# Az Európai Unió C 118/2020

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 118 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 63. évfolyam2020. április 8. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 118

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

63. évfolyam2020. április 8.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | |
| | EURÓPAI PARLAMENT
  ÜLÉSSZAK: 2018–20192018. július 2–5-i ülések
  Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 201., 2019.6.14 .
  ELFOGADOTT SZÖVEGEK | 1 |

Tartalom

Oldal

EURÓPAI PARLAMENT
  ÜLÉSSZAK: 2018–20192018. július 2–5-i ülések
  Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 201., 2019.6.14 .
  ELFOGADOTT SZÖVEGEK

EURÓPAI PARLAMENT

Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 201., 2019.6.14 .

1

---

| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| --- | --- |
| | ÁLLÁSFOGLALÁSOK |
| | Európai Parlament |
| | 2018. július 3., kedd |
| 2020/C 118/01 | Az Európai Parlament 2018. július 3-i állásfoglalása a városok uniós intézményi keretben játszott szerepéről (2017/2037(INI)) | 2 |
| 2020/C 118/02 | Az Európai Parlament 2018. július 3-i állásfoglalása a háromdimenziós nyomtatásról: kihívás a szellemi tulajdonjogok és a polgári jogi felelősség terén (2017/2007(INI)) | 10 |
| 2020/C 118/03 | Az Európai Parlament 2018. július 3-i állásfoglalása a világban az őslakos népeket érő jogsértésekről, beleértve a nagyarányú földszerzést (2017/2206(INI)) | 15 |
| 2020/C 118/04 | Az Európai Parlament 2018. július 3-i állásfoglalása a klímadiplomáciáról (2017/2272(INI)) | 32 |
| | 2018. július 4., szerda |
| 2020/C 118/05 | Az Európai Parlament 2018. július 4-i nem jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről az Örmény Köztársaság közötti átfogó és megerősített partnerségi megállapodásnak az Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (12543/2017 – C8-0422/2017 – 2017/0238(NLE) – 2017/2269(INI)) | 43 |
| 2020/C 118/06 | Az Európai Parlament 2018. július 4-i nem jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről az Iraki Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési megállapodás megkötésére vonatkozó tanácsi határozatra irányuló tervezetről (10209/1/2012 – C8-0038/2018 – 2010/0310M(NLE)) | 49 |
| 2020/C 118/07 | Az Európai Parlament 2018. július 4-i állásfoglalása: A korai és a kényszerházasságok elleni uniós külügyi stratégia felé – következő lépések (2017/2275(INI)) | 57 |
| 2020/C 118/08 | Az Európai Parlament 2018. július 4-i állásfoglalása a kkv fogalmának meghatározásáról (2018/2545(RSP)) | 65 |
| 2020/C 118/09 | Az Európai Parlament 2018. július 4-i állásfoglalása a Bizottságnak az Európai Unió és a Jordán Hásimita Királyság közötti, a személyes adatoknak a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynöksége (Europol), valamint az illetékes jordániai hatóságok között a súlyos bűncselekmények és a terrorizmus elleni küzdelem céljából történő cseréjéről szóló megállapodásra vonatkozó tárgyalások megkezdésére felhatalmazást adó tanácsi határozatra irányuló bizottsági ajánlásról (COM(2017)0798 – 2018/2060(INI)) | 69 |
| 2020/C 118/10 | Az Európai Parlament 2018. július 4-i jogalkotási állásfoglalása a Bizottságnak az Európai Unió és a Török Köztársaság közötti, a személyes adatoknak a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynöksége (Europol), valamint az illetékes török hatóságok között a súlyos bűncselekmények és a terrorizmus elleni küzdelem céljából történő cseréjéről szóló megállapodásra vonatkozó tárgyalások megkezdésére felhatalmazást adó tanácsi határozatra irányuló bizottsági ajánlásról (COM(2017)0799 – 2018/2061(INI)) | 74 |
| 2020/C 118/11 | Az Európai Parlament 2018. július 4-i állásfoglalása a Bizottságnak az Európai Unió és Izrael Állam közötti, a személyes adatoknak a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynöksége (Europol), valamint az illetékes izraeli hatóságok között a súlyos bűncselekmények és a terrorizmus elleni küzdelem céljából történő cseréjéről szóló megállapodásra vonatkozó tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról szóló tanácsi határozatra vonatkozó ajánlásáról (COM(2017)0806 – 2018/2062(INI)) | 79 |
| 2020/C 118/12 | Az Európai Parlament 2018. július 4-i állásfoglalása a Bizottságnak az Európai Unió és Tunézia közötti, a személyes adatoknak a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynöksége (Europol), valamint az illetékes tunéziai hatóságok között a súlyos bűncselekmények és a terrorizmus elleni küzdelem céljából történő cseréjéről szóló megállapodásra vonatkozó tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról szóló tanácsi határozatra vonatkozó ajánlásáról (COM(2017)0807 – 2018/2063(INI)) | 84 |
| 2020/C 118/13 | Az Európai Parlament 2018. július 4-i állásfoglalása a Bizottságnak az Európai Unió és a Marokkói Királyság közötti, a személyes adatoknak a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynöksége (Europol), valamint az illetékes marokkói hatóságok között a súlyos bűncselekmények és a terrorizmus elleni küzdelem céljából történő cseréjéről szóló megállapodásra vonatkozó tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról szóló tanácsi határozatra vonatkozó ajánlásáról (COM(2017)0808 – 2018/2064(INI)) | 89 |
| 2020/C 118/14 | Az Európai Parlament 2018. július 4-i állásfoglalása a Bizottságnak az Európai Unió és a Libanoni Köztársaság közötti, a személyes adatoknak a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynöksége (Europol), valamint az illetékes libanoni hatóságok között a súlyos bűncselekmények és a terrorizmus elleni küzdelem céljából történő cseréjéről szóló megállapodásra vonatkozó tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról szóló tanácsi határozatra vonatkozó ajánlásáról (COM(2017)0805 – 2018/2065(INI)) | 94 |
| 2020/C 118/15 | Az Európai Parlament 2018. július 4-i állásfoglalása a Bizottságnak az Európai Unió és az Egyiptomi Arab Köztársaság közötti, a személyes adatoknak a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynöksége (Europol), valamint az illetékes egyiptomi hatóságok között a súlyos bűncselekmények és a terrorizmus elleni küzdelem céljából történő cseréjéről szóló megállapodásra vonatkozó tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról szóló tanácsi határozatra vonatkozó bizottsági ajánlásról (COM(2017)0809 – 2018/2066(INI)) | 99 |
| 2020/C 118/16 | Az Európai Parlament 2018. július 4-i állásfoglalása a Bizottságnak az Európai Unió és az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaság közötti, a személyes adatoknak a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynöksége (Europol), valamint az illetékes algériai hatóságok között a súlyos bűncselekmények és a terrorizmus elleni küzdelem céljából történő cseréjéről szóló megállapodásra vonatkozó tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról szóló tanácsi határozatra vonatkozó ajánlásáról (COM(2017)0811 – 2018/2067(INI)) | 104 |
| | 2018. július 5., csütörtök |
| 2020/C 118/17 | Az Európai Parlament 2018. július 5-i állásfoglalása a Chișinăuban tartott polgármesterválasztás eredményének érvénytelenítését követően kialakult politikai válságról (2018/2783(RSP)) | 109 |
| 2020/C 118/18 | Az Európai Parlament 2018. július 5-i állásfoglalása Szomáliáról (2018/2784(RSP)) | 113 |
| 2020/C 118/19 | Az Európai Parlament 2018. július 5-i állásfoglalása Burundiról (2018/2785(RSP)) | 119 |
| 2020/C 118/20 | Az Európai Parlament 2018. július 5-i állásfoglalása a Venezuelában, illetve Venezuela Kolumbiával és Brazíliával közös szárazföldi határain kialakult migrációs válságról és humanitárius helyzetről (2018/2770(RSP)) | 125 |
| 2020/C 118/21 | Az Európai Parlament 2018. július 5-i állásfoglalása a humanitárius segítségnyújtás bűncselekménynek történő minősítésének megelőzésérére vonatkozóan a tagállamoknak szóló iránymutatásokról (2018/2769(RSP)) | 130 |
| 2020/C 118/22 | Az Európai Parlament 2018. július 5-i állásfoglalása az EU–USA adatvédelmi pajzs által nyújtott védelem megfelelőségéről (2018/2645(RSP)) | 133 |
| 2020/C 118/23 | Az Európai Parlament 2018. július 5-i állásfoglalása az USA adójogszabályok külföldi számlával rendelkező adóalanyok általi betartásáról szóló törvényének (FATCA) uniós polgárokra és különösen az amerikainak tekinthető személyekre gyakorolt kedvezőtlen hatásáról (2018/2646(RSP)) | 141 |
| 2020/C 118/24 | Az Európai Parlament 2018. július 5-i állásfoglalása a Bizottságnak szóló ajánlásokkal a szociális és szolidaritásalapú vállalkozások statútumáról (2016/2237(INL)) | 145 |
| | AJÁNLÁSOK |
| | Európai Parlament |
| | 2018. július 4., szerda |
| 2020/C 118/25 | Az Európai Parlament 2018. július 4-i ajánlása a Tanácshoz, a Bizottsághoz és a Bizottság alelnökéhez/az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjéhez intézett ajánlásáról az EU–Azerbajdzsán átfogó megállapodásról folyó tárgyalásokról (2017/2056(INI)) | 158 |
| | 2018. július 5., csütörtök |
| 2020/C 118/26 | Az Európai Parlament 2018. július 5-i ajánlása a Tanácshoz, az Egyesült Nemzetek Szervezete Közgyűlésének 73. ülésszakáról (2018/2040(INI)) | 165 |

