- |

—

kommunen Bogdăniţa med landsbyen Bogdăniţa

| — | kommunen Alexandru Vlahuţă med landsbyerne Alexandru Vlahuţă, Ghicani, Mânzaţi og Ibăneşti |
| --- | --- |

—

kommunen Alexandru Vlahuţă med landsbyerne Alexandru Vlahuţă, Ghicani, Mânzaţi og Ibăneşti

| — | kommunen Dănesti med landsbyerne Dăneşti og Emil Racoviţă |
| --- | --- |

—

kommunen Dănesti med landsbyerne Dăneşti og Emil Racoviţă

| — | kommunen Soleşti med landsbyerne Şerboteşti, Bouşori og Valea Silistei |
| --- | --- |

—

kommunen Soleşti med landsbyerne Şerboteşti, Bouşori og Valea Silistei

| — | kommunen Văleni med landsbyerne Văleni og Fereşti |
| --- | --- |

—

kommunen Văleni med landsbyerne Văleni og Fereşti

| — | kommunen Zăpodeni med landsbyen Zăpodeni |
| --- | --- |

—

kommunen Zăpodeni med landsbyen Zăpodeni

| — | kommunen Ştefan cel Mare med landsbyerne Ştefan cel Mare og Călugăreni |
| --- | --- |

—

kommunen Ştefan cel Mare med landsbyerne Ştefan cel Mare og Călugăreni

| — | kommunen Ivăneşti med landsbyerne Ivăneşti, Coşeşti og Valea Oanei |
| --- | --- |

—

kommunen Ivăneşti med landsbyerne Ivăneşti, Coşeşti og Valea Oanei

| — | kommunen Laza med landsbyen Sauca |
| --- | --- |

—

kommunen Laza med landsbyen Sauca

| — | kommunen Lipovăţ med landsbyerne Lipovăţ og Corbu |
| --- | --- |

—

kommunen Lipovăţ med landsbyerne Lipovăţ og Corbu

| — | kommunen Tanacu med landsbyerne Tanacu, Satu Nou og Muntenii de Sus |
| --- | --- |

—

kommunen Tanacu med landsbyerne Tanacu, Satu Nou og Muntenii de Sus

| — | kommunen Rebricea med landsbyen Rebricea |
| --- | --- |

—

kommunen Rebricea med landsbyen Rebricea

| — | kommunen Pungeşti med landsbyen Toporăşti |
| --- | --- |

—

kommunen Pungeşti med landsbyen Toporăşti

| — | kommunen Muntenii de Jos med landsbyerne Muntenii de Jos og Mânjeşti |
| --- | --- |

—

kommunen Muntenii de Jos med landsbyerne Muntenii de Jos og Mânjeşti

| — | kommunen Micleşti med landsbyerne Micleşti og Popeşti |
| --- | --- |

—

kommunen Micleşti med landsbyerne Micleşti og Popeşti

| — | kommunen Dumeşti med landsbyen Dumeşti |
| --- | --- |

—

kommunen Dumeşti med landsbyen Dumeşti

| — | kommunen Deleşti med landsbyerne Deleşti, Cozmeşti og Hârsova |
| --- | --- |

—

kommunen Deleşti med landsbyerne Deleşti, Cozmeşti og Hârsova

| — | kommunen Costesti med landsbyen Costesti |
| --- | --- |

—

kommunen Costesti med landsbyen Costesti

| — | kommunen Codăesti med landsbyerne Codăesti og Pribesti |
| --- | --- |

—

kommunen Codăesti med landsbyerne Codăesti og Pribesti

| — | kommunen Bălteni med landsbyen Bălteni-Deal |
| --- | --- |

—

kommunen Bălteni med landsbyen Bălteni-Deal

| — | storkommunen Vaslui med landsbyerne Moara Grecilor, Viişoara og Bahnari |
| --- | --- |

—

storkommunen Vaslui med landsbyerne Moara Grecilor, Viişoara og Bahnari

| — | kommunen Zorleni med landsbyerne Zorleni, Simila og Popeni |
| --- | --- |

—

kommunen Zorleni med landsbyerne Zorleni, Simila og Popeni

| — | kommunen Găgeşti med landsbyerne Găgeşti, Peicani og Giurcani |
| --- | --- |

