# Euroopa Liidu C 95/23.

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 95 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 63. aastakäik23. märts 2020 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 95

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

63. aastakäik23. märts 2020

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Liidu Kohus |
| 2020/C 95/01 | Euroopa Liidu Kohtu viimased väljaanded Euroopa Liidu Teatajas | 1 |
| | Euroopa Kohus |
| 2020/C 95/02 | Euroopa Kohtu otsus, 11. veebruar 2020, ametlike puhkepäevade ja kohtutöö vaheaegade kohta | 2 |
| | Üldkohus |
| 2020/C 95/03 | Üldkohtu otsus, 12. veebruar 2020, kohtutöö vaheaegade kohta | 4 |

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Liidu Kohus

2020/C 95/01

Euroopa Liidu Kohtu viimased väljaanded Euroopa Liidu Teatajas

Euroopa Liidu Teatajas

1

Euroopa Kohus

2020/C 95/02

Euroopa Kohtu otsus, 11. veebruar 2020, ametlike puhkepäevade ja kohtutöö vaheaegade kohta

2

Üldkohus

2020/C 95/03

Üldkohtu otsus, 12. veebruar 2020, kohtutöö vaheaegade kohta

4

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KOHTUMENETLUSED |
| | Euroopa Kohus |
| 2020/C 95/04 | Kohtuasi C-428/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Gyulai Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság (Ungari) 4. juunil 2019 – OL jt versus Rapidsped Fuvarozási és Szállítmányozási Zrt. | 5 |
| 2020/C 95/05 | Kohtuasi C-564/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Pesti Központi Kerületi Bíróság (Ungari) 24. juulil 2019 – kriminaalasi järgmise isiku süüdistuses: IS | 6 |
| 2020/C 95/06 | Kohtuasi C-610/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság (Ungari) 13. augustil 2019 – Vikingo Fővállalkozó Kft. versus Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága | 7 |
| 2020/C 95/07 | Kohtuasi C-611/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság (Ungari) 13. augustil 2019 – Crewprint Kft. versus Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága | 9 |
| 2020/C 95/08 | Kohtuasi C-631/19 P: Sigrid Dickmanns’i 23. augustil 2019 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kuues koda) 11. juuni 2019. aasta otsuse peale kohtuasjas T-538/18: Sigrid Dickmanns versus EUIPO | 10 |
| 2020/C 95/09 | Kohtuasi C-656/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Szegedi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság (Ungari) 4. septembril 2019 – BAKATI PLUS Kereskedelmi és Szolgáltató Kft. versus Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága | 10 |
| 2020/C 95/10 | Kohtuasi C-717/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság (Ungari) 27. septembril 2019 – Boehringer Ingelheim RCV GmbH & Co. KG Magyarországi Fióktelepe versus Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága | 11 |
| 2020/C 95/11 | Kohtuasi C-740/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság (Ungari) 9. novembril 2019 – NJ versus Országos Idegenrendészeti Főigazgatóság | 12 |
| 2020/C 95/12 | Kohtuasi C-819/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Rechtbank Amsterdam (Madalmaad) 6. novembril 2019 – Stichting Cartel Compensation, Equilib Netherlands BV, Equilib Netherlands BV versus Koninklijke Luchtvaart Maatschappij NV jt | 13 |
| 2020/C 95/13 | Kohtuasi C-867/19 P: Confédération nationale du Crédit Mutuel’i 25. novembril 2019 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (teine koda) 24. septembri 2019. aasta otsuse peale kohtuasjas T-13/18: Crédit mutuel Arkéa versus EUIPO – Confédération nationale du Crédit mutuel (Crédit Mutuel) | 13 |
| 2020/C 95/14 | Kohtuasi C-887/19 P: Susanne Rutzinger-Kurpase 4. detsembril 2019 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kolmas koda) 3. oktoobri 2019. aasta otsuse peale kohtuasjas T-491/18: Vafo Praha versus EUIPO – Rutzinger-Kurpas | 14 |
| 2020/C 95/15 | Kohtuasi C-910/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunal Supremo (Hispaania) 12. detsembril 2019 – Bankia S.A. versus Unión Mutua Asistencial de Seguros (UMAS) | 14 |
| 2020/C 95/16 | Kohtuasi C-912/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Oberlandesgericht Düsseldorf (Saksamaa) 13. detsembril 2019 – Agrimotion S.A. versus ADAMA Deutschland GmbH | 15 |
| 2020/C 95/17 | Kohtuasi C-915/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Consiglio di Stato (Itaalia) 12. detsembril 2019 – Eco Fox Srl versus Fallimento Mythen Spa jt | 15 |
| 2020/C 95/18 | Kohtuasi C-916/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Consiglio di Stato (Itaalia) 12. detsembril 2019 – Alpha Trading SpA unipersonale versus Ministero dell’Economia e delle Finanze jt | 16 |
| 2020/C 95/19 | Kohtuasi C-917/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Consiglio di Stato (Itaalia) 12. detsembril 2019 – Novaol Srl versus Ministero dell’Economia e delle Finanze jt | 17 |
| 2020/C 95/20 | Kohtuasi C-918/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Landgericht Hamburg (Saksamaa) 16. detsembril 2019 – GDVI Verbraucherhilfe GmbH versus Swiss International Air Lines AG | 17 |
| 2020/C 95/21 | Kohtuasi C-937/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Amtsgericht Köln (Saksamaa) 23. detsembril 2019 – KA | 18 |
| 2020/C 95/22 | Kohtuasi C-20/20: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Conseil d’État (Belgia) 17. jaanuaril 2020 – E. M. T. versus Commissaire général aux réfugiés et aux apatrides | 19 |
| 2020/C 95/23 | Kohtuasi C-21/20: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Administrativen sad Sofia-grad (Bulgaaria) 17. jaanuaril 2020 – Balgarska natsionalna televizia versus Direktor na Direktsia Obzhalvane i danachno-osiguritelna praktika – Sofia pri Zentralno upravlenie na Natsionalnata Agentsia za Prihodite | 19 |
| 2020/C 95/24 | Kohtuasi C-23/20: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Klagenævnet for Udbud (Taani) 17. jaanuaril 2020 – Simonsen & Weel A/S versus Region Nordjylland ja Region Syddanmark | 20 |
| 2020/C 95/25 | Kohtuasi C-27/20: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunal de grande instance de Rennes (Prantsusmaa) 21. jaanuaril 2020 – PF, QC versus Caisse d’allocations familiales d’Illes et Vilaine (CAF) | 21 |
| 2020/C 95/26 | Kohtuasi C-28/20: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Attunda Tingsrätt (Rootsi) 21. jaanuaril 2020 – Airhelp Limited versus Scandinavian Airlines System SAS | 22 |
| | Üldkohus |
| 2020/C 95/27 | Kohtuasi T-320/18: Üldkohtu 12. veebruari 2020. aasta otsus – WD versus EFSA (Avalik teenistus – Ajutised teenistujad – Tähtajaline leping – Ümberliigitamata jätmise otsus – Hindamisaruannete puudumine – Ümberliigitamispunktide andmine ülekandmise teel – Ilmselge hindamisviga – Pikendamata jätmise otsus – Hoolitsemiskohustus – Ilmselge hindamisviga – Võimu kuritarvitamine – Õiguspärane ootus – Põhjendamiskohustus – Õigus olla ära kuulatud – Vastutus) | 23 |
| 2020/C 95/28 | Kohtuasi T-485/18: Üldkohtu 6. veebruari 2020. aasta otsus – Compañia de Tranvías de la Coruña versus komisjon (Dokumentidega tutvumine – Määrus (EÜ) nr 1049/2001 – Komisjoni dokumendid, mis on seotud liidu õiguse sätte tõlgendamisega – Kolmandatelt isikutelt pärit dokumendid – Liikmesriigilt pärit dokumendid – Määrus (EÜ) nr 1370/2007 – Dokumentidega tutvumise võimaldamisest osaliselt keeldumine – Dokumentidega tutvumise võimaldamisest täielikult keeldumine – Põhjendamiskohustus – Kohtumenetlusi kaitsev erand – Ülekaalukas üldine huvi) | 23 |
| 2020/C 95/29 | Kohtuasi T-487/18: Üldkohtu 11. veebruari 2020. aasta otsus – Stada Arzneimittel versus EUIPO (ViruProtect) (Euroopa Liidu kaubamärk – Euroopa Liidu sõnakärgi ViruProtect taotlus – Absoluutne keeldumispõhjus – Kirjeldavus – Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 7 lõike 1 punkt c (nüüd määruse (EL) 2017/1001 artikli 7 lõike 1 punkt c) – Põhjendamiskohustus) | 24 |
| 2020/C 95/30 | Kohtuasi T-505/18: Üldkohtu 12. veebruari 2020. aasta otsus – Ungari versus komisjon (EAGF ja EAFRD – Rahastamisest välja jäetud kulud – Toetus maaelu arendamiseks – Tootjarühmadele antav abi – Ungari tehtud kulutused – Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikkel 35 – Kvalifitseeritud tunnustamine – Abisaaja õigus saada abi – Kindla määraga finantskorrektsioon – Määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 52 lõige 2 – Lojaalne koostöö – Õiguspärase ootuse kaitse – Proportsionaalsus – Rahastamiskõlbmatud summad) | 25 |
| 2020/C 95/31 | Kohtuasi T-573/18: Üldkohtu 5. veebruari 2020. aasta otsus – Hickies versus EUIPO (Kingapaela kuju) (Euroopa Liidu kaubamärk – Euroopa Liidu ruumiline kaubamärk – Kingapaela kuju – Absoluutne keeldumispõhjus – Eristusvõime puudumine – Määruse (EL) 2017/1001 artikli 7 lõike 1 punk b – Varasema disainilahendusega seotud õiguse kaitse – Esimest korda Üldkohtus esitatud tõendid) | 25 |
| 2020/C 95/32 | Kohtuasi T-732/18: Üldkohtu 11. veebruari 2020. aasta otsus – Dalasa versus EUIPO – Charité – Universitätsmedizin Berlin (charantea) (Euroopa Liidu kaubamärk – Vastulausemenetlus – Euroopa Liidu sõnamärgi charantea taotlus – Varasem Euroopa Liidu kujutismärk CHARITÉ – Suhteline keeldumispõhjus – Segiajamise tõenäosuse puudumine – Määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkt b) | 26 |
| 2020/C 95/33 | Kohtuasi T-733/18: Üldkohtu 11. veebruari 2020. aasta otsus – Dalasa versus EUIPO – Charité – Universitätsmedizin Berlin (charantea) (Euroopa Liidu kaubamärk – Vastulausemenetlus – Euroopa Liidu kujutismärgi charantea taotlus – Varasem Euroopa Liidu kujutismärk CHARITÉ – Suhteline keeldumispõhjus – Segiajamise tõenäosuse puudumine – Määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkt b) | 27 |
| 2020/C 95/34 | Kohtuasi T-44/19: Üldkohtu 5. veebruari 2020. aasta otsus – Globalia Corporación Empresarial versus EUIPO – Touring Club Italiano (TC Touring Club) (Euroopa Liidu kaubamärk – Vastulausemenetlus – Euroopa Liidu kujutismärgi TC Touring Club taotlus – Varasem Euroopa Liidu sõnamärk TOURING CLUB ITALIANO – Suhteline keeldumispõhjus – Segiajamise tõenäosus – Määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkt b – Varasema kaubamärgi tegelik kasutamine – Määruse 2017/1001 artikli 47 lõige 2 – Täiendavad tõendid, mis esitati esimest korda apellatsioonikojas – Määruse 2017/1001 artikli 95 lõige 2 – Vastuhagi) | 28 |
| 2020/C 95/35 | Kohtuasi T-135/19: Üldkohtu 6. veebruari 2020. aasta otsus – Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals versus EUIPO – Dalmat (LaTV3D) (Euroopa Liidu kaubamärk – Vastulausemenetlus – Euroopa Liidu sõnamärgi LaTV3D taotlus – Varasem riigisisene sõnamärk TV3 – Suhteline keeldumispõhjus – Segiajamise tõenäosus – Teenuste sarnasus – Tähiste sarnasus – Eristusvõime – Määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkt b) | 28 |
| 2020/C 95/36 | Kohtuasi T-248/19: Üldkohtu 12. veebruari 2020. aasta otsus – Bilde versus parlament (Privileegid ja immuniteedid – Parlamendiliige – Otsus võtta parlamendiliikmelt ära puutumatus – Ilmne kaalutlusviga – Electa una via – Ne bis in idem põhimõte – Võimu kuritarvitamine) | 29 |
| 2020/C 95/37 | Kohtuasi T-262/19: Üldkohtu 11. veebruari 2020. aasta otsus – Jakober versus EUIPO (tassi kuju) (Euroopa Liidu kaubamärk – Euroopa Liidu ruumilise kaubamärgi taotlus – Tassi kuju – Apellatsioonikojale esitatud kaebuse vastuvõetamatus) | 30 |
| 2020/C 95/38 | Kohtuasi T-331/19: Üldkohtu 5. veebruari 2020. aasta otsus – Pierre Balmain versus EUIPO (keti moodustavate rõngastega ümbritsetud lõvi pea kujutis) (Euroopa Liidu kaubamärk – Keti moodustavate rõngastega ümbritsetud lõvi pead kujutava Euroopa Liidu kujutismärgi taotlus – Absoluutne keeldumispõhjus – Eristusvõime puudumine – Määruse (EL) 2017/1001 artikli 7 lõike 1 punkt b) | 30 |
| 2020/C 95/39 | Kohtuasi T-332/19: Üldkohtu 5. veebruari 2020. aasta otsus – Pierre Balmain versus EUIPO (keti moodustavate rõngastega ümbritsetud lõvi pea kujutis) (Euroopa Liidu kaubamärk – Keti moodustavate rõngastega ümbritsetud lõvi pead kujutava Euroopa Liidu kujutismärgi taotlus – Absoluutne keeldumispõhjus – Eristusvõime puudumine – Määruse (EL) 2017/1001 artikli 7 lõike 1 punkt b) | 31 |
| 2020/C 95/40 | Kohtuasi T-293/18: Üldkohtu 30. jaanuari 2020. aasta määrus – Läti versus komisjon (Tühistamishagi – Ühine kalanduspoliitika – Pariisi leping Teravmägede saarestiku (Norra) kohta – Lumekrabi püügivõimalused Svalbardi piirkonna (Norra) ümbruses – Määrus (EL) 2017/127 – Euroopa Liidus registreeritud laevad, millel on luba kala püüda – Läti laeva kinnipidamine – ELTL artikkel 265 – Meetmete võtmise nõue – Komisjoni seisukohavõtt – Akt, millel puuduvad siduvad õiguslikud tagajärjed – Vastuvõetamatus) | 31 |
| 2020/C 95/41 | Kohtuasi T-541/19: Üldkohtu 29. jaanuari 2020. aasta määrus – Shindler jt versus nõukogu (Tegevusetushagi – Institutsiooniline õigus – Ühendkuningriigi liidust lahkumine – Liidu muus liikmesriigis elavad Ühendkuningriigi kodanikud – 2019. aasta Euroopa Parlamendi valimised – Euroopa Parlamendi valimiste edasilükkamise taotlus – Hagi esitamise õiguse puudumine – Vastuvõetamatus) | 32 |
| 2020/C 95/42 | Kohtuasi T-627/19 R: Üldkohtu presidendi 31. jaanuari 2020. aasta määrus – Harry Shindler jt versus komisjon (Ajutiste meetmete kohaldamine – Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala – Ühendkuningriigi liidust lahkumine – Muus liidu liikmesriigis elavad Ühendkuningriigi kodanikud – Liidu kodakondsuse kaotamine – Tegevusetushagi – Ajutiste meetmete kohaldamise taotluse vastuvõetamatus) | 33 |
| 2020/C 95/43 | Kohtuasi T-808/19: Üldkohtu presidendi 29. jaanuari 2020. aasta määrus – Silgan International ja Silgan Closures versus komisjon (Ajutiste meetmete kohaldamine – Konkurents – Nõue informatsiooni esitamiseks – Määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 18 lõige 3 – Taotlus kohaldamise peatamiseks – Kiireloomulisuse puudumine) | 33 |
| 2020/C 95/44 | Kohtuasi T-13/20: 8. jaanuaril 2020 esitatud hagi – Valiante versus komisjon | 34 |
| 2020/C 95/45 | Kohtuasi T-14/20: 8. jaanuaril 2020 esitatud hagi – Tratkowski versus komisjon | 35 |
| 2020/C 95/46 | Kohtuasi T-20/20: 14. jaanuaril 2020 esitatud hagi – Intertranslations (Intertransleïsions) Metafraseis versus parlament | 35 |
| 2020/C 95/47 | Kohtuasi T-28/20: 16. jaanuaril 2020 esitatud hagi – ID versus Euroopa välisteenistus | 37 |
| 2020/C 95/48 | Kohtuasi T-37/20: 22. jaanuaril 2020 esitatud hagi – Ühendkuningriik versus komisjon | 38 |
| 2020/C 95/49 | Kohtuasi T-52/20: 30. jaanuaril 2020 esitatud hagi – CX versus komisjon | 39 |
| 2020/C 95/50 | Kohtuasi T-58/20: 3. veebruaril 2020 esitatud hagi – NetColonge versus komisjon | 41 |
| 2020/C 95/51 | Kohtuasi T-64/20: 3. veebruaril 2020 esitatud hagi – Deutsche Telekom versus komisjon | 42 |
| 2020/C 95/52 | Kohtuasi T-66/20: 4. veebruaril 2020 esitatud hagi – Hauz 1929 versus EUIPO – Houzz (HAUZ LONDON) | 43 |
| 2020/C 95/53 | Kohtuasi T-67/20: 3. veebruaril 2020 esitatud hagi – Hauz 1929 versus EUIPO – Houzz (HAUZ NEW YORK) | 44 |
| 2020/C 95/54 | Kohtuasi T-68/20: 4. veebruaril 2020 esitatud hagi – Hauz 1929 versus EUIPO – Houzz (HAUZ EST 1929) | 44 |
| 2020/C 95/55 | Kohtuasi T-69/20: 4. veebruaril 2020 esitatud hagi – Tele Columbus versus komisjon | 45 |

V   Teated

KOHTUMENETLUSED

Euroopa Kohus

2020/C 95/04

Kohtuasi C-428/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Gyulai Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság (Ungari) 4. juunil 2019 – OL jt versus Rapidsped Fuvarozási és Szállítmányozási Zrt.

versus

5

2020/C 95/05

Kohtuasi C-564/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Pesti Központi Kerületi Bíróság (Ungari) 24. juulil 2019 – kriminaalasi järgmise isiku süüdistuses: IS

6

2020/C 95/06

Kohtuasi C-610/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság (Ungari) 13. augustil 2019 – Vikingo Fővállalkozó Kft. versus Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága

versus

7

2020/C 95/07

Kohtuasi C-611/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság (Ungari) 13. augustil 2019 – Crewprint Kft. versus Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága

versus

9

2020/C 95/08

Kohtuasi C-631/19 P: Sigrid Dickmanns’i 23. augustil 2019 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kuues koda) 11. juuni 2019. aasta otsuse peale kohtuasjas T-538/18: Sigrid Dickmanns versus EUIPO

versus

10

2020/C 95/09

Kohtuasi C-656/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Szegedi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság (Ungari) 4. septembril 2019 – BAKATI PLUS Kereskedelmi és Szolgáltató Kft. versus Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága

versus

10

2020/C 95/10

Kohtuasi C-717/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság (Ungari) 27. septembril 2019 – Boehringer Ingelheim RCV GmbH & Co. KG Magyarországi Fióktelepe versus Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága

versus

11

2020/C 95/11

Kohtuasi C-740/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság (Ungari) 9. novembril 2019 – NJ versus Országos Idegenrendészeti Főigazgatóság

versus

12

2020/C 95/12

Kohtuasi C-819/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Rechtbank Amsterdam (Madalmaad) 6. novembril 2019 – Stichting Cartel Compensation, Equilib Netherlands BV, Equilib Netherlands BV versus Koninklijke Luchtvaart Maatschappij NV jt

versus

13

2020/C 95/13

Kohtuasi C-867/19 P: Confédération nationale du Crédit Mutuel’i 25. novembril 2019 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (teine koda) 24. septembri 2019. aasta otsuse peale kohtuasjas T-13/18: Crédit mutuel Arkéa versus EUIPO – Confédération nationale du Crédit mutuel (Crédit Mutuel)

versus

13

2020/C 95/14

Kohtuasi C-887/19 P: Susanne Rutzinger-Kurpase 4. detsembril 2019 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kolmas koda) 3. oktoobri 2019. aasta otsuse peale kohtuasjas T-491/18: Vafo Praha versus EUIPO – Rutzinger-Kurpas

versus

14

2020/C 95/15

Kohtuasi C-910/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunal Supremo (Hispaania) 12. detsembril 2019 – Bankia S.A. versus Unión Mutua Asistencial de Seguros (UMAS)

versus

14

2020/C 95/16

Kohtuasi C-912/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Oberlandesgericht Düsseldorf (Saksamaa) 13. detsembril 2019 – Agrimotion S.A. versus ADAMA Deutschland GmbH

versus

15

2020/C 95/17

Kohtuasi C-915/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Consiglio di Stato (Itaalia) 12. detsembril 2019 – Eco Fox Srl versus Fallimento Mythen Spa jt

versus

15

2020/C 95/18

Kohtuasi C-916/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Consiglio di Stato (Itaalia) 12. detsembril 2019 – Alpha Trading SpA unipersonale versus Ministero dell’Economia e delle Finanze jt

versus

16

2020/C 95/19

Kohtuasi C-917/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Consiglio di Stato (Itaalia) 12. detsembril 2019 – Novaol Srl versus Ministero dell’Economia e delle Finanze jt

versus

17

2020/C 95/20

Kohtuasi C-918/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Landgericht Hamburg (Saksamaa) 16. detsembril 2019 – GDVI Verbraucherhilfe GmbH versus Swiss International Air Lines AG

versus

17

2020/C 95/21

Kohtuasi C-937/19: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Amtsgericht Köln (Saksamaa) 23. detsembril 2019 – KA

18

2020/C 95/22

Kohtuasi C-20/20: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Conseil d’État (Belgia) 17. jaanuaril 2020 – E. M. T. versus Commissaire général aux réfugiés et aux apatrides

versus

19

2020/C 95/23

Kohtuasi C-21/20: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Administrativen sad Sofia-grad (Bulgaaria) 17. jaanuaril 2020 – Balgarska natsionalna televizia versus Direktor na Direktsia Obzhalvane i danachno-osiguritelna praktika – Sofia pri Zentralno upravlenie na Natsionalnata Agentsia za Prihodite

versus

19

2020/C 95/24

Kohtuasi C-23/20: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Klagenævnet for Udbud (Taani) 17. jaanuaril 2020 – Simonsen & Weel A/S versus Region Nordjylland ja Region Syddanmark

versus

20

2020/C 95/25

Kohtuasi C-27/20: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunal de grande instance de Rennes (Prantsusmaa) 21. jaanuaril 2020 – PF, QC versus Caisse d’allocations familiales d’Illes et Vilaine (CAF)

versus

21

2020/C 95/26

Kohtuasi C-28/20: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Attunda Tingsrätt (Rootsi) 21. jaanuaril 2020 – Airhelp Limited versus Scandinavian Airlines System SAS

versus

22

Üldkohus

2020/C 95/27

Kohtuasi T-320/18: Üldkohtu 12. veebruari 2020. aasta otsus – WD versus EFSA (Avalik teenistus – Ajutised teenistujad – Tähtajaline leping – Ümberliigitamata jätmise otsus – Hindamisaruannete puudumine – Ümberliigitamispunktide andmine ülekandmise teel – Ilmselge hindamisviga – Pikendamata jätmise otsus – Hoolitsemiskohustus – Ilmselge hindamisviga – Võimu kuritarvitamine – Õiguspärane ootus – Põhjendamiskohustus – Õigus olla ära kuulatud – Vastutus)

versus

23

2020/C 95/28

Kohtuasi T-485/18: Üldkohtu 6. veebruari 2020. aasta otsus – Compañia de Tranvías de la Coruña versus komisjon (Dokumentidega tutvumine – Määrus (EÜ) nr 1049/2001 – Komisjoni dokumendid, mis on seotud liidu õiguse sätte tõlgendamisega – Kolmandatelt isikutelt pärit dokumendid – Liikmesriigilt pärit dokumendid – Määrus (EÜ) nr 1370/2007 – Dokumentidega tutvumise võimaldamisest osaliselt keeldumine – Dokumentidega tutvumise võimaldamisest täielikult keeldumine – Põhjendamiskohustus – Kohtumenetlusi kaitsev erand – Ülekaalukas üldine huvi)

versus

23

2020/C 95/29

Kohtuasi T-487/18: Üldkohtu 11. veebruari 2020. aasta otsus – Stada Arzneimittel versus EUIPO (ViruProtect) (Euroopa Liidu kaubamärk – Euroopa Liidu sõnakärgi ViruProtect taotlus – Absoluutne keeldumispõhjus – Kirjeldavus – Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 7 lõike 1 punkt c (nüüd määruse (EL) 2017/1001 artikli 7 lõike 1 punkt c) – Põhjendamiskohustus)

versus

24

2020/C 95/30

Kohtuasi T-505/18: Üldkohtu 12. veebruari 2020. aasta otsus – Ungari versus komisjon (EAGF ja EAFRD – Rahastamisest välja jäetud kulud – Toetus maaelu arendamiseks – Tootjarühmadele antav abi – Ungari tehtud kulutused – Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikkel 35 – Kvalifitseeritud tunnustamine – Abisaaja õigus saada abi – Kindla määraga finantskorrektsioon – Määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 52 lõige 2 – Lojaalne koostöö – Õiguspärase ootuse kaitse – Proportsionaalsus – Rahastamiskõlbmatud summad)

versus

25

2020/C 95/31

Kohtuasi T-573/18: Üldkohtu 5. veebruari 2020. aasta otsus – Hickies versus EUIPO (Kingapaela kuju) (Euroopa Liidu kaubamärk – Euroopa Liidu ruumiline kaubamärk – Kingapaela kuju – Absoluutne keeldumispõhjus – Eristusvõime puudumine – Määruse (EL) 2017/1001 artikli 7 lõike 1 punk b – Varasema disainilahendusega seotud õiguse kaitse – Esimest korda Üldkohtus esitatud tõendid)

versus

25

2020/C 95/32

Kohtuasi T-732/18: Üldkohtu 11. veebruari 2020. aasta otsus – Dalasa versus EUIPO – Charité – Universitätsmedizin Berlin (charantea) (Euroopa Liidu kaubamärk – Vastulausemenetlus – Euroopa Liidu sõnamärgi charantea taotlus – Varasem Euroopa Liidu kujutismärk CHARITÉ – Suhteline keeldumispõhjus – Segiajamise tõenäosuse puudumine – Määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkt b)

versus

26

2020/C 95/33

Kohtuasi T-733/18: Üldkohtu 11. veebruari 2020. aasta otsus – Dalasa versus EUIPO – Charité – Universitätsmedizin Berlin (charantea) (Euroopa Liidu kaubamärk – Vastulausemenetlus – Euroopa Liidu kujutismärgi charantea taotlus – Varasem Euroopa Liidu kujutismärk CHARITÉ – Suhteline keeldumispõhjus – Segiajamise tõenäosuse puudumine – Määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkt b)