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament

2018. július 3., kedd

2020/C 118/01

Az Európai Parlament 2018. július 3-i állásfoglalása a városok uniós intézményi keretben játszott szerepéről (2017/2037(INI))

2

2020/C 118/02

Az Európai Parlament 2018. július 3-i állásfoglalása a háromdimenziós nyomtatásról: kihívás a szellemi tulajdonjogok és a polgári jogi felelősség terén (2017/2007(INI))

10

2020/C 118/03

Az Európai Parlament 2018. július 3-i állásfoglalása a világban az őslakos népeket érő jogsértésekről, beleértve a nagyarányú földszerzést (2017/2206(INI))

15

2020/C 118/04

Az Európai Parlament 2018. július 3-i állásfoglalása a klímadiplomáciáról (2017/2272(INI))

32

2018. július 4., szerda

2020/C 118/05

Az Európai Parlament 2018. július 4-i nem jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről az Örmény Köztársaság közötti átfogó és megerősített partnerségi megállapodásnak az Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (12543/2017 – C8-0422/2017 – 2017/0238(NLE) – 2017/2269(INI))

43

2020/C 118/06

Az Európai Parlament 2018. július 4-i nem jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről az Iraki Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési megállapodás megkötésére vonatkozó tanácsi határozatra irányuló tervezetről (10209/1/2012 – C8-0038/2018 – 2010/0310M(NLE))

49

2020/C 118/07

Az Európai Parlament 2018. július 4-i állásfoglalása: A korai és a kényszerházasságok elleni uniós külügyi stratégia felé – következő lépések (2017/2275(INI))

57

2020/C 118/08

Az Európai Parlament 2018. július 4-i állásfoglalása a kkv fogalmának meghatározásáról (2018/2545(RSP))

65

2020/C 118/09

Az Európai Parlament 2018. július 4-i állásfoglalása a Bizottságnak az Európai Unió és a Jordán Hásimita Királyság közötti, a személyes adatoknak a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynöksége (Europol), valamint az illetékes jordániai hatóságok között a súlyos bűncselekmények és a terrorizmus elleni küzdelem céljából történő cseréjéről szóló megállapodásra vonatkozó tárgyalások megkezdésére felhatalmazást adó tanácsi határozatra irányuló bizottsági ajánlásról (COM(2017)0798 – 2018/2060(INI))

69

2020/C 118/10

Az Európai Parlament 2018. július 4-i jogalkotási állásfoglalása a Bizottságnak az Európai Unió és a Török Köztársaság közötti, a személyes adatoknak a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynöksége (Europol), valamint az illetékes török hatóságok között a súlyos bűncselekmények és a terrorizmus elleni küzdelem céljából történő cseréjéről szóló megállapodásra vonatkozó tárgyalások megkezdésére felhatalmazást adó tanácsi határozatra irányuló bizottsági ajánlásról (COM(2017)0799 – 2018/2061(INI))

74

2020/C 118/11

Az Európai Parlament 2018. július 4-i állásfoglalása a Bizottságnak az Európai Unió és Izrael Állam közötti, a személyes adatoknak a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynöksége (Europol), valamint az illetékes izraeli hatóságok között a súlyos bűncselekmények és a terrorizmus elleni küzdelem céljából történő cseréjéről szóló megállapodásra vonatkozó tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról szóló tanácsi határozatra vonatkozó ajánlásáról (COM(2017)0806 – 2018/2062(INI))

79

2020/C 118/12

Az Európai Parlament 2018. július 4-i állásfoglalása a Bizottságnak az Európai Unió és Tunézia közötti, a személyes adatoknak a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynöksége (Europol), valamint az illetékes tunéziai hatóságok között a súlyos bűncselekmények és a terrorizmus elleni küzdelem céljából történő cseréjéről szóló megállapodásra vonatkozó tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról szóló tanácsi határozatra vonatkozó ajánlásáról (COM(2017)0807 – 2018/2063(INI))

84

2020/C 118/13

Az Európai Parlament 2018. július 4-i állásfoglalása a Bizottságnak az Európai Unió és a Marokkói Királyság közötti, a személyes adatoknak a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynöksége (Europol), valamint az illetékes marokkói hatóságok között a súlyos bűncselekmények és a terrorizmus elleni küzdelem céljából történő cseréjéről szóló megállapodásra vonatkozó tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról szóló tanácsi határozatra vonatkozó ajánlásáról (COM(2017)0808 – 2018/2064(INI))

89

2020/C 118/14

Az Európai Parlament 2018. július 4-i állásfoglalása a Bizottságnak az Európai Unió és a Libanoni Köztársaság közötti, a személyes adatoknak a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynöksége (Europol), valamint az illetékes libanoni hatóságok között a súlyos bűncselekmények és a terrorizmus elleni küzdelem céljából történő cseréjéről szóló megállapodásra vonatkozó tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról szóló tanácsi határozatra vonatkozó ajánlásáról (COM(2017)0805 – 2018/2065(INI))

94

2020/C 118/15

Az Európai Parlament 2018. július 4-i állásfoglalása a Bizottságnak az Európai Unió és az Egyiptomi Arab Köztársaság közötti, a személyes adatoknak a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynöksége (Europol), valamint az illetékes egyiptomi hatóságok között a súlyos bűncselekmények és a terrorizmus elleni küzdelem céljából történő cseréjéről szóló megállapodásra vonatkozó tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról szóló tanácsi határozatra vonatkozó bizottsági ajánlásról (COM(2017)0809 – 2018/2066(INI))

99

2020/C 118/16

Az Európai Parlament 2018. július 4-i állásfoglalása a Bizottságnak az Európai Unió és az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaság közötti, a személyes adatoknak a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynöksége (Europol), valamint az illetékes algériai hatóságok között a súlyos bűncselekmények és a terrorizmus elleni küzdelem céljából történő cseréjéről szóló megállapodásra vonatkozó tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról szóló tanácsi határozatra vonatkozó ajánlásáról (COM(2017)0811 – 2018/2067(INI))

104

2018. július 5., csütörtök

2020/C 118/17

Az Európai Parlament 2018. július 5-i állásfoglalása a Chișinăuban tartott polgármesterválasztás eredményének érvénytelenítését követően kialakult politikai válságról (2018/2783(RSP))

109

2020/C 118/18

Az Európai Parlament 2018. július 5-i állásfoglalása Szomáliáról (2018/2784(RSP))

113

2020/C 118/19

Az Európai Parlament 2018. július 5-i állásfoglalása Burundiról (2018/2785(RSP))

119

2020/C 118/20

Az Európai Parlament 2018. július 5-i állásfoglalása a Venezuelában, illetve Venezuela Kolumbiával és Brazíliával közös szárazföldi határain kialakult migrációs válságról és humanitárius helyzetről (2018/2770(RSP))

125

2020/C 118/21

Az Európai Parlament 2018. július 5-i állásfoglalása a humanitárius segítségnyújtás bűncselekménynek történő minősítésének megelőzésérére vonatkozóan a tagállamoknak szóló iránymutatásokról (2018/2769(RSP))