—

kommunen Găgeşti med landsbyerne Găgeşti, Peicani og Giurcani

| — | kommunen Vinderei med landsbyerne Vinderei, Docani, Obârşeni og Valea Lungă |
| --- | --- |

—

kommunen Vinderei med landsbyerne Vinderei, Docani, Obârşeni og Valea Lungă

| — | kommunen Viişoara med landsbyerne Viişoara, Văleni, Urdeşti, Dodeşti og Viltoteşti |
| --- | --- |

—

kommunen Viişoara med landsbyerne Viişoara, Văleni, Urdeşti, Dodeşti og Viltoteşti

| — | kommunen Vetrişoaia med landsbyerne Vetrişoaia og Bumbăta |
| --- | --- |

—

kommunen Vetrişoaia med landsbyerne Vetrişoaia og Bumbăta

| — | kommunen Şuletea med landsbyerne Şuletea, Răşcani og Fedeşti |
| --- | --- |

—

kommunen Şuletea med landsbyerne Şuletea, Răşcani og Fedeşti

| — | kommunen Murgeni med landsbyerne Murgeni, Cârja og Schineni |
| --- | --- |

—

kommunen Murgeni med landsbyerne Murgeni, Cârja og Schineni

| — | kommunen Măluşteni med landsbyerne Măluşteni, Mânzăteşti, Ţuţcani, Lupeşti og Ghireasca |
| --- | --- |

—

kommunen Măluşteni med landsbyerne Măluşteni, Mânzăteşti, Ţuţcani, Lupeşti og Ghireasca

| — | kommunen Griviţa med landsbyerne Griviţa, Trestiana og Odaia Bursucani |
| --- | --- |

—

kommunen Griviţa med landsbyerne Griviţa, Trestiana og Odaia Bursucani

| — | kommunen Epureni med landsbyerne Epureni og Horga |
| --- | --- |

—

kommunen Epureni med landsbyerne Epureni og Horga

| — | kommunen Berezeni med landsbyerne Berezeni, Rânceni og Muşata |
| --- | --- |

—

kommunen Berezeni med landsbyerne Berezeni, Rânceni og Muşata

| — | kommunen Hoceni med landsbyerne Hoceni, Deleni, Oţeleni og Şişcani |
| --- | --- |

—

kommunen Hoceni med landsbyerne Hoceni, Deleni, Oţeleni og Şişcani

| — | kommunen Vutcani med landsbyerne Vutcani og Mălăieşti. |
| --- | --- |

—

kommunen Vutcani med landsbyerne Vutcani og Mălăieşti.

1.3.   Departementet Neamț

| — | kommunen Bozieni med landsbyerne Bozieni og Cuci. |
| --- | --- |

—

kommunen Bozieni med landsbyerne Bozieni og Cuci.

1.4.   Departementet Bacău

| — | kommunen Săcuieni med landsbyen Săcuieni |
| --- | --- |

—

kommunen Săcuieni med landsbyen Săcuieni

| — | kommunen Prăjeşti med landsbyen Prăjeşti |
| --- | --- |

—

kommunen Prăjeşti med landsbyen Prăjeşti

| — | kommunen Traian med landsbyerne Traian, Bogdăneşti og Hertioana |
| --- | --- |

—

kommunen Traian med landsbyerne Traian, Bogdăneşti og Hertioana

| — | kommunen Tamaşi med landsbyerne Chetriş og Gioseni |
| --- | --- |

—

kommunen Tamaşi med landsbyerne Chetriş og Gioseni

| — | kommunen Horgeşti med landsbyerne Horgeşti og Sohodor |
| --- | --- |

—

kommunen Horgeşti med landsbyerne Horgeşti og Sohodor

| — | kommunen Parincea med landsbyerne Parincea og Poieni |
| --- | --- |

—

kommunen Parincea med landsbyerne Parincea og Poieni

| — | kommunen Corbasca med landsbyerne Corbasca, Scărişoara og Rogoaza |
| --- | --- |