versus

27

2020/C 95/34

Kohtuasi T-44/19: Üldkohtu 5. veebruari 2020. aasta otsus – Globalia Corporación Empresarial versus EUIPO – Touring Club Italiano (TC Touring Club) (Euroopa Liidu kaubamärk – Vastulausemenetlus – Euroopa Liidu kujutismärgi TC Touring Club taotlus – Varasem Euroopa Liidu sõnamärk TOURING CLUB ITALIANO – Suhteline keeldumispõhjus – Segiajamise tõenäosus – Määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkt b – Varasema kaubamärgi tegelik kasutamine – Määruse 2017/1001 artikli 47 lõige 2 – Täiendavad tõendid, mis esitati esimest korda apellatsioonikojas – Määruse 2017/1001 artikli 95 lõige 2 – Vastuhagi)

versus

28

2020/C 95/35

Kohtuasi T-135/19: Üldkohtu 6. veebruari 2020. aasta otsus – Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals versus EUIPO – Dalmat (LaTV3D) (Euroopa Liidu kaubamärk – Vastulausemenetlus – Euroopa Liidu sõnamärgi LaTV3D taotlus – Varasem riigisisene sõnamärk TV3 – Suhteline keeldumispõhjus – Segiajamise tõenäosus – Teenuste sarnasus – Tähiste sarnasus – Eristusvõime – Määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkt b)

versus

28

2020/C 95/36

Kohtuasi T-248/19: Üldkohtu 12. veebruari 2020. aasta otsus – Bilde versus parlament (Privileegid ja immuniteedid – Parlamendiliige – Otsus võtta parlamendiliikmelt ära puutumatus – Ilmne kaalutlusviga – Electa una via – Ne bis in idem põhimõte – Võimu kuritarvitamine)

versus

29

2020/C 95/37

Kohtuasi T-262/19: Üldkohtu 11. veebruari 2020. aasta otsus – Jakober versus EUIPO (tassi kuju) (Euroopa Liidu kaubamärk – Euroopa Liidu ruumilise kaubamärgi taotlus – Tassi kuju – Apellatsioonikojale esitatud kaebuse vastuvõetamatus)

versus

30

2020/C 95/38

Kohtuasi T-331/19: Üldkohtu 5. veebruari 2020. aasta otsus – Pierre Balmain versus EUIPO (keti moodustavate rõngastega ümbritsetud lõvi pea kujutis) (Euroopa Liidu kaubamärk – Keti moodustavate rõngastega ümbritsetud lõvi pead kujutava Euroopa Liidu kujutismärgi taotlus – Absoluutne keeldumispõhjus – Eristusvõime puudumine – Määruse (EL) 2017/1001 artikli 7 lõike 1 punkt b)

versus

30

2020/C 95/39

Kohtuasi T-332/19: Üldkohtu 5. veebruari 2020. aasta otsus – Pierre Balmain versus EUIPO (keti moodustavate rõngastega ümbritsetud lõvi pea kujutis) (Euroopa Liidu kaubamärk – Keti moodustavate rõngastega ümbritsetud lõvi pead kujutava Euroopa Liidu kujutismärgi taotlus – Absoluutne keeldumispõhjus – Eristusvõime puudumine – Määruse (EL) 2017/1001 artikli 7 lõike 1 punkt b)

versus

31

2020/C 95/40

Kohtuasi T-293/18: Üldkohtu 30. jaanuari 2020. aasta määrus – Läti versus komisjon (Tühistamishagi – Ühine kalanduspoliitika – Pariisi leping Teravmägede saarestiku (Norra) kohta – Lumekrabi püügivõimalused Svalbardi piirkonna (Norra) ümbruses – Määrus (EL) 2017/127 – Euroopa Liidus registreeritud laevad, millel on luba kala püüda – Läti laeva kinnipidamine – ELTL artikkel 265 – Meetmete võtmise nõue – Komisjoni seisukohavõtt – Akt, millel puuduvad siduvad õiguslikud tagajärjed – Vastuvõetamatus)

versus

31

2020/C 95/41

Kohtuasi T-541/19: Üldkohtu 29. jaanuari 2020. aasta määrus – Shindler jt versus nõukogu (Tegevusetushagi – Institutsiooniline õigus – Ühendkuningriigi liidust lahkumine – Liidu muus liikmesriigis elavad Ühendkuningriigi kodanikud – 2019. aasta Euroopa Parlamendi valimised – Euroopa Parlamendi valimiste edasilükkamise taotlus – Hagi esitamise õiguse puudumine – Vastuvõetamatus)

versus

32

2020/C 95/42

Kohtuasi T-627/19 R: Üldkohtu presidendi 31. jaanuari 2020. aasta määrus – Harry Shindler jt versus komisjon (Ajutiste meetmete kohaldamine – Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala – Ühendkuningriigi liidust lahkumine – Muus liidu liikmesriigis elavad Ühendkuningriigi kodanikud – Liidu kodakondsuse kaotamine – Tegevusetushagi – Ajutiste meetmete kohaldamise taotluse vastuvõetamatus)

versus

33

2020/C 95/43

Kohtuasi T-808/19: Üldkohtu presidendi 29. jaanuari 2020. aasta määrus – Silgan International ja Silgan Closures versus komisjon (Ajutiste meetmete kohaldamine – Konkurents – Nõue informatsiooni esitamiseks – Määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 18 lõige 3 – Taotlus kohaldamise peatamiseks – Kiireloomulisuse puudumine)

versus

33

2020/C 95/44

Kohtuasi T-13/20: 8. jaanuaril 2020 esitatud hagi – Valiante versus komisjon

versus

34

2020/C 95/45

Kohtuasi T-14/20: 8. jaanuaril 2020 esitatud hagi – Tratkowski versus komisjon

versus

35

2020/C 95/46

Kohtuasi T-20/20: 14. jaanuaril 2020 esitatud hagi – Intertranslations (Intertransleïsions) Metafraseis versus parlament

versus

35

2020/C 95/47

Kohtuasi T-28/20: 16. jaanuaril 2020 esitatud hagi – ID versus Euroopa välisteenistus

versus

37

2020/C 95/48

Kohtuasi T-37/20: 22. jaanuaril 2020 esitatud hagi – Ühendkuningriik versus komisjon

versus

38

2020/C 95/49

Kohtuasi T-52/20: 30. jaanuaril 2020 esitatud hagi – CX versus komisjon

versus

39

2020/C 95/50

Kohtuasi T-58/20: 3. veebruaril 2020 esitatud hagi – NetColonge versus komisjon

versus

41

2020/C 95/51

Kohtuasi T-64/20: 3. veebruaril 2020 esitatud hagi – Deutsche Telekom versus komisjon

versus

42

2020/C 95/52

Kohtuasi T-66/20: 4. veebruaril 2020 esitatud hagi – Hauz 1929 versus EUIPO – Houzz (HAUZ LONDON)

versus

43

2020/C 95/53

Kohtuasi T-67/20: 3. veebruaril 2020 esitatud hagi – Hauz 1929 versus EUIPO – Houzz (HAUZ NEW YORK)

versus

44

2020/C 95/54

Kohtuasi T-68/20: 4. veebruaril 2020 esitatud hagi – Hauz 1929 versus EUIPO – Houzz (HAUZ EST 1929)

versus

44

2020/C 95/55

Kohtuasi T-69/20: 4. veebruaril 2020 esitatud hagi – Tele Columbus versus komisjon

versus

45

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Liidu Kohus

| 23.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/1

---

Euroopa Liidu Kohtu viimased väljaanded Euroopa Liidu Teatajas

(2020/C 95/01)

Viimane väljaanne

ELT C 87, 16.3.2020

Eelmised väljaanded

ELT C 77, 9.3.2020

ELT C 68, 2.3.2020

ELT C 61, 24.2.2020

ELT C 54, 17.2.2020

ELT C 45, 10.2.2020

ELT C 36, 3.2.2020

Käesolevad tekstid on kättesaadavad

EUR-Lex’is järgmisel aadressil: http://eur-lex.europa.eus

---

Euroopa Kohus

| 23.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/2 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/2

---

EUROOPA KOHTU OTSUS,

11. veebruar 2020,

ametlike puhkepäevade ja kohtutöö vaheaegade kohta

(2020/C 95/02)

EUROOPA KOHUS,

arvestades kodukorra artikli 24 lõikeid 2, 4 ja 6,

arvestades asjaolu, et selle sätte kohaselt tuleb koostada ametlike puhkepäevade nimekiri ja määrata kindlaks kohtutöö vaheaegade kuupäevad,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Ametlike puhkepäevade nimekiri kodukorra artikli 24 lõigete 4 ja 6 tähenduses on järgmine:

| — | uusaasta, |
| --- | --- |

—

uusaasta,

| — | teine ülestõusmispüha, |
| --- | --- |

—

teine ülestõusmispüha,

| — | 1. mai, |
| --- | --- |

—

1. mai,

| — | 9. mai, |
| --- | --- |

—

9. mai,

| — | taevaminemispüha, |
| --- | --- |

—

taevaminemispüha,

| — | teine nelipüha, |
| --- | --- |

—

teine nelipüha,

| — | 23. juuni, |
| --- | --- |

—

23. juuni,

| — | 15. august, |
| --- | --- |

—

15. august,

| — | 1. november, |
| --- | --- |

—

1. november,

| — | 25. detsember, |
| --- | --- |

—

25. detsember,

| — | 26. detsember. |
| --- | --- |

—

26. detsember.

Artikkel 2

Ajavahemikul 1. novembrist 2020 kuni 31. oktoobrini 2021 on kohtutöö vaheaegade kuupäevad kodukorra artikli 24 lõigete 2 ja 6 tähenduses kindlaks määratud järgmiselt:

| — | jõulud 2020: esmaspäevast, 21. detsembrist 2020 kuni pühapäeva, 10. jaanuarini 2021, |
| --- | --- |

—

jõulud 2020: esmaspäevast, 21. detsembrist 2020 kuni pühapäeva, 10. jaanuarini 2021,

| — | lihavõtted 2021: esmaspäevast, 29. märtsist 2021 kuni pühapäeva, 11. aprillini 2021, |
| --- | --- |

—

lihavõtted 2021: esmaspäevast, 29. märtsist 2021 kuni pühapäeva, 11. aprillini 2021,

| — | suvi 2021: reedest, 16. juulist 2021 kuni teisipäeva, 31. augustini 2021. |
| --- | --- |

—

suvi 2021: reedest, 16. juulist 2021 kuni teisipäeva, 31. augustini 2021.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Luxembourg, 11. veebruar 2020

Kohtusekretär

A. CALOT ESCOBAR

President

K. LENAERTS

---

Üldkohus

| 23.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/4 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/4

---

ÜLDKOHTU OTSUS,

12. veebruar 2020,

kohtutöö vaheaegade kohta

(2020/C 95/03)

ÜLDKOHUS,

arvestades kodukorra artikli 41 lõiget 2,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Kohtu tööaastaks, mis algab 1. septembril 2020, määrata kohtutöö vaheaegade kuupäevad kodukorra artikli 41 lõigete 2 ja 6 tähenduses järgmiselt:

| — | jõulud 2020: esmaspäevast 21. detsembrist 2020 kuni pühapäeva 10. jaanuarini 2021; |
| --- | --- |

—

jõulud 2020: esmaspäevast 21. detsembrist 2020 kuni pühapäeva 10. jaanuarini 2021;

| — | ülestõusmispühad 2021: esmaspäevast 29. märtsist 2021 kuni pühapäeva 11. aprillini 2021; |
| --- | --- |

—

ülestõusmispühad 2021: esmaspäevast 29. märtsist 2021 kuni pühapäeva 11. aprillini 2021;

| — | suvi 2021: reedest 16. juulist 2021 kuni teisipäeva 31. augustini 2021. |
| --- | --- |

—

suvi 2021: reedest 16. juulist 2021 kuni teisipäeva 31. augustini 2021.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Luxembourg, 12. veebruar 2020

Kohtusekretär

E. COULON

President

M. VAN DER WOUDE

---

V Teated

KOHTUMENETLUSED

Euroopa Kohus

| 23.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/5 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/5

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Gyulai Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság (Ungari) 4. juunil 2019 – OL jt versus Rapidsped Fuvarozási és Szállítmányozási Zrt.

(Kohtuasi C-428/19)

(2020/C 95/04)

Kohtumenetluse keel: ungari

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Gyulai Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság

Põhikohtuasja pooled

Hagejad: OL, PM ja RO

Kostja: Rapidsped Fuvarozási és Szállítmányozási Zrt.

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas direktiivi 96/71/EÜ (1) artikli 1 lõiget 1 koostoimes selle direktiivi artiklitega 3 ja 5 ning tööseadustiku § -dega 285 ja 299 tuleb mõista nii, et Ungari töötajad võivad oma Ungari tööandjate vastu Ungari kohtutes algatatud menetluses tugineda selle direktiivi ja Prantsuse miinimumpalga eeskirjade rikkumisele? |
| --- | --- |

1.

Kas direktiivi 96/71/EÜ (1) artikli 1 lõiget 1 koostoimes selle direktiivi artiklitega 3 ja 5 ning tööseadustiku § -dega 285 ja 299 tuleb mõista nii, et Ungari töötajad võivad oma Ungari tööandjate vastu Ungari kohtutes algatatud menetluses tugineda selle direktiivi ja Prantsuse miinimumpalga eeskirjade rikkumisele?

| 2. | Kas töötaja välismaale lähetamise ajal tekkivate kulude katmiseks mõeldud päevaraha tuleb lugeda töötasu osaks? |
| --- | --- |

2.

Kas töötaja välismaale lähetamise ajal tekkivate kulude katmiseks mõeldud päevaraha tuleb lugeda töötasu osaks?

| 3. | Kas tava, mis seisneb selles, et tööandja maksab säästmise korral, mis määratakse kindlaks proportsionaalselt läbitud vahemaa ja kütusekuluga, transpordisõiduki juhile valemi järgi lisatasu, mis ei kuulu töölepingus kindlaks määratud töötasu hulka ja mille pealt ei maksta ka makse ega sotsiaalkindlustusmakseid, on vastuolus määruse 561/2006/EÜ (2) artikliga 10?
  Kütuse säästmine sunnib aga transpordisõidukite juhte sõitma viisil, mis võib seada liiklusohutuse ohtu (nt kasutades teelangustel võimalikult rohkem vabakäigusüsteemi). |
| --- | --- |

3.

Kas tava, mis seisneb selles, et tööandja maksab säästmise korral, mis määratakse kindlaks proportsionaalselt läbitud vahemaa ja kütusekuluga, transpordisõiduki juhile valemi järgi lisatasu, mis ei kuulu töölepingus kindlaks määratud töötasu hulka ja mille pealt ei maksta ka makse ega sotsiaalkindlustusmakseid, on vastuolus määruse 561/2006/EÜ (2) artikliga 10?

Kütuse säästmine sunnib aga transpordisõidukite juhte sõitma viisil, mis võib seada liiklusohutuse ohtu (nt kasutades teelangustel võimalikult rohkem vabakäigusüsteemi).

| 4. | Kas direktiivi 96/71/EÜ tuleb kohaldada rahvusvahelisele kaubaveole, eriti arvestades, et Euroopa Komisjon on algatanud Prantsusmaa ja Saksamaa vastu miinimumtöötasu käsitlevate õigusnormide maanteeveosektorile kohaldamise tõttu liikmesriigi kohustuste rikkumise menetluse? |
| --- | --- |

4.

Kas direktiivi 96/71/EÜ tuleb kohaldada rahvusvahelisele kaubaveole, eriti arvestades, et Euroopa Komisjon on algatanud Prantsusmaa ja Saksamaa vastu miinimumtöötasu käsitlevate õigusnormide maanteeveosektorile kohaldamise tõttu liikmesriigi kohustuste rikkumise menetluse?

| 5. | Kas direktiiv – kui see ei ole liikmesriigi õigusesse üle võetud – võib iseenesest tekitada eraisikule kohustusi ja seega olla iseenesest liikmesriigi kohtus algatatud vaidluses füüsilise isiku vastu esitatud nõude põhjenduseks? |
| --- | --- |

5.

Kas direktiiv – kui see ei ole liikmesriigi õigusesse üle võetud – võib iseenesest tekitada eraisikule kohustusi ja seega olla iseenesest liikmesriigi kohtus algatatud vaidluses füüsilise isiku vastu esitatud nõude põhjenduseks?

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 1996. aasta direktiiv 96/71/EÜ töötajate lähetamise kohta seoses teenuste osutamisega (EÜT 1997, L 18, lk 1; ELT eriväljaanne 05/02, lk 431).

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta määrus (EÜ) nr 561/2006, mis käsitleb teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamist ja millega muudetakse nõukogu määrusi (EMÜ) nr 3821/85 ja (EÜ) nr 2135/98 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 3820/85 (ELT 2006, L 102, lk 1).

---

| 23.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/6 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/6

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Pesti Központi Kerületi Bíróság (Ungari) 24. juulil 2019 – kriminaalasi järgmise isiku süüdistuses: IS

(Kohtuasi C-564/19)

(2020/C 95/05)

Kohtumenetluse keel: ungari

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Pesti Központi Kerületi Bíróság

Põhikohtuasja kriminaalmenetluse pool

Süüdistatav: IS

Eelotsuse küsimused

| 1.A | Kas ELL artikli 6 lõiget 1 ja direktiivi 2010/64/EL (1) artikli 5 lõiget 2 tuleb tõlgendada nii, et selleks, et tagada süüdistatavate, kes ei valda menetluskeelt, õigus õiglasele kohtulikule arutamisele, peab liikmesriik looma nõuetekohaselt kvalifitseeritud sõltumatute tõlkijate ja tõlkide registri või – kui seda pole – tagama muul viisil selle, et tõlke piisavat kvaliteeti oleks võimalik kohtumenetluses kontrollida? |
| --- | --- |

1.A

Kas ELL artikli 6 lõiget 1 ja direktiivi 2010/64/EL (1) artikli 5 lõiget 2 tuleb tõlgendada nii, et selleks, et tagada süüdistatavate, kes ei valda menetluskeelt, õigus õiglasele kohtulikule arutamisele, peab liikmesriik looma nõuetekohaselt kvalifitseeritud sõltumatute tõlkijate ja tõlkide registri või – kui seda pole – tagama muul viisil selle, et tõlke piisavat kvaliteeti oleks võimalik kohtumenetluses kontrollida?

| 1.B | Jaatava vastuse korral eelmisele küsimusele ja juhul, kui asjaomase kohtuasja puhul ei saa piisava tõlkekvaliteedi puudumise korral tuvastada, kas süüdistatavat on teavitatud talle esitatud kahtlustuse või süüdistuse esemest, siis kas ELL artikli 6 lõiget 1 ning direktiivi 2012/13/EL (2) artikli 6 lõiget 1 ja artikli 4 lõiget 5 tuleb tõlgendada nii, et sellistel asjaoludel ei saa menetlust jätkata tagaselja? |
| --- | --- |

1.B

Jaatava vastuse korral eelmisele küsimusele ja juhul, kui asjaomase kohtuasja puhul ei saa piisava tõlkekvaliteedi puudumise korral tuvastada, kas süüdistatavat on teavitatud talle esitatud kahtlustuse või süüdistuse esemest, siis kas ELL artikli 6 lõiget 1 ning direktiivi 2012/13/EL (2) artikli 6 lõiget 1 ja artikli 4 lõiget 5 tuleb tõlgendada nii, et sellistel asjaoludel ei saa menetlust jätkata tagaselja?

| 2.A | Kas ELL artikli 19 lõike 1 teises lõigus, põhiõiguste harta artiklis 47 ja Euroopa Liidu Kohtu praktikas toodud kohtute sõltumatuse põhimõtet tuleb tõlgendada selles tähenduses, et seda põhimõtet rikutakse, kui riikliku kohtute ameti esimees, kes vastutab kohtute haldamisega seotud kesksete ülesannete täitmise eest ja kelle nimetab ametisse parlament, kes on ainus, kellele ta peab aru andma ja kes võib ta ametist vabastada, täidab kohtu esimehe ülesandeid – kellel on muu hulgas õigus korraldada kohtuasjade jaotamist, algatada kohtunike suhtes distsiplinaarmenetlusi ja kohtunikke hinnata – ajutise otsese ametisse nimetamise teel, jättes kandideerimismenetluse korraldamata ja jättes lõplikult tähelepanuta kohtute nõukogu arvamuse? |
| --- | --- |

2.A

Kas ELL artikli 19 lõike 1 teises lõigus, põhiõiguste harta artiklis 47 ja Euroopa Liidu Kohtu praktikas toodud kohtute sõltumatuse põhimõtet tuleb tõlgendada selles tähenduses, et seda põhimõtet rikutakse, kui riikliku kohtute ameti esimees, kes vastutab kohtute haldamisega seotud kesksete ülesannete täitmise eest ja kelle nimetab ametisse parlament, kes on ainus, kellele ta peab aru andma ja kes võib ta ametist vabastada, täidab kohtu esimehe ülesandeid – kellel on muu hulgas õigus korraldada kohtuasjade jaotamist, algatada kohtunike suhtes distsiplinaarmenetlusi ja kohtunikke hinnata – ajutise otsese ametisse nimetamise teel, jättes kandideerimismenetluse korraldamata ja jättes lõplikult tähelepanuta kohtute nõukogu arvamuse?

| 2.B | Kas jaatava vastuse korral eelmisele küsimusele ja juhul, kui kohtul, kes kõnealust kohtuasja menetleb, on põhjust karta, et tema õigus- ja haldustegevus seda kahjustab, tuleb eelnimetatud põhimõtet tõlgendada nii, et selles kohtuasjas pole õiglane kohtulik arutamine tagatud? |
| --- | --- |

2.B

Kas jaatava vastuse korral eelmisele küsimusele ja juhul, kui kohtul, kes kõnealust kohtuasja menetleb, on põhjust karta, et tema õigus- ja haldustegevus seda kahjustab, tuleb eelnimetatud põhimõtet tõlgendada nii, et selles kohtuasjas pole õiglane kohtulik arutamine tagatud?

| 3.A | Kas ELL artikli 19 lõike 1 teises lõigus, põhiõiguste harta artiklis 47 ja Euroopa Liidu Kohtu praktikas sisalduvat kohtute sõltumatuse põhimõtet tuleb tõlgendada nii, et selle põhimõttega ei ole kooskõlas selline olukord, milles Ungari kohtunikud saavad erinevalt eelnevate aastakümnete jooksul järgitud tavast alates 1. septembrist 2018 seaduse alusel väiksemat töötasu kui vastava tasemega prokurörid, kellel on sama ametiaste ja sama tööstaaž, ja milles nende töötasu ei vasta riigi majanduslikku olukorda arvesse võttes üldjuhul nende täidetavate ülesannete olulisusele, eriti arvestades kõrgema astme kohtuametnike poolt järgitavat kohtunikele valikuliste preemiate maksmise tava? |
| --- | --- |

3.A

Kas ELL artikli 19 lõike 1 teises lõigus, põhiõiguste harta artiklis 47 ja Euroopa Liidu Kohtu praktikas sisalduvat kohtute sõltumatuse põhimõtet tuleb tõlgendada nii, et selle põhimõttega ei ole kooskõlas selline olukord, milles Ungari kohtunikud saavad erinevalt eelnevate aastakümnete jooksul järgitud tavast alates 1. septembrist 2018 seaduse alusel väiksemat töötasu kui vastava tasemega prokurörid, kellel on sama ametiaste ja sama tööstaaž, ja milles nende töötasu ei vasta riigi majanduslikku olukorda arvesse võttes üldjuhul nende täidetavate ülesannete olulisusele, eriti arvestades kõrgema astme kohtuametnike poolt järgitavat kohtunikele valikuliste preemiate maksmise tava?

| 3.B | Kas jaatava vastuse korral eelmisele küsimusele tuleb eelnimetatud kohtute sõltumatuse põhimõtet tõlgendada nii, et sellistel asjaoludel ei saa õigust õiglasele kohtulikule arutamisele tagada? |
| --- | --- |

3.B

Kas jaatava vastuse korral eelmisele küsimusele tuleb eelnimetatud kohtute sõltumatuse põhimõtet tõlgendada nii, et sellistel asjaoludel ei saa õigust õiglasele kohtulikule arutamisele tagada?

| 4/A. | Kas Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELTL) artiklit 267 tuleb tõlgendada selliselt, et sellega on vastuolus selline riigisisene praktika, mille kohaselt kõrgema astme kohus, kes teeb asjas lõpliku otsuse, tuvastab liikmesriigi kohtupraktika ühetaolise kohaldamise eesmärgil läbiviidavas menetluses, et alama astme kohtu eelotsusetaotluse esitamise kohtumääruse tegemisel on rikutud õigusnormi, ning see ei mõjuta antud kohtumääruse õiguslikke tagajärgi? |
| --- | --- |

4/A.

Kas Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELTL) artiklit 267 tuleb tõlgendada selliselt, et sellega on vastuolus selline riigisisene praktika, mille kohaselt kõrgema astme kohus, kes teeb asjas lõpliku otsuse, tuvastab liikmesriigi kohtupraktika ühetaolise kohaldamise eesmärgil läbiviidavas menetluses, et alama astme kohtu eelotsusetaotluse esitamise kohtumääruse tegemisel on rikutud õigusnormi, ning see ei mõjuta antud kohtumääruse õiguslikke tagajärgi?

| 4/B. | Kas jaatava vastuse korral 4/A. küsimusele tuleb ELTL artiklit 267 tõlgendada selliselt, et eelotsuse küsimuse esitanud kohus peab jätma sellega vastuolus olevad kohtulahendid ja õiguse ühetaolise kohaldamise eesmärgil esitatud põhimõttelised arvamused kohaldamata? |
| --- | --- |

4/B.

Kas jaatava vastuse korral 4/A. küsimusele tuleb ELTL artiklit 267 tõlgendada selliselt, et eelotsuse küsimuse esitanud kohus peab jätma sellega vastuolus olevad kohtulahendid ja õiguse ühetaolise kohaldamise eesmärgil esitatud põhimõttelised arvamused kohaldamata?

| 4/C. | Kas eitava vastuse korral 4/A. küsimusele saab eelotsusemenetluse ajal jätkata kriminaalmenetlust, mis on peatatud? |
| --- | --- |

4/C.

Kas eitava vastuse korral 4/A. küsimusele saab eelotsusemenetluse ajal jätkata kriminaalmenetlust, mis on peatatud?

| 5. | Kas Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELTL) artikli 19 lõike 1 teises lõigus ja põhiõiguste harta artiklis 47 ning Euroopa Liidu Kohtu praktikas toodud kohtute sõltumatuse põhimõtet tuleb Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELTL) artiklit 267 arvesse võttes tõlgendada selliselt, et selle põhimõttega ei saa olla kooskõlas, kui kohtuniku vastu algatatakse eelotsusetaotluse esitamise tõttu distsiplinaarmenetlus? |
| --- | --- |

5.

Kas Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELTL) artikli 19 lõike 1 teises lõigus ja põhiõiguste harta artiklis 47 ning Euroopa Liidu Kohtu praktikas toodud kohtute sõltumatuse põhimõtet tuleb Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELTL) artiklit 267 arvesse võttes tõlgendada selliselt, et selle põhimõttega ei saa olla kooskõlas, kui kohtuniku vastu algatatakse eelotsusetaotluse esitamise tõttu distsiplinaarmenetlus?

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. oktoobri 2010. aasta direktiiv 2010/64/EL õiguse kohta suulisele ja kirjalikule tõlkele kriminaalmenetluses (ELT 2010, L 280, lk 1).

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta direktiiv 2012/13/EL, milles käsitletakse õigust saada kriminaalmenetluses teavet (ELT 2012, L 142, lk 1).