130

2020/C 118/22

Az Európai Parlament 2018. július 5-i állásfoglalása az EU–USA adatvédelmi pajzs által nyújtott védelem megfelelőségéről (2018/2645(RSP))

133

2020/C 118/23

Az Európai Parlament 2018. július 5-i állásfoglalása az USA adójogszabályok külföldi számlával rendelkező adóalanyok általi betartásáról szóló törvényének (FATCA) uniós polgárokra és különösen az amerikainak tekinthető személyekre gyakorolt kedvezőtlen hatásáról (2018/2646(RSP))

141

2020/C 118/24

Az Európai Parlament 2018. július 5-i állásfoglalása a Bizottságnak szóló ajánlásokkal a szociális és szolidaritásalapú vállalkozások statútumáról (2016/2237(INL))

145

AJÁNLÁSOK

Európai Parlament

2018. július 4., szerda

2020/C 118/25

Az Európai Parlament 2018. július 4-i ajánlása a Tanácshoz, a Bizottsághoz és a Bizottság alelnökéhez/az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjéhez intézett ajánlásáról az EU–Azerbajdzsán átfogó megállapodásról folyó tárgyalásokról (2017/2056(INI))

158

2018. július 5., csütörtök

2020/C 118/26

Az Európai Parlament 2018. július 5-i ajánlása a Tanácshoz, az Egyesült Nemzetek Szervezete Közgyűlésének 73. ülésszakáról (2018/2040(INI))

165

---

| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| --- | --- |
| | EURÓPAI PARLAMENT |
| | 2018. július 3., kedd |
| 2020/C 118/27 | Az Európai Parlament 2018. július 3-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és az afrikai és madagaszkári léginavigációs biztonsággal foglalkozó ügynökség (ASECNA) közötti, az ASECNA illetékességi területén a polgári légi közlekedés javára a műholdas navigáció fejlesztéséről és a kapcsolódó szolgáltatások nyújtásáról szóló együttműködési megállapodásnak az Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (11351/2017 – C8-0018/2018 – 2017/0104(NLE)) | 180 |
| 2020/C 118/28 | Az Európai Parlament 2018. július 3-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok kormánya közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodás meghosszabbításáról szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (08166/2018 – C8-0259/2018 – 2018/0067(NLE)) | 181 |
| 2020/C 118/29 | Az Európai Parlament 2018. július 3-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Nagy Teljesítményű Számítástechnika Közös Vállalkozás létrehozásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2018)0008 – C8-0037/2018 – 2018/0003(NLE)) | 182 |
| 2020/C 118/30 | Az Európai Parlament 2018. július 3-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Franciaország kérelme: EGF/2017/009 FR/Air France) (COM(2018)0230 – C8-0161/2018 – 2018/2059(BUD)) | 208 |
| 2020/C 118/31 | P8_TA(2018)0275Európai védelmi ipari fejlesztési program ***IAz Európai Parlament 2018. július 3-i jogalkotási állásfoglalása az Unió védelmi iparának versenyképességét és innovációs képességét támogató európai védelmi ipari fejlesztési program létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2017)0294 – C8-0180/2017 – 2017/0125(COD))P8_TC1-COD(2017)0125Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2018. július 3-án került elfogadásra az Unió védelmi iparának versenyképességét és innovációs képességét támogató európai védelmi ipari fejlesztési program létrehozásáról szóló (EU) 2018/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 213 |
| 2020/C 118/32 | P8_TA(2018)0276Integrált mezőgazdaságiüzem-statisztikák ***IAz Európai Parlament 2018. július 3-i jogalkotási állásfoglalása az integrált mezőgazdaságiüzem-statisztikákról, valamint az 1166/2008/EK és az 1337/2011/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2016)0786 – C8-0514/2016 – 2016/0389(COD))P8_TC1-COD(2016)0389Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2018. július 3-án került elfogadásra az integrált mezőgazdasági statisztikákról, valamint az 1166/2008/EK és az 1337/2011/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló (EU, Euratom) 2018/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 215 |
| 2020/C 118/33 | P8_TA(2018)0277Az energiaipari infrastruktúrát érintő beruházási projektek bejelentése: hatályon kívül helyezés ***IAz Európai Parlament 2018. július 3-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unión belüli energiaipari infrastruktúrát érintő beruházási projekteknek a Bizottság részére való bejelentéséről szóló 256/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2017)0769 – C8-0448/2017 – 2017/0347(COD))P8_TC1-COD(2017)0347Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2018. július 3-án került elfogadásra az Európai Unión belüli energiaipari infrastruktúrát érintő beruházási projekteknek a Bizottság részére való bejelentéséről szóló 256/2014/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) 2018/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 216 |
| 2020/C 118/34 | Az Európai Parlament 2018. július 3-i jogalkotási állásfoglalása a 904/2010/EU rendeletnek a hozzáadottérték-adó területén történő közigazgatási együttműködés megerősítésére irányuló intézkedések tekintetében történő módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló módosított javaslatról (COM(2017)0706 – C8-0441/2017 – 2017/0248(CNS)) | 217 |
| | 2018. július 4., szerda |
| 2020/C 118/35 | Az Európai Parlament 2018. július 4-én elfogadott módosításai a 2017/825/EU rendeletnek a strukturálisreform-támogató program pénzügyi keretösszegének növelése és a program általános célkitűzésének kiigazítása tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2017)0825 – C8-0433/2017 – 2017/0334(COD)) | 237 |
| 2020/C 118/36 | Az Európai Parlament 2018. július 4-i jogalkotási állásfoglalása az 1976. szeptember 20-i 76/787/ESZAK, EGK, Euratom tanácsi határozathoz csatolt, az Európai Parlament tagjainak közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló okmány módosításáról szóló tanácsi határozat tervezetéről (09425/2018 – C8-0276/2018 – 2015/0907(APP)) | 246 |
| 2020/C 118/37 | Az Európai Parlament 2018. július 4-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről az Örmény Köztársaság közötti átfogó és megerősített partnerségi megállapodásnak az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (12543/2017 – C8-0422/2017 – 2017/0238(NLE)) | 247 |
| 2020/C 118/38 | Az Európai Parlament 2018. július 4-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről az Iraki Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (10209/1/2012 – C8-0038/2018 – 2010/0310(NLE)) | 248 |
| 2020/C 118/39 | Az Európai Parlament 2018. július 4-i jogalkotási állásfoglalása az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) XXIV. cikkének 6. pontja, valamint XXVIII. cikke alapján a Horvát Köztársaság engedményes listáin szereplő engedményeknek Horvátország Európai Unióhoz való csatlakozása során történő módosításáról szóló, az Európai Unió és Új-Zéland között levélváltás formájában létrejött megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (10670/2017 – C8-0121/2018 – 2017/0137(NLE)) | 249 |
| 2020/C 118/40 | Az Európai Parlament 2018. július 4-én elfogadott módosításai a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmánya 22. cikkének módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozattervezethez (10850/2017 – ECB/2017/18 – C8-0228/2017 – 2017/0810(COD)) | 250 |
| 2020/C 118/41 | Az Európai Parlament 2018. július 4-i jogalkotási állásfoglalása a nehéz tehergépjárművekre egyes infrastruktúrák használatáért kivetett díjakról szóló 1999/62/EK irányelvnek a gépjármű-adóztatásra vonatkozó egyes rendelkezések tekintetében történő módosításáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2017)0276 – C8-0196/2017 – 2017/0115(CNS)) | 257 |
| 2020/C 118/42 | Az Európai Parlament 2018. július 4-i állásfoglalása az Európai Unió 2018-as pénzügyi évre vonatkozó, 2/2018. sz. költségvetés-módosítási tervezetéről szóló tanácsi álláspontról: a 2017-es pénzügyi év többletének beállítása (09325/2018 – C8-0277/2018 – 2018/2057(BUD)) | 262 |
| 2020/C 118/43 | Az Európai Parlament 2018. július 4-i állásfoglalása az Európai Unió 2018-as pénzügyi évre vonatkozó, 3/2018. sz. költségvetés-módosítási tervezetéről (III. szakasz – Bizottság) szóló tanácsi álláspontról: a törökországi menekülteket támogató eszköz kibővítése (09713/2018 – C8-0302/2018 – 2018/2072(BUD)) | 264 |
| | 2018. július 5., csütörtök |
| 2020/C 118/44 | Az Európai Parlament 2018. július 5-i jogalkotási állásfoglalása a DNS-adatokra vonatkozó, Horvátországgal való automatizált adatcsere megindításáról szóló tanácsi végrehajtási határozatra irányuló tervezetről (06986/2018 – C8-0164/2018 – 2018/0806(CNS)) | 266 |
| 2020/C 118/45 | P8_TA(2018)0307Európai Utasinformációs és Engedélyezési Rendszer (ETIAS) ***IAz Európai Parlament 2018. július 5-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Utasinformációs és Engedélyezési Rendszer (ETIAS) létrehozásáról, valamint az 515/2014/EU, az (EU) 2016/399 és az (EU) 2016/1624 rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2016)0731 – C8-0466/2016 – 2016/0357A(COD))P8_TC1-COD(2016)0357AAz Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2018. július 5-én került elfogadásra az Európai Utasinformációs és Engedélyezési Rendszer (ETIAS) létrehozásáról, valamint az 1077/2011/EU rendelet, az 515/2014/EU rendelet, az (EU) 2016/399 rendelet, az (EU) 2016/1624 rendelet és az (EU) 2017/2226 rendelet módosításáról szóló (EU) 2018/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 267 |
| 2020/C 118/46 | P8_TA(2018)0308Európai Utasinformációs és Engedélyezési Rendszer (ETIAS): az Europol feladatai ***IAz Európai Parlament 2018. július 5-i jogalkotási állásfoglalása az (EU) 2016/794 rendeletnek az Európai Utasinformációs és Engedélyezési Rendszer (ETIAS) létrehozása céljából történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2016)0731 – C8-0466/2016 – 2016/0357B(COD))P8_TC1-COD(2016)0357BAz Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2018. július 5-én került elfogadásra az (EU) 2016/794 rendeletnek az Európai Utasinformációs és Engedélyezési Rendszer (ETIAS) létrehozása céljából történő módosításáról szóló (EU) 2018/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 269 |
| 2020/C 118/47 | P8_TA(2018)0309Az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályok ***IAz Európai Parlament 2018. július 5-i jogalkotási állásfoglalása az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, valamint a 2012/2002/EK, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1305/2013/EU, az 1306/2013/EU, az 1307/2013/EU, az 1308/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU, a 283/2014/EU és a 652/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet, továbbá az 541/2014/EU európai parlamenti és tanácsi határozat módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2016)0605 – C8-0372/2016 – 2016/0282A(COD))P8_TC1-COD(2016)0282AAz Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2018. július 5-én került elfogadásra az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló (EU, Euratom) 2018/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 270 |
| 2020/C 118/48 | P8_TA(2018)0310A Szabadságon, a Biztonságon és a Jog Érvényesülésén Alapuló Térség Nagyméretű IT-rendszereinek Üzemeltetési Igazgatását Végző Európai Ügynökség ***IAz Európai Parlament 2018. július 5-i jogalkotási állásfoglalása a Szabadságon, a Biztonságon és a Jog Érvényesülésén Alapuló Térség Nagyméretű IT-rendszereinek Üzemeltetési Igazgatását Végző Európai Ügynökségről, az 1987/2006/EK rendelet és a 2007/533/IB tanácsi határozat módosításáról, valamint az 1077/2011/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2017)0352 – C8-0216/2017 – 2017/0145(COD))P8_TC1-COD(2017)0145Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2018. július 5-én került elfogadásra a Szabadságon, a Biztonságon és a Jog Érvényesülésén Alapuló Térség Nagyméretű IT-rendszereinek Üzemeltetési Igazgatását Végző Európai Uniós Ügynökségről (eu-LISA), az 1987/2006/EK rendelet és a 2007/533/IB tanácsi határozat módosításáról, valamint a 1077/2011/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) 2018/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 274 |
| 2020/C 118/49 | Az Európai Parlament 2018. július 5-i állásfoglalása a 2019. évi költségvetés tervezetéről szóló háromoldalú egyeztetésre vonatkozó megbízatásról (2018/2024(BUD)) | 275 |