—

kommunen Corbasca med landsbyerne Corbasca, Scărişoara og Rogoaza

| — | kommunen Tatărăsti med landsbyerne Tătărăşti, Gherdana og Drăgeşti |
| --- | --- |

—

kommunen Tatărăsti med landsbyerne Tătărăşti, Gherdana og Drăgeşti

| — | kommunen Huruieşti med landsbyerne Huruieşti, Ocheni, Căpoteşti og Fundoaia |
| --- | --- |

—

kommunen Huruieşti med landsbyerne Huruieşti, Ocheni, Căpoteşti og Fundoaia

| — | kommunen Vultureni med landsbyerne Vultureni, Lichitişeni, Dădeşti og Godineştii de Jos |
| --- | --- |

—

kommunen Vultureni med landsbyerne Vultureni, Lichitişeni, Dădeşti og Godineştii de Jos

| — | kommunen Dealu Morii med landsbyerne Dealu Morii, Blaga, Căuia, Neguleşti og Calapodeşti |
| --- | --- |

—

kommunen Dealu Morii med landsbyerne Dealu Morii, Blaga, Căuia, Neguleşti og Calapodeşti

| — | kommunen Găiceana med landsbyerne Găiceana, Arini og Popeşti |
| --- | --- |

—

kommunen Găiceana med landsbyerne Găiceana, Arini og Popeşti

| — | kommunen Răchitoasa med landsbyerne Răchitoasa, Buda, Burdusaci og Putini |
| --- | --- |

—

kommunen Răchitoasa med landsbyerne Răchitoasa, Buda, Burdusaci og Putini

| — | kommunen Motoşeni med landsbyerne Motoşeni, Cociu, Fântânele, Bâcleşti, Chetreni og Poiana |
| --- | --- |

—

kommunen Motoşeni med landsbyerne Motoşeni, Cociu, Fântânele, Bâcleşti, Chetreni og Poiana

| — | kommunen Glăvăneşti med landsbyerne Glăvăneşti og Frumuşelu |
| --- | --- |

—

kommunen Glăvăneşti med landsbyerne Glăvăneşti og Frumuşelu

| — | kommunen Podu Turcului med landsbyerne Podu Turcului, Sârbi, Lehancea, Căbeşti, Plopu og Bălăneşti |
| --- | --- |

—

kommunen Podu Turcului med landsbyerne Podu Turcului, Sârbi, Lehancea, Căbeşti, Plopu og Bălăneşti

| — | kommunen Faraoani med landsbyen Faraoani |
| --- | --- |

—

kommunen Faraoani med landsbyen Faraoani

| — | kommunen Cleja med landsbyen Cleja |
| --- | --- |

—

kommunen Cleja med landsbyen Cleja

| — | kommunen Parava med landsbyerne Parava og Drăguşani |
| --- | --- |

—

kommunen Parava med landsbyerne Parava og Drăguşani

| — | kommunen Orbeni med landsbyerne Orbeni og Scurta |
| --- | --- |

—

kommunen Orbeni med landsbyerne Orbeni og Scurta

| — | kommunen Valea Seacă med landsbyerne Valea Seacă og Cucova |
| --- | --- |

—

kommunen Valea Seacă med landsbyerne Valea Seacă og Cucova

| — | kommunen Sascut med landsbyerne Sascut, Pănceşti, Conteşti, Sascut-Sat og Schineni |
| --- | --- |

—

kommunen Sascut med landsbyerne Sascut, Pănceşti, Conteşti, Sascut-Sat og Schineni

| — | kommunen Răcăciuni med landsbyen Răcăciuni. |
| --- | --- |

—

kommunen Răcăciuni med landsbyen Răcăciuni.

1.5.   Departementet Botoșani

| — | kommunen Frumuşica med landsbyerne Frumuşica, Rădeni, Boscoteni og Viădeni-Deal |
| --- | --- |

—

kommunen Frumuşica med landsbyerne Frumuşica, Rădeni, Boscoteni og Viădeni-Deal

| — | kommunen Prăjeni med landsbyen Miletin |
| --- | --- |

—

kommunen Prăjeni med landsbyen Miletin

| — | kommunen Flămânzi med landsbyerne Flămânzi og Nicolae Bălcescu |
| --- | --- |

—

kommunen Flămânzi med landsbyerne Flămânzi og Nicolae Bălcescu

| — | kommunen Hlipiceni med landsbyen Hlipiceni. |
| --- | --- |

—

kommunen Hlipiceni med landsbyen Hlipiceni.