---

| 23.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/7 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/7

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság (Ungari) 13. augustil 2019 – Vikingo Fővállalkozó Kft. versus Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága

(Kohtuasi C-610/19)

(2020/C 95/06)

Kohtumenetluse keel: ungari

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja: Vikingo Fővállalkozó Kft.

Vastustaja: Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) (1) artikli 168 punktiga a ja artikli 178 punktiga a, koostoimes sama direktiivi artikli 220 punktiga a ja artikliga 226, ning tõhususe põhimõttega on kooskõlas riigisisene õiguslik tõlgendus ja tava, mille kohaselt ei piisa juhul, kui materiaalsed maksu mahaarvamise nõuded on täidetud, ainult sellest, et on olemas arve, mille sisu vastab nimetatud direktiivi artikli 226 nõuetele, vaid maksukohustuslasel peavad, selleks et kasutada õiguspäraselt kõnealuse arve alusel maksu mahaarvamise õigust, lisaks olema veel dokumentaalsed tõendid, mis peavad vastama mitte ainult direktiivi 2006/112, vaid ka riigisiseste raamatupidamist käsitlevate õigusnormide põhimõtetele ja tõendavaid dokumente käsitlevatele erisätetele, ning mille kohaselt nõutakse kõikidelt ahela liikmetelt, et nad peavad meeles pidama ja järjekindlalt deklareerima kõik nendel tõendavatel dokumentidel põhineva majandustehingu üksikasjad? |
| --- | --- |

1.

Kas nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) (1) artikli 168 punktiga a ja artikli 178 punktiga a, koostoimes sama direktiivi artikli 220 punktiga a ja artikliga 226, ning tõhususe põhimõttega on kooskõlas riigisisene õiguslik tõlgendus ja tava, mille kohaselt ei piisa juhul, kui materiaalsed maksu mahaarvamise nõuded on täidetud, ainult sellest, et on olemas arve, mille sisu vastab nimetatud direktiivi artikli 226 nõuetele, vaid maksukohustuslasel peavad, selleks et kasutada õiguspäraselt kõnealuse arve alusel maksu mahaarvamise õigust, lisaks olema veel dokumentaalsed tõendid, mis peavad vastama mitte ainult direktiivi 2006/112, vaid ka riigisiseste raamatupidamist käsitlevate õigusnormide põhimõtetele ja tõendavaid dokumente käsitlevatele erisätetele, ning mille kohaselt nõutakse kõikidelt ahela liikmetelt, et nad peavad meeles pidama ja järjekindlalt deklareerima kõik nendel tõendavatel dokumentidel põhineva majandustehingu üksikasjad?

| 2. | Kas direktiivi 2006/112 sätetega [käibemaksu mahaarvamise kohta] ning neutraalse maksustamise ja tõhususe põhimõtetega on kooskõlas riigisisene õiguslik tõlgendus ja tava, mille kohaselt on aheltehingu korral kõikidest muudest asjaoludest olenemata ainuüksi seetõttu, et tehing on seda laadi, iga ahela liige kohustatud kontrollima liikmete tehtud majandustehingu elemente ja tegema sellest kontrollist järeldused ahela teises otsas oleva maksukohustuslase kohta, ja maksukohustuslasel ei ole õigust [käibemaksu maha arvata], tuues põhjenduseks, et kuigi ahela moodustamine ei ole liikmesriigi õigusnormides keelatud, ei olnud see majanduslikus mõttes [mõistlikult] põhjendatud? Kas sellega seoses võib aheltehingu puhul niisuguste objektiivsete asjaolude hindamise raames, mille alusel võib olla õigustatud [käibemaksu mahaarvamise] õiguse andmisest keeldumine, selle keelamise aluseks olevate tõendite asjakohasuse ja tõendusjõu kindlaks määramisel ja hindamisel kohaldada ainult direktiivi 2006/112 ja riigisisese õiguse sätteid maksu mahaarvamise kohta kui materiaalõiguslikke norme, milles on täpsustatud asjassepuutuvad faktilised asjaolud faktiliste asjaolude kindlaks määramise kohta, või tuleb erinormidena kohaldada ka asjaomase liikmesriigi raamatupidamissätteid? |
| --- | --- |

2.

Kas direktiivi 2006/112 sätetega [käibemaksu mahaarvamise kohta] ning neutraalse maksustamise ja tõhususe põhimõtetega on kooskõlas riigisisene õiguslik tõlgendus ja tava, mille kohaselt on aheltehingu korral kõikidest muudest asjaoludest olenemata ainuüksi seetõttu, et tehing on seda laadi, iga ahela liige kohustatud kontrollima liikmete tehtud majandustehingu elemente ja tegema sellest kontrollist järeldused ahela teises otsas oleva maksukohustuslase kohta, ja maksukohustuslasel ei ole õigust [käibemaksu maha arvata], tuues põhjenduseks, et kuigi ahela moodustamine ei ole liikmesriigi õigusnormides keelatud, ei olnud see majanduslikus mõttes [mõistlikult] põhjendatud? Kas sellega seoses võib aheltehingu puhul niisuguste objektiivsete asjaolude hindamise raames, mille alusel võib olla õigustatud [käibemaksu mahaarvamise] õiguse andmisest keeldumine, selle keelamise aluseks olevate tõendite asjakohasuse ja tõendusjõu kindlaks määramisel ja hindamisel kohaldada ainult direktiivi 2006/112 ja riigisisese õiguse sätteid maksu mahaarvamise kohta kui materiaalõiguslikke norme, milles on täpsustatud asjassepuutuvad faktilised asjaolud faktiliste asjaolude kindlaks määramise kohta, või tuleb erinormidena kohaldada ka asjaomase liikmesriigi raamatupidamissätteid?

| 3. | Kas direktiivi 2006/112 sätetega [käibemaksu mahaarvamise kohta] ning neutraalse maksustamise ja tõhususe põhimõtetega on kooskõlas riigisisene õiguslik tõlgendus ja tava, mille kohaselt maksukohustuslasele, kes kasutab kaupu oma maksustavate tehingute tarbeks liikmesriigis, kus ta tehinguid teostab, ja kellel on direktiivi 2006/112 nõuetele vastav arve, ei anta õigust [käibemaksu maha arvata], tuues põhjenduseks, et ta ei ole teadlik tarneahela liikmete tehtud [tehingu] kõikidest elementidest, või tuginedes tarneahelas arve väljastajast eespool asuvate liikmetega seonduvatele asjaoludele ja mida maksukohustuslane ei saanud temast olenematutel põhjustel kuidagi mõjutada, ning [käibemaksu mahaarvamise] õiguse tingimuseks kehtestatakse nõue, et maksukohustuslane täidab meetmete raames, mille võtmine on mõistlikult tema kohus, üldist kontrollikohustust, mida ei tule täita mitte ainult enne lepingu sõlmimist, vaid ka selle täitmise ajal ja sealhulgas ka pärast lepingu täitmist. Kas sellega seoses on maksukohustuslane kohustatud [käibemaksu mahaarvamise] õiguse kasutamisest hoiduma, kui ta pärast lepingu sõlmimist või lepingu täitmise ajal või pärast täitmist märkab arvel märgitud majandustehingu mingi elemendiga seoses eeskirjade eiramist või saab teada asjaolust, mille tagajärjel ei ole maksuasutuse tava kohaselt õigust [käibemaksu maha arvata]? |
| --- | --- |

3.

Kas direktiivi 2006/112 sätetega [käibemaksu mahaarvamise kohta] ning neutraalse maksustamise ja tõhususe põhimõtetega on kooskõlas riigisisene õiguslik tõlgendus ja tava, mille kohaselt maksukohustuslasele, kes kasutab kaupu oma maksustavate tehingute tarbeks liikmesriigis, kus ta tehinguid teostab, ja kellel on direktiivi 2006/112 nõuetele vastav arve, ei anta õigust [käibemaksu maha arvata], tuues põhjenduseks, et ta ei ole teadlik tarneahela liikmete tehtud [tehingu] kõikidest elementidest, või tuginedes tarneahelas arve väljastajast eespool asuvate liikmetega seonduvatele asjaoludele ja mida maksukohustuslane ei saanud temast olenematutel põhjustel kuidagi mõjutada, ning [käibemaksu mahaarvamise] õiguse tingimuseks kehtestatakse nõue, et maksukohustuslane täidab meetmete raames, mille võtmine on mõistlikult tema kohus, üldist kontrollikohustust, mida ei tule täita mitte ainult enne lepingu sõlmimist, vaid ka selle täitmise ajal ja sealhulgas ka pärast lepingu täitmist. Kas sellega seoses on maksukohustuslane kohustatud [käibemaksu mahaarvamise] õiguse kasutamisest hoiduma, kui ta pärast lepingu sõlmimist või lepingu täitmise ajal või pärast täitmist märkab arvel märgitud majandustehingu mingi elemendiga seoses eeskirjade eiramist või saab teada asjaolust, mille tagajärjel ei ole maksuasutuse tava kohaselt õigust [käibemaksu maha arvata]?

| 4. | Kas direktiivi 2006/112 sätteid [käibemaksu mahaarvamise kohta] ja tõhususe põhimõtet arvestades on maksuasutus kohustatud konkreetselt täpsustama, milles maksupettus seisneb? Kas on õige maksuasutuse toimimisviis, mille kohaselt tarneahela liikmete vigu ja eeskirjade eiramisi, millel puudub mõistlik põhjuslik seos [käibemaksu mahaarvamise] õigusega, käsitatakse maksupettuse tõendusena põhjusel, et kuna nende vigade ja eeskirjade eiramiste tõttu osutub arve sisu ebausutavaks, siis oli või oleks pidanud olema maksukohustuslane maksupettusest teadlik? Kas juhul, kui esineb maksupettus, õigustab see seda, et maksukohustuslaselt nõutakse, et ta peab tegema kontrolli eespool märgitud ulatuse, põhjalikkuse ja kohaldamisalaga, või kas see kohustus läheb kaugemale, kui on vaja tõhususe põhimõtte tagamiseks? |
| --- | --- |

4.

Kas direktiivi 2006/112 sätteid [käibemaksu mahaarvamise kohta] ja tõhususe põhimõtet arvestades on maksuasutus kohustatud konkreetselt täpsustama, milles maksupettus seisneb? Kas on õige maksuasutuse toimimisviis, mille kohaselt tarneahela liikmete vigu ja eeskirjade eiramisi, millel puudub mõistlik põhjuslik seos [käibemaksu mahaarvamise] õigusega, käsitatakse maksupettuse tõendusena põhjusel, et kuna nende vigade ja eeskirjade eiramiste tõttu osutub arve sisu ebausutavaks, siis oli või oleks pidanud olema maksukohustuslane maksupettusest teadlik? Kas juhul, kui esineb maksupettus, õigustab see seda, et maksukohustuslaselt nõutakse, et ta peab tegema kontrolli eespool märgitud ulatuse, põhjalikkuse ja kohaldamisalaga, või kas see kohustus läheb kaugemale, kui on vaja tõhususe põhimõtte tagamiseks?

| 5. | Kas selline karistus on proportsionaalne, millega kaasneb [käibemaksu mahaarvamise] õiguse keelamine ja mis seisneb kohustuses maksta rahatrahvi 200 % maksuvahe pealt, kui see ei tekitanud riigieelarves maksulaekumiste puudujääki, mis on otseselt seotud maksukohustuslase [käibemaksu mahaarvamise] õigusega? Kui maksukohustuslane on maksuhaldurile esitanud kõik tema valduses olevad dokumendid ja lisanud oma maksudeklaratsioonile enda väljastatud arved, siis kas saab tuvastada, et esineb mõni 2003. aasta XCII seaduse üldise maksukorralduse kohta (Az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. Törvény, edaspidi „LPGT“) § 170 lõike 1 kolmandas lauses nimetatud asjaoludest? |
| --- | --- |

5.

Kas selline karistus on proportsionaalne, millega kaasneb [käibemaksu mahaarvamise] õiguse keelamine ja mis seisneb kohustuses maksta rahatrahvi 200 % maksuvahe pealt, kui see ei tekitanud riigieelarves maksulaekumiste puudujääki, mis on otseselt seotud maksukohustuslase [käibemaksu mahaarvamise] õigusega? Kui maksukohustuslane on maksuhaldurile esitanud kõik tema valduses olevad dokumendid ja lisanud oma maksudeklaratsioonile enda väljastatud arved, siis kas saab tuvastada, et esineb mõni 2003. aasta XCII seaduse üldise maksukorralduse kohta (Az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. Törvény, edaspidi „LPGT“) § 170 lõike 1 kolmandas lauses nimetatud asjaoludest?

| 6. | Kas, juhul kui esitatud eelotsuse küsimustele antud vastustest lähtudes võib tuvastada, et riigisisese õigusnormi tõlgendus, mida on järgitud pärast kohtuasja, milles tehti 10. novembri 2016. aasta kohtumäärus Signum Alfa Sped (C-446/15, EU:C:2016:869), ja selle alusel järgitav tava ei ole kooskõlas direktiivi 2006/112 sätetega [käibemaksu mahaarvamise] kohta, ja arvestades, et esimese astme kohus ei saa kõikides kohtuasjades esitada eelotsusetaotlust Euroopa Liidu Kohtule, võib põhiõiguste harta artikli 47 sätete põhjal asuda seisukohale, et maksukohustuslaste õigus esitada kahju hüvitamise hagi tagab neile selles artiklis tunnustatud õiguse tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele? Kas selles kontekstis tuleb tõlgendada nii, et kohtuasjas Signum Alfa Sped kohtulahendi vormi valimine tähendab, et küsimus on ühenduse õiguses juba reguleeritud ja seda on Euroopa Liidu Kohtu praktikas selgitatud ning et see oli järelikult ilmselge, või tähendab see, et kuna algatati uus menetlus, ei olnud küsimust täielikult selgitatud ja et järelikult oli endiselt vajalik paluda Euroopa Kohtul selle üle eelotsusemenetluses otsustada? |
| --- | --- |

6.

Kas, juhul kui esitatud eelotsuse küsimustele antud vastustest lähtudes võib tuvastada, et riigisisese õigusnormi tõlgendus, mida on järgitud pärast kohtuasja, milles tehti 10. novembri 2016. aasta kohtumäärus Signum Alfa Sped (C-446/15, EU:C:2016:869), ja selle alusel järgitav tava ei ole kooskõlas direktiivi 2006/112 sätetega [käibemaksu mahaarvamise] kohta, ja arvestades, et esimese astme kohus ei saa kõikides kohtuasjades esitada eelotsusetaotlust Euroopa Liidu Kohtule, võib põhiõiguste harta artikli 47 sätete põhjal asuda seisukohale, et maksukohustuslaste õigus esitada kahju hüvitamise hagi tagab neile selles artiklis tunnustatud õiguse tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele? Kas selles kontekstis tuleb tõlgendada nii, et kohtuasjas Signum Alfa Sped kohtulahendi vormi valimine tähendab, et küsimus on ühenduse õiguses juba reguleeritud ja seda on Euroopa Liidu Kohtu praktikas selgitatud ning et see oli järelikult ilmselge, või tähendab see, et kuna algatati uus menetlus, ei olnud küsimust täielikult selgitatud ja et järelikult oli endiselt vajalik paluda Euroopa Kohtul selle üle eelotsusemenetluses otsustada?

---

(1)  Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiiv 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (ELT 2006, L 347, lk 1).

---

| 23.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/9 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/9

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság (Ungari) 13. augustil 2019 – Crewprint Kft. versus Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága

(Kohtuasi C-611/19)

(2020/C 95/07)

Kohtumenetluse keel: ungari

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja: Crewprint Kft.

Vastustaja: Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága

Eelotsuse küsimused

| 1) | Kas direktiivi 2006/112 (1) asjassepuutuvate sätetega[, mis käsitlevad käibemaksu mahaarvamist,] ja neutraalse maksustamise põhimõttega on kooskõlas riigisisene tõlgendus ja tava, mille kohaselt maksuhaldur ei anna poolte vahel sõlmitud majandustehingu suhtes õigust [käibemaksu maha arvata] põhjusel, et ta peab pooltevahelise õigussuhte vormi (töövõtuleping) pettuseks, kuna sellega kaasneb mahaarvamisõigus, ning seega liigitab selle suhte vastavalt [üldise maksukorralduse seaduse] § 1 lõikele 7 tegevuseks (vahendustegevuseks), mis ei anna mahaarvamisõigust, kuna ta leiab, et poolte tegevuse eesmärk on maksustamise vältimine, sest arve saaja tegevus ei pea tingimata olema [selles ettevõtlusvormis], kuna ta oleks võinud seda teha ka vahendajana. Kas sellega seoses on [käibemaksu mahaarvamise] kohaldamise tingimuseks maksukohustuslaste kohustus valida maksustamise seisukohast selline majandustegevuse vorm, mis tähendab nende jaoks suuremat maksukoormust, või kas asjaolu, et nad valivad oma lepinguvabadust kasutades ja muudel kui maksuõiguse kohaldamise eesmärkidel omavahelise majandustegevuse lepinguvormi, millega kaasneb ka tagajärg, mida nad ei ole taotlenud ja mis seisneb õiguses maksu maha arvata, on kuritarvitus? |
| --- | --- |

1)

Kas direktiivi 2006/112 (1) asjassepuutuvate sätetega[, mis käsitlevad käibemaksu mahaarvamist,] ja neutraalse maksustamise põhimõttega on kooskõlas riigisisene tõlgendus ja tava, mille kohaselt maksuhaldur ei anna poolte vahel sõlmitud majandustehingu suhtes õigust [käibemaksu maha arvata] põhjusel, et ta peab pooltevahelise õigussuhte vormi (töövõtuleping) pettuseks, kuna sellega kaasneb mahaarvamisõigus, ning seega liigitab selle suhte vastavalt [üldise maksukorralduse seaduse] § 1 lõikele 7 tegevuseks (vahendustegevuseks), mis ei anna mahaarvamisõigust, kuna ta leiab, et poolte tegevuse eesmärk on maksustamise vältimine, sest arve saaja tegevus ei pea tingimata olema [selles ettevõtlusvormis], kuna ta oleks võinud seda teha ka vahendajana. Kas sellega seoses on [käibemaksu mahaarvamise] kohaldamise tingimuseks maksukohustuslaste kohustus valida maksustamise seisukohast selline majandustegevuse vorm, mis tähendab nende jaoks suuremat maksukoormust, või kas asjaolu, et nad valivad oma lepinguvabadust kasutades ja muudel kui maksuõiguse kohaldamise eesmärkidel omavahelise majandustegevuse lepinguvormi, millega kaasneb ka tagajärg, mida nad ei ole taotlenud ja mis seisneb õiguses maksu maha arvata, on kuritarvitus?

| 2) | Kas direktiivi 2006/112 asjassepuutuvate sätetega[, mis käsitlevad käibemaksu mahaarvamist,] ja neutraalse maksustamise põhimõttega on kooskõlas riigisisene tõlgendus ja tava, mille kohaselt juhul, kui maksukohustuslane, kes soovib kasutada [käibemaksu mahaarvamise] õigust, vastab [selle mahaarvamise] sisulistele nõuetele ja vorminõuetele ning on enne lepingu sõlmimist võtnud nõutavad meetmed, ei anna maksuhaldur talle õigust käibemaksu maha arvata, kuna maksuhaldur leiab, et ahela loomine ei ole majanduslikust seisukohast vajalik ja kujutab endast seega kuritarvitust, sest vaatamata sellele, et alltöövõtja on võimeline teenuseid osutama, tellib ta neid maksustatava teokoosseisuga mitte seotud põhjustel teistelt alltöövõtjatelt, ja seetõttu, et maksukohustuslane, kes soovib kasutada [käibemaksu mahaarvamise] õigust, oli tellimuse vastuvõtmise ajal teadlik, et kuna alltöövõtjal puuduvad vastavad töötajad ja vahendid, kasutab ta teenuse osutamiseks omakorda alltöövõtjaid? Kas vastust mõjutab asjaolu, et maksukohustuslane või alltöövõtja on kaasanud ahelasse alltöövõtja, kellega neil on otsene seos või kellega neil on isiklik või korralduslik side (isiklik tutvus, sugulus- ja hõimlusside või sama omanik)? |
| --- | --- |

2)

Kas direktiivi 2006/112 asjassepuutuvate sätetega[, mis käsitlevad käibemaksu mahaarvamist,] ja neutraalse maksustamise põhimõttega on kooskõlas riigisisene tõlgendus ja tava, mille kohaselt juhul, kui maksukohustuslane, kes soovib kasutada [käibemaksu mahaarvamise] õigust, vastab [selle mahaarvamise] sisulistele nõuetele ja vorminõuetele ning on enne lepingu sõlmimist võtnud nõutavad meetmed, ei anna maksuhaldur talle õigust käibemaksu maha arvata, kuna maksuhaldur leiab, et ahela loomine ei ole majanduslikust seisukohast vajalik ja kujutab endast seega kuritarvitust, sest vaatamata sellele, et alltöövõtja on võimeline teenuseid osutama, tellib ta neid maksustatava teokoosseisuga mitte seotud põhjustel teistelt alltöövõtjatelt, ja seetõttu, et maksukohustuslane, kes soovib kasutada [käibemaksu mahaarvamise] õigust, oli tellimuse vastuvõtmise ajal teadlik, et kuna alltöövõtjal puuduvad vastavad töötajad ja vahendid, kasutab ta teenuse osutamiseks omakorda alltöövõtjaid? Kas vastust mõjutab asjaolu, et maksukohustuslane või alltöövõtja on kaasanud ahelasse alltöövõtja, kellega neil on otsene seos või kellega neil on isiklik või korralduslik side (isiklik tutvus, sugulus- ja hõimlusside või sama omanik)?

| 3) | Kui vastus eelmisele küsimusele on jaatav, siis kas nõue, et faktilised asjaolud tuleb kindlaks määrata objektiivsete faktide põhjal, on täidetud juhul, kus menetluses, milles maksuhaldur leiab, et [käibemaksu mahaarvamise] õigust kasutada sooviva maksukohustuslase ja tema alltöövõtja vaheline majanduslik suhe on ebaratsionaalne ja põhjendamatu, peab maksuhaldur seda faktiks ainult osa alltöövõtja töötajate ütluste põhjal, määramata objektiivsete faktide alusel kindlaks lepingu esemeks oleva majandustegevuse tunnuseid, selle eriasjaolusid ja asjaomast majanduslikku konteksti, ning kuulamata ära maksukohustuslase ja ahelasse kuuluvate alltöövõtjatest ettevõtjate otsustusõigusega juhte, ning kas sel juhul on asjassepuutuv see, kas maksukohustuslasel või ahela liikmetel on suutlikkus teenuseid osutada ja kas selleks on vaja kaasata ekspert? |
| --- | --- |

3)

Kui vastus eelmisele küsimusele on jaatav, siis kas nõue, et faktilised asjaolud tuleb kindlaks määrata objektiivsete faktide põhjal, on täidetud juhul, kus menetluses, milles maksuhaldur leiab, et [käibemaksu mahaarvamise] õigust kasutada sooviva maksukohustuslase ja tema alltöövõtja vaheline majanduslik suhe on ebaratsionaalne ja põhjendamatu, peab maksuhaldur seda faktiks ainult osa alltöövõtja töötajate ütluste põhjal, määramata objektiivsete faktide alusel kindlaks lepingu esemeks oleva majandustegevuse tunnuseid, selle eriasjaolusid ja asjaomast majanduslikku konteksti, ning kuulamata ära maksukohustuslase ja ahelasse kuuluvate alltöövõtjatest ettevõtjate otsustusõigusega juhte, ning kas sel juhul on asjassepuutuv see, kas maksukohustuslasel või ahela liikmetel on suutlikkus teenuseid osutada ja kas selleks on vaja kaasata ekspert?

| 4) | Kas direktiivi 2006/112 sätete ja tõhususe põhimõttega on kooskõlas riigisisene tõlgendus ja tava, mille kohaselt juhul, kui sisulised nõuded ja vorminõuded [käibemaksu mahaarvamiseks] on täidetud ning on võetud [mõistlikult] nõutavad meetmed, peab maksuhaldur niisuguste asjaolude põhjal, mille puhul Euroopa Kohtu otsuste kohaselt ei ole [käibemaksu mahaarvamine] õigustatud ja mis ei ole objektiivsed, tõendatuks maksupettuse ega anna [käibemaksu mahaarvamise] õigust üksnes seetõttu, et need asjaolud tervikuna esinevad piisavalt suurel arvul tuvastatud ahela liikmete puhul? |
| --- | --- |

4)

Kas direktiivi 2006/112 sätete ja tõhususe põhimõttega on kooskõlas riigisisene tõlgendus ja tava, mille kohaselt juhul, kui sisulised nõuded ja vorminõuded [käibemaksu mahaarvamiseks] on täidetud ning on võetud [mõistlikult] nõutavad meetmed, peab maksuhaldur niisuguste asjaolude põhjal, mille puhul Euroopa Kohtu otsuste kohaselt ei ole [käibemaksu mahaarvamine] õigustatud ja mis ei ole objektiivsed, tõendatuks maksupettuse ega anna [käibemaksu mahaarvamise] õigust üksnes seetõttu, et need asjaolud tervikuna esinevad piisavalt suurel arvul tuvastatud ahela liikmete puhul?

---

(1)  Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiiv 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (ELT 2006, L 347, lk 1).

---

| 23.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/10 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/10

---

Sigrid Dickmanns’i 23. augustil 2019 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kuues koda) 11. juuni 2019. aasta otsuse peale kohtuasjas T-538/18: Sigrid Dickmanns versus EUIPO

(Kohtuasi C-631/19 P)

(2020/C 95/08)

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Apellant: Sigrid Dickmanns (esindaja: advokaat H. Tettenborn)

Teine menetlusosaline: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Euroopa Liidu Kohus (kuues koda) jättis 5. veebruari 2020. aasta määrusega apellatsioonkaebuse rahuldamata ja määras, et kohtuvaidluse kaotanud pool kannab ise oma kulud.

---

| 23.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/10 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/10

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Szegedi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság (Ungari) 4. septembril 2019 – BAKATI PLUS Kereskedelmi és Szolgáltató Kft. versus Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága

(Kohtuasi C-656/19)

(2020/C 95/09)

Kohtumenetluse keel: ungari

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Szegedi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja: BAKATI PLUS Kereskedelmi és Szolgáltató Kft.

Vastustaja: Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (edaspidi „käibemaksudirektiiv“) (1), artikliga 147 on kooskõlas liikmesriigi praktika, milles samastatakse mõiste „isiklik pagas“, mis on sätestatud käibemaksust vabastatud välisreisijatele tehtavate kaubatarnete kontseptuaalse elemendina, mõistega „isiklikud asjad“, mida on kasutatud New Yorgis 4. juunil 1954. aastal alla kirjutatud turismi tollisoodustuste konventsioonis ja selle lisaprotokollis, ning mõistega „pagas“, mis on määratletud komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2015/2446, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 952/2013 seoses liidu tolliseadustiku teatavaid sätteid täpsustavate üksikasjalike eeskirjadega, artikli 1 punktis 5? |
| --- | --- |

1.