III   Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI PARLAMENT

2018. július 3., kedd

2020/C 118/27

Az Európai Parlament 2018. július 3-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és az afrikai és madagaszkári léginavigációs biztonsággal foglalkozó ügynökség (ASECNA) közötti, az ASECNA illetékességi területén a polgári légi közlekedés javára a műholdas navigáció fejlesztéséről és a kapcsolódó szolgáltatások nyújtásáról szóló együttműködési megállapodásnak az Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (11351/2017 – C8-0018/2018 – 2017/0104(NLE))

180

2020/C 118/28

Az Európai Parlament 2018. július 3-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok kormánya közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodás meghosszabbításáról szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (08166/2018 – C8-0259/2018 – 2018/0067(NLE))

181

2020/C 118/29

Az Európai Parlament 2018. július 3-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Nagy Teljesítményű Számítástechnika Közös Vállalkozás létrehozásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2018)0008 – C8-0037/2018 – 2018/0003(NLE))

182

2020/C 118/30

Az Európai Parlament 2018. július 3-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Franciaország kérelme: EGF/2017/009 FR/Air France) (COM(2018)0230 – C8-0161/2018 – 2018/2059(BUD))

208

2020/C 118/31

P8_TA(2018)0275Európai védelmi ipari fejlesztési program ***IAz Európai Parlament 2018. július 3-i jogalkotási állásfoglalása az Unió védelmi iparának versenyképességét és innovációs képességét támogató európai védelmi ipari fejlesztési program létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2017)0294 – C8-0180/2017 – 2017/0125(COD))P8_TC1-COD(2017)0125Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2018. július 3-án került elfogadásra az Unió védelmi iparának versenyképességét és innovációs képességét támogató európai védelmi ipari fejlesztési program létrehozásáról szóló (EU) 2018/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

213

2020/C 118/32

P8_TA(2018)0276Integrált mezőgazdaságiüzem-statisztikák ***IAz Európai Parlament 2018. július 3-i jogalkotási állásfoglalása az integrált mezőgazdaságiüzem-statisztikákról, valamint az 1166/2008/EK és az 1337/2011/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2016)0786 – C8-0514/2016 – 2016/0389(COD))P8_TC1-COD(2016)0389Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2018. július 3-án került elfogadásra az integrált mezőgazdasági statisztikákról, valamint az 1166/2008/EK és az 1337/2011/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló (EU, Euratom) 2018/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

215

2020/C 118/33

P8_TA(2018)0277Az energiaipari infrastruktúrát érintő beruházási projektek bejelentése: hatályon kívül helyezés ***IAz Európai Parlament 2018. július 3-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unión belüli energiaipari infrastruktúrát érintő beruházási projekteknek a Bizottság részére való bejelentéséről szóló 256/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2017)0769 – C8-0448/2017 – 2017/0347(COD))P8_TC1-COD(2017)0347Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2018. július 3-án került elfogadásra az Európai Unión belüli energiaipari infrastruktúrát érintő beruházási projekteknek a Bizottság részére való bejelentéséről szóló 256/2014/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) 2018/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

szóló (EU) 2018/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

216

2020/C 118/34

Az Európai Parlament 2018. július 3-i jogalkotási állásfoglalása a 904/2010/EU rendeletnek a hozzáadottérték-adó területén történő közigazgatási együttműködés megerősítésére irányuló intézkedések tekintetében történő módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló módosított javaslatról (COM(2017)0706 – C8-0441/2017 – 2017/0248(CNS))

217

2018. július 4., szerda

2020/C 118/35

Az Európai Parlament 2018. július 4-én elfogadott módosításai a 2017/825/EU rendeletnek a strukturálisreform-támogató program pénzügyi keretösszegének növelése és a program általános célkitűzésének kiigazítása tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2017)0825 – C8-0433/2017 – 2017/0334(COD))

237

2020/C 118/36

Az Európai Parlament 2018. július 4-i jogalkotási állásfoglalása az 1976. szeptember 20-i 76/787/ESZAK, EGK, Euratom tanácsi határozathoz csatolt, az Európai Parlament tagjainak közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló okmány módosításáról szóló tanácsi határozat tervezetéről (09425/2018 – C8-0276/2018 – 2015/0907(APP))

246

2020/C 118/37

Az Európai Parlament 2018. július 4-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről az Örmény Köztársaság közötti átfogó és megerősített partnerségi megállapodásnak az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (12543/2017 – C8-0422/2017 – 2017/0238(NLE))

247

2020/C 118/38

Az Európai Parlament 2018. július 4-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről az Iraki Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (10209/1/2012 – C8-0038/2018 – 2010/0310(NLE))