1.6.   Departementet Iași

| — | kommunen Cotnari med landsbyerne Cotnari, Iosupeni, Hodora, Lupăria, Cârjoaia og Bahluiu |
| --- | --- |

—

kommunen Cotnari med landsbyerne Cotnari, Iosupeni, Hodora, Lupăria, Cârjoaia og Bahluiu

| — | kommunen Cepleniţa med landsbyerne Cepleniţa, Buhalniţa og Zlodica |
| --- | --- |

—

kommunen Cepleniţa med landsbyerne Cepleniţa, Buhalniţa og Zlodica

| — | kommunen Scobinţi med landsbyerne Scobinţi, Bădeni, Zagavia og Feteşti |
| --- | --- |

—

kommunen Scobinţi med landsbyerne Scobinţi, Bădeni, Zagavia og Feteşti

| — | kommunen Belceşti med landsbyerne Belceşti, Liteni, Ulmi, Tansa, Munteni og Satu Nou |
| --- | --- |

—

kommunen Belceşti med landsbyerne Belceşti, Liteni, Ulmi, Tansa, Munteni og Satu Nou

| — | byen Hârlău |
| --- | --- |

—

byen Hârlău

| — | kommunen Deleni med landsbyerne Deleni, Maxut, Feredeni, Slobozia og Poiana |
| --- | --- |

—

kommunen Deleni med landsbyerne Deleni, Maxut, Feredeni, Slobozia og Poiana

| — | kommunen Cucuteni med landsbyerne Cucuteni, Băiceni og Săcăreşti |
| --- | --- |

—

kommunen Cucuteni med landsbyerne Cucuteni, Băiceni og Săcăreşti

| — | kommunen Todireşti med landsbyerne Todireşti og Băiceni |
| --- | --- |

—

kommunen Todireşti med landsbyerne Todireşti og Băiceni

| — | kommunen Ruginoasa med landsbyerne Ruginoasa og Vascani |
| --- | --- |

—

kommunen Ruginoasa med landsbyerne Ruginoasa og Vascani

| — | byen Târgu Frumos |
| --- | --- |

—

byen Târgu Frumos

| — | kommunen Ion Neculce med landsbyerne Ion Neculce, Buznea, Dădești, Gănești, Prigoreni og Războieni |
| --- | --- |

—

kommunen Ion Neculce med landsbyerne Ion Neculce, Buznea, Dădești, Gănești, Prigoreni og Războieni

| — | kommunen Balş med landsbyerne Balş, Boureni og Coasta Măgurii |
| --- | --- |

—

kommunen Balş med landsbyerne Balş, Boureni og Coasta Măgurii

| — | kommunen Costeşti med landsbyerne Costeşti og Giurgeşti |
| --- | --- |

—

kommunen Costeşti med landsbyerne Costeşti og Giurgeşti

| — | kommunen Brăeşti med landsbyerne Brăeşti, Albeşti, Cristeşti og Rediu |
| --- | --- |

—

kommunen Brăeşti med landsbyerne Brăeşti, Albeşti, Cristeşti og Rediu

| — | kommunen Lungani med landsbyerne Lungani, Goeşti, Crucea og Zmeu |
| --- | --- |

—

kommunen Lungani med landsbyerne Lungani, Goeşti, Crucea og Zmeu

| — | kommunen Bălţaţi med landsbyerne Bălţaţi, Sârca og Valea Oilor |
| --- | --- |

—

kommunen Bălţaţi med landsbyerne Bălţaţi, Sârca og Valea Oilor

| — | kommunen Strunga med landsbyerne Strunga og Criveşti |
| --- | --- |

—

kommunen Strunga med landsbyerne Strunga og Criveşti

| — | kommunen Roşcani med landsbyerne Roşcani og Rădeni |
| --- | --- |

—

kommunen Roşcani med landsbyerne Roşcani og Rădeni

| — | kommunen Trifeşti med landsbyen Trifeşti |
| --- | --- |

—

kommunen Trifeşti med landsbyen Trifeşti

| — | kommunen Andrieşeni med landsbyerne Andrieşeni, Glăvăneşti, Fântânele og Spineni |
| --- | --- |