Kas nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (edaspidi „käibemaksudirektiiv“) (1), artikliga 147 on kooskõlas liikmesriigi praktika, milles samastatakse mõiste „isiklik pagas“, mis on sätestatud käibemaksust vabastatud välisreisijatele tehtavate kaubatarnete kontseptuaalse elemendina, mõistega „isiklikud asjad“, mida on kasutatud New Yorgis 4. juunil 1954. aastal alla kirjutatud turismi tollisoodustuste konventsioonis ja selle lisaprotokollis, ning mõistega „pagas“, mis on määratletud komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2015/2446, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 952/2013 seoses liidu tolliseadustiku teatavaid sätteid täpsustavate üksikasjalike eeskirjadega, artikli 1 punktis 5?

| 2. | Kui vastus eelmisele eelotsuse küsimusele on eitav, siis kuidas tuleb määratleda käibemaksudirektiivi artikli 147 mõistet „isiklik pagas“, võttes arvesse, et nimetatud direktiivis ei ole seda määratletud? Kas ühenduse õigusnormidega on kooskõlas liikmesriigi praktika, mis seisneb selles, et liikmesriigi maksuasutused võtavad arvesse ainult „terminite tavatähendust“? |
| --- | --- |

2.

Kui vastus eelmisele eelotsuse küsimusele on eitav, siis kuidas tuleb määratleda käibemaksudirektiivi artikli 147 mõistet „isiklik pagas“, võttes arvesse, et nimetatud direktiivis ei ole seda määratletud? Kas ühenduse õigusnormidega on kooskõlas liikmesriigi praktika, mis seisneb selles, et liikmesriigi maksuasutused võtavad arvesse ainult „terminite tavatähendust“?

| 3. | Kas käibemaksudirektiivi artikleid 146 ja 147 tuleb tõlgendada nii, et kui maksukohustuslasel ei ole selle direktiivi artikli 147 tähenduses õigust välisreisijatele tehtud kaubatarnete maksuvabastusele, siis tuleb vajaduse korral kontrollida, kas on kohaldatav eksporditarnete maksuvabastus vastavalt sama direktiivi artiklile 146, isegi kui liidu tolliseadustikus ja delegeeritud õigusnormides sätestatud tolliformaalsused on tegemata jäetud? |
| --- | --- |

3.

Kas käibemaksudirektiivi artikleid 146 ja 147 tuleb tõlgendada nii, et kui maksukohustuslasel ei ole selle direktiivi artikli 147 tähenduses õigust välisreisijatele tehtud kaubatarnete maksuvabastusele, siis tuleb vajaduse korral kontrollida, kas on kohaldatav eksporditarnete maksuvabastus vastavalt sama direktiivi artiklile 146, isegi kui liidu tolliseadustikus ja delegeeritud õigusnormides sätestatud tolliformaalsused on tegemata jäetud?

| 4. | Kui eelmisele eelotsuse küsimusele vastatakse, et juhul kui välisreisijatele ette nähtud maksuvabastus ei ole kohaldatav, võib tehingule kohaldada ekspordi käibemaksuvabastust, siis kas võib õigustehingut kvalifitseerida käibemaksuvabaks eksporditarneks vastupidi tellimuse esitamise ajal kliendi väljendatud kavatsusele? |
| --- | --- |

4.

Kui eelmisele eelotsuse küsimusele vastatakse, et juhul kui välisreisijatele ette nähtud maksuvabastus ei ole kohaldatav, võib tehingule kohaldada ekspordi käibemaksuvabastust, siis kas võib õigustehingut kvalifitseerida käibemaksuvabaks eksporditarneks vastupidi tellimuse esitamise ajal kliendi väljendatud kavatsusele?

| 5. | Kui vastus kolmandale ja neljandale eelotsuse küsimusele on jaatav, siis kas niisugusel juhul nagu käesolevas kohtuasjas, kus arve väljastaja teadis kauba tarnimise ajal, et kaup osteti edasi müümiseks, kuid välisriigi ostja soovib siiski kauba selle riigi territooriumilt välja viia välisreisijate korras, mistõttu arve väljastaja toimis pahauskselt, kui ta väljastas nimetatud korras selleks ette nähtud maksutagastustaotluse vormi ja tagastas välisreisijatele ette nähtud maksuvabastuse alusel arvestatud käibemaksu, on käibemaksudirektiivi artiklitega 146 ja 147 ning liidu õiguse neutraalse maksustamise ja proportsionaalsuse põhimõtetega kooskõlas liikmesriigi praktika, mis seisneb selles, et maksuasutus ei tagasta ebaõigesti deklareeritud ja tasutud maksu välisreisijatele tehtud kaubatarnete eest, kvalifitseerimata neid tehinguid eksporditarneteks ja tegemata vastavat korrigeerimist, vaatamata sellele, et on vaieldamatu, et kaubad viidi Ungarist välja reisipagasina? |
| --- | --- |

5.

Kui vastus kolmandale ja neljandale eelotsuse küsimusele on jaatav, siis kas niisugusel juhul nagu käesolevas kohtuasjas, kus arve väljastaja teadis kauba tarnimise ajal, et kaup osteti edasi müümiseks, kuid välisriigi ostja soovib siiski kauba selle riigi territooriumilt välja viia välisreisijate korras, mistõttu arve väljastaja toimis pahauskselt, kui ta väljastas nimetatud korras selleks ette nähtud maksutagastustaotluse vormi ja tagastas välisreisijatele ette nähtud maksuvabastuse alusel arvestatud käibemaksu, on käibemaksudirektiivi artiklitega 146 ja 147 ning liidu õiguse neutraalse maksustamise ja proportsionaalsuse põhimõtetega kooskõlas liikmesriigi praktika, mis seisneb selles, et maksuasutus ei tagasta ebaõigesti deklareeritud ja tasutud maksu välisreisijatele tehtud kaubatarnete eest, kvalifitseerimata neid tehinguid eksporditarneteks ja tegemata vastavat korrigeerimist, vaatamata sellele, et on vaieldamatu, et kaubad viidi Ungarist välja reisipagasina?

---

(1)  ELT 2006, L 347, lk 1.

---

| 23.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/11 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/11

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság (Ungari) 27. septembril 2019 – Boehringer Ingelheim RCV GmbH & Co. KG Magyarországi Fióktelepe versus Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága

(Kohtuasi C-717/19)

(2020/C 95/10)

Kohtumenetluse keel: ungari

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja: Boehringer Ingelheim RCV GmbH & Co. KG Magyarországi Fióktelepe

Vastustaja: Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (1), artikli 90 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus niisugune nagu põhikohtuasjas vaidlusalune riigisisene õigusnorm, mille alusel ei ole niisuguse lepingu kohaselt, mille sõlmimine ei ole kohustuslik, ravimitootjal, kes teeb ravimikäibe alusel makseid riiklikule ravikindlustusasutusele ja kes annab seetõttu ära osa ravimite eest saadud tasust, õigust vähendada tagantjärele maksustatavat väärtust ainuüksi seetõttu, et makseid ei tehta ravimitootja äristrateegias eelnevalt kindlaks määratud viisil ega peamiselt reklaami eesmärgil? |
| --- | --- |

1.

Kas nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (1), artikli 90 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus niisugune nagu põhikohtuasjas vaidlusalune riigisisene õigusnorm, mille alusel ei ole niisuguse lepingu kohaselt, mille sõlmimine ei ole kohustuslik, ravimitootjal, kes teeb ravimikäibe alusel makseid riiklikule ravikindlustusasutusele ja kes annab seetõttu ära osa ravimite eest saadud tasust, õigust vähendada tagantjärele maksustatavat väärtust ainuüksi seetõttu, et makseid ei tehta ravimitootja äristrateegias eelnevalt kindlaks määratud viisil ega peamiselt reklaami eesmärgil?

| 2. | Kui vastus esimesele küsimusele on jaatav, siis kas nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, artiklit 273 tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus niisugune nagu põhikohtuasjas vaidlusalune riigisisene õigusnorm, mille kohaselt on maksustatava väärtuse tagantjärele vähendamiseks nõutav tagasimakse saamise õigusega isiku nimele väljastatud arve, mis tõendab, et tehing, mis annab õiguse tagasimakset saada, on tehtud, kui tehing, mis võimaldab maksustatavat väärtust tagantjärele vähendada, on muidu nõuetekohaselt dokumenteeritud ja seda saab pärast kontrollida, see põhineb osaliselt avalikel ja tõestatud andmetel ning võimaldab maksu õigesti sisse nõuda? |
| --- | --- |

2.

Kui vastus esimesele küsimusele on jaatav, siis kas nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, artiklit 273 tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus niisugune nagu põhikohtuasjas vaidlusalune riigisisene õigusnorm, mille kohaselt on maksustatava väärtuse tagantjärele vähendamiseks nõutav tagasimakse saamise õigusega isiku nimele väljastatud arve, mis tõendab, et tehing, mis annab õiguse tagasimakset saada, on tehtud, kui tehing, mis võimaldab maksustatavat väärtust tagantjärele vähendada, on muidu nõuetekohaselt dokumenteeritud ja seda saab pärast kontrollida, see põhineb osaliselt avalikel ja tõestatud andmetel ning võimaldab maksu õigesti sisse nõuda?

---

(1)  ELT 2006, L 347, lk 1.

---

| 23.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/12 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/12

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság (Ungari) 9. novembril 2019 – NJ versus Országos Idegenrendészeti Főigazgatóság

(Kohtuasi C-740/19)

(2020/C 95/11)

Kohtumenetluse keel: ungari

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: NJ

Vastustaja: Országos Idegenrendészeti Főigazgatóság

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas põhiõiguste harta artiklit 47 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/32/EL (1) (nn varjupaigamenetluse direktiiv) artiklit 31, võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhiõiguste konventsiooni artiklites 6 ja 13 sätestatut, on võimalik tõlgendada selliselt, et liikmesriik on taganud õiguse tõhusale õiguskaitsevahendile ka siis, kui selle kohtutel ei ole lubatud muuta varjupaigamenetlustes tehtud otsuseid, vaid nad võivad need ainult kehtetuks tunnistada ning nõuda uue menetluse läbiviimist? |
| --- | --- |

1.

Kas põhiõiguste harta artiklit 47 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/32/EL (1) (nn varjupaigamenetluse direktiiv) artiklit 31, võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhiõiguste konventsiooni artiklites 6 ja 13 sätestatut, on võimalik tõlgendada selliselt, et liikmesriik on taganud õiguse tõhusale õiguskaitsevahendile ka siis, kui selle kohtutel ei ole lubatud muuta varjupaigamenetlustes tehtud otsuseid, vaid nad võivad need ainult kehtetuks tunnistada ning nõuda uue menetluse läbiviimist?

| 2. | Kas põhiõiguste harta artiklit 47 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/32/EL (nn varjupaigamenetluse direktiiv) artiklit 31, arvestades jällegi Euroopa inimõiguste ja põhiõiguste konventsiooni artiklites 6 ja 13 sätestatut, on võimalik tõlgendada selliselt, et [nimetatud õigusnormidega] on kooskõlas sellised liikmesriigi õigusnormid, milles – olenemata igasugustest individuaalsetest asjaoludest ning arvestamata juhtumi eripärasid ja võimalikke tõendamisel tekkivaid raskusi – on kohtulike varjupaigamenetluste läbiviimiseks rangelt ette nähtud kokku ainult 60 päeva? |
| --- | --- |

2.

Kas põhiõiguste harta artiklit 47 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/32/EL (nn varjupaigamenetluse direktiiv) artiklit 31, arvestades jällegi Euroopa inimõiguste ja põhiõiguste konventsiooni artiklites 6 ja 13 sätestatut, on võimalik tõlgendada selliselt, et [nimetatud õigusnormidega] on kooskõlas sellised liikmesriigi õigusnormid, milles – olenemata igasugustest individuaalsetest asjaoludest ning arvestamata juhtumi eripärasid ja võimalikke tõendamisel tekkivaid raskusi – on kohtulike varjupaigamenetluste läbiviimiseks rangelt ette nähtud kokku ainult 60 päeva?

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/32/EL rahvusvahelise kaitse seisundi andmise ja äravõtmise menetluse ühiste nõuete kohta (ELT 2013, L 180, lk 60).

---

| 23.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/13 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/13

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Rechtbank Amsterdam (Madalmaad) 6. novembril 2019 – Stichting Cartel Compensation, Equilib Netherlands BV, Equilib Netherlands BV versus Koninklijke Luchtvaart Maatschappij NV jt

(Kohtuasi C-819/19)

(2020/C 95/12)

Kohtumenetluse keel: hollandi

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Rechtbank Amsterdam

Põhikohtuasja pooled

Hagejad: Stichting Cartel Compensation, Equilib Netherlands BV, Equilib Netherlands BV

Kostjad: Koninklijke Luchtvaart Maatschappij NV, Martinair Holland NV, Deutsche Lufthansa AG, Lufthansa Cargo AG, British Airways plc, Société Air France SA, Singapore Airlines Ltd, Singapore Airlines Cargo Pte Ltd, Koninklijke Luchtvaart Maatschappij NV, Martinair Holland NV, Société Air France SA, Singapore Airlines Cargo Pte Ltd, Singapore Airlines Ltd, Lufthansa Cargo AG, Deutsche Lufthansa AG, Swiss International Air Lines AG, British Airways plc, Air Canada, Cathay Pacific Airways Ltd, SAS AB, Scandinavian Airlines System Denmark-Norway-Sweden, SAS Cargo Group A/S, Koninklijke Luchtvaart Maatschappij NV, Martinair Holland NV, Société Air France SA, Lufthansa Cargo AG, Deutsche Lufthansa AG, British Airways plc

Eelotsuse küsimus

Kas liikmesriigi kohtud on kohtuasjas, mille pooled on kahju kandnud isikud (käesolevas asjas laadijad, lennulastiteenuste saajad) ja lennuettevõtjad, pädevad – olgu ELTL artikli 101 vahetu õigusmõju, Euroopa Majanduspiirkonna lepingu (edaspidi „EMP leping“) artikli 53 või määruse nr 1/2003 (1) artikli 6 (vahetu õigusmõju) alusel – piiranguteta kohaldama ELTL artiklit 101 või EMP lepingu artiklit 53 lennuettevõtjate kokkulepete või kooskõlastatud tegevuse suhtes, mis puudutavad lennulastiteenuseid seoses Euroopa Liidus asuvate lennujaamade ja väljaspool EMPd asuvate lennujaamade vahel enne 1. maid 2004 teostatud lendudega ning seoses Islandi, Liechtensteini ja Norra ning väljaspool EMPd asuvate lennujaamade vahel enne 19. maid 2005 teostatud lendudega ning seoses Euroopa Liidus asuvate lennujaamade ja Šveitsis asuvate lennujaamade vahel enne 1. juunit 2002 teostatud lendudega, olgugi et tegemist on ajavahemikuga, mil kehtis ELTL artiklites 104 ja 105 sätestatud üleminekukord, või ei luba üleminekukord seda teha?

---

(1)  Nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määrus (EÜ) nr 1/2003 asutamislepingu artiklites 81 ja 82 sätestatud konkurentsieeskirjade rakendamise kohta (EÜT 2003, L 1, lk 1; ELT eriväljaanne 08/02, lk 205).

---

| 23.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/13 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/13

---

Confédération nationale du Crédit Mutuel’i 25. novembril 2019 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (teine koda) 24. septembri 2019. aasta otsuse peale kohtuasjas T-13/18: Crédit mutuel Arkéa versus EUIPO – Confédération nationale du Crédit mutuel (Crédit Mutuel)

(Kohtuasi C-867/19 P)

(2020/C 95/13)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Apellant: Confédération nationale du Crédit Mutuel (esindajad: advokaadid B. Moreau-Margotin, M. Merli, C. Thomas-Raquin, M. Le Guerer)

Teised menetlusosalised: Crédit Mutuel Arkéa, Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Euroopa Kohus (apellatsioonkaebuste menetlusse võtmise üle otsustav koda) otsustas 13. veebruari 2020. aasta määrusega jätta apellatsioonkaebuse menetlusse võtmata.

---

| 23.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/14 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/14

---

Susanne Rutzinger-Kurpase 4. detsembril 2019 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kolmas koda) 3. oktoobri 2019. aasta otsuse peale kohtuasjas T-491/18: Vafo Praha versus EUIPO – Rutzinger-Kurpas

(Kohtuasi C-887/19 P)

(2020/C 95/14)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Apellant: Susanne Rutzinger-Kurpas (esindaja: Rechtsanwalt F. Lichtnecker)

Teised menetlusosalised: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet, Vafo Praha s.r.o.

Euroopa Kohus (apellatsioonkaebuste menetlusse võtmise üle otsustav koda) otsustas 11. veebruari 2020. aasta määrusega jätta apellatsioonkaebuse menetlusse võtmata ja jätta Susanne Rutzinger-Kurpase kohtukulud tema enda kanda.

---

| 23.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/14 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/14

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunal Supremo (Hispaania) 12. detsembril 2019 – Bankia S.A. versus Unión Mutua Asistencial de Seguros (UMAS)

(Kohtuasi C-910/19)

(2020/C 95/15)

Kohtumenetluse keel: hispaania

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunal Supremo

Põhikohtuasja pooled

Kassaator: Bankia S.A.

Vastustaja: Unión Mutua Asistencial de Seguros (UMAS)

Eelotsuse küsimused

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. novembri 2003. aasta direktiivi 2003/71/EÜ väärtpaberite üldsusele pakkumisel või kauplemisele lubamisel avaldatava prospekti ja direktiivi 2001/34/EÜ muutmise kohta (1) artikli 3 lõike 2 ja artikli 6 tõlgendamise kohta küsitakse järgmist:

| 1. | Kui avalik pakkumine aktsiate märkimiseks on adresseeritud nii jaeinvestoritele kui ka kutselistele investoritele ja jaeinvestoritele antakse välja prospekt, siis kas hagi vastutuse tuvastamiseks prospekti eest võivad esitada mõlemat tüüpi investorid või ainult jaeinvestorid? |
| --- | --- |

1.

Kui avalik pakkumine aktsiate märkimiseks on adresseeritud nii jaeinvestoritele kui ka kutselistele investoritele ja jaeinvestoritele antakse välja prospekt, siis kas hagi vastutuse tuvastamiseks prospekti eest võivad esitada mõlemat tüüpi investorid või ainult jaeinvestorid?

| 2. | Kui vastus eelmisele küsimusele on, et hagi võivad esitada ka kutselised investorid, siis kas on võimalik hinnata nende prospektist sõltumatut teadlikkust avaliku pakkumise aktsiate märkimiseks emitendi majanduslikust olukorrast, mis tuleneb nende õigus- või ärisuhetest nimetatud emitendiga (tema aktsionäride, juhtorganite hulka kuulumine jne)? |
| --- | --- |

2.

Kui vastus eelmisele küsimusele on, et hagi võivad esitada ka kutselised investorid, siis kas on võimalik hinnata nende prospektist sõltumatut teadlikkust avaliku pakkumise aktsiate märkimiseks emitendi majanduslikust olukorrast, mis tuleneb nende õigus- või ärisuhetest nimetatud emitendiga (tema aktsionäride, juhtorganite hulka kuulumine jne)?

---

(1)  ELT 2003, L 345, lk 64; ELT eriväljaanne 06/06, lk 356.

---

| 23.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/15 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/15

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Oberlandesgericht Düsseldorf (Saksamaa) 13. detsembril 2019 – Agrimotion S.A. versus ADAMA Deutschland GmbH

(Kohtuasi C-912/19)

(2020/C 95/16)

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Oberlandesgericht Düsseldorf

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: Agrimotion S.A.

Vastustaja: ADAMA Deutschland GmbH

Eelotsuse küsimus

Kas ettevõtja, kes laseb päritoluliikmesriigis loa saanud taimekaitsevahendi sihtliikmesriigis turule, saab tugineda sihtliikmesriigi pädeva asutuse poolt kolmandale ettevõtjale antud paralleelse kaubanduse loale, kui selle taimekaitsevahendiga täidetud kanistritel, millega taimekaitsevahend sihtliikmesriigis turule lastakse, on viide loa hoidjale ja importivale ettevõtjale? Kui peavad olema täidetud täiendavad tingimused, siis millised need on? (1)

---

(1)  Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT 2009, L 309, lk 1) artiklile 52.

---

| 23.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/15 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/15

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Consiglio di Stato (Itaalia) 12. detsembril 2019 – Eco Fox Srl versus Fallimento Mythen Spa jt

(Kohtuasi C-915/19)

(2020/C 95/17)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Consiglio di Stato

Põhikohtuasja pooled

Apellant: Eco Fox Srl

Vastustajad: Fallimento Mythen Spa, Ministero dell’Economia e delle Finanze, Ministero dell’Ambiente e della Tutela del Territorio e del Mare, Ministero delle Politiche agricole, alimentari e forestali, Ministero dello Sviluppo Economico, Agenzia delle Dogane e dei Monopoli

Eelotsuse küsimus

Kas – pidades silmas ELTL artikleid 107 ja 108, nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määrust (EÜ) nr 659/1999 (1) ning selle hilisemaid muudatusi, komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 794/2004 (2) ning võimalikke hilisemaid asjassepuutuvaid [Euroopa Liidu] õigusnorme – selline teisene õigusakt nagu määrus, mis kehtestati käesolevas kohtuasjas vaidlustatud ministri dekreediga nr 37/2015 just täitmaks Consiglio di Stato kohtuotsuseid, millega tühistati osaliselt varasemad määrused, millest oli komisjonile juba teatatud, ning tehti nunc pro tunc ümber biodiislikütuse aktsiisisoodustuse kohaldamistingimusi, muutes tagasiulatuvalt soodustuse jagunemise kriteeriume seda taotletavate ettevõtjate vahel, pikendamata maksusoodustuste kava kestust, on riigiabi, mille kohta kehtib kohustus sellest komisjonile ette teatada?

---

(1)  Nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määrus (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks (EÜT 1999, L 83, lk 1; ELT eriväljaanne 08/01, lk 339).

(2)  Komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 794/2004, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks (EÜT 2004, L 140, lk 1; ELT eriväljaanne 08/04, lk 3).

---

| 23.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/16 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/16

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Consiglio di Stato (Itaalia) 12. detsembril 2019 – Alpha Trading SpA unipersonale versus Ministero dell’Economia e delle Finanze jt

(Kohtuasi C-916/19)

(2020/C 95/18)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Consiglio di Stato

Põhikohtuasja pooled

Apellant: Alpha Trading SpA unipersonale

Vastustajad: Ministero dell’Economia e delle Finanze, Ministero dell’Ambiente e della Tutela del Territorio e del Mare, Ministero delle Politiche agricole, alimentari e forestali, Ministero dello Sviluppo Economico

Eelotsuse küsimus

Kas – pidades silmas ELTL artikleid 107 ja 108, nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määrust (EÜ) nr 659/1999 (1) ning selle hilisemaid muudatusi, komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 794/2004 (2) ning võimalikke hilisemaid asjassepuutuvaid [Euroopa Liidu] õigusnorme – selline teisene õigusakt nagu määrus, mis kehtestati käesolevas kohtuasjas vaidlustatud ministri dekreediga nr 37/2015 just täitmaks Consiglio di Stato kohtuotsuseid, millega tühistati osaliselt varasemad määrused, millest oli komisjonile juba teatatud, ning tehti nunc pro tunc ümber biodiislikütuse aktsiisisoodustuse kohaldamistingimusi, muutes tagasiulatuvalt soodustuse jagunemise kriteeriume seda taotletavate ettevõtjate vahel, pikendamata maksusoodustuste kava kestust, on riigiabi, mille kohta kehtib kohustus sellest komisjonile ette teatada?

---

(1)  Nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määrus (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks (EÜT 1999, L 83, lk 1; ELT eriväljaanne 08/01, lk 339).

(2)  Komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 794/2004, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks (EÜT 2004, L 140, lk 1; ELT eriväljaanne 08/04, lk 3).

---

| 23.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/17 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/17

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Consiglio di Stato (Itaalia) 12. detsembril 2019 – Novaol Srl versus Ministero dell’Economia e delle Finanze jt

(Kohtuasi C-917/19)

(2020/C 95/19)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Consiglio di Stato

Põhikohtuasja pooled

Apellant: Novaol Srl

Vastustajad: Ministero dell’Economia e delle Finanze, Ministero dell’Ambiente e della Tutela del Territorio e del Mare, Ministero delle Politiche Agricole, Alimentari e Forestali e del Turismo, Ministero dello Sviluppo Economico

Eelotsuse küsimus

Kas – pidades silmas ELTL artikleid 107 ja 108, nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määrust (EÜ) nr 659/1999 (1) ning selle hilisemaid muudatusi, komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 794/2004 (2) ning võimalikke hilisemaid asjassepuutuvaid [Euroopa Liidu] õigusnorme – selline teisene õigusakt nagu määrus, mis kehtestati käesolevas kohtuasjas vaidlustatud ministri dekreediga nr 37/2015 just täitmaks Consiglio di Stato kohtuotsuseid, millega tühistati osaliselt varasemad määrused, millest oli komisjonile juba teatatud, ning tehti nunc pro tunc ümber biodiislikütuse aktsiisisoodustuse kohaldamistingimusi, muutes tagasiulatuvalt soodustuse jagunemise kriteeriume seda taotletavate ettevõtjate vahel, pikendamata maksusoodustuste kava kestust, on riigiabi, mille kohta kehtib kohustus sellest komisjonile ette teatada?

---

(1)  Nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määrus (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks (EÜT 1999, L 83, lk 1; ELT eriväljaanne 08/01, lk 339).

(2)  Komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 794/2004, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks (EÜT 2004, L 140, lk 1; ELT eriväljaanne 08/04, lk 3).

---

| 23.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/17 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/17

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Landgericht Hamburg (Saksamaa) 16. detsembril 2019 – GDVI Verbraucherhilfe GmbH versus Swiss International Air Lines AG

(Kohtuasi C-918/19)

(2020/C 95/20)

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Landgericht Hamburg

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: GDVI Verbraucherhilfe GmbH

Vastustaja: Swiss International Air Lines AG

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist 21. juuni 1999. aasta õhutranspordialast kokkulepet, (1) mida on muudetud ühenduse/Šveitsi õhutranspordi ühiskomitee 26. novembri 2010. aasta otsusega nr 2/2010, (2) tuleb tõlgendada nii, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2004. aasta määrus (EÜ) nr 261/2004, millega kehtestatakse ühiseeskirjad reisijatele lennureisist mahajätmise korral ning lendude tühistamise või pikaajalise hilinemise eest antava hüvitise ja abi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 295/91, (3) on vastavalt määruse artikli 3 lõike 1 punktile a kohaldatav ka reisijatele, kes saabuvad kolmandast riigist väljunud lennuga Šveitsis asuvasse lennujaama, et alustada sealt liikmesriiki suunduvat lendu? |
| --- | --- |

1.

Kas Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist 21. juuni 1999. aasta õhutranspordialast kokkulepet, (1) mida on muudetud ühenduse/Šveitsi õhutranspordi ühiskomitee 26. novembri 2010. aasta otsusega nr 2/2010, (2) tuleb tõlgendada nii, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2004. aasta määrus (EÜ) nr 261/2004, millega kehtestatakse ühiseeskirjad reisijatele lennureisist mahajätmise korral ning lendude tühistamise või pikaajalise hilinemise eest antava hüvitise ja abi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 295/91, (3) on vastavalt määruse artikli 3 lõike 1 punktile a kohaldatav ka reisijatele, kes saabuvad kolmandast riigist väljunud lennuga Šveitsis asuvasse lennujaama, et alustada sealt liikmesriiki suunduvat lendu?

| 2. | Kui vastus esimesele küsimusele on jaatav: Kas määrust kohaldades peavad liikmesriigi kohtud arvesse võtma ka Euroopa Kohtu praktikat, mille kohaselt võib hilinenud lendude reisijaid hüvitise saamise õiguse kohaldamise eesmärgil võrdsustada tühistatud lendude reisijatega (Euroopa Kohtu 19. novembri 2009. aasta otsus Sturgeon jt, (4) C-402/07 ja C-432/07, EU:C:2009:716)? |
| --- | --- |

2.