248

2020/C 118/39

Az Európai Parlament 2018. július 4-i jogalkotási állásfoglalása az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) XXIV. cikkének 6. pontja, valamint XXVIII. cikke alapján a Horvát Köztársaság engedményes listáin szereplő engedményeknek Horvátország Európai Unióhoz való csatlakozása során történő módosításáról szóló, az Európai Unió és Új-Zéland között levélváltás formájában létrejött megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (10670/2017 – C8-0121/2018 – 2017/0137(NLE))

249

2020/C 118/40

Az Európai Parlament 2018. július 4-én elfogadott módosításai a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmánya 22. cikkének módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozattervezethez (10850/2017 – ECB/2017/18 – C8-0228/2017 – 2017/0810(COD))

250

2020/C 118/41

Az Európai Parlament 2018. július 4-i jogalkotási állásfoglalása a nehéz tehergépjárművekre egyes infrastruktúrák használatáért kivetett díjakról szóló 1999/62/EK irányelvnek a gépjármű-adóztatásra vonatkozó egyes rendelkezések tekintetében történő módosításáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2017)0276 – C8-0196/2017 – 2017/0115(CNS))

257

2020/C 118/42

Az Európai Parlament 2018. július 4-i állásfoglalása az Európai Unió 2018-as pénzügyi évre vonatkozó, 2/2018. sz. költségvetés-módosítási tervezetéről szóló tanácsi álláspontról: a 2017-es pénzügyi év többletének beállítása (09325/2018 – C8-0277/2018 – 2018/2057(BUD))

262

2020/C 118/43

Az Európai Parlament 2018. július 4-i állásfoglalása az Európai Unió 2018-as pénzügyi évre vonatkozó, 3/2018. sz. költségvetés-módosítási tervezetéről (III. szakasz – Bizottság) szóló tanácsi álláspontról: a törökországi menekülteket támogató eszköz kibővítése (09713/2018 – C8-0302/2018 – 2018/2072(BUD))

264

2018. július 5., csütörtök

2020/C 118/44

Az Európai Parlament 2018. július 5-i jogalkotási állásfoglalása a DNS-adatokra vonatkozó, Horvátországgal való automatizált adatcsere megindításáról szóló tanácsi végrehajtási határozatra irányuló tervezetről (06986/2018 – C8-0164/2018 – 2018/0806(CNS))

266

2020/C 118/45

P8_TA(2018)0307Európai Utasinformációs és Engedélyezési Rendszer (ETIAS) ***IAz Európai Parlament 2018. július 5-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Utasinformációs és Engedélyezési Rendszer (ETIAS) létrehozásáról, valamint az 515/2014/EU, az (EU) 2016/399 és az (EU) 2016/1624 rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2016)0731 – C8-0466/2016 – 2016/0357A(COD))P8_TC1-COD(2016)0357AAz Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2018. július 5-én került elfogadásra az Európai Utasinformációs és Engedélyezési Rendszer (ETIAS) létrehozásáról, valamint az 1077/2011/EU rendelet, az 515/2014/EU rendelet, az (EU) 2016/399 rendelet, az (EU) 2016/1624 rendelet és az (EU) 2017/2226 rendelet módosításáról szóló (EU) 2018/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

267

2020/C 118/46

P8_TA(2018)0308Európai Utasinformációs és Engedélyezési Rendszer (ETIAS): az Europol feladatai ***IAz Európai Parlament 2018. július 5-i jogalkotási állásfoglalása az (EU) 2016/794 rendeletnek az Európai Utasinformációs és Engedélyezési Rendszer (ETIAS) létrehozása céljából történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2016)0731 – C8-0466/2016 – 2016/0357B(COD))P8_TC1-COD(2016)0357BAz Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2018. július 5-én került elfogadásra az (EU) 2016/794 rendeletnek az Európai Utasinformációs és Engedélyezési Rendszer (ETIAS) létrehozása céljából történő módosításáról szóló (EU) 2018/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

269

2020/C 118/47

P8_TA(2018)0309Az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályok ***IAz Európai Parlament 2018. július 5-i jogalkotási állásfoglalása az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, valamint a 2012/2002/EK, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1305/2013/EU, az 1306/2013/EU, az 1307/2013/EU, az 1308/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU, a 283/2014/EU és a 652/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet, továbbá az 541/2014/EU európai parlamenti és tanácsi határozat módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2016)0605 – C8-0372/2016 – 2016/0282A(COD))P8_TC1-COD(2016)0282AAz Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2018. július 5-én került elfogadásra az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló (EU, Euratom) 2018/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

270

2020/C 118/48

P8_TA(2018)0310A Szabadságon, a Biztonságon és a Jog Érvényesülésén Alapuló Térség Nagyméretű IT-rendszereinek Üzemeltetési Igazgatását Végző Európai Ügynökség ***IAz Európai Parlament 2018. július 5-i jogalkotási állásfoglalása a Szabadságon, a Biztonságon és a Jog Érvényesülésén Alapuló Térség Nagyméretű IT-rendszereinek Üzemeltetési Igazgatását Végző Európai Ügynökségről, az 1987/2006/EK rendelet és a 2007/533/IB tanácsi határozat módosításáról, valamint az 1077/2011/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2017)0352 – C8-0216/2017 – 2017/0145(COD))P8_TC1-COD(2017)0145Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2018. július 5-én került elfogadásra a Szabadságon, a Biztonságon és a Jog Érvényesülésén Alapuló Térség Nagyméretű IT-rendszereinek Üzemeltetési Igazgatását Végző Európai Uniós Ügynökségről (eu-LISA), az 1987/2006/EK rendelet és a 2007/533/IB tanácsi határozat módosításáról, valamint a 1077/2011/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) 2018/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

274

2020/C 118/49

Az Európai Parlament 2018. július 5-i állásfoglalása a 2019. évi költségvetés tervezetéről szóló háromoldalú egyeztetésre vonatkozó megbízatásról (2018/2024(BUD))

275

---

| Jelmagyarázat






  - | Konzultációs eljárás |
| --- | --- |
| *** | Egyetértési eljárás |
| ***I | Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat |
| ***II | Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat |
| ***III | Rendes jogalkotási eljárás: harmadik olvasat |

Jelmagyarázat

*

Konzultációs eljárás

***

Egyetértési eljárás

***I

Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat

***II

Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat

***III

Rendes jogalkotási eljárás: harmadik olvasat

(Az eljárás típusát a tervezet által javasolt jogalap határozza meg.)

A Parlament módosításai:

Az új szövegrészeket
  félkövér és dőlt
  betűtípus mutatja. A törléseket a ▌jel vagy áthúzás jelöli. A módosított szövegrészeknél az új szöveget
  félkövér és dőlt
  betűtípus, a törléseket pedig törlés vagy áthúzás jelöli.

félkövér és dőlt

félkövér és dőlt

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

8.4.2020

| 8.4.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 118/1 |
| --- | --- | --- | --- |

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 118/1

---

EURÓPAI PARLAMENT

ÜLÉSSZAK: 2018–2019

2018. július 2–5-i ülések

Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 201., 2019.6.14.

ELFOGADOTT SZÖVEGEK

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament

2018. július 3., kedd

| 8.4.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 118/2 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 118/2

---

P8_TA(2018)0273

A városok szerepe az uniós intézményi keretben

Az Európai Parlament 2018. július 3-i állásfoglalása a városok uniós intézményi keretben játszott szerepéről (2017/2037(INI))

(2020/C 118/01)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 5. cikke (3) bekezdésére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 5. cikke (3) bekezdésére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

| — | tekintettel a Lisszaboni Szerződésnek az Európai Unió intézményi egyensúlyának alakulására gyakorolt hatásáról szóló, 2009. május 7-i állásfoglalására (1); |
| --- | --- |

—

tekintettel a Lisszaboni Szerződésnek az Európai Unió intézményi egyensúlyának alakulására gyakorolt hatásáról szóló, 2009. május 7-i állásfoglalására (1);

| — | tekintettel a „Minőségi jogalkotással javítani az eredményeken – uniós program” című, 2015. május 19-i bizottsági közleményre (COM(2015)0215), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Minőségi jogalkotással javítani az eredményeken – uniós program” című, 2015. május 19-i bizottsági közleményre (COM(2015)0215),