—

kommunen Andrieşeni med landsbyerne Andrieşeni, Glăvăneşti, Fântânele og Spineni

| — | kommunen Bivolari med landsbyerne Bivolari, Soloneţ, Traian, Buruieneşti og Tabăra |
| --- | --- |

—

kommunen Bivolari med landsbyerne Bivolari, Soloneţ, Traian, Buruieneşti og Tabăra

| — | kommunen Ţigănaşi med landsbyerne Ţigănaşi, Cârniceni, Stejarii og Mihail Kogălniceanu |
| --- | --- |

—

kommunen Ţigănaşi med landsbyerne Ţigănaşi, Cârniceni, Stejarii og Mihail Kogălniceanu

| — | kommunen Probota med landsbyerne Probota og Perieni |
| --- | --- |

—

kommunen Probota med landsbyerne Probota og Perieni

| — | kommunen Vlădeni med landsbyerne Vlădeni, Alexandru cel Bun og Iacobeni |
| --- | --- |

—

kommunen Vlădeni med landsbyerne Vlădeni, Alexandru cel Bun og Iacobeni

| — | kommunen Şipote med landsbyerne Şipote, Chişcăreni, Mitoc, Hălceni, Iazu Nou og Iazu Vechi |
| --- | --- |

—

kommunen Şipote med landsbyerne Şipote, Chişcăreni, Mitoc, Hălceni, Iazu Nou og Iazu Vechi

| — | kommunen Plugari med landsbyerne Plugari, Oneşti og Borosoaia |
| --- | --- |

—

kommunen Plugari med landsbyerne Plugari, Oneşti og Borosoaia

| — | kommunen Schitu Duca med landsbyerne Schitu Duca, Pocreaca, Slobozia, Satu Nou, Poiana og Dumitreştii Galăţii |
| --- | --- |

—

kommunen Schitu Duca med landsbyerne Schitu Duca, Pocreaca, Slobozia, Satu Nou, Poiana og Dumitreştii Galăţii

| — | kommunen Prisăcani med landsbyerne Prisăcani, Moreni og Măcăreşti |
| --- | --- |

—

kommunen Prisăcani med landsbyerne Prisăcani, Moreni og Măcăreşti

| — | kommunen Costuleni med landsbyerne Costuleni, Covasna, Hiliţa og Cozia |
| --- | --- |

—

kommunen Costuleni med landsbyerne Costuleni, Covasna, Hiliţa og Cozia

| — | kommunen Comarna med landsbyerne Comarna, Osoi, Curagău og Stânca |
| --- | --- |

—

kommunen Comarna med landsbyerne Comarna, Osoi, Curagău og Stânca

| — | kommunen Valea Lupului med landsbyerne Valea Lupului |
| --- | --- |

—

kommunen Valea Lupului med landsbyerne Valea Lupului

| — | kommunen Horleşti med landsbyerne Horleşti og Bogdăneşti |
| --- | --- |

—

kommunen Horleşti med landsbyerne Horleşti og Bogdăneşti

| — | kommunen Miroslava med landsbyerne Uricani, Miroslava, Voroveşti, Balciu, Brătuleni og Corneşti |
| --- | --- |

—

kommunen Miroslava med landsbyerne Uricani, Miroslava, Voroveşti, Balciu, Brătuleni og Corneşti

| — | kommunen Ciurea med landsbyerne Ciurea og Hlincea |
| --- | --- |

—

kommunen Ciurea med landsbyerne Ciurea og Hlincea

| — | kommunen Bârnova med landsbyerne Bârnova, Pietrăria, Cercu, Vişan og Păun |
| --- | --- |

—

kommunen Bârnova med landsbyerne Bârnova, Pietrăria, Cercu, Vişan og Păun

| — | kommunen Tomeşti med landsbyerne Tomeşti, Goruni, Chicerea og Vlădiceni |
| --- | --- |