Kui vastus esimesele küsimusele on jaatav: Kas määrust kohaldades peavad liikmesriigi kohtud arvesse võtma ka Euroopa Kohtu praktikat, mille kohaselt võib hilinenud lendude reisijaid hüvitise saamise õiguse kohaldamise eesmärgil võrdsustada tühistatud lendude reisijatega (Euroopa Kohtu 19. novembri 2009. aasta otsus Sturgeon jt, (4) C-402/07 ja C-432/07, EU:C:2009:716)?

| 3. | Kas määruse artikli 7 kohane õigus hüvitisele võib olemas olla ka siis, kui reisija jääb vahetust jätkulennust maha seetõttu, et eelmine lend saabumisel lühiajaliselt hilines, mille tagajärjel jõudis reisija lõppsihtkohta kolm tundi pärast plaanipärast saabumisaega või hiljem, kuid lende teostasid eri lennuettevõtjad ja broneeringu kinnituse väljastas oma klientide jaoks lennukava kokku pannud reisikorraldaja? |
| --- | --- |

3.

Kas määruse artikli 7 kohane õigus hüvitisele võib olemas olla ka siis, kui reisija jääb vahetust jätkulennust maha seetõttu, et eelmine lend saabumisel lühiajaliselt hilines, mille tagajärjel jõudis reisija lõppsihtkohta kolm tundi pärast plaanipärast saabumisaega või hiljem, kuid lende teostasid eri lennuettevõtjad ja broneeringu kinnituse väljastas oma klientide jaoks lennukava kokku pannud reisikorraldaja?

---

(1)  EÜT 2002, L 114, lk 73; ELT eriväljaanne 11/41, lk 94.

(2)  ELT 2010, L 347, lk 54.

(3)  ELT 2004, L 46, lk 1; ELT eriväljaanne 07/08, lk 10.

(4)  EU:C:2009:716.

---

| 23.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/18 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/18

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Amtsgericht Köln (Saksamaa) 23. detsembril 2019 – KA

(Kohtuasi C-937/19)

(2020/C 95/21)

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Amtsgericht Köln

Põhikohtuasja pooled

Menetlusalune isik: KA

Kaasatud isikud: Staatsanwaltschaft Köln, Bundesamt für Güterverkehr

Eelotsuse küsimus

Kas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1072/2009 (1) artikli 8 lõike 2 esimest lauset tuleb tõlgendada nii, et rahvusvahelise veoga nimetatud sätte tähenduses on tegemist ka siis, kui kõnealune vedu toimub määruse (EÜ) nr 1072/2009 artikli 1 lõike 5 punkti d kohase veo raames?

---

(1)  Määrus rahvusvahelisele autoveoturule juurdepääsu käsitlevate ühiseeskirjade kohta (ELT 2009, L 300, lk 72).

---

| 23.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/19 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/19

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Conseil d’État (Belgia) 17. jaanuaril 2020 – E. M. T. versus Commissaire général aux réfugiés et aux apatrides

(Kohtuasi C-20/20)

(2020/C 95/22)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Conseil d’État

Põhikohtuasja pooled

Kassaator: E. M. T.

Vastustaja: Commissaire général aux réfugiés et aux apatrides

Eelotsuse küsimused

Kas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiivi 2013/32/EL rahvusvahelise kaitse seisundi andmise ja äravõtmise menetluse ühiste nõuete kohta (1) artiklit 46, mille kohaselt peab taotlejal olema õigus tõhusale õiguskaitsele „tema rahvusvahelise kaitse taotluse kohta“ tehtud otsuse vastu, ning Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 47, koostoimes eespool viidatud direktiivi 2013/32/EL artiklitega 20 ja 26, tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus niisugune riigisisene menetlusnorm nagu 15. detsembri 1980. aasta seaduse välismaalaste riigi territooriumile sisenemise, riigis viibimise ja seal elama asumise ning riigist väljasaatmise kohta artikkel 39/57, milles määratakse hilisema rahvusvahelise kaitse taotluse rahuldamata jätmise otsuse peale edasi kaebamise tähtajaks kümme „kalendripäeva“ alates haldusotsuse teatavaks tegemisest, „kui kaebuse esitab välismaalane, kes asub otsusest teatamise hetkel [sama seaduse] artiklites 74/8 ja 74/9 osutatud konkreetses kohas või on antud valitsuse käsutusse“, eriti kui kaebaja peab pärast eespool nimetatud haldusotsuse teatavaks tegemist apellatsioonimenetluse algatamiseks tasuta õigusabi saajana tegema toiminguid uue õigusnõustaja leidmiseks?

---

(1)  ELT 2013, L 180, lk 60.

---

| 23.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/19 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/19

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Administrativen sad Sofia-grad (Bulgaaria) 17. jaanuaril 2020 – Balgarska natsionalna televizia versus Direktor na Direktsia „Obzhalvane i danachno-osiguritelna praktika“ – Sofia pri Zentralno upravlenie na Natsionalnata Agentsia za Prihodite

(Kohtuasi C-21/20)

(2020/C 95/23)

Kohtumenetluse keel: bulgaaria

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Administrativen sad Sofia-grad

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja: Balgarska natsionalna televizia

Vastustaja: Direktor na Direktsia „Obzhalvane i danachno-osiguritelna praktika“ – Sofia pri Zentralno upravlenie na Natsionalnata Agentsia za Prihodite

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas vaatajatele audiovisuaalmeedia teenuste osutamist avalik-õigusliku ringhäälinguorganisatsiooni poolt saab pidada teenuste osutamiseks tasu eest direktiivi 2006/112/ЕÜ artikli 2 lõike 1 punkti c tähenduses, kui seda rahastatakse riigi toetustest, kusjuures vaatajad ei maksa saadete edastamise eest tasu, või ei saa seda pidada teenuste osutamiseks tasu eest viidatud sätte tähenduses, mistõttu ei kuulu see viidatud direktiivi kohaldamisalasse? |
| --- | --- |

1.

Kas vaatajatele audiovisuaalmeedia teenuste osutamist avalik-õigusliku ringhäälinguorganisatsiooni poolt saab pidada teenuste osutamiseks tasu eest direktiivi 2006/112/ЕÜ artikli 2 lõike 1 punkti c tähenduses, kui seda rahastatakse riigi toetustest, kusjuures vaatajad ei maksa saadete edastamise eest tasu, või ei saa seda pidada teenuste osutamiseks tasu eest viidatud sätte tähenduses, mistõttu ei kuulu see viidatud direktiivi kohaldamisalasse?

| 2. | Kas juhul, kui eelmisele küsimusele tuleb vastata nii, et audiovisuaalmeedia teenuste osutamine avalik-õigusliku ringhäälinguorganisatsiooni vaatajatele kuulub direktiivi 2006/112/ЕÜ artikli 2 lõike 1 punkti c kohaldamisalasse, tuleb lähtuda sellest, et tegemist on käibemaksust vabastatud tehingutega direktiivi artikli 132 lõike 1 punkti q tähenduses ja kas on lubatavad riigisisesed õigusnormid, mis vabastavad kõnealuse tegevuse käibemaksust üksnes avalik-õiguslikule ringhäälinguorganisatsioonile riigieelarvest eraldatud toetuse korral, olenemata sellest, kas kõnealune tegevus on ka ärilist laadi? |
| --- | --- |

2.

Kas juhul, kui eelmisele küsimusele tuleb vastata nii, et audiovisuaalmeedia teenuste osutamine avalik-õigusliku ringhäälinguorganisatsiooni vaatajatele kuulub direktiivi 2006/112/ЕÜ artikli 2 lõike 1 punkti c kohaldamisalasse, tuleb lähtuda sellest, et tegemist on käibemaksust vabastatud tehingutega direktiivi artikli 132 lõike 1 punkti q tähenduses ja kas on lubatavad riigisisesed õigusnormid, mis vabastavad kõnealuse tegevuse käibemaksust üksnes avalik-õiguslikule ringhäälinguorganisatsioonile riigieelarvest eraldatud toetuse korral, olenemata sellest, kas kõnealune tegevus on ka ärilist laadi?

| 3. | Kas direktiivi 2006/112/ЕÜ (1) artikli 168 kohaselt on lubatav tava, mis seab ostutehingutelt tasutud käibemaksu mahaarvamise tingimuseks lisaks ostetud kaupade või teenuste kasutusotstarbele (maksustatavate või mittemaksustatavate tehingute tarbeks) ka kõnealuste ostutehingute rahastamise laadi, milleks on esiteks rahastamine enda tuludest (reklaamiteenused jm) ja teiseks rahastamine riigi toetustest, ja mis lubab täies ulatuses maha arvata üksnes enda tuludest rahastatud ostutehingutelt tasutud käibemaksu, aga mitte riigi toetustest rahastatud ostutehingutelt tasutud käibemaksu, kusjuures nõutud on nende tehingute piiritlemine? |
| --- | --- |

3.

Kas direktiivi 2006/112/ЕÜ (1) artikli 168 kohaselt on lubatav tava, mis seab ostutehingutelt tasutud käibemaksu mahaarvamise tingimuseks lisaks ostetud kaupade või teenuste kasutusotstarbele (maksustatavate või mittemaksustatavate tehingute tarbeks) ka kõnealuste ostutehingute rahastamise laadi, milleks on esiteks rahastamine enda tuludest (reklaamiteenused jm) ja teiseks rahastamine riigi toetustest, ja mis lubab täies ulatuses maha arvata üksnes enda tuludest rahastatud ostutehingutelt tasutud käibemaksu, aga mitte riigi toetustest rahastatud ostutehingutelt tasutud käibemaksu, kusjuures nõutud on nende tehingute piiritlemine?

| 4. | Eeldades et avalik-õigusliku ringhäälinguorganisatsiooni tegevus koosneb maksustatavatest ja maksuvabadest tehingutest ning võttes arvesse selle tegevuse segatüüpi rahastamist: millises ulatuses saab maha arvata nendelt ostutehingutelt tasutud käibemaksu ja milliseid kriteeriume tuleb selle kindlakstegemiseks kasutada? |
| --- | --- |

4.

Eeldades et avalik-õigusliku ringhäälinguorganisatsiooni tegevus koosneb maksustatavatest ja maksuvabadest tehingutest ning võttes arvesse selle tegevuse segatüüpi rahastamist: millises ulatuses saab maha arvata nendelt ostutehingutelt tasutud käibemaksu ja milliseid kriteeriume tuleb selle kindlakstegemiseks kasutada?

---

(1)  Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiiv 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (ELT 2006, L 347, lk 1).

---

| 23.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/20 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/20

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Klagenævnet for Udbud (Taani) 17. jaanuaril 2020 – Simonsen & Weel A/S versus Region Nordjylland ja Region Syddanmark

(Kohtuasi C-23/20)

(2020/C 95/24)

Kohtumenetluse keel: taani

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Klagenævnet for Udbud

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja: Simonsen & Weel A/S

Vastustajad: Region Nordjylland ja Region Syddanmark

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas [direktiivi 2014/24] (1) artikli 18 lõikes 1 ja [direktiivi 2014/24] artiklis 49 sätestatud võrdse kohtlemise ja läbipaistvuse põhimõtteid, tõlgendatuna koos direktiivi 2014/24 V lisa C osa punkti 7 ja punkti 10 alapunktiga a, tuleb tõlgendada nii, et hanketeade peab sellisel juhul nagu käesolev sisaldama teavet hankega seotud raamlepingu alusel toimuvate tarnete eeldatava koguse ja/või eeldatava maksumuse kohta?
  Kui vastus sellele küsimusele on jaatav, soovitakse Euroopa Kohtult teada, kas eespool nimetatud sätteid tuleb tõlgendada nii, et see teave tuleb esitada raamlepingu a) kui terviku suhtes ja/või b) esialgse hankija suhtes, kes on väljendanud tahet sõlmida leping, tuginedes pakkumuse esitamise ettepanekule (käesoleval juhul Põhja-Jüütimaa piirkond) ja/või c) esialgse hankija suhtes, kes on üksnes väitnud, et ta osaleb ühe valikuvõimalusena (käesoleval juhul Lõuna-Taani piirkond). |
| --- | --- |

1.

Kas [direktiivi 2014/24] (1) artikli 18 lõikes 1 ja [direktiivi 2014/24] artiklis 49 sätestatud võrdse kohtlemise ja läbipaistvuse põhimõtteid, tõlgendatuna koos direktiivi 2014/24 V lisa C osa punkti 7 ja punkti 10 alapunktiga a, tuleb tõlgendada nii, et hanketeade peab sellisel juhul nagu käesolev sisaldama teavet hankega seotud raamlepingu alusel toimuvate tarnete eeldatava koguse ja/või eeldatava maksumuse kohta?

Kui vastus sellele küsimusele on jaatav, soovitakse Euroopa Kohtult teada, kas eespool nimetatud sätteid tuleb tõlgendada nii, et see teave tuleb esitada raamlepingu a) kui terviku suhtes ja/või b) esialgse hankija suhtes, kes on väljendanud tahet sõlmida leping, tuginedes pakkumuse esitamise ettepanekule (käesoleval juhul Põhja-Jüütimaa piirkond) ja/või c) esialgse hankija suhtes, kes on üksnes väitnud, et ta osaleb ühe valikuvõimalusena (käesoleval juhul Lõuna-Taani piirkond).

| 2. | Kas [direktiivi 2014/24] artikli 18 lõikes 1 ja [direktiivi 2014/24] artiklites 33 ja 49 sätestatud võrdse kohtlemise ja läbipaistvuse põhimõtteid, tõlgendatuna koos direktiivi 2014/24 V lisa C osa punkti 7 ja punkti 10 alapunktiga a, tuleb tõlgendada nii, et hanketeates või tehnilises kirjelduses peab olema määratud hankega seotud raamlepingu alusel toimuvate tarnete maksimaalne kogus ja/või maksimaalne maksumus, nii et asjassepuutuv raamleping kaotab selle ülempiiri saavutamisel oma kehtivuse?
  Kui vastus sellele küsimusele on jaatav, soovitakse Euroopa Kohtult teada, kas eespool nimetatud sätteid tuleb tõlgendada nii, et eespool nimetatud ülempiir tuleb esitada raamlepingu a) kui terviku suhtes ja/või b) esialgse hankija suhtes, kes on väljendanud tahet sõlmida leping, tuginedes pakkumuse esitamise ettepanekule (käesoleval juhul Põhja-Jüütimaa piirkond) ja/või c) esialgse hankija suhtes, kes on üksnes väitnud, et ta osaleb ühe valikuvõimalusena (käesoleval juhul Lõuna-Taani piirkond).
  Kui vastus esimesele ja/või teisele küsimusele on jaatav, soovitakse, et Euroopa Kohus vastaks – niivõrd, kui see on nende vastuste sisu suhtes asjassepuutuv – järgmisele küsimusele: |
| --- | --- |

2.

Kas [direktiivi 2014/24] artikli 18 lõikes 1 ja [direktiivi 2014/24] artiklites 33 ja 49 sätestatud võrdse kohtlemise ja läbipaistvuse põhimõtteid, tõlgendatuna koos direktiivi 2014/24 V lisa C osa punkti 7 ja punkti 10 alapunktiga a, tuleb tõlgendada nii, et hanketeates või tehnilises kirjelduses peab olema määratud hankega seotud raamlepingu alusel toimuvate tarnete maksimaalne kogus ja/või maksimaalne maksumus, nii et asjassepuutuv raamleping kaotab selle ülempiiri saavutamisel oma kehtivuse?

Kui vastus sellele küsimusele on jaatav, soovitakse Euroopa Kohtult teada, kas eespool nimetatud sätteid tuleb tõlgendada nii, et eespool nimetatud ülempiir tuleb esitada raamlepingu a) kui terviku suhtes ja/või b) esialgse hankija suhtes, kes on väljendanud tahet sõlmida leping, tuginedes pakkumuse esitamise ettepanekule (käesoleval juhul Põhja-Jüütimaa piirkond) ja/või c) esialgse hankija suhtes, kes on üksnes väitnud, et ta osaleb ühe valikuvõimalusena (käesoleval juhul Lõuna-Taani piirkond).

Kui vastus esimesele ja/või teisele küsimusele on jaatav, soovitakse, et Euroopa Kohus vastaks – niivõrd, kui see on nende vastuste sisu suhtes asjassepuutuv – järgmisele küsimusele:

| 3. | Kas [direktiivi 92/13] artikli 2d lõike 1 punkti a tõlgendatuna koos [direktiivi 2014/24] artiklitega 33 ja 49 ning direktiivi 2014/24 V lisa C osa punktiga 7 ja punkti 10 alapunktiga a, tuleb tõlgendada nii, et tingimus, mille kohaselt „on tellija sõlminud lepingu ilma teate eelneva avaldamiseta Euroopa Liidu Teatajas“ hõlmab sellist olukorda nagu käesolev, kus hankija on seoses kavandatava raamlepinguga avaldanud hanketeate Euroopa Liidu Teatajas, kuid






  (a) | hanketeade ei vasta tingimusele esitada hankega seotud raamlepingu alusel toimuvate tarnete eeldatav kogus ja/või eeldatav maksumus, sest vastav hinnang on esitatud tehnilises kirjelduses ja |
| --- | --- | --- |

3.

Kas [direktiivi 92/13] artikli 2d lõike 1 punkti a tõlgendatuna koos [direktiivi 2014/24] artiklitega 33 ja 49 ning direktiivi 2014/24 V lisa C osa punktiga 7 ja punkti 10 alapunktiga a, tuleb tõlgendada nii, et tingimus, mille kohaselt „on tellija sõlminud lepingu ilma teate eelneva avaldamiseta Euroopa Liidu Teatajas“ hõlmab sellist olukorda nagu käesolev, kus hankija on seoses kavandatava raamlepinguga avaldanud hanketeate Euroopa Liidu Teatajas, kuid

(a)

hanketeade ei vasta tingimusele esitada hankega seotud raamlepingu alusel toimuvate tarnete eeldatav kogus ja/või eeldatav maksumus, sest vastav hinnang on esitatud tehnilises kirjelduses ja

| (b) | hankija on rikkunud nõuet esitada hanketeates või tehnilises kirjelduses hankega seotud raamlepingu alusel toimuvate tarnete maksimaalne kogus ja/või maksimaalne maksumus? |
| --- | --- |

(b)

hankija on rikkunud nõuet esitada hanketeates või tehnilises kirjelduses hankega seotud raamlepingu alusel toimuvate tarnete maksimaalne kogus ja/või maksimaalne maksumus?

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/24/EL riigihangete kohta ja direktiivi 2004/18/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT 2014, L 94, lk 65).

---

| 23.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/21 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/21

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunal de grande instance de Rennes (Prantsusmaa) 21. jaanuaril 2020 – PF, QC versus Caisse d’allocations familiales d’Illes et Vilaine (CAF)

(Kohtuasi C-27/20)

(2020/C 95/25)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunal de grande instance de Rennes

Põhikohtuasja pooled

Kaebajad: PF, QC

Vastustaja: Caisse d’allocations familiales d’Illes et Vilaine (CAF)

Eelotsuse küsimused

Kas liidu õigust, eelkõige ELTL artikleid 20 ja 45 ning määruse nr 883/2004 (1) artiklit 4 ja määruse nr 492/2011 (2) artiklit 7 tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus selline riigisisene õigusnorm nagu sotsiaalkindlustusseadustiku artikkel R 532-3, mis määratleb peretoetuse arvutamisel arvestusaastaks makseperioodile eelnenud üle-eelmise kalendriaasta ning mille kohaldamine toob kaasa selle, et olukorras, kus pärast toetuse saaja sissetulekute olulist suurenemist teises liikmesriigis, langevad need päritoluriiki naasmise [järel], jäetakse see toetuse saaja, erinevalt elanikest, kes ei ole kasutanud oma õigust liikumisvabadusele, osaliselt ilma õigusest saada peretoetusi?

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 883/2004, sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamise kohta (EMPs ja Šveitsis kohaldatav tekst) (ELT 2004, L 166, lk 1; ELT eriväljaanne 05/05, lk 72).

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2011. aasta määrus (EL) nr 492/2011 töötajate liikumisvabaduse kohta liidu piires (ELT 2011, L 141, lk 1).

---

| 23.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/22 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/22

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Attunda Tingsrätt (Rootsi) 21. jaanuaril 2020 – Airhelp Limited versus Scandinavian Airlines System SAS

(Kohtuasi C-28/20)

(2020/C 95/26)

Kohtumenetluse keel: rootsi

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Attunda Tingsrätt

Põhikohtuasja pooled

Hageja: Airhelp Limited

Kostja: Scandinavian Airlines System SAS

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas streik, mille on korraldanud lennuettevõtja piloodid, kes on lennuettevõtja töötajad ja keda on vaja lennu teostamiseks, kujutab endast „erakorralist asjaolu“ määruse nr 261/2004 (1) artikli 5 lõike 3 tähenduses, kui streik ei ole korraldatud mitte seoses lennuettevõtja määratud ja teatavaks tehtud meetmega, vaid selle teevad teatavaks ja algatavad seaduslikult töötajate organisatsioonid kollektiivse survetegevusena, mille eesmärk on ajendada lennuettevõtjat suurendama palka, andma hüvitisi või muutma töötingimusi, et täita asjaomaste organisatsioonide nõuded? |
| --- | --- |

1.

Kas streik, mille on korraldanud lennuettevõtja piloodid, kes on lennuettevõtja töötajad ja keda on vaja lennu teostamiseks, kujutab endast „erakorralist asjaolu“ määruse nr 261/2004 (1) artikli 5 lõike 3 tähenduses, kui streik ei ole korraldatud mitte seoses lennuettevõtja määratud ja teatavaks tehtud meetmega, vaid selle teevad teatavaks ja algatavad seaduslikult töötajate organisatsioonid kollektiivse survetegevusena, mille eesmärk on ajendada lennuettevõtjat suurendama palka, andma hüvitisi või muutma töötingimusi, et täita asjaomaste organisatsioonide nõuded?

| 2. | Milline tähtsus, kui üldse, tuleb omistada sellele, kas töötajate organisatsioonide nõuded on õiglased, ja eelkõige asjaolule, et nõutav palgatõus on märkimisväärselt suurem kui palgatõus, mida antakse üldiselt asjaomastel riiklikel tööturgudel? |
| --- | --- |

2.

Milline tähtsus, kui üldse, tuleb omistada sellele, kas töötajate organisatsioonide nõuded on õiglased, ja eelkõige asjaolule, et nõutav palgatõus on märkimisväärselt suurem kui palgatõus, mida antakse üldiselt asjaomastel riiklikel tööturgudel?

| 3. | Milline tähtsus, kui üldse, tuleb omistada asjaolule, et lennuettevõtja võtab streigi vältimiseks vastu töövaidluste lahendamise eest vastutava riikliku asutuse ettepaneku, kuid töötajate organisatsioonid seda ei tee? |
| --- | --- |

3.

Milline tähtsus, kui üldse, tuleb omistada asjaolule, et lennuettevõtja võtab streigi vältimiseks vastu töövaidluste lahendamise eest vastutava riikliku asutuse ettepaneku, kuid töötajate organisatsioonid seda ei tee?

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2004. aasta määrus (EÜ) nr 261/2004, millega kehtestatakse ühiseeskirjad reisijatele lennureisist mahajätmise korral ning lendude tühistamise või pikaajalise hilinemise eest antava hüvitise ja abi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 295/91 (ELT 2004 L 46, lk 1, ELT eriväljaanne 07/08, lk 10).

---

Üldkohus

| 23.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/23 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/23

---

Üldkohtu 12. veebruari 2020. aasta otsus – WD versus EFSA

(Kohtuasi T-320/18) (1)

(Avalik teenistus - Ajutised teenistujad - Tähtajaline leping - Ümberliigitamata jätmise otsus - Hindamisaruannete puudumine - Ümberliigitamispunktide andmine ülekandmise teel - Ilmselge hindamisviga - Pikendamata jätmise otsus - Hoolitsemiskohustus - Ilmselge hindamisviga - Võimu kuritarvitamine - Õiguspärane ootus - Põhjendamiskohustus - Õigus olla ära kuulatud - Vastutus)

(2020/C 95/27)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: WD (esindajad: advokaadid L. Levi ja A. Blot)

Kostja: Euroopa Toiduohutusamet (esindajad: D. Detken ja F. Volpi, keda abistasid advokaadid D. Waelbroeck, A. Duron ja C. Dekemexhe)

Ese

ELTL artikli 270 alusel esitatud nõue, millega esiteks palutakse tühistada EFSA 14. juuli 2017. aasta otsus mitte liigitada hagejat 2017. aasta ümberliigitamise raames palgaastmele AST 6, EFSA 9. augusti 2017. aasta otsus hageja lepingut mitte pikendada ning 9. veebruari ja 12. märtsi 2018. aasta otsused lükata tagasi nende otsuste peale esitatud kaebused, ja teiseks palutakse välja mõista hüvitis varalise ja mittevaralise kahju eest, mis hagejale nende otsustega väidetavalt tekitati.

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Mõista kohtukulud välja WD-lt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja WD-lt.

---

(1)  ELT C 259, 23.7.2018.

---

| 23.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/23 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/23

---

Üldkohtu 6. veebruari 2020. aasta otsus – Compañia de Tranvías de la Coruña versus komisjon

(Kohtuasi T-485/18) (1)

(Dokumentidega tutvumine - Määrus (EÜ) nr 1049/2001 - Komisjoni dokumendid, mis on seotud liidu õiguse sätte tõlgendamisega - Kolmandatelt isikutelt pärit dokumendid - Liikmesriigilt pärit dokumendid - Määrus (EÜ) nr 1370/2007 - Dokumentidega tutvumise võimaldamisest osaliselt keeldumine - Dokumentidega tutvumise võimaldamisest täielikult keeldumine - Põhjendamiskohustus - Kohtumenetlusi kaitsev erand - Ülekaalukas üldine huvi)

(2020/C 95/28)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Compañía de Tranvías de la Coruña, SA (La Corogne, Hispaania) (esindaja: advokaat J. Monrabà Bagan)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: W. Mölls ja C. Ehrbar)

Ese

ELTL artikli 263 alusel esitatud nõue tühistada komisjoni 7. juuni 2018. aasta otsus osaliselt või täielikult keelduda võimaldamast hagejal tutvuda dokumentidega seoses komisjoni poolt Prantsuse Vabariigile edastatud arvamusega, mis puudutab metrooliinide lepingu kehtivust kuni 2039. aastani.

Resolutsioon

| 1. | Tühistada Euroopa Komisjoni 7. juuni 2018. aasta otsus keelduda osaliselt või täielikult võimaldamast Compañía de Tranvías de la Coruña, SA-l tutvumist dokumentidega, mis on seotud komisjoni poolt Prantsuse Vabariigile edastatud arvamusega, mis puudutab metrooliinide lepingu kehtivust kuni 2039. aastani, selles osas, milles otsusega on osaliselt keeldutud võimaldamast tutvumist muude andmetega kui isikuandmed, mis sisalduvad komisjoni 25. oktoobri 2010. aasta kirjas, mis on adresseeritud Prantsuse ametiasutustele, ja komisjoni asepresidendi S. Kallase 27. juuli 2012. aasta ja 5. juuni 2013. aasta kirjades, mis on adresseeritud RATP-le. |
| --- | --- |

1.