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára (2) és különösen annak 41. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára (2) és különösen annak 41. cikkére,

| — | tekintettel az uniós városfejlesztési menetrend létrehozásáról szóló, a városfejlesztésért felelős uniós miniszterek által 2016. május 30-án jóváhagyott Amszterdami Paktumra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós városfejlesztési menetrend létrehozásáról szóló, a városfejlesztésért felelős uniós miniszterek által 2016. május 30-án jóváhagyott Amszterdami Paktumra,

| — | tekintettel az uniós politikák városi dimenziójáról szóló, 2015. szeptember 9-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós politikák városi dimenziójáról szóló, 2015. szeptember 9-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel az európai strukturális és beruházási alapok keretében megvalósított partnerségre vonatkozó európai magatartási kódexről szóló, 2014. január 7-i 240/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai strukturális és beruházási alapok keretében megvalósított partnerségre vonatkozó európai magatartási kódexről szóló, 2014. január 7-i 240/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (4),

| — | tekintettel a Bizottság „Az uniós szakpolitikák városi dimenziója – Az uniós városfejlesztési menetrend legfontosabb elemei” című, 2014. július 18-i közleményére (COM(2014)0490), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Az uniós szakpolitikák városi dimenziója – Az uniós városfejlesztési menetrend legfontosabb elemei” című, 2014. július 18-i közleményére (COM(2014)0490),

| — | tekintettel az uniós városfejlesztési menetrenddel összefüggő, a területi kohézióval és városfejlesztési ügyekkel foglalkozó miniszterek által 2015. június 10-én elfogadott nyilatkozatra; |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós városfejlesztési menetrenddel összefüggő, a területi kohézióval és városfejlesztési ügyekkel foglalkozó miniszterek által 2015. június 10-én elfogadott nyilatkozatra;

| — | tekintettel az Európai Unió működésének a Lisszaboni Szerződésben rejlő potenciál kihasználása révén történő javításáról szóló, 2017. február 16-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működésének a Lisszaboni Szerződésben rejlő potenciál kihasználása révén történő javításáról szóló, 2017. február 16-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel az Európai Unió intézményi felépítésével kapcsolatos lehetséges fejleményekről és módosításokról szóló, 2017. február 16-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió intézményi felépítésével kapcsolatos lehetséges fejleményekről és módosításokról szóló, 2017. február 16-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel az uniós városfejlesztési menetrendről szóló, 2016. június 24-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós városfejlesztési menetrendről szóló, 2016. június 24-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel a városi fejlődésről és területi kohézióról szóló nem hivatalos lipcsei miniszteri találkozón 2007. május 24–25-én elfogadott, a fenntartható európai városokról szóló Lipcsei Chartára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a városi fejlődésről és területi kohézióról szóló nem hivatalos lipcsei miniszteri találkozón 2007. május 24–25-én elfogadott, a fenntartható európai városokról szóló Lipcsei Chartára,

| — | tekintettel az ENSZ Quitóban (Ecuador) tartott, lakásügyi és fenntartható városfejlesztési konferenciáján (Habitat III) 2016. október 20-án elfogadott új városfejlesztési menetrendre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Quitóban (Ecuador) tartott, lakásügyi és fenntartható városfejlesztési konferenciáján (Habitat III) 2016. október 20-án elfogadott új városfejlesztési menetrendre,

| — | tekintettel a Bizottság európai nagyvárosok helyzetéről szóló 2016. évi jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság európai nagyvárosok helyzetéről szóló 2016. évi jelentésére,

| — | tekintettel „Az uniós polgárságról szóló 2017. évi jelentés: A polgárok jogainak megerősítése a demokratikus átalakulás uniójában” című jelentésről szóló, 2017. december 12-i állásfoglalására (7); |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az uniós polgárságról szóló 2017. évi jelentés: A polgárok jogainak megerősítése a demokratikus átalakulás uniójában” című jelentésről szóló, 2017. december 12-i állásfoglalására (7);

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság jelentésére és a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére (A8-0203/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság jelentésére és a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére (A8-0203/2018),

| A. | mivel a Maastrichti Szerződés létrehozta a Régiók Európai Bizottságát, ezáltal – e bizottságban ülő képviselőiken keresztül – konzultatív szerepet juttatva a városoknak az uniós döntéshozatali folyamatban; |
| --- | --- |

A.

mivel a Maastrichti Szerződés létrehozta a Régiók Európai Bizottságát, ezáltal – e bizottságban ülő képviselőiken keresztül – konzultatív szerepet juttatva a városoknak az uniós döntéshozatali folyamatban;

| B. | mivel a Régiók Bizottsága e feladatát a párbeszéd és az uniós döntéshozatalban való tevékeny részvétel népszerűsítését célzó fellépések sorozata révén végzi; |
| --- | --- |

B.

mivel a Régiók Bizottsága e feladatát a párbeszéd és az uniós döntéshozatalban való tevékeny részvétel népszerűsítését célzó fellépések sorozata révén végzi;

| C. | mivel a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv a Régiók Európai Bizottságát felhatalmazza rá, hogy az Európai Unió Bíróságán keresztül fellépjen azon jogalkotási aktusok ellen, amelyek – amennyiben a szerződés szerint elfogadásukhoz konzultálni kell a bizottsággal – nem tartják tiszteletben a szubszidiaritás és az arányosság elvét; mivel tehát a városoknak rendelkezésére áll egy olyan eszköz, amellyel védelmezhetik érdekeiket az Európai Unióban; |
| --- | --- |

C.

mivel a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv a Régiók Európai Bizottságát felhatalmazza rá, hogy az Európai Unió Bíróságán keresztül fellépjen azon jogalkotási aktusok ellen, amelyek – amennyiben a szerződés szerint elfogadásukhoz konzultálni kell a bizottsággal – nem tartják tiszteletben a szubszidiaritás és az arányosság elvét; mivel tehát a városoknak rendelkezésére áll egy olyan eszköz, amellyel védelmezhetik érdekeiket az Európai Unióban;

| D. | mivel világos különbséget kell tenni a városok szerződésekben lefektetett képviselete (tagság a Régiók Bizottságában) és a városok érdekképviseleti szervezetei között; |
| --- | --- |

D.

mivel világos különbséget kell tenni a városok szerződésekben lefektetett képviselete (tagság a Régiók Bizottságában) és a városok érdekképviseleti szervezetei között;

| E. | mivel az EU lakosságának nagyobb hányada (több mint 70 %-a) városi környezetben él; |
| --- | --- |

E.

mivel az EU lakosságának nagyobb hányada (több mint 70 %-a) városi környezetben él;

| F. | mivel a hatalom területi kötöttségének – a globalizációval együtt járó – fellazulási folyamata nem teszi szükségtelenné az európai városok hálózatait, amelyekben az uniós polgárok érdekei megjelennek és érvényesíthetők; |
| --- | --- |

F.

mivel a hatalom területi kötöttségének – a globalizációval együtt járó – fellazulási folyamata nem teszi szükségtelenné az európai városok hálózatait, amelyekben az uniós polgárok érdekei megjelennek és érvényesíthetők;

| G. | mivel az uniós szakpolitikák és jogszabályok többségét helyi és regionális szinten – ideértve a városok szintjét is – hajtják végre, és ma már szinte valamennyi politikai, gazdasági és szociális területre kiterjednek; |
| --- | --- |

G.

mivel az uniós szakpolitikák és jogszabályok többségét helyi és regionális szinten – ideértve a városok szintjét is – hajtják végre, és ma már szinte valamennyi politikai, gazdasági és szociális területre kiterjednek;

| H. | mivel az EU intézményi szerkezete a többszintű kormányzás és a szubszidiaritás elvén nyugszik; |
| --- | --- |

H.

mivel az EU intézményi szerkezete a többszintű kormányzás és a szubszidiaritás elvén nyugszik;

| I. | mivel a – Régiók Bizottsága által elfogadott – európai többszintű kormányzás chartája rámutat egyfelől az Európai Unió, a tagállamok és a regionális és helyi hatóságok lojális partneri együttműködése, másfelől az egyes szintek saját hatásköreiket tekintve egyenlő legitimitása és elszámoltathatósága közötti szoros összefüggésre; |
| --- | --- |

I.

mivel a – Régiók Bizottsága által elfogadott – európai többszintű kormányzás chartája rámutat egyfelől az Európai Unió, a tagállamok és a regionális és helyi hatóságok lojális partneri együttműködése, másfelől az egyes szintek saját hatásköreiket tekintve egyenlő legitimitása és elszámoltathatósága közötti szoros összefüggésre;

| J. | mivel a Régiók Bizottsága létrehozta a szubszidiaritás-ellenőrzési hálózatot az Európai Unió helyi és regionális hatóságai és az uniós intézmények közötti információcsere megkönnyítése végett a Bizottság azon dokumentumai és jogalkotási javaslatai tekintetében, amelyek közvetlen hatással vannak a regionális és helyi hatóságokra; |
| --- | --- |