—

kommunen Tomeşti med landsbyerne Tomeşti, Goruni, Chicerea og Vlădiceni

| — | storkommunen Iaşi med bydelene Bucium og Copou |
| --- | --- |

—

storkommunen Iaşi med bydelene Bucium og Copou

| — | kommunen Movileni med landsbyerne Movileni, Potângeni og Iepureni |
| --- | --- |

—

kommunen Movileni med landsbyerne Movileni, Potângeni og Iepureni

| — | kommunen Rediu med landsbyerne Rediu, Breazu, Tăuteşti og Horleşti |
| --- | --- |

—

kommunen Rediu med landsbyerne Rediu, Breazu, Tăuteşti og Horleşti

| — | kommunen Aroneanu med landsbyerne Aroneanu, Şorogari, Rediu Aldei og Dorobanţ |
| --- | --- |

—

kommunen Aroneanu med landsbyerne Aroneanu, Şorogari, Rediu Aldei og Dorobanţ

| — | kommunen Răducaneni med landsbyerne Isaiia, Bohotin, Răducăneni og Roşu |
| --- | --- |

—

kommunen Răducaneni med landsbyerne Isaiia, Bohotin, Răducăneni og Roşu

| — | kommunen Moşna med landsbyen Moşna |
| --- | --- |

—

kommunen Moşna med landsbyen Moşna

| — | kommunen Cozmeşti med landsbyerne Cozmeşti, Podolenii de Sus og Podolenii de Jos |
| --- | --- |

—

kommunen Cozmeşti med landsbyerne Cozmeşti, Podolenii de Sus og Podolenii de Jos

| — | kommunen Gorban med landsbyerne Gorban, Gura Bohotin og Podu Hagiului. |
| --- | --- |

—

kommunen Gorban med landsbyerne Gorban, Gura Bohotin og Podu Hagiului.

7.   Primære druesorter

Traminer aromat alb B

Unirea B

Plăvaie B – Bălană, Plăvană og Poamă bălaie

Pinot Noir N – Blauer Spätburgunder, Burgund mic, Burgunder roter og Klävner Morillon Noir

Pinot noir N – Spätburgunder og Pinot nero

Bătută neagră N – Negru bătut og Zghihară neagră

Donaris B

Frâncuşă B – Vinoasă, Mildweisser, Mustoasă de Moldova og Poamă creaţă

Furmint B – Furmin, Şom szalai og Szegszolo

Golia B

Grasă de Cotnari B – Dicktraube, Grasă og Köver szölö

Negru Aromat N

Ozana B

Pinot Gris G – Affumé, Grau Burgunder, Grauburgunder, Grauer Mönch, Pinot cendré, Pinot Grigio og Ruländer

Zghihară de Huși B – Zghihară, Zghihară galbenă og Zghihară verde bătută

Aligoté B – Plant de trois, Plant gris, Vert blanc og Troyen blanc

Arcaş N

Aromat de Iași B

Băbească gri G

Balada N

Burgund Mare N – Grosser burgunder, Grossburgunder, Blaufrankisch, Kekfrankos, Frankovka og Limberger

Busuioacă de Bohotin Rs – Schwarzer Muscat, Muscat fioletovâi, Muscat violet cyperus og Tămâioasă violetă

Cadarcă N – Schwarzer Kadarka, Rubinroter Kadarka, Lugojană, Gâmză og Fekete budai

Chardonnay B – Gentil blanc og Pinot blanc Chardonnay

Codană N

Crâmpoşie B

Crâmpoşie selecţionată B

Tămâioasă românească B – Rumanische Weihrauchtraube og Tamianka

Portugais Bleu N – Blauer Portugieser, Oporto og Portugieser

Raluca B

Riesling du Rhin B – Weisser Riesling og White Riesling

Rkatiteli B – Dedali Rkatiteli og Korolioc Rkatiteli

Şarba B

Traminer Roz Rs – Rosetraminer, Savagnin roz og Gewürztraminer

Tămâioasă românească B – Busuioacă de Moldova og Muscat blanc à petits grains

Sauvignon B – Sauvignon verde

Fetească albă B – Păsărească albă, Poama fetei, Madchentraube, Leanyka og Leanka

Riesling italian B – Olasz Riesling, Olaszriesling og Welschriesling

Merlot N – Bigney rouge

Fetească neagră N – Schwarze Madchentraube, Poama fetei neagră, Păsărească neagră og Coada rândunicii