Tühistada Euroopa Komisjoni 7. juuni 2018. aasta otsus keelduda osaliselt või täielikult võimaldamast Compañía de Tranvías de la Coruña, SA-l tutvumist dokumentidega, mis on seotud komisjoni poolt Prantsuse Vabariigile edastatud arvamusega, mis puudutab metrooliinide lepingu kehtivust kuni 2039. aastani, selles osas, milles otsusega on osaliselt keeldutud võimaldamast tutvumist muude andmetega kui isikuandmed, mis sisalduvad komisjoni 25. oktoobri 2010. aasta kirjas, mis on adresseeritud Prantsuse ametiasutustele, ja komisjoni asepresidendi S. Kallase 27. juuli 2012. aasta ja 5. juuni 2013. aasta kirjades, mis on adresseeritud RATP-le.

| 2. | Jätta hagi ülejäänud osas rahuldamata. |
| --- | --- |

2.

Jätta hagi ülejäänud osas rahuldamata.

| 3. | Jätta komisjoni kohtukulud tema enda kanda ning mõista temalt välja üks viiendik Compañía de Tranvías de la Coruña kohtukuludest. |
| --- | --- |

3.

Jätta komisjoni kohtukulud tema enda kanda ning mõista temalt välja üks viiendik Compañía de Tranvías de la Coruña kohtukuludest.

| 4. | Jätta neli viiendikku Compañía de Tranvías de la Coruña kohtukuludest tema enda kanda. |
| --- | --- |

4.

Jätta neli viiendikku Compañía de Tranvías de la Coruña kohtukuludest tema enda kanda.

---

(1)  ELT C 381, 22.10.2018.

---

| 23.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/24 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/24

---

Üldkohtu 11. veebruari 2020. aasta otsus – Stada Arzneimittel versus EUIPO (ViruProtect)

(Kohtuasi T-487/18) (1)

(Euroopa Liidu kaubamärk - Euroopa Liidu sõnakärgi ViruProtect taotlus - Absoluutne keeldumispõhjus - Kirjeldavus - Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 7 lõike 1 punkt c (nüüd määruse (EL) 2017/1001 artikli 7 lõike 1 punkt c) - Põhjendamiskohustus)

(2020/C 95/29)

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Stada Arzneimittel AG (Bad Vilbel, Saksamaa) (esindajad: advokaadid J.-C. Plate ja R. Kaase)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO) (esindaja: S. Hanne)

Ese

Hagi EUIPO viienda apellatsioonikoja 4. juuni 2018. aasta otsuse (asi R 1886/2017-5) peale, mis käsitleb sõnamärgi ViruProtect ELi kaubamärgina registreerimise taotlust.

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Mõista kohtukulud välja Stada Arzneimittel AG-lt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja Stada Arzneimittel AG-lt.

---

(1)  ELT C 352, 1.10.2018.

---

| 23.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/25 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/25

---

Üldkohtu 12. veebruari 2020. aasta otsus – Ungari versus komisjon

(Kohtuasi T-505/18) (1)

(EAGF ja EAFRD - Rahastamisest välja jäetud kulud - Toetus maaelu arendamiseks - Tootjarühmadele antav abi - Ungari tehtud kulutused - Määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikkel 35 - Kvalifitseeritud tunnustamine - Abisaaja õigus saada abi - Kindla määraga finantskorrektsioon - Määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 52 lõige 2 - Lojaalne koostöö - Õiguspärase ootuse kaitse - Proportsionaalsus - Rahastamiskõlbmatud summad)

(2020/C 95/30)

Kohtumenetluse keel: ungari

Pooled

Hageja: Ungari (esindajad: M. Fehér, M. Tátrai, A. Pokoraczki ja G. Koós)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: V. Bottka ja J. Aquilina)

Ese

ELTL artikli 263 alusel esitatud hagi nõudega tühistada komisjoni 13. juuni 2018. aasta rakendusotsus (EL) 2018/873, mille kohaselt Euroopa Liit ei rahasta teatavaid kulusid, mida liikmesriigid on kandnud Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) raames (ELT 2018, L 152, lk 29).

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Mõista kohtukulud välja Ungari Vabariigilt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja Ungari Vabariigilt.

---

(1)  ELT C 399, 5.11.2018.

---

| 23.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/25 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/25

---

Üldkohtu 5. veebruari 2020. aasta otsus – Hickies versus EUIPO (Kingapaela kuju)

(Kohtuasi T-573/18) (1)

(Euroopa Liidu kaubamärk - Euroopa Liidu ruumiline kaubamärk - Kingapaela kuju - Absoluutne keeldumispõhjus - Eristusvõime puudumine - Määruse (EL) 2017/1001 artikli 7 lõike 1 punk b - Varasema disainilahendusega seotud õiguse kaitse - Esimest korda Üldkohtus esitatud tõendid)

(2020/C 95/31)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Hickies, Inc. (New York, New York, Ühendriigid) (esindajad: solicitor I. Fowler ja advokaat S. Petivlasova)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO) (esindaja: H. O’Neill)

Ese

Hagi EUIPO viienda apellatsioonikoja 28. juuni 2018. aasta otsuse (asi R 2693/2017-5) peale, mis käsitleb taotlust registreerida ELi kaubamärgina kingapaela kujus seisnev ruumiline tähis.

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Mõista kohtukulud välja Hickies, Inc-ilt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja Hickies, Inc-ilt.

---

(1)  ELT C 408, 12.11.2018.

---

| 23.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/26 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/26

---

Üldkohtu 11. veebruari 2020. aasta otsus – Dalasa versus EUIPO – Charité – Universitätsmedizin Berlin (charantea)

(Kohtuasi T-732/18) (1)

(Euroopa Liidu kaubamärk - Vastulausemenetlus - Euroopa Liidu sõnamärgi charantea taotlus - Varasem Euroopa Liidu kujutismärk CHARITÉ - Suhteline keeldumispõhjus - Segiajamise tõenäosuse puudumine - Määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkt b)

(2020/C 95/32)

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Dalasa Handelsgesellschaft mbH (Viin, Austria) (esindaja: advokaat I. Hödl)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (esindaja: A. Söder)

Teine menetluspool EUIPO apellatsioonikojas, menetlusse astuja Üldkohtus: Charité – Universitätsmedizin Berlin, Gliedkörperschaft Öffentlichen Rechts (Berliin, Saksamaa) (esindajad: advokaadid A. Wulff ja K. Schmidt-Hern)

Ese

Hagi EUIPO neljanda apellatsioonikoja 15. oktoobri 2018. aasta otsuse (asi R 539/2018-4) peale, mis käsitleb Charité ja Dalasa vahelist vastulausemenetlust.

Resolutsioon

| 1. | Tühistada Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ameti (EUIPO) neljanda apellatsioonikoja 15. oktoobri 2018. aasta otsus (asi R 539/2018-4). |
| --- | --- |

1.

Tühistada Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ameti (EUIPO) neljanda apellatsioonikoja 15. oktoobri 2018. aasta otsus (asi R 539/2018-4).

| 2. | Jätta EUIPO kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja Dalasa Handelsgesellschaft mbH kohtukulud Üldkohtu menetluses. |
| --- | --- |

2.

Jätta EUIPO kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja Dalasa Handelsgesellschaft mbH kohtukulud Üldkohtu menetluses.

| 3. | Jätta Charité – Universitätsmedizin Berlin, Gliedkörperschaft Öffentlichen Rechtsi kohtukulud Üldkohtu menetluses tema enda kanda. |
| --- | --- |

3.

Jätta Charité – Universitätsmedizin Berlin, Gliedkörperschaft Öffentlichen Rechtsi kohtukulud Üldkohtu menetluses tema enda kanda.

| 4. | Jätta hagi ülejäänud osas rahuldamata. |
| --- | --- |

4.

Jätta hagi ülejäänud osas rahuldamata.

---

(1)  ELT C 54, 11.2.2019.

---

| 23.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/27 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/27

---

Üldkohtu 11. veebruari 2020. aasta otsus – Dalasa versus EUIPO – Charité – Universitätsmedizin Berlin (charantea)

(Kohtuasi T-733/18) (1)

(Euroopa Liidu kaubamärk - Vastulausemenetlus - Euroopa Liidu kujutismärgi charantea taotlus - Varasem Euroopa Liidu kujutismärk CHARITÉ - Suhteline keeldumispõhjus - Segiajamise tõenäosuse puudumine - Määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkt b)

(2020/C 95/33)

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Dalasa Handelsgesellschaft mbH (Viin, Austria) (esindaja: advokaat I. Hödl)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (esindaja: A. Söder)

Teine menetluspool EUIPO apellatsioonikojas, menetlusse astuja Üldkohtus: Charité – Universitätsmedizin Berlin, Gliedkörperschaft Öffentlichen Rechts (Berliin, Saksamaa) (esindajad: advokaadid A. Wulff ja K. Schmidt-Hern)

Ese

Hagi EUIPO neljanda apellatsioonikoja 15. oktoobri 2018. aasta otsuse (asi R 540/2018-4) peale, mis käsitleb Charité ja Dalasa vahelist vastulausemenetlust.

Resolutsioon

| 1. | Tühistada Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ameti (EUIPO) neljanda apellatsioonikoja 15. oktoobri 2018. aasta otsus (asi R 540/2018-4). |
| --- | --- |

1.

Tühistada Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ameti (EUIPO) neljanda apellatsioonikoja 15. oktoobri 2018. aasta otsus (asi R 540/2018-4).

| 2. | Jätta EUIPO kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja Dalasa Handelsgesellschaft mbH kohtukulud Üldkohtu menetluses. |
| --- | --- |

2.

Jätta EUIPO kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja Dalasa Handelsgesellschaft mbH kohtukulud Üldkohtu menetluses.

| 3. | Jätta Charité – Universitätsmedizin Berlin, Gliedkörperschaft Öffentlichen Rechtsi kohtukulud Üldkohtu menetluses tema enda kanda. |
| --- | --- |

3.

Jätta Charité – Universitätsmedizin Berlin, Gliedkörperschaft Öffentlichen Rechtsi kohtukulud Üldkohtu menetluses tema enda kanda.

| 4. | Jätta hagi ülejäänud osas rahuldamata. |
| --- | --- |

4.

Jätta hagi ülejäänud osas rahuldamata.

---

(1)  ELT C 54, 11.2.2019.

---

| 23.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/28 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/28

---

Üldkohtu 5. veebruari 2020. aasta otsus – Globalia Corporación Empresarial versus EUIPO – Touring Club Italiano (TC Touring Club)

(Kohtuasi T-44/19) (1)

(Euroopa Liidu kaubamärk - Vastulausemenetlus - Euroopa Liidu kujutismärgi TC Touring Club taotlus - Varasem Euroopa Liidu sõnamärk TOURING CLUB ITALIANO - Suhteline keeldumispõhjus - Segiajamise tõenäosus - Määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkt b - Varasema kaubamärgi tegelik kasutamine - Määruse 2017/1001 artikli 47 lõige 2 - Täiendavad tõendid, mis esitati esimest korda apellatsioonikojas - Määruse 2017/1001 artikli 95 lõige 2 - Vastuhagi)

(2020/C 95/34)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Globalia Corporación Empresarial, SA (Llucmajor, Hispaania) (esindaja: advokaat A. Gómez López)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO) (esindajad: A. Kusturovic, J.F. Crespo Carrillo ja H. O’Neill)

Teine pool EUIPO apellatsioonikoja menetluses, menetlusse astuja Üldkohtus: Touring Club Italiano (Milano, Itaalia) (esindaja: advokaat G. Guglielmetti)

Ese

Hagi EUIPO neljanda apellatsioonikoja 9. novembri 2018. aasta otsuse (asi R 448/2018-4) peale, mis käsitleb Touring Club Italiano ja Globalia Corporación Empresariali vahelist vastulausemenetlust.

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Jätta vastuhagi vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata. |
| --- | --- |

2.

Jätta vastuhagi vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata.

| 3. | Mõista Globalia Corporación Empresarial, SA–lt välja hagiga seotud kohtukulud ja Touring Club Italiano poolt apellatsioonikoja menetluses kantud kulud. |
| --- | --- |

3.

Mõista Globalia Corporación Empresarial, SA–lt välja hagiga seotud kohtukulud ja Touring Club Italiano poolt apellatsioonikoja menetluses kantud kulud.

| 4. | Seoses vastuhagiga jätta Touring Club Italiano kohtukulud tema enda kanda ja mõista tal välja Globalia Corporación Empresariali ja EUIPO kohtkulud. |
| --- | --- |

4.

Seoses vastuhagiga jätta Touring Club Italiano kohtukulud tema enda kanda ja mõista tal välja Globalia Corporación Empresariali ja EUIPO kohtkulud.

---

(1)  ELT C 93, 11.3.2019.

---

| 23.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/28 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/28

---

Üldkohtu 6. veebruari 2020. aasta otsus – Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals versus EUIPO – Dalmat (LaTV3D)

(Kohtuasi T-135/19) (1)

(Euroopa Liidu kaubamärk - Vastulausemenetlus - Euroopa Liidu sõnamärgi LaTV3D taotlus - Varasem riigisisene sõnamärk TV3 - Suhteline keeldumispõhjus - Segiajamise tõenäosus - Teenuste sarnasus - Tähiste sarnasus - Eristusvõime - Määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkt b)

(2020/C 95/35)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals, SA (Barcelona, Hispaania) (esindaja: advokaat J. Erdozain López)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO) (esindaja: H. O’Neill)

Teine pool EUIPO apellatsioonikoja menetluses: Stéphane Dalmat (Pariis, Prantsusmaa)

Ese

Hagi EUIPO teise apellatsioonikoja 13. detsembri 2018. aasta otsuse (asi R 874/2018-2) peale, mis käsitleb Corporació Catalana de Mitjans Audiovisualsi ja S. Dalmat’ vahelist vastulausemenetlust.

Resolutsioon

| 1. | Tühistada Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ameti (EUIPO) teise apellatsioonikoja 13. detsembri 2018. aasta otsus (asi R 874/2018-2) niivõrd, kuivõrd sellega välistati segiajamise tõenäosus muude teenuste osas kui 15. juuni 1957. aasta märkide registreerimisel kasutatava kaupade ja teenuste rahvusvahelise klassifikatsiooni Nizza kokkuleppe (uuesti läbi vaadatud ja parandatud kujul) klassi 41 kuuluvad tõlketeenused. |
| --- | --- |

1.

Tühistada Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ameti (EUIPO) teise apellatsioonikoja 13. detsembri 2018. aasta otsus (asi R 874/2018-2) niivõrd, kuivõrd sellega välistati segiajamise tõenäosus muude teenuste osas kui 15. juuni 1957. aasta märkide registreerimisel kasutatava kaupade ja teenuste rahvusvahelise klassifikatsiooni Nizza kokkuleppe (uuesti läbi vaadatud ja parandatud kujul) klassi 41 kuuluvad tõlketeenused.

| 2. | Jätta hagi ülejäänud osas rahuldamata. |
| --- | --- |

2.

Jätta hagi ülejäänud osas rahuldamata.

| 3. | Jätta poolte kohtukulud nende endi kanda. |
| --- | --- |

3.

Jätta poolte kohtukulud nende endi kanda.

---

(1)  ELT C 148, 29.4.2019.

---

| 23.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/29 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/29

---

Üldkohtu 12. veebruari 2020. aasta otsus – Bilde versus parlament

(Kohtuasi T-248/19) (1)

(Privileegid ja immuniteedid - Parlamendiliige - Otsus võtta parlamendiliikmelt ära puutumatus - Ilmne kaalutlusviga - Electa una via - Ne bis in idem põhimõte - Võimu kuritarvitamine)

(2020/C 95/36)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Dominique Bilde (Lagarde, Prantsusmaa) (esindaja: advokaat F. Wagner)

Kostja: Euroopa Parlament (esindajad: N. Görlitz ja C. Burgos)

Ese

ELTL artikli 263 alusel esitatud nõue tühistada parlamendi 12. märtsi 2019. aasta otsus P8_TA(2019)0137 võtta hagejalt ära parlamendiliikme puutumatus.

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Jätta Dominique Bilde kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja Euroopa Parlamendi kohtukulud. |
| --- | --- |

2.

Jätta Dominique Bilde kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja Euroopa Parlamendi kohtukulud.

---

(1)  ELT C 213, 24.6.2019.

---

| 23.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/30 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/30

---

Üldkohtu 11. veebruari 2020. aasta otsus – Jakober versus EUIPO (tassi kuju)

(Kohtuasi T-262/19) (1)

(Euroopa Liidu kaubamärk - Euroopa Liidu ruumilise kaubamärgi taotlus - Tassi kuju - Apellatsioonikojale esitatud kaebuse vastuvõetamatus)

(2020/C 95/37)

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Philip Jakober (Stuttgart, Saksamaa) (esindaja: advokaat J. Klink)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (esindaja: M. Fischer)

Ese

Hagi EUIPO neljanda apellatsioonikoja 11. veebruari 2019. aasta otsuse (asi R 1153/2018-4) peale, mis käsitleb tassi kujutava ruumilise tähise ELi kaubamärgina registreerimise taotlust.

Resolutsioon

| 1. | Tühistada Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ameti (EUIPO) neljanda apellatsioonikoja 11. veebruari 2019. aasta otsus (asi R 1153/2018-4). |
| --- | --- |

1.

Tühistada Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ameti (EUIPO) neljanda apellatsioonikoja 11. veebruari 2019. aasta otsus (asi R 1153/2018-4).

| 2. | Mõista kohtukulud välja EUIPO-lt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja EUIPO-lt.

---

(1)  ELT C 206, 17.6.2019.

---

| 23.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/30 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/30

---

Üldkohtu 5. veebruari 2020. aasta otsus – Pierre Balmain versus EUIPO (keti moodustavate rõngastega ümbritsetud lõvi pea kujutis)

(Kohtuasi T-331/19) (1)

(Euroopa Liidu kaubamärk - Keti moodustavate rõngastega ümbritsetud lõvi pead kujutava Euroopa Liidu kujutismärgi taotlus - Absoluutne keeldumispõhjus - Eristusvõime puudumine - Määruse (EL) 2017/1001 artikli 7 lõike 1 punkt b)

(2020/C 95/38)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Pierre Balmain (Pariis, Prantsusmaa) (esindajad: advokaadid J. M. Iglesias Monravá ja S. Mainar Roger)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO) (esindaja: V. Ruzek)

Ese

Hagi EUIPO viienda apellatsioonikoja 21. märtsi 2019. aasta otsuse (asi R 1223/2018-5) peale, mis käsitleb taotlust registreerida keti moodustavate rõngastega ümbritsetud lõvi pead kujutav kujutismärk ELi kaubamärgina.

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Mõista kohtukulud välja Pierre Balmainilt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja Pierre Balmainilt.

---

(1)  ELT C 246, 22.7.2019.

---

| 23.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/31 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/31

---

Üldkohtu 5. veebruari 2020. aasta otsus – Pierre Balmain versus EUIPO (keti moodustavate rõngastega ümbritsetud lõvi pea kujutis)

(Kohtuasi T-332/19) (1)

(Euroopa Liidu kaubamärk - Keti moodustavate rõngastega ümbritsetud lõvi pead kujutava Euroopa Liidu kujutismärgi taotlus - Absoluutne keeldumispõhjus - Eristusvõime puudumine - Määruse (EL) 2017/1001 artikli 7 lõike 1 punkt b)

(2020/C 95/39)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Pierre Balmain (Pariis, Prantsusmaa) (esindajad: advokaadid J. M. Iglesias Monravá ja S. Mainar Roger)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO) (esindaja: V. Ruzek)

Ese

Hagi EUIPO viienda apellatsioonikoja 21. märtsi 2019. aasta otsuse (asi R 1224/2018-5) peale, mis käsitleb taotlust registreerida keti moodustavate rõngastega ümbritsetud lõvi pead kujutav kujutismärk ELi kaubamärgina.

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Mõista kohtukulud välja Pierre Balmainilt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja Pierre Balmainilt.

---

(1)  ELT C 246, 22.7.2019.

---

| 23.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/31 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/31

---

Üldkohtu 30. jaanuari 2020. aasta määrus – Läti versus komisjon

(Kohtuasi T-293/18) (1)

(Tühistamishagi - Ühine kalanduspoliitika - Pariisi leping Teravmägede saarestiku (Norra) kohta - Lumekrabi püügivõimalused Svalbardi piirkonna (Norra) ümbruses - Määrus (EL) 2017/127 - Euroopa Liidus registreeritud laevad, millel on luba kala püüda - Läti laeva kinnipidamine - ELTL artikkel 265 - Meetmete võtmise nõue - Komisjoni seisukohavõtt - Akt, millel puuduvad siduvad õiguslikud tagajärjed - Vastuvõetamatus)

(2020/C 95/40)

Kohtumenetluse keel: läti

Pooled

Hageja: Läti Vabariik (esindaja: V. Soņeca)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: A. Bouquet, E. Paasivirta, I. Naglis ja A. Sauka)

Ese

ELTL artikli 263 alusel esitatud nõue esiteks tühistada komisjoni 12. märtsi 2018. aasta kiri, milles see institutsioon määratles oma seisukoha meetmete võtmise üleskutse kohta, mille Läti Vabariik oli talle esitanud ELTL artikli 265 alusel 22. detsembril 2017, taotledes sisuliselt, et komisjon võtaks meetmed Euroopa Liidu kalapüügiõiguste ja huvide kaitseks Svalbardi (Norra) kalapüügipiirkonnas, ning teiseks kohustada komisjoni võtma selles osas vastu seisukoht, mis ei tekita Läti Vabariigile kahjulikke õiguslikke tagajärgi.

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata.

| 2. | Hispaania Kuningriigi menetlusse astumise avalduse üle otsustamise vajadus on ära langenud. |
| --- | --- |

2.

Hispaania Kuningriigi menetlusse astumise avalduse üle otsustamise vajadus on ära langenud.

| 3. | Jätta Läti Vabariigi kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja Euroopa Komisjoni kohtukulud, välja arvatud menetlusse astumise taotlusega seotud kohtukulud. |
| --- | --- |

3.

Jätta Läti Vabariigi kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja Euroopa Komisjoni kohtukulud, välja arvatud menetlusse astumise taotlusega seotud kohtukulud.

| 4. | Jätta Hispaania Kuningriigi, Läti Vabariigi ja komisjoni kohtukulud, mis on seotud menetlusse astumise taotlusega, nende endi kanda. |
| --- | --- |

4.

Jätta Hispaania Kuningriigi, Läti Vabariigi ja komisjoni kohtukulud, mis on seotud menetlusse astumise taotlusega, nende endi kanda.

---

(1)  ELT C 240, 9.7.2018.

---

| 23.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/32 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/32

---

Üldkohtu 29. jaanuari 2020. aasta määrus – Shindler jt versus nõukogu

(Kohtuasi T-541/19) (1)

(Tegevusetushagi - Institutsiooniline õigus - Ühendkuningriigi liidust lahkumine - Liidu muus liikmesriigis elavad Ühendkuningriigi kodanikud - 2019. aasta Euroopa Parlamendi valimised - Euroopa Parlamendi valimiste edasilükkamise taotlus - Hagi esitamise õiguse puudumine - Vastuvõetamatus)

(2020/C 95/41)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hagejad: Harry Shindler (Porto d’Ascoli, Itaalia) ja viis teist hagejat, kelle nimed on toodud määruse lisas (esindaja: advokaat J. Fouchet)

Kostja: Euroopa Liidu Nõukogu (esindajad: M. Bauer ja R. Meyer)

Ese

ELTL artikli 265 alusel esitatud nõue tuvastada, et nõukogu jättis õigusvastaselt vastu võtmata 2019. aasta Euroopa Parlamendi valimiste edasilükkamise otsuse, selleks et hagejad saaksid hääletada.

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Jätta Harry Shindleri ja teiste lisas nimetatud hagejate kohtukulud nende endi kanda. |
| --- | --- |

2.

Jätta Harry Shindleri ja teiste lisas nimetatud hagejate kohtukulud nende endi kanda.

---

(1)  ELT C 337, 7.10.2019.

---

| 23.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/33 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/33

---

Üldkohtu presidendi 31. jaanuari 2020. aasta määrus – Harry Shindler jt versus komisjon

(Kohtuasi T-627/19 R)

(Ajutiste meetmete kohaldamine - Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala - Ühendkuningriigi liidust lahkumine - Muus liidu liikmesriigis elavad Ühendkuningriigi kodanikud - Liidu kodakondsuse kaotamine - Tegevusetushagi - Ajutiste meetmete kohaldamise taotluse vastuvõetamatus)

(2020/C 95/42)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hagejad: Harry Shindler (Porto d’Ascoli, Itaalia) ja viis teist hagejat, kelle nimed on toodud kohtumääruse lisas (esindaja: advokaat J. Fouchet)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: F. Erlbacher, C. Giolito ja E. Montaguti)

Ese

ELTL artikli 279 ja Üldkohtu kodukorra artikli 156 alusel esitatud taotlus, millega esiteks palutakse peatada komisjoni 13. septembri 2019. aasta selge keeldumine tunnistada oma tegevusetust ja teiseks kohustada komisjoni võtma teatavad ajutised meetmed, säilitamaks hagejate liidu kodakondsus ka pärast Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust lahkumise kuupäeva ning võtma vastu esialgne otsus, mis käsitleb kõnealusele kodakondsusele alternatiivset staatust, mis seisneb erinevates meetmetes seoses liitu sisenemisega, selles elamisega, sotsiaalsete õigustega ja kutsetegevusega, mis oleksid kohaldatavad juhul, kui Ühendkuningriik lahkub liidust lepinguta.

Resolutsioon

| 1. | Jätta taotlus rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta taotlus rahuldamata.

| 2. | Kohtukulude kandmine otsustatakse edaspidi. |
| --- | --- |

2.

Kohtukulude kandmine otsustatakse edaspidi.

---

| 23.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/33 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/33

---

Üldkohtu presidendi 29. jaanuari 2020. aasta määrus – Silgan International ja Silgan Closures versus komisjon

(Kohtuasi T-808/19)

(Ajutiste meetmete kohaldamine - Konkurents - Nõue informatsiooni esitamiseks - Määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 18 lõige 3 - Taotlus kohaldamise peatamiseks - Kiireloomulisuse puudumine)

(2020/C 95/43)

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hagejad: Silgan International Holdings BV (Amsterdam, Madalmaad), Silgan Closures GmbH (München, Saksamaa) (esindajad: advokaadid D. Seeliger, H. Wollmann, R. Grafunder, B. Meyring ja E. Venot)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: B. Ernst, L. Wildpanner, A. Keidel ja G. Meessen)

Ese

ELTL artiklite 278 ja 279 alusel esitatud nõue peatada komisjoni 20. novembri 2019. aasta otsuse C(2019) 8501 final, mis käsitleb nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 18 lõike 3 ja artikli 24 lõike 1 kohast menetlust (juhtum AT.40522 – Metal Packaging), täitmine.

Resolutsioon

| 1. | Jätta ajutiste meetmete kohaldamise taotlus rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta ajutiste meetmete kohaldamise taotlus rahuldamata.

| 2. | Kohtukulude kandmine otsustatakse edaspidi. |
| --- | --- |

2.

Kohtukulude kandmine otsustatakse edaspidi.