J.

mivel a Régiók Bizottsága létrehozta a szubszidiaritás-ellenőrzési hálózatot az Európai Unió helyi és regionális hatóságai és az uniós intézmények közötti információcsere megkönnyítése végett a Bizottság azon dokumentumai és jogalkotási javaslatai tekintetében, amelyek közvetlen hatással vannak a regionális és helyi hatóságokra;

| K. | mivel fentebb említett, 2017. december 12-i állásfoglalásában – az uniós polgárság erősítése, illetve e polgárság gyakorlása érdekében – felhívta a Bizottságot, hogy ösztönözze a helyi hatóságokat európai ügyekkel foglalkozó önkormányzati képviselők kinevezésére, hiszen ez a szint helyezkedik el legközelebb a polgárokhoz; |
| --- | --- |

K.

mivel fentebb említett, 2017. december 12-i állásfoglalásában – az uniós polgárság erősítése, illetve e polgárság gyakorlása érdekében – felhívta a Bizottságot, hogy ösztönözze a helyi hatóságokat európai ügyekkel foglalkozó önkormányzati képviselők kinevezésére, hiszen ez a szint helyezkedik el legközelebb a polgárokhoz;

| L. | mivel a fenntartható európai városokról szóló Lipcsei Charta több ízben is használja az „európai városok” kifejezést; |
| --- | --- |

L.

mivel a fenntartható európai városokról szóló Lipcsei Charta több ízben is használja az „európai városok” kifejezést;

| M. | mivel a Polgármesterek Szövetsége támogatta az integrált éghajlatváltozás integrált mérséklésére és az alkalmazkodásra irányuló stratégiákat, az energiahatékonyság javítását és a megújuló energiák szélesebb körű használatát; mivel ezek a kezdeményezések rámutatnak arra, hogy a városok közötti együttműködés és a bevált gyakorlatok cseréje miképpen segítheti az uniós szakpolitikai célok elérését; |
| --- | --- |

M.

mivel a Polgármesterek Szövetsége támogatta az integrált éghajlatváltozás integrált mérséklésére és az alkalmazkodásra irányuló stratégiákat, az energiahatékonyság javítását és a megújuló energiák szélesebb körű használatát; mivel ezek a kezdeményezések rámutatnak arra, hogy a városok közötti együttműködés és a bevált gyakorlatok cseréje miképpen segítheti az uniós szakpolitikai célok elérését;

| N. | mivel a Lipcsei Charta szerint a városok „értékes és pótolhatatlan gazdasági, társadalmi és kulturális tényezők” és felelősséget viselnek a területi kohézióért, a Bizottság európai nagyvárosok helyzetéről szóló 2016. évi jelentésének egyik kulcskövetkeztetése pedig az, hogy a városok központi szerepet játszanak az EU gazdasági, társadalmi és környezeti céljainak elérése tekintetében; mivel a városoknak ezért kulcsszerepet kell juttatni a kohéziós politikában; |
| --- | --- |

N.

mivel a Lipcsei Charta szerint a városok „értékes és pótolhatatlan gazdasági, társadalmi és kulturális tényezők” és felelősséget viselnek a területi kohézióért, a Bizottság európai nagyvárosok helyzetéről szóló 2016. évi jelentésének egyik kulcskövetkeztetése pedig az, hogy a városok központi szerepet játszanak az EU gazdasági, társadalmi és környezeti céljainak elérése tekintetében; mivel a városoknak ezért kulcsszerepet kell juttatni a kohéziós politikában;

| O. | mivel a Lipcsei Charta megállapítja, hogy a tagállamok illetékes miniszterei kötelesek a kiegyensúlyozott területi szerveződés többközpontú városi struktúrára alapján történő előmozdítására, továbbá leszögezi, hogy a városoknak kell a városi régiók fejlődésének fő központjaivá válniuk és rájuk hárul a területi kohézió felelőssége; |
| --- | --- |

O.

mivel a Lipcsei Charta megállapítja, hogy a tagállamok illetékes miniszterei kötelesek a kiegyensúlyozott területi szerveződés többközpontú városi struktúrára alapján történő előmozdítására, továbbá leszögezi, hogy a városoknak kell a városi régiók fejlődésének fő központjaivá válniuk és rájuk hárul a területi kohézió felelőssége;

| P. | mivel az Unió városfejlesztési menetrendje („Amszterdami Paktum”)) – maradéktalanul ragaszkodva az uniós szerződések alapján meghatározott szubszidiaritás elvéhez és hatáskörökhöz – a partnerségre építve létrehozza a tagállamok, régiók, városok, a Bizottság, a Parlament, az uniós tanácsadó testületek és más érdekeltek közötti együttműködés platformját, célul kitűzve, hogy informálisan hozzájáruljon mind a meglévő, mind a jövőbeli uniós jogszabályok megalkotásához, illetve felülvizsgálatához; |
| --- | --- |

P.

mivel az Unió városfejlesztési menetrendje („Amszterdami Paktum”)) – maradéktalanul ragaszkodva az uniós szerződések alapján meghatározott szubszidiaritás elvéhez és hatáskörökhöz – a partnerségre építve létrehozza a tagállamok, régiók, városok, a Bizottság, a Parlament, az uniós tanácsadó testületek és más érdekeltek közötti együttműködés platformját, célul kitűzve, hogy informálisan hozzájáruljon mind a meglévő, mind a jövőbeli uniós jogszabályok megalkotásához, illetve felülvizsgálatához;

| Q. | mivel a városfejlesztési menetrend egyik pillére különösen a jobb szabályozás, amelynek célja az uniós szakpolitikák, jogszabályok és jogi eszközök hatékonyabb és koherensebb végrehajtására történő összpontosítás, viszont nem célja új jogszabályok kezdeményezése; |
| --- | --- |

Q.

mivel a városfejlesztési menetrend egyik pillére különösen a jobb szabályozás, amelynek célja az uniós szakpolitikák, jogszabályok és jogi eszközök hatékonyabb és koherensebb végrehajtására történő összpontosítás, viszont nem célja új jogszabályok kezdeményezése;

| R. | mivel a Bizottság a jogalkotás minőségének javítására irányuló csomagban felszólítja a helyi hatóságokat, hogy eseti alapon vegyenek részt a jövőbeli jogalkotási javaslatok területi hatásának értékelésében; |
| --- | --- |

R.

mivel a Bizottság a jogalkotás minőségének javítására irányuló csomagban felszólítja a helyi hatóságokat, hogy eseti alapon vegyenek részt a jövőbeli jogalkotási javaslatok területi hatásának értékelésében;

| S. | mivel 2016. június 24-i következtetéseiben a Tanács üdvözölte az Amszterdami Paktumot és felhívta – mások mellett – a Bizottságot, a tagállamokat, a helyi és regionális hatóságokat, valamint az Európai Parlamentet további, ide vonatkozó fellépések megtételére, felkérve a Parlamentet, hogy vegye figyelembe a partnerségek eredményeit és ajánlásait a vonatkozó új vagy meglévő uniós jogszabályok megvitatásakor, követve a városfejlesztési ügyekért felelős főigazgatók útmutatásait, az illetékes bizottságok menetrendjeinek megfelelően; |
| --- | --- |

S.

mivel 2016. június 24-i következtetéseiben a Tanács üdvözölte az Amszterdami Paktumot és felhívta – mások mellett – a Bizottságot, a tagállamokat, a helyi és regionális hatóságokat, valamint az Európai Parlamentet további, ide vonatkozó fellépések megtételére, felkérve a Parlamentet, hogy vegye figyelembe a partnerségek eredményeit és ajánlásait a vonatkozó új vagy meglévő uniós jogszabályok megvitatásakor, követve a városfejlesztési ügyekért felelős főigazgatók útmutatásait, az illetékes bizottságok menetrendjeinek megfelelően;

| T. | mivel ugyanezen városfejlesztési menetrend a Bizottságra azt a feladatot rója, hogy – egyebek mellett – vegye figyelembe a partnerségek eredményeit és ajánlásait a vonatkozó uniós jogszabályok, eszközök és kezdeményezések kidolgozásakor vagy felülvizsgálatakor, továbbá működjön együtt a városi hatóságokkal és az ezeket képviselő szervezetekkel, kihasználva a konzultációra és visszajelzésre szolgáló számos meglévő lehetőséget az új szakpolitikai és jogszabályokra irányuló kezdeményezések összeállításakor, valamint a meglévő uniós stratégiák, szakpolitikák és jogszabályok értékelésekor; |
| --- | --- |