Muscat Ottonel B – Muscat Ottonel blanc

Fetească regală B – Konigliche Madchentraube, Konigsast, Ktralyleanka, Dănăşană og Galbenă de Ardeal

Cabernet Sauvignon N – Petit Vidure og Bourdeos tinto

8.   Tilknytning til det geografiske område

Oplysninger om det geografiske område

Der er tale om det største vindyrkningsområde i Rumænien med utallige vinmarker beliggende i et område af primært bakkede dale mellem Forkarpaterne i Moldavien, Karpaternes bue, Prut-floddalen og den nedre Siret-dal. Det afgrænsede geografiske område omfatter ni vindistrikter: Cotnari, Iaşi, Huşi, Colinele Tutovei, Dealu Bujorului, Nicoreşti, Iveşti, Covurlui og Zeletin. Disse vindistrikter omfatter ligeledes otte uafhængige vinavlscentre: Hlipiceni, Plugari og Probota i den nordlige del, Vaslui i den centrale del, Griviţa og Nămoloasa i den sydlige del og Bozieni og Răcăciuni i den vestlige del.

Det afgrænsede geografiske område omfatter vinmarker fra Hlipiceni (departementet Botoşani) til Smârdan (departementet Galați). De økoklimatiske forhold varierer derfor betydeligt fra nord til syd i området, hvilket afspejles i vinproduktionens mængde og kvalitet.

De økoklimatiske betingelser med kraftig påvirkning fra øst sikrer forholdsvise mange timers solvarme, men beskedne nedbørsmængder.

Disse mange solskinstimer ledsages af højere gennemsnitstemperaturer, beregnet over mange år, under blomstringen (18,5 - 19,5 °C) med en gennemsnitstemperatur i juli på 21,4 °C, den maksimale gennemsnitstemperatur i august på 26,7 °C osv.

Antallet af frostfrie dage er 214 i gennemsnit om året, tallet for det interval, hvori gennemsnitstemperaturerne om dagen er aktive, er 183 dage, og vækstperioden er på 171 dage.

Om vinteren noteres et gennemsnit for minimumstemperaturer så lavt som -29,1 til -32,5 °C i Răcăciuni.

Området er beliggende på et plateau, og dets overflade er blevet udjævnet oven på bjergsedimenter fra Miocæn-Pliocæn med syd-/sydøstvendte monoklinale strukturer. Udjævningen af de højeste toppe fra nord mod syd på grund af erosion begyndte i post-Sarmatien og varede ved til post-Villafranchien. Parallelt, også fra nord mod syd, opstod der et vertikalt brud og en omfattende differentieret erosion, som skabte et langstrakt relief af skråninger (sandsten og kalk fra Sarmatien), men også en adskillelse af plateauet i fire undertyper svarende til de tre delområder: Suceava-plateauet (Podișul Sucevei), den moldaviske slette (Câmpia Moldovei) og Bârlad-plateauet (Podișul Bârladului), idet sidstnævnte omfatter to undertyper.

I sin beskrivelse af Moldavien, Descriptio Moldaviae, især om vindyrkning og vinen, skriver den berømte rumænske lærde og historieskriver Dimitrie Cantemir: »På en lang stribe land mellem Cotnari og Donau gror der velsignede vinstokke, der i rigdom overgår alt andet på egnen. De er så frugtbare, at en enkelt pogon (24 kvadrat-stânjeni) ofte giver 4-500 rummål vin (et rummål svarer til 40 l)«, og videre: »Den ædleste vin er fra Cotnari [...] Jeg tør påstå, at den er bedre og ædlere end de europæiske vine [...]«.

De lokale druesorter er blevet fremelsket i perioden før vinbladluskrisen, og hvert vindistrikt har sammensat sit eget udvalg af druesorter ved hjælp af enkle dyrkningsmetoder.