---

| 23.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/34 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/34

---

8. jaanuaril 2020 esitatud hagi – Valiante versus komisjon

(Kohtuasi T-13/20)

(2020/C 95/44)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Diego Valiante (Antwerp-Berchem, Belgia) (esindaja: advokaat R. Wardyn)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada komisjoni 14. märtsi 2019. aasta otsus lükata tagasi hageja taotlus sisekonkursil COM/2/AD12/18 osalemiseks; |
| --- | --- |

—

tühistada komisjoni 14. märtsi 2019. aasta otsus lükata tagasi hageja taotlus sisekonkursil COM/2/AD12/18 osalemiseks;

| — | mõista kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja kolm väidet.

| 1. | Esimene väide, et keeldumisega lubada hagejat sisekonkursile, sest ta ei olnud minimaalsel nõutaval palgaastmel, rikuti personalieeskirjade artiklit 27.






  — | Hageja väidab, et minimaalne nõutav palgaaste ei näita tegelikult pädevust. Seetõttu takistab minimaalse palgaastme nõue kogenud ja kvalifitseeritud kandidaatide töölevõtmist. |
| --- | --- | --- |

1.

Esimene väide, et keeldumisega lubada hagejat sisekonkursile, sest ta ei olnud minimaalsel nõutaval palgaastmel, rikuti personalieeskirjade artiklit 27.

—

Hageja väidab, et minimaalne nõutav palgaaste ei näita tegelikult pädevust. Seetõttu takistab minimaalse palgaastme nõue kogenud ja kvalifitseeritud kandidaatide töölevõtmist.

| 2. | Teine väide, et minimaalse palgaastme nõudega rikuti võrdse kohtlemise põhimõtet ja personalieeskirjade artiklit 27, sest selle nõude mõju on ajutistele teenistujatele ja ametnikele erinev. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et minimaalse palgaastme nõudega rikuti võrdse kohtlemise põhimõtet ja personalieeskirjade artiklit 27, sest selle nõude mõju on ajutistele teenistujatele ja ametnikele erinev.

| 3. | Kolmas väide, et nõudega kandideerida ainult ühes valdkonnas rikuti personalieeskirjade artiklit 27, sest see nõue takistab võimalikult võimekate, tulemuslikult töötavate ja sõltumatute ametnike töölevõtmist võimalikult laiapõhjalisel alusel. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide, et nõudega kandideerida ainult ühes valdkonnas rikuti personalieeskirjade artiklit 27, sest see nõue takistab võimalikult võimekate, tulemuslikult töötavate ja sõltumatute ametnike töölevõtmist võimalikult laiapõhjalisel alusel.

---

| 23.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/35 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/35

---

8. jaanuaril 2020 esitatud hagi – Tratkowski versus komisjon

(Kohtuasi T-14/20)

(2020/C 95/45)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Michal Tratkowski (Brüssel, Belgia) (esindaja: advokaat R. Wardyn)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada komisjoni 14. märtsi 2019. aasta otsus lükata tagasi hageja taotlus sisekonkursil COM/2/AD12/18 osalemiseks; |
| --- | --- |

—

tühistada komisjoni 14. märtsi 2019. aasta otsus lükata tagasi hageja taotlus sisekonkursil COM/2/AD12/18 osalemiseks;

| — | mõista kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja kolm väidet.

| 1. | Esimene väide, et keeldumisega lubada hagejat sisekonkursile, sest ta ei olnud minimaalsel nõutaval palgaastmel, rikuti personalieeskirjade artiklit 27. Hageja väidab, et minimaalne nõutav palgaaste ei näita tegelikult pädevust. Seetõttu takistab minimaalse palgaastme nõue kogenud ja kvalifitseeritud kandidaatide töölevõtmist. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide, et keeldumisega lubada hagejat sisekonkursile, sest ta ei olnud minimaalsel nõutaval palgaastmel, rikuti personalieeskirjade artiklit 27. Hageja väidab, et minimaalne nõutav palgaaste ei näita tegelikult pädevust. Seetõttu takistab minimaalse palgaastme nõue kogenud ja kvalifitseeritud kandidaatide töölevõtmist.

| 2. | Teine väide, et minimaalse palgaastme nõudega rikuti võrdse kohtlemise põhimõtet ja personalieeskirjade artiklit 27, sest selle nõude mõju on ajutistele teenistujatele ja ametnikele erinev. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et minimaalse palgaastme nõudega rikuti võrdse kohtlemise põhimõtet ja personalieeskirjade artiklit 27, sest selle nõude mõju on ajutistele teenistujatele ja ametnikele erinev.

| 3. | Kolmas väide, et nõudega kandideerida ainult ühes valdkonnas rikuti personalieeskirjade artiklit 27, sest see nõue takistab võimalikult võimekate, tulemuslikult töötavate ja sõltumatute ametnike töölevõtmist võimalikult laiapõhjalisel alusel. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide, et nõudega kandideerida ainult ühes valdkonnas rikuti personalieeskirjade artiklit 27, sest see nõue takistab võimalikult võimekate, tulemuslikult töötavate ja sõltumatute ametnike töölevõtmist võimalikult laiapõhjalisel alusel.

---

| 23.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/35 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/35

---

14. jaanuaril 2020 esitatud hagi – Intertranslations (Intertransleïsions) Metafraseis versus parlament

(Kohtuasi T-20/20)

(2020/C 95/46)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Intertranslations (Intertransleïsions) Metafraseis AE (Kallithea Attikis, Kreeka) (esindaja: advokaat N. Korogiannakis)

Kostja: Euroopa Parlament

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada Euroopa Parlamendi 5. detsembri 2019. aasta otsus paigutada ta teisele kohale hankes TRA/EU19/2019: tõlketeenused, osa 5 (tõlkimine inglise keelde); |
| --- | --- |

—

tühistada Euroopa Parlamendi 5. detsembri 2019. aasta otsus paigutada ta teisele kohale hankes TRA/EU19/2019: tõlketeenused, osa 5 (tõlkimine inglise keelde);

| — | kohustada Euroopa Parlamenti hüvitama hagejale lepingu mittesõlmimisest tuleneva kahju; |
| --- | --- |

—

kohustada Euroopa Parlamenti hüvitama hagejale lepingu mittesõlmimisest tuleneva kahju;

| — | teise võimalusena kohustada Euroopa Parlamenti hüvitama hagejale saamata jäänud tulu; |
| --- | --- |

—

teise võimalusena kohustada Euroopa Parlamenti hüvitama hagejale saamata jäänud tulu;

| — | mõista Euroopa Parlamendilt välja hageja kulud seoses hagi esitamisega ja seda ka juhul, kui käesolev hagi jäetakse rahuldamata. |
| --- | --- |

—

mõista Euroopa Parlamendilt välja hageja kulud seoses hagi esitamisega ja seda ka juhul, kui käesolev hagi jäetakse rahuldamata.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja viis väidet.

| 1. | Esimene väide, et tegemist ei ole piisava põhjendusega – põhjendamiskohustuse rikkumine, ELTL artikli 296, finantsreeglite määruse (EL) 2018/1046 (1) I lisa 1. peatüki („Ühissätted“) 1. jao, punkti 31 rikkumine, delegeeritud määruse (EL) 2019/715 (2) artikli 89 rikkumine – oluliste vorminõuete ja õiguse tõhusale õiguskaitsevahendile rikkumine.






  — | Hageja leiab, et põhjendus ei ole käesoleval juhul piisav, sest selles ei ole konkreetselt öeldud, millise alamkriteeriumi täitmata jätmise eest on väidatava tõlkevea puhul punkte maha võetud. Seetõttu ei mõista hageja, mille puhul on tegemist veaga, samuti ei saa ta analüüsida ja vastuargumente esitada. |
| --- | --- | --- |

1.

Esimene väide, et tegemist ei ole piisava põhjendusega – põhjendamiskohustuse rikkumine, ELTL artikli 296, finantsreeglite määruse (EL) 2018/1046 (1) I lisa 1. peatüki („Ühissätted“) 1. jao, punkti 31 rikkumine, delegeeritud määruse (EL) 2019/715 (2) artikli 89 rikkumine – oluliste vorminõuete ja õiguse tõhusale õiguskaitsevahendile rikkumine.

—

Hageja leiab, et põhjendus ei ole käesoleval juhul piisav, sest selles ei ole konkreetselt öeldud, millise alamkriteeriumi täitmata jätmise eest on väidatava tõlkevea puhul punkte maha võetud. Seetõttu ei mõista hageja, mille puhul on tegemist veaga, samuti ei saa ta analüüsida ja vastuargumente esitada.

| 2. | Teine väide, et tegemist on ilmse hindamisveaga.






  — | Hinnang sisaldab mitut ilmset hindamisviga seoses alamkriteeriumidega „stiil – selgus“, „soravus – kirjavahemärgid“„esitlus ja täpsus“ ning „vale tõlge“. |
| --- | --- | --- |

2.

Teine väide, et tegemist on ilmse hindamisveaga.

—

Hinnang sisaldab mitut ilmset hindamisviga seoses alamkriteeriumidega „stiil – selgus“, „soravus – kirjavahemärgid“„esitlus ja täpsus“ ning „vale tõlge“.

| 3. | Kolmas väide, et hindamiskriteeriumid ei ole selged – samade kriteeriumide topeltkasutus – punktide andmine sama hankekriteeriumi eest kahe erineva hindamiskriteeriumi all.






  — | Üks vigade tüüp on ebaselge, sest tehnilises kirjelduses puudub konkreetne analüüs ja tegemist ei ole tõlketöös vajaliku tehnilise nõudega. Tehnilises kirjelduses on samuti ette nähtud samade punktide hindamine kahe erineva kriteeriumi all ja sellega moonutatakse hindamistulemust. |
| --- | --- | --- |

3.

Kolmas väide, et hindamiskriteeriumid ei ole selged – samade kriteeriumide topeltkasutus – punktide andmine sama hankekriteeriumi eest kahe erineva hindamiskriteeriumi all.

—

Üks vigade tüüp on ebaselge, sest tehnilises kirjelduses puudub konkreetne analüüs ja tegemist ei ole tõlketöös vajaliku tehnilise nõudega. Tehnilises kirjelduses on samuti ette nähtud samade punktide hindamine kahe erineva kriteeriumi all ja sellega moonutatakse hindamistulemust.

| 4. | Neljas väide, et rikutud on finantsreeglite määruse (EL) 2018/1046 I lisa [punkti] 21.2 – pakkumuste hindamise kriteeriumide ebasobiv kaal.






  — | Hind loeb ainult 33 %, kvaliteet aga 66 % ning seetõttu on hinnal väga väike tähtsus, mis neutraliseerib hankemenetluses hinnateguri, soodustab ebaproportsionaalselt kalli teenuse kasuks otsustamist ja seega halba eelarvekasutust. |
| --- | --- | --- |

4.

Neljas väide, et rikutud on finantsreeglite määruse (EL) 2018/1046 I lisa [punkti] 21.2 – pakkumuste hindamise kriteeriumide ebasobiv kaal.

—

Hind loeb ainult 33 %, kvaliteet aga 66 % ning seetõttu on hinnal väga väike tähtsus, mis neutraliseerib hankemenetluses hinnateguri, soodustab ebaproportsionaalselt kalli teenuse kasuks otsustamist ja seega halba eelarvekasutust.

| 5. | Viies väide, et rikutud on tehnilisi kirjeldusi ja finantsreeglite määruse (EL) 2018/1046 artiklit 175 seoses ooteajaga.






  — | Hoolimata Euroopa Parlamendi teatest, et vaidlusaluse lepingu allkirjastamine peatatakse, sisaldus Euroopa Liidu Teatajas teade, et leping allkirjastati juba 4. detsembril 2019 ja avaldatud ei ole parandust, mistõttu on rikutud tehnilisi kirjeldusi ja finantsreeglite määrust (EL) 2018/1046 seoses ooteajaga. |
| --- | --- | --- |

5.

Viies väide, et rikutud on tehnilisi kirjeldusi ja finantsreeglite määruse (EL) 2018/1046 artiklit 175 seoses ooteajaga.

—

Hoolimata Euroopa Parlamendi teatest, et vaidlusaluse lepingu allkirjastamine peatatakse, sisaldus Euroopa Liidu Teatajas teade, et leping allkirjastati juba 4. detsembril 2019 ja avaldatud ei ole parandust, mistõttu on rikutud tehnilisi kirjeldusi ja finantsreeglite määrust (EL) 2018/1046 seoses ooteajaga.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT 2018, L 193, lk 1).

(2)  Komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70 (ELT 2019, L 122, lk 1).

---

| 23.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/37 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/37

---

16. jaanuaril 2020 esitatud hagi – ID versus Euroopa välisteenistus

(Kohtuasi T-28/20)

(2020/C 95/47)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: ID (esindaja: advokaat C. Bernard-Glanz)

Kostja: Euroopa välisteenistus

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tunnistada tema hagi vastuvõetavaks; |
| --- | --- |

—

tunnistada tema hagi vastuvõetavaks;

| — | tühistada vaidlustatud otsus ja vajadusel tühistada kaebuse tagasilükkamise otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus ja vajadusel tühistada kaebuse tagasilükkamise otsus;

| — | mõista kostjalt tekitatud varalise kahju hüvitamiseks välja 449 397,05 eurot koos seadusliku intressimäära alusel arvutatud intressiga kuni põhisumma täieliku tasumiseni; |
| --- | --- |

—

mõista kostjalt tekitatud varalise kahju hüvitamiseks välja 449 397,05 eurot koos seadusliku intressimäära alusel arvutatud intressiga kuni põhisumma täieliku tasumiseni;

| — | mõista kostjalt tekitatud mittevaralise kahju hüvitamiseks välja 20 000 eurot koos seadusliku intressimäära alusel arvutatud intressiga kuni põhisumma täieliku tasumiseni; ja |
| --- | --- |

—

mõista kostjalt tekitatud mittevaralise kahju hüvitamiseks välja 20 000 eurot koos seadusliku intressimäära alusel arvutatud intressiga kuni põhisumma täieliku tasumiseni; ja

| — | mõista kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja kolm väidet.

| 1. | Esimene väide, et rikutud on Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimuste artiklit 84:






  — | selleks et põhjendada teenistussuhte enne katseaja lõppu lõpetamist, peab olema tuvastatud nõuetele mittevastavus; |
| --- | --- | --- |

1.

Esimene väide, et rikutud on Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimuste artiklit 84:

—

selleks et põhjendada teenistussuhte enne katseaja lõppu lõpetamist, peab olema tuvastatud nõuetele mittevastavus;

| — | selleks et põhjendada teenistussuhte enne katseaja lõppu lõpetamist, peab nõuetele mittevastavus olema selge. |
| --- | --- |

—

selleks et põhjendada teenistussuhte enne katseaja lõppu lõpetamist, peab nõuetele mittevastavus olema selge.

| 2. | Teine väide, et esitatud ei ole põhjendusi ja tehtud on ilmne hindamisviga:






  — | asjakohased põhjendused puuduvad, tehtud on ilmne hindamisviga; |
| --- | --- | --- |

2.

Teine väide, et esitatud ei ole põhjendusi ja tehtud on ilmne hindamisviga:

—

asjakohased põhjendused puuduvad, tehtud on ilmne hindamisviga;

| — | viga on tehtud nende faktiliste asjaolude hindamisel, mille alusel on tuvastatud selge nõuetele mittevastavus. |
| --- | --- |

—

viga on tehtud nende faktiliste asjaolude hindamisel, mille alusel on tuvastatud selge nõuetele mittevastavus.

| 3. | Kolmas väide, et on kuritarvitatud võimu. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide, et on kuritarvitatud võimu.

---

| 23.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/38 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/38

---

22. jaanuaril 2020 esitatud hagi – Ühendkuningriik versus komisjon

(Kohtuasi T-37/20)

(2020/C 95/48)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik (esindajad: Z. Lavery ja barrister T. Buley)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada komisjoni rakendusotsus (EL) 2019/1835 (1), mille kohaselt Euroopa Liit ei rahasta teatavaid kulusid, mida Ühendkuningriigi akrediteeritud makseasutused on kandnud Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) raames, sest esineb puudus aktiivse põllumajandustootjaga seotud ettevõtjate määratluses; ja |
| --- | --- |

—

tühistada komisjoni rakendusotsus (EL) 2019/1835 (1), mille kohaselt Euroopa Liit ei rahasta teatavaid kulusid, mida Ühendkuningriigi akrediteeritud makseasutused on kandnud Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) raames, sest esineb puudus aktiivse põllumajandustootjaga seotud ettevõtjate määratluses; ja

| — | mõista Ühendkuningriigi kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista Ühendkuningriigi kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja ühe väite, mille kohaselt on vääralt tõlgendatud määruse nr 1307/2013 (2) artikli 9 lõike 2 punkti A.

Ühendkuningriik põhjendab seda väidet seitsme argumendiga:

| — | Esiteks tõlgendas komisjon väidetavalt vääralt artikli 9 lõike 2 punkti A sõnastust. See ei välista nõude esitanule makse tegemist üksnes põhjusel, et nõude esitaja on kuulub suuremasse ettevõtjate rühma, kusjuures selle rühma liikmetest üks osa tegeleb tegevustega, mis on kantud negatiivesse loetellu. |
| --- | --- |

—

Esiteks tõlgendas komisjon väidetavalt vääralt artikli 9 lõike 2 punkti A sõnastust. See ei välista nõude esitanule makse tegemist üksnes põhjusel, et nõude esitaja on kuulub suuremasse ettevõtjate rühma, kusjuures selle rühma liikmetest üks osa tegeleb tegevustega, mis on kantud negatiivesse loetellu.

| — | Teiseks väidab hageja, et selle sättel ei saa sõnastusest tulenevalt olla sisu, mille komisjon sättele omistab. Lauseehitust arvestades on selge, et keelatud on, et ettevõtjate rühm ise kõnealuse tegevusega tegeleks. See tingimus ei ole täidetud olukorras, kus otsemakse taotleja on ettevõtja, kes (iseenesest) vastab artikli 4 lõike 1 punktis a esitatud põllumajandustootja mõistele, aga ei tegele (ise) asjassepuutuva tegevusega. |
| --- | --- |

—

Teiseks väidab hageja, et selle sättel ei saa sõnastusest tulenevalt olla sisu, mille komisjon sättele omistab. Lauseehitust arvestades on selge, et keelatud on, et ettevõtjate rühm ise kõnealuse tegevusega tegeleks. See tingimus ei ole täidetud olukorras, kus otsemakse taotleja on ettevõtja, kes (iseenesest) vastab artikli 4 lõike 1 punktis a esitatud põllumajandustootja mõistele, aga ei tegele (ise) asjassepuutuva tegevusega.

| — | Kolmandaks toetab Ühendkuningriigi tõlgendust tõik, et artikli 9 lõike 2 punkti A sõnastus peegeldab artikli 4 lõike 1 punktis a esitatud mõiste „põllumajandustootja“ määratlust. „Põllumajandustootja“ võib olla nii põllumajandustegevusega tegelev (a) füüsiline kui ka juriidiline isik või (b) selliste isikute rühm, olenemata sellest, milline on selle rühma ja rühma liikmete õiguslik seisund. Viimatinimetatud juhul on üks „põllumajandustootja“ artikli 4 lõike 1 punkti a tähenduses rühm füüsilisi või juriidilisi isikuid. Seda lauset ei tuleks mõista nii, et see toob „seotud üksuste“ mõiste artikli 4 lõike 1 punkti a, ja seega ei saa niisugust tähendust omistada ka artikli 9 lõike 2 punktile a. |
| --- | --- |

—

Kolmandaks toetab Ühendkuningriigi tõlgendust tõik, et artikli 9 lõike 2 punkti A sõnastus peegeldab artikli 4 lõike 1 punktis a esitatud mõiste „põllumajandustootja“ määratlust. „Põllumajandustootja“ võib olla nii põllumajandustegevusega tegelev (a) füüsiline kui ka juriidiline isik või (b) selliste isikute rühm, olenemata sellest, milline on selle rühma ja rühma liikmete õiguslik seisund. Viimatinimetatud juhul on üks „põllumajandustootja“ artikli 4 lõike 1 punkti a tähenduses rühm füüsilisi või juriidilisi isikuid. Seda lauset ei tuleks mõista nii, et see toob „seotud üksuste“ mõiste artikli 4 lõike 1 punkti a, ja seega ei saa niisugust tähendust omistada ka artikli 9 lõike 2 punktile a.

| — | Neljandaks, väljend „füüsiliste või juriidiliste isikute rühmad“ esineb määruses ka mujal, ent komisjon ei tundu tõlgendavat seda ühtselt artikli 9 lõike 2 punktile a antud tõlgendusega. Ühendkuningriik väidab, et vaidlusalust väljendit tuleb kogu määruse nr 1307/13 lõikes ühtselt tõlgendada. |
| --- | --- |

—

Neljandaks, väljend „füüsiliste või juriidiliste isikute rühmad“ esineb määruses ka mujal, ent komisjon ei tundu tõlgendavat seda ühtselt artikli 9 lõike 2 punktile a antud tõlgendusega. Ühendkuningriik väidab, et vaidlusalust väljendit tuleb kogu määruse nr 1307/13 lõikes ühtselt tõlgendada.

| — | Viiendaks, Ühendkuningriik väidab veel, et komisjoni tõlgenduses esineb täiendav keeleline probleem. Ta väidab, et vaidlusaluses lauses on viide „füüsilisele“ isikule ülearune. Piisaks, kui viidata üksnes „juriidiliste isikute rühmale“. Füüsiline isik ei saa eales olla teise füüsilise või juriidilise isiku omandis või moodustada teise füüsilise isikuga ühisust samal viisil, nagu ettevõtjad on võimalik omavahel ühendada. |
| --- | --- |

—

Viiendaks, Ühendkuningriik väidab veel, et komisjoni tõlgenduses esineb täiendav keeleline probleem. Ta väidab, et vaidlusaluses lauses on viide „füüsilisele“ isikule ülearune. Piisaks, kui viidata üksnes „juriidiliste isikute rühmale“. Füüsiline isik ei saa eales olla teise füüsilise või juriidilise isiku omandis või moodustada teise füüsilise isikuga ühisust samal viisil, nagu ettevõtjad on võimalik omavahel ühendada.

| — | Kuuendaks, laiemad eesmärgipärased ja teleoloogilised kaalutlused toetavad Ühendkuningriigi seisukohta ega kinnita komisjoni vaatenurka. Põhjenduses 10 on märgitud, et tuleb hoiduda otsetoetuste maksmisest „teatavatele füüsilistele ja juriidilistele isikutele, välja arvatud juhul, kui need isikud tõendavad, et nende põllumajanduslik tegevus ei ole marginaalne“. See lähenemine läheb täielikult kokku Ühendkuningriigi tõlgendusega artikli 9 lõike 2 punktist A ja on vastupidine komisjoni vaatenurgaga. |
| --- | --- |

—

Kuuendaks, laiemad eesmärgipärased ja teleoloogilised kaalutlused toetavad Ühendkuningriigi seisukohta ega kinnita komisjoni vaatenurka. Põhjenduses 10 on märgitud, et tuleb hoiduda otsetoetuste maksmisest „teatavatele füüsilistele ja juriidilistele isikutele, välja arvatud juhul, kui need isikud tõendavad, et nende põllumajanduslik tegevus ei ole marginaalne“. See lähenemine läheb täielikult kokku Ühendkuningriigi tõlgendusega artikli 9 lõike 2 punktist A ja on vastupidine komisjoni vaatenurgaga.

| — | Viimaseks, artikli 9 lõike 2 punkt C võimaldab teha erandi artikli 9 lõike 2 punktist A, kui taotleja (kas füüsiline isik või isikute rühm) kuulub punktide (a) kuni (C) alla. Kui hagejad suudavad tõendada, et nende põllumajanduslik tegevus „ei ole marginaalne“, siis kuuluvad nad punkti b alla. Seega on selge, et puudus seadusandlik tahe iseenesest vältida negatiivsesse loetellu kuuluvate tegevustega tegelevatele isikutele maksete tegemist. |
| --- | --- |

—

Viimaseks, artikli 9 lõike 2 punkt C võimaldab teha erandi artikli 9 lõike 2 punktist A, kui taotleja (kas füüsiline isik või isikute rühm) kuulub punktide (a) kuni (C) alla. Kui hagejad suudavad tõendada, et nende põllumajanduslik tegevus „ei ole marginaalne“, siis kuuluvad nad punkti b alla. Seega on selge, et puudus seadusandlik tahe iseenesest vältida negatiivsesse loetellu kuuluvate tegevustega tegelevatele isikutele maksete tegemist.

---

(1)  Komisjoni 30. oktoobri 2019. aasta rakendusotsus (EL) 2019/1835, mille kohaselt Euroopa Liit ei rahasta teatavaid kulusid, mida liikmesriigid on kandnud Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) raames (ELT 2019, L 279, lk 98).

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1307/2013, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames toetuskavade alusel põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste eeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 637/2008 ja (EÜ) nr 73/2009 (ELT 2013, L 347, lk 608).