De arkæologiske vidnesbyrd fortæller, at dakerne havde vidtstrakte vinmarker, især i de dalrige Forkarpater.

Fra det 14. århundrede henvises der stadig hyppigere til vindyrkningen i de historiske dokumenter. Det fremgår således, at prins Alexander den Gode indførte titlerne paharnic (hovmester) og pârcălab (guvernør) for vinmarkerne i Cotnari.

I sit værk Descrierea Transilvaniei, Moldovei
  şi a Ţării Româneşti (beskrivelse af Transsylvanien, Moldavien og Valakiet) skriver den ungarske historieskriver Anton Verancsiscs (1504-1573): »Overalt rejser der sig bakker dækket af vinstokke, og vinene – uanset om man foretrækker dem kraftige eller lette, bitre eller søde, hvide eller røde – har så dejlig en smag og så ædel en afstamning, at man glemmer vinene fra Falerna (i Campanien), og ved en sammenligning mellem dem foretrækker man de første.«

I 1646 anfører den katolske missionær Marcus Bandinus i noterne til sin rapport Codex Bandinus: »Hele den sydlige del af Moldavien fremstiller så megen vin, at en vadră (10 l) sælges for kun fire bani på høsttidspunktet og for seks eller syv bani om vinteren.«

Oplysninger om produktet

Vinene, der fremstilles i det geografiske område, indgår i et bredt udvalg af hvid-, rosé- og rødvine, herunder tørre til søde eller likøragtige vine, og udgør en enhed med en ret markant identitet i det rumænske ønologiske landskab.

Der er generelt tale om lette vine med en afmålt udvinding, et moderat alkoholindhold, let syrlige i den nordlige del af området og med en »top« af syrlighed i den centrale del, hvor det naturlige syreindhold (vinsyre) kan nå op på 11 - 12 g/l alt efter høståret, hvilket gør området gunstigt til fremstilling af mousserende kvalitetsvine. For så vidt angår de fremstillede vines farve er rødvinene fra den nordlige del af området blegrøde, mens de sydlige rødvine har en holdbar rød farve.

9.   Andre vigtige betingelser (emballering, mærkning, andre krav)

Markedsføringsbetingelser

| | Retsgrundlag: |
| --- | --- |

Retsgrundlag:

| | National lovgivning |
| --- | --- |

National lovgivning

| | Type supplerende betingelse: |
| --- | --- |

Type supplerende betingelse:

| | Supplerende bestemmelser om mærkning |
| --- | --- |

Supplerende bestemmelser om mærkning

Beskrivelse af betingelsen:

På etiketten kan navnet på den geografiske betegnelse suppleres med benævnelsen Dealurile Hârlăului, Dealurile Iaşilor, Dealurile Hușilor, Dealurile Tutovei, Dealurile Covurluiului eller Terasele Siretului, forudsat at mindst 85 % af druerne stammer fra det pågældende område.

Bestemmelser om forarbejdning uden for det afgrænsede område

| | Retsgrundlag: |
| --- | --- |

Retsgrundlag:

| | EU-lovgivning |
| --- | --- |

EU-lovgivning

| | Type supplerende betingelse: |
| --- | --- |

Type supplerende betingelse:

| | Undtagelse vedrørende produktionen i det afgrænsede geografiske område |
| --- | --- |

Undtagelse vedrørende produktionen i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

De druesorter, hvoraf vinene med den geografiske betegnelse fremstilles, kan forarbejdes i den samme territoriale administrative enhed som den, hvori de er høstet, eller i den tilstødende territoriale administrative enhed (departement), selv om denne enhed er beliggende i det afgrænsede geografiske område for en tilstødende geografisk betegnelse. Det er således tilladt, at de druer, der høstes af en vinavler i den territoriale administrative enhed departementet Vaslui, forarbejdes inden for den territoriale administrative enhed departementet Vrancea, forudsat at produkternes sporbarhed sikres.

Link til produktspecifikationen

http://onvpv.ro/sites/default/files/caiet_sarcini_ig_dl_moldovei_modif_cf_cererii_1427_14.06.2019_no_track_changes.pdf

---

(1)  EUT L 9 af 11.1.2019, s. 2.

---