---

| 23.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/39 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/39

---

30. jaanuaril 2020 esitatud hagi – CX versus komisjon

(Kohtuasi T-52/20)

(2020/C 95/49)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: CX (esindaja: advokaat É. Boigelot)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tunnistada hagi vastuvõetavaks ja põhjendatuks; |
| --- | --- |

—

tunnistada hagi vastuvõetavaks ja põhjendatuks;

sellest tulenevalt,

| — | tühistada 21. märtsi 2019. aasta otsus, viitenumbriga Ares(2019)1889562, hageja palgaastmele AD 8/5 tagasi viimise kohta; |
| --- | --- |

—

tühistada 21. märtsi 2019. aasta otsus, viitenumbriga Ares(2019)1889562, hageja palgaastmele AD 8/5 tagasi viimise kohta;

| — | tühistada 21. oktoobri 2019. aasta otsus, viitenumbriga Ares(2019)6485832, mis tehti teatavaks samal päeval ja millega ametisse nimetava asutus lükkas tagasi hageja kaebuse, mille ta oli vaidlustatud otsuse peale esitanud 21. juunil 2019, viitenumbriga R/348/19; |
| --- | --- |

—

tühistada 21. oktoobri 2019. aasta otsus, viitenumbriga Ares(2019)6485832, mis tehti teatavaks samal päeval ja millega ametisse nimetava asutus lükkas tagasi hageja kaebuse, mille ta oli vaidlustatud otsuse peale esitanud 21. juunil 2019, viitenumbriga R/348/19;

| — | tunnistada kahju, mis tuleneb edutamisvõimaluse kaotamisest ja ametisse jäämise õigusest ilmajätmisest; selle alusel mõista komisjonilt välja hüvitis esialgses summas 300 000 (kolmsada tuhat) eurot, mida võidakse menetluse käigus suurendada või vähendada; |
| --- | --- |

—

tunnistada kahju, mis tuleneb edutamisvõimaluse kaotamisest ja ametisse jäämise õigusest ilmajätmisest; selle alusel mõista komisjonilt välja hüvitis esialgses summas 300 000 (kolmsada tuhat) eurot, mida võidakse menetluse käigus suurendada või vähendada;

| — | mõista kõik kohtukulud välja kostjalt, vastavalt Euroopa Liidu Üldkohtu kodukorrale. |
| --- | --- |

—

mõista kõik kohtukulud välja kostjalt, vastavalt Euroopa Liidu Üldkohtu kodukorrale.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja neli väidet.

| 1. | Esimene väide, et rikuti kohustust täita Üldkohtu kohtuotsuseid ELTL artikli 266 kohaselt ning õiguskindluse, õiguspärase ootuse ja hea usu põhimõtet. Hageja väidab, et komisjoni enda sõnul ei taastanud ta tema teenistuskäiku, mida ta oleks pidanud tegema 13. detsembri 2018. aasta kohtuotsuse CX vs. komisjon (T-743/16 RENV, ei avaldata, EU:T:2018:937) täitmisel. Ta lisab, et komisjon ei vaadanud kordagi läbi tema olukorda ega teinud teiste edutatavate ametnike panusega võrreldes ühtegi võrdlevat analüüsi. Hageja leiab lõpuks, et eespool nimetatud Üldkohtu otsus, millega tagasivõtmise otsus tühistati, oli selline kinnitus, mis võis iseenesest tekitada ootust selle suhtes, et ametisse nimetav asutus taastab tema teenistuskäigu heas usus, lojaalselt ja siiralt ning kohaldatavaid õigusnorme ja põhimõtteid järgides. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide, et rikuti kohustust täita Üldkohtu kohtuotsuseid ELTL artikli 266 kohaselt ning õiguskindluse, õiguspärase ootuse ja hea usu põhimõtet. Hageja väidab, et komisjoni enda sõnul ei taastanud ta tema teenistuskäiku, mida ta oleks pidanud tegema 13. detsembri 2018. aasta kohtuotsuse CX vs. komisjon (T-743/16 RENV, ei avaldata, EU:T:2018:937) täitmisel. Ta lisab, et komisjon ei vaadanud kordagi läbi tema olukorda ega teinud teiste edutatavate ametnike panusega võrreldes ühtegi võrdlevat analüüsi. Hageja leiab lõpuks, et eespool nimetatud Üldkohtu otsus, millega tagasivõtmise otsus tühistati, oli selline kinnitus, mis võis iseenesest tekitada ootust selle suhtes, et ametisse nimetav asutus taastab tema teenistuskäigu heas usus, lojaalselt ja siiralt ning kohaldatavaid õigusnorme ja põhimõtteid järgides.

| 2. | Teine väide, et rikuti põhjendamiskohustust ja põhjendused puudusid. hageja väidab sellega seoses, et vaidlustatud teade ei sisalda ühtegi põhjendust otsuse kohta määrata ta palgaastme AD 8 järku 5. Tema sõnul on see „huve kahjustav akt“ ja mitte „pelgalt kinnitav akt“, kuna see teade rakendab ja seega teeb tõesti teatavaks komisjoni otsuse, mis kahjustab huve, isegi kui see on vaikimisi ega ole hagejale varem teatavaks tehtud. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et rikuti põhjendamiskohustust ja põhjendused puudusid. hageja väidab sellega seoses, et vaidlustatud teade ei sisalda ühtegi põhjendust otsuse kohta määrata ta palgaastme AD 8 järku 5. Tema sõnul on see „huve kahjustav akt“ ja mitte „pelgalt kinnitav akt“, kuna see teade rakendab ja seega teeb tõesti teatavaks komisjoni otsuse, mis kahjustab huve, isegi kui see on vaikimisi ega ole hagejale varem teatavaks tehtud.

| 3. | Kolmas väide, et tehti sisuline viga, ilmne hindamisviga, rikuti Euroopa Liidu personalieeskirjade artikli 45 üldiseid rakendussätteid ja menetlusnorme. Hageja leiab, et personalieeskirjades ei ole kusagil ette nähtud, et palgaastme alandamise distsiplinaarotsus on automaatselt ülimuslik hilisema edutamisotsuse suhtes, kui mõlemad otsused on tehtud sama ametniku kohta ning edutamine on õigusakt, mis oma olemuselt ei ole edasilükkava või tühistava tingimusega ega ole ka ajas piiratud. Komisjon oleks seega pidanud võtma hageja teenistuskäigu taastamisel arvesse, et ta oli määratud palgaastmele AD 10 alates 1. jaanuarist 2010. Lisaks väidab hageja, et pärast seda, kui Üldkohus tagasivõtmise otsuse tühistas, ning tema tööle ennistamiseks ja teenistuskäigu taastamiseks oli komisjonil samuti kohustus jätkata edutamismenetlust selles etapis, kus tema volitused olid personalieeskirjade artikli 45 üldiste rakenduseeskirjade kohaselt seadusjärgselt peatatud. Lõpetuseks väidab hageja, et lojaalse, tõsise ja heas usus teenistuskäigu taastamiseks pidi komisjon hea halduse põhimõttest lähtuvalt üksikasjalikult analüüsima kogu tõendite kogumit, mis võimaldas teha põhistatud otsuse selle kohta, millisele palgaastmele oleks pidanud ta ennistama. Komisjon aga ei jätnud üksnes seda tegemata, vaid ta ei kuulanud ka hagejat ära enne otsuse tegemist. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide, et tehti sisuline viga, ilmne hindamisviga, rikuti Euroopa Liidu personalieeskirjade artikli 45 üldiseid rakendussätteid ja menetlusnorme. Hageja leiab, et personalieeskirjades ei ole kusagil ette nähtud, et palgaastme alandamise distsiplinaarotsus on automaatselt ülimuslik hilisema edutamisotsuse suhtes, kui mõlemad otsused on tehtud sama ametniku kohta ning edutamine on õigusakt, mis oma olemuselt ei ole edasilükkava või tühistava tingimusega ega ole ka ajas piiratud. Komisjon oleks seega pidanud võtma hageja teenistuskäigu taastamisel arvesse, et ta oli määratud palgaastmele AD 10 alates 1. jaanuarist 2010. Lisaks väidab hageja, et pärast seda, kui Üldkohus tagasivõtmise otsuse tühistas, ning tema tööle ennistamiseks ja teenistuskäigu taastamiseks oli komisjonil samuti kohustus jätkata edutamismenetlust selles etapis, kus tema volitused olid personalieeskirjade artikli 45 üldiste rakenduseeskirjade kohaselt seadusjärgselt peatatud. Lõpetuseks väidab hageja, et lojaalse, tõsise ja heas usus teenistuskäigu taastamiseks pidi komisjon hea halduse põhimõttest lähtuvalt üksikasjalikult analüüsima kogu tõendite kogumit, mis võimaldas teha põhistatud otsuse selle kohta, millisele palgaastmele oleks pidanud ta ennistama. Komisjon aga ei jätnud üksnes seda tegemata, vaid ta ei kuulanud ka hagejat ära enne otsuse tegemist.

| 4. | Neljas väide, et rikuti ametnike võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtteid ja ametikohal edasijõudmise õiguse põhimõtet. Hageja väidab, et ametikohal edasijõudmise õiguse põhimõtet, mis on ametnikele kohaldatav võrdse kohtlemise põhimõtte erivorm, rikuti sellega, et ajavahemikul 1. jaanuarist 2010 kuni 1. maini 2019 eitas administratsioon nii ametikohal edasijõudmise õiguse põhimõtet kui ka personalieeskirjade artikli 5 lõiget 5 koostoimes personalieeskirjade I lisa punkti B sätetega ja ametnike edutamist käsitlevate personalieeskirjade sätetega, milles on kehtestatud, et hageja oleks võinud edutada palgaastmele AD 11 1. jaanuaril 2014 ja seejärel palgaastmele AD 12 1. jaanuaril 2018. Need kaalutlused ise viivad lisaks järeldusele, et rikuti ametnike võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtteid, kuna hagejat ei koheldud nii nagu teisi ametnikke. |
| --- | --- |

4.

Neljas väide, et rikuti ametnike võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtteid ja ametikohal edasijõudmise õiguse põhimõtet. Hageja väidab, et ametikohal edasijõudmise õiguse põhimõtet, mis on ametnikele kohaldatav võrdse kohtlemise põhimõtte erivorm, rikuti sellega, et ajavahemikul 1. jaanuarist 2010 kuni 1. maini 2019 eitas administratsioon nii ametikohal edasijõudmise õiguse põhimõtet kui ka personalieeskirjade artikli 5 lõiget 5 koostoimes personalieeskirjade I lisa punkti B sätetega ja ametnike edutamist käsitlevate personalieeskirjade sätetega, milles on kehtestatud, et hageja oleks võinud edutada palgaastmele AD 11 1. jaanuaril 2014 ja seejärel palgaastmele AD 12 1. jaanuaril 2018. Need kaalutlused ise viivad lisaks järeldusele, et rikuti ametnike võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtteid, kuna hagejat ei koheldud nii nagu teisi ametnikke.

---

| 23.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/41 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/41

---

3. veebruaril 2020 esitatud hagi – NetColonge versus komisjon

(Kohtuasi T-58/20)

(2020/C 95/50)

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: NetColonge Gesellschaft für Telekommunikation mbH (Köln, Saksamaa) (esindajad: advokaadid M. Geppert, P. Schmitz ja J. Schulze zur Wiesche)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada 18. juuli 2019. aasta otsus C(2019) 5187 final, millega komisjon kuulutas koondumise asjas M.8864 – Vodafone / Certain Liberty Global Assets ühisturuga ja Euroopa Majanduspiirkonna lepingu toimimisega kokkusobivaks; |
| --- | --- |

—

tühistada 18. juuli 2019. aasta otsus C(2019) 5187 final, millega komisjon kuulutas koondumise asjas M.8864 – Vodafone / Certain Liberty Global Assets ühisturuga ja Euroopa Majanduspiirkonna lepingu toimimisega kokkusobivaks;

| — | mõista kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja järgmised väited.

| 1. | Esimene väide, et komisjon tegi ilmseid hindamisvigu ning rikkus põhjendamiskohustust ja hoolsuskohustust, kui ta eitas tõhusa konkurentsi märkimisväärset takistamist kortermajadele telesignaali edastamise jaeturul seoses järgmisega:






  — | eeldus, et koondumise osalised ei ole otsesed konkurendid, |
| --- | --- | --- |

1.

Esimene väide, et komisjon tegi ilmseid hindamisvigu ning rikkus põhjendamiskohustust ja hoolsuskohustust, kui ta eitas tõhusa konkurentsi märkimisväärset takistamist kortermajadele telesignaali edastamise jaeturul seoses järgmisega:

—

eeldus, et koondumise osalised ei ole otsesed konkurendid,

| — | eeldus, et koondumise osalised ei ole potentsiaalsed konkurendid, ning |
| --- | --- |

—

eeldus, et koondumise osalised ei ole potentsiaalsed konkurendid, ning

| — | koondumise negatiivne mõju konkurentidele. |
| --- | --- |

—

koondumise negatiivne mõju konkurentidele.

| 2. | Teine väide, et komisjon tegi ilmseid hindamisvigu ning rikkus põhjendamiskohustust ja hoolsuskohustust, kui ta eitas tõhusa konkurentsi märkimisväärset takistamist eramajadele telesignaali edastamise jaeturul seoses eeldusega, et koondumise osalised ei ole potentsiaalsed ega otsesed konkurendid. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et komisjon tegi ilmseid hindamisvigu ning rikkus põhjendamiskohustust ja hoolsuskohustust, kui ta eitas tõhusa konkurentsi märkimisväärset takistamist eramajadele telesignaali edastamise jaeturul seoses eeldusega, et koondumise osalised ei ole potentsiaalsed ega otsesed konkurendid.

| 3. | Kolmas väide, et turu määratlemisel ja mitmest teenusest koosnevate pakettide, eeskätt püsi- ja mobiilsidevõrgu pakettide konkurentsimõju hindamisel tegi komisjon ilmseid hindamisvigu ning rikkus nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikleid 2 ja 8. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide, et turu määratlemisel ja mitmest teenusest koosnevate pakettide, eeskätt püsi- ja mobiilsidevõrgu pakettide konkurentsimõju hindamisel tegi komisjon ilmseid hindamisvigu ning rikkus nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikleid 2 ja 8.

| 4. | Neljas väide, et kaabelvõrgul põhineva lairibalühenduse hulgituruga seotud kohustuste hindamisel ja heakskiitmisel tegi komisjon ilmseid hindamisvigu, rikkus määruse (nr 139/2004 artikleid 2 ja 8 ning põhjendamiskohustust ja hoolsuskohustust. |
| --- | --- |

4.

Neljas väide, et kaabelvõrgul põhineva lairibalühenduse hulgituruga seotud kohustuste hindamisel ja heakskiitmisel tegi komisjon ilmseid hindamisvigu, rikkus määruse (nr 139/2004 artikleid 2 ja 8 ning põhjendamiskohustust ja hoolsuskohustust.

---

(1)  Nõukogu 20. jaanuari 2004. aasta määrus (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle (ELT 2004, L 24, lk 1).

---

| 23.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/42 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/42

---

3. veebruaril 2020 esitatud hagi – Deutsche Telekom versus komisjon

(Kohtuasi T-64/20)

(2020/C 95/51)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Deutsche Telekom AG (Bonn, Saksamaa) (esindajad: advokaadid C. von Köckritz, U. Soltész ja M. Wirtz)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada Euroopa Komisjoni 18. juuli 2019. aasta otsus C(2019) 5187 final asjas M.8864 – Vodafone / Certain Liberty Global Assets; |
| --- | --- |

—

tühistada Euroopa Komisjoni 18. juuli 2019. aasta otsus C(2019) 5187 final asjas M.8864 – Vodafone / Certain Liberty Global Assets;

| — | mõista kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja viis väidet.

| 1. | Esimene väide, et komisjon on rikkunud EÜ ühinemismääruse (1) artikli 2 lõikeid 2 ja 3, kuna ta andis loa tehingule, mille tulemuseks oli ühinenud üksuse turgu valitsev seisund ja tõhusa konkurentsi märkimisväärne takistamine kortermajade klientidele telesignaali edastamise jaeturul Saksamaal. Komisjoni järeldus, et pooled ei olnud enne tehingut ei tegelikud (otsesed või kaudsed) ega potentsiaalsed konkurendid ning et tehing ei toonud kaasa konkurentsitingimuste olulist halvenemist, sisaldab ilmseid hindamisvigu. Eeskätt ei võtnud komisjon arvesse ühinenud üksuse suurenenud turuvõimu kortermajade klientidele telekanalite pakkumise ja müümise ning telesignaali edastamise hulgiturgudel (edaspidi „TV-hulgiturud“). |
| --- | --- |

1.

Esimene väide, et komisjon on rikkunud EÜ ühinemismääruse (1) artikli 2 lõikeid 2 ja 3, kuna ta andis loa tehingule, mille tulemuseks oli ühinenud üksuse turgu valitsev seisund ja tõhusa konkurentsi märkimisväärne takistamine kortermajade klientidele telesignaali edastamise jaeturul Saksamaal. Komisjoni järeldus, et pooled ei olnud enne tehingut ei tegelikud (otsesed või kaudsed) ega potentsiaalsed konkurendid ning et tehing ei toonud kaasa konkurentsitingimuste olulist halvenemist, sisaldab ilmseid hindamisvigu. Eeskätt ei võtnud komisjon arvesse ühinenud üksuse suurenenud turuvõimu kortermajade klientidele telekanalite pakkumise ja müümise ning telesignaali edastamise hulgiturgudel (edaspidi „TV-hulgiturud“).

| 2. | Teine väide, et komisjoni tuvastus, et eramaju puudutaval turul ei esine tõhusa konkurentsi märkimisväärset takistamist, sisaldab samuti ilmseid hindamisvigu, sest ka see põhineb eeldusel, et poolte vahel ei olnud enne tehingut olulist konkurentsisuhet. Tehing tõi kaasa turgu valitseva seisundi, millest tuleneb tõhusa konkurentsi märkimisväärne takistamine eramaju puudutaval turul seoses kaabel- ja IP-televisooni edastamisega. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et komisjoni tuvastus, et eramaju puudutaval turul ei esine tõhusa konkurentsi märkimisväärset takistamist, sisaldab samuti ilmseid hindamisvigu, sest ka see põhineb eeldusel, et poolte vahel ei olnud enne tehingut olulist konkurentsisuhet. Tehing tõi kaasa turgu valitseva seisundi, millest tuleneb tõhusa konkurentsi märkimisväärne takistamine eramaju puudutaval turul seoses kaabel- ja IP-televisooni edastamisega.

| 3. | Kolmas väide, et komisjoni järeldus, mis käsitleb ühinenud üksuse suutlikkust ja motivatsiooni kahjustada Tele Columbust ja teisi telesignaale edastavaid jaemüüjaid, kes sõltuvad telesignaali vahendamisest ühinenud üksuse poolt, sisaldab õiguslikke vigu ja ilmseid hindamisvigu. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide, et komisjoni järeldus, mis käsitleb ühinenud üksuse suutlikkust ja motivatsiooni kahjustada Tele Columbust ja teisi telesignaale edastavaid jaemüüjaid, kes sõltuvad telesignaali vahendamisest ühinenud üksuse poolt, sisaldab õiguslikke vigu ja ilmseid hindamisvigu.

| 4. | Neljas väide, et komisjoni hinnang tehingu negatiivse mõju kohta TV-hulgiturgudele on puudulik ja ilmselgelt ekslik. Eeskätt leidis komisjon ekslikult, et ühinenud üksusel puudub motivatsioon piirata ühinenud üksuse konkurentide juurdepääsu sisule ning et selline piiramine ei mõjuta negatiivselt kortermaja ja eramaja klientidele telesignaali edastamise jaeturule järgnevaid turgusid. Samuti ei hinnanud komisjon ühinenud üksuse suutlikkust ja motivatsiooni kahjustada järgneval turul tegutsevaid konkurente, halvendades nende juurdepääsutingimusi telesisule, sealhulgas digitaalsetele funktsioonidele (nt viivitamatu taaskäivitamine, paus jne) muul viisil kui juurdepääsu täieliku sulgemisega (juurdepääsu osaline sulgemine), mis mõjutab tarbijaid negatiivselt. |
| --- | --- |

4.

Neljas väide, et komisjoni hinnang tehingu negatiivse mõju kohta TV-hulgiturgudele on puudulik ja ilmselgelt ekslik. Eeskätt leidis komisjon ekslikult, et ühinenud üksusel puudub motivatsioon piirata ühinenud üksuse konkurentide juurdepääsu sisule ning et selline piiramine ei mõjuta negatiivselt kortermaja ja eramaja klientidele telesignaali edastamise jaeturule järgnevaid turgusid. Samuti ei hinnanud komisjon ühinenud üksuse suutlikkust ja motivatsiooni kahjustada järgneval turul tegutsevaid konkurente, halvendades nende juurdepääsutingimusi telesisule, sealhulgas digitaalsetele funktsioonidele (nt viivitamatu taaskäivitamine, paus jne) muul viisil kui juurdepääsu täieliku sulgemisega (juurdepääsu osaline sulgemine), mis mõjutab tarbijaid negatiivselt.

| 5. | Viies väide, et komisjon tegi ilmse hindamisvea, kui ta asus seisukohale, et tehing, mida oli muudetud Vodafone võetud kohustustega, ei too kaasa tõhusa konkurentsi märkimisväärset takistamist TV-hulgiturgudel. Kuna kohustused ei vasta kriteeriumidele, mis on ette nähtud komisjoni teatises parandusmeetmete kohta, ning need olid ebapiisavad, et kõrvaldada tehingust tulenev tõhusa konkurentsi märkimisväärne takistamine kõnealustel ja muudel turgudel, siis rikub komisjoni määrus, millega need parandusmeetmed heaks kiideti, ühinemismääruse artikli 2 lõiget 3. |
| --- | --- |

5.

Viies väide, et komisjon tegi ilmse hindamisvea, kui ta asus seisukohale, et tehing, mida oli muudetud Vodafone võetud kohustustega, ei too kaasa tõhusa konkurentsi märkimisväärset takistamist TV-hulgiturgudel. Kuna kohustused ei vasta kriteeriumidele, mis on ette nähtud komisjoni teatises parandusmeetmete kohta, ning need olid ebapiisavad, et kõrvaldada tehingust tulenev tõhusa konkurentsi märkimisväärne takistamine kõnealustel ja muudel turgudel, siis rikub komisjoni määrus, millega need parandusmeetmed heaks kiideti, ühinemismääruse artikli 2 lõiget 3.

---

(1)  Nõukogu 20. jaanuari 2004. aasta määrus (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle, ELT L 24, 29.1.2004, lk 1–22.

---

| 23.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/43 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/43

---

4. veebruaril 2020 esitatud hagi – Hauz 1929 versus EUIPO – Houzz (HAUZ LONDON)

(Kohtuasi T-66/20)

(2020/C 95/52)

Hagiavalduse keel: inglise

Pooled

Hageja: Hauz 1929 Ltd (London, Ühendkuningriik) (esindaja: advokaat N. Lyberis)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Teine pool EUIPO apellatsioonikoja menetluses: Houzz, Inc. (Palo Alto, California, Ameerika Ühendriigid)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusaluse kaubamärgi taotleja: hageja

Vaidlusalune kaubamärk: ELi sõnamärgi HAUZ LONDON taotlus – registreerimistaotlus nr 17 593 823

Menetlus EUIPOs: vastulausemenetlus

Vaidlustatud otsus: EUIPO viienda apellatsioonikoja 19. novembri 2019. aasta otsus asjas R 884/2019-5

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus osaliselt; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus osaliselt;

| — | mõista EUIPO-lt ja apellatsioonikoja menetluse teiselt poolelt välja kohtukulud ja EUIPO menetlusega seotud vältimatud kulud. |
| --- | --- |

—

mõista EUIPO-lt ja apellatsioonikoja menetluse teiselt poolelt välja kohtukulud ja EUIPO menetlusega seotud vältimatud kulud.

Väide

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine.

---

| 23.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/44 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/44

---

3. veebruaril 2020 esitatud hagi – Hauz 1929 versus EUIPO – Houzz (HAUZ NEW YORK)

(Kohtuasi T-67/20)

(2020/C 95/53)

Hagiavalduse keel: inglise

Pooled

Hageja: Hauz 1929 Ltd (London, Ühendkuningriik) (esindaja: advokaat N. Lyberis)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Teine pool EUIPO apellatsioonikoja menetluses: Houzz, Inc. (Palo Alto, California, Ameerika Ühendriigid)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusaluse kaubamärgi taotleja: hageja

Vaidlusalune kaubamärk: ELi sõnamärgi HAUZ NEW YORK taotlus – registreerimistaotlus nr 17 593 807

Menetlus EUIPOs: vastulausemenetlus

Vaidlustatud otsus: EUIPO viienda apellatsioonikoja 19. novembri 2019. aasta otsus asjas R 886/2019-5

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus osaliselt; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus osaliselt;

| — | mõista EUIPO ja apellatsioonikoja menetluse teiselt poolelt välja kohtukulud ja EUIPO menetlusega seotud vältimatud kulud. |
| --- | --- |

—

mõista EUIPO ja apellatsioonikoja menetluse teiselt poolelt välja kohtukulud ja EUIPO menetlusega seotud vältimatud kulud.

Väide

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine.

---

| 23.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/44 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/44

---

4. veebruaril 2020 esitatud hagi – Hauz 1929 versus EUIPO – Houzz (HAUZ EST 1929)

(Kohtuasi T-68/20)

(2020/C 95/54)

Hagiavalduse keel: inglise

Pooled

Hageja: Hauz 1929 Ltd (London, Ühendkuningriik) (esindaja: advokaat N. Lyberis)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Teine pool EUIPO apellatsioonikoja menetluses: Houzz, Inc. (Palo Alto, California, Ameerika Ühendriigid)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusaluse kaubamärgi taotleja: hageja

Vaidlusalune kaubamärk: ELi sõnamärgi HAUZ EST 1929 taotlus – registreerimistaotlus nr 17 636 119

Menetlus EUIPOs: vastulausemenetlus

Vaidlustatud otsus: EUIPO viienda apellatsioonikoja 19. novembri 2019. aasta otsus asjas R 885/2019-5

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus osaliselt; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus osaliselt;

| — | mõista EUIPO-lt ja apellatsioonikoja menetluse teiselt poolelt välja kohtukulud ja EUIPO menetlusega seotud vältimatud kulud. |
| --- | --- |

—

mõista EUIPO-lt ja apellatsioonikoja menetluse teiselt poolelt välja kohtukulud ja EUIPO menetlusega seotud vältimatud kulud.

Väide

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine.

---

| 23.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/45 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/45

---

4. veebruaril 2020 esitatud hagi – Tele Columbus versus komisjon

(Kohtuasi T-69/20)

(2020/C 95/55)

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Tele Columbus AG (Berliin, Saksamaa) (esindajad: advokaadid C. Wagner ja J. Hackl)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada komisjoni 18. juuli 2019. aasta otsus C(2019) 5187 final (M.8864 – VODAFONE/CERTAIN LIBERTY GLOBAL ASSETS); |
| --- | --- |

—

tühistada komisjoni 18. juuli 2019. aasta otsus C(2019) 5187 final (M.8864 – VODAFONE/CERTAIN LIBERTY GLOBAL ASSETS);

| — | mõista kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja järgmised väited.

| 1. | Esimene väide, et kontrollimisel, kas kortermajadele kaablivõrgus telesignaali edastamise Saksamaa turul ilmneda võiv horisontaalne kooskõlastamata mõju takistaks tõhusat konkurentsi märkimisväärselt, on tehtud ilmne hindamisviga ja rikutud menetlusnorme. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide, et kontrollimisel, kas kortermajadele kaablivõrgus telesignaali edastamise Saksamaa turul ilmneda võiv horisontaalne kooskõlastamata mõju takistaks tõhusat konkurentsi märkimisväärselt, on tehtud ilmne hindamisviga ja rikutud menetlusnorme.

| 2. | Teine väide, et kontrollimisel, kas eramajadele kaablivõrgus telesignaali edastamise Saksamaa turul ilmneda võiv horisontaalne kooskõlastamata mõju takistaks tõhusat konkurentsi märkimisväärselt, on tehtud ilmne hindamisviga. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et kontrollimisel, kas eramajadele kaablivõrgus telesignaali edastamise Saksamaa turul ilmneda võiv horisontaalne kooskõlastamata mõju takistaks tõhusat konkurentsi märkimisväärselt, on tehtud ilmne hindamisviga.

| 3. | Kolmas väide, et kontrollimisel, kas signaali edastamise Saksamaa turul ja sellega seotud kortermajadele kaablivõrgus telesignaali edastamise turul ilmneda võiv vertikaalne kooskõlastamata mõju takistaks tõhusat konkurentsi märkimisväärselt, on tehtud ilmne hindamisviga ja rikutud menetlusnorme. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide, et kontrollimisel, kas signaali edastamise Saksamaa turul ja sellega seotud kortermajadele kaablivõrgus telesignaali edastamise turul ilmneda võiv vertikaalne kooskõlastamata mõju takistaks tõhusat konkurentsi märkimisväärselt, on tehtud ilmne hindamisviga ja rikutud menetlusnorme.

| 4. | Neljas väide, et kontrollimisel, kas Saksamaa nn edastusturul ilmneda võiv horisontaalne kooskõlastamata mõju takistaks tõhusat konkurentsi märkimisväärselt, on tehtud ilmne hindamisviga. |
| --- | --- |

4.

Neljas väide, et kontrollimisel, kas Saksamaa nn edastusturul ilmneda võiv horisontaalne kooskõlastamata mõju takistaks tõhusat konkurentsi märkimisväärselt, on tehtud ilmne hindamisviga.

| 5. | Viies väide, et kohustuste kontrollimisel on tehtud ilmne hindamisviga ja rikutud menetlusnorme, sest komisjon nõustus kohustuste paketiga, millega ei ole struktuurselt võimalik koondumisest tulenevaid märkimisväärseid konkurentsipiiranguid vältida. |
| --- | --- |

5.

Viies väide, et kohustuste kontrollimisel on tehtud ilmne hindamisviga ja rikutud menetlusnorme, sest komisjon nõustus kohustuste paketiga, millega ei ole struktuurselt võimalik koondumisest tulenevaid märkimisväärseid konkurentsipiiranguid vältida.

---