T.

mivel ugyanezen városfejlesztési menetrend a Bizottságra azt a feladatot rója, hogy – egyebek mellett – vegye figyelembe a partnerségek eredményeit és ajánlásait a vonatkozó uniós jogszabályok, eszközök és kezdeményezések kidolgozásakor vagy felülvizsgálatakor, továbbá működjön együtt a városi hatóságokkal és az ezeket képviselő szervezetekkel, kihasználva a konzultációra és visszajelzésre szolgáló számos meglévő lehetőséget az új szakpolitikai és jogszabályokra irányuló kezdeményezések összeállításakor, valamint a meglévő uniós stratégiák, szakpolitikák és jogszabályok értékelésekor;

| U. | mivel a biztonság és a bevándorlás támasztotta új világszintű kihívások, a népesedési helyzet, a fiatalkori munkanélküliség, a közszolgáltatások minőségével, a tiszta és megfizethető energiához való hozzáféréssel, a természeti katasztrófákkal és a környezetvédelemmel kapcsolatos kihívások erősebb elkötelezettséget követelnek meg a városoktól az uniós szakpolitikák kidolgozása és végrehajtása során; |
| --- | --- |

U.

mivel a biztonság és a bevándorlás támasztotta új világszintű kihívások, a népesedési helyzet, a fiatalkori munkanélküliség, a közszolgáltatások minőségével, a tiszta és megfizethető energiához való hozzáféréssel, a természeti katasztrófákkal és a környezetvédelemmel kapcsolatos kihívások erősebb elkötelezettséget követelnek meg a városoktól az uniós szakpolitikák kidolgozása és végrehajtása során;

| V. | mivel az európai városok értékes volta abból is adódik, hogy a közös európai kulturális örökség nagy részének ők adnak otthont; |
| --- | --- |

V.

mivel az európai városok értékes volta abból is adódik, hogy a közös európai kulturális örökség nagy részének ők adnak otthont;

| W. | mivel a városok képviselik azt a szintet, amelyet a polgárok a leginkább értenek és ezért a városokban nagy potenciál rejtőzik a tekintetben, hogy konstruktív párbeszédet alakíthatnak ki a polgárokkal, amit a jövőre nézve optimista módon szemléltet a Régiók Bizottsága által – a helyi és regionális partnerekkel együttműködésben – szervezett „civil párbeszédek” tapasztalata; |
| --- | --- |

W.

mivel a városok képviselik azt a szintet, amelyet a polgárok a leginkább értenek és ezért a városokban nagy potenciál rejtőzik a tekintetben, hogy konstruktív párbeszédet alakíthatnak ki a polgárokkal, amit a jövőre nézve optimista módon szemléltet a Régiók Bizottsága által – a helyi és regionális partnerekkel együttműködésben – szervezett „civil párbeszédek” tapasztalata;

| X. | mivel a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendből és az éghajlatváltozásra vonatkozó Párizsi Megállapodásból eredő politikai követelmények fényében a városok képessége növekszik arra, hogy innovatív szakpolitikai megoldásokat és eszközöket dolgozzanak ki – meghaladva a létező formákat – a szociális, ökológiai és gazdasági fenntarthatóság és a tisztességes kereskedelmi rendszerek, továbbá az Unión belüli és kívüli kapcsolódások érdekében, és átültetve a gyakorlatba őket; |
| --- | --- |

X.

mivel a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendből és az éghajlatváltozásra vonatkozó Párizsi Megállapodásból eredő politikai követelmények fényében a városok képessége növekszik arra, hogy innovatív szakpolitikai megoldásokat és eszközöket dolgozzanak ki – meghaladva a létező formákat – a szociális, ökológiai és gazdasági fenntarthatóság és a tisztességes kereskedelmi rendszerek, továbbá az Unión belüli és kívüli kapcsolódások érdekében, és átültetve a gyakorlatba őket;

| Y. | mivel a az EU városfejlesztési menetrendje kapcsán kiadott – a területi kohézióval és a városfejlesztési ügyekkel foglalkozó uniós miniszterek által 2015 júniusában elfogadott – nyilatkozat elismeri a Régiók Bizottsága, az Eurocities és az Európai Települések és Régiók Tanácsa (CEMR) fontos szerepét a városi területek érdekeinek kifejeződésében; |
| --- | --- |

Y.

mivel a az EU városfejlesztési menetrendje kapcsán kiadott – a területi kohézióval és a városfejlesztési ügyekkel foglalkozó uniós miniszterek által 2015 júniusában elfogadott – nyilatkozat elismeri a Régiók Bizottsága, az Eurocities és az Európai Települések és Régiók Tanácsa (CEMR) fontos szerepét a városi területek érdekeinek kifejeződésében;

| Z. | mivel a városok színterei lehetnek az európai polgárságban rejlő lehetőségek kiaknázásának és a tevékeny polgárság előmozdítása révén erősítésének, abból a felismerésből adódóan, hogy a városok nagyobb hatékonysággal hozhatják létre az EU és polgárai közötti közvetítő struktúrákat; |
| --- | --- |

Z.

mivel a városok színterei lehetnek az európai polgárságban rejlő lehetőségek kiaknázásának és a tevékeny polgárság előmozdítása révén erősítésének, abból a felismerésből adódóan, hogy a városok nagyobb hatékonysággal hozhatják létre az EU és polgárai közötti közvetítő struktúrákat;

| AA. | mivel a városok uniós politikákban való részvétele elősegíti az uniós folyamatokkal való helyi szintű azonosulást, a nagyobb részvételen alapuló európai demokrácia révén a jobb kormányzást, a jobb közigazgatási kapacitást és a jobb minőségű közszolgáltatásokat az egész Unióban, ekképpen hozzájárulva a jó igazgatáshoz való jog érvényesítéséhez, amelyet az Európai Unió Alapjogi Chartájának 41. cikke rögzít; |
| --- | --- |

AA.

mivel a városok uniós politikákban való részvétele elősegíti az uniós folyamatokkal való helyi szintű azonosulást, a nagyobb részvételen alapuló európai demokrácia révén a jobb kormányzást, a jobb közigazgatási kapacitást és a jobb minőségű közszolgáltatásokat az egész Unióban, ekképpen hozzájárulva a jó igazgatáshoz való jog érvényesítéséhez, amelyet az Európai Unió Alapjogi Chartájának 41. cikke rögzít;

| AB. | mivel fontos a helyi és regionális hatóságokat a lehető legkorábbi szakaszban bevonni a döntéshozatali folyamatba és integráns félként kezelni őket a területi hatások értékelésében; |
| --- | --- |

AB.

mivel fontos a helyi és regionális hatóságokat a lehető legkorábbi szakaszban bevonni a döntéshozatali folyamatba és integráns félként kezelni őket a területi hatások értékelésében;

| AC. | mivel a városok részvételének jelenlegi formái egyelőre nem kielégítőek az uniós szakpolitikák és jogszabályok kidolgozására és végrehajtására tett hatás perspektívájából; mivel ráadásul ez a hatás sokkal nagyobb lehetne, ha a városok közös történelmi, földrajzi, népességi, gazdasági, szociális és kulturális sajátosságaik alapján hálózatokba tömörülnének; |
| --- | --- |

AC.

mivel a városok részvételének jelenlegi formái egyelőre nem kielégítőek az uniós szakpolitikák és jogszabályok kidolgozására és végrehajtására tett hatás perspektívájából; mivel ráadásul ez a hatás sokkal nagyobb lehetne, ha a városok közös történelmi, földrajzi, népességi, gazdasági, szociális és kulturális sajátosságaik alapján hálózatokba tömörülnének;

| 1. | megállapítja, hogy a városok – kisvárosok, városok, illetve városiasodott és nagyvárosi területek, valamint kisebb és közepes nagyságú városok – bevonását az uniós döntéshozatalba megkönnyíti a Régiók Bizottságában mint konzultatív és tanácsadó testületben való részvételük; úgy véli, hogy a jelenlegi intézményrendszer nemzeti és uniós szinten is kedvez az együttműködési platformoknak mind a városok között, mind pedig a városok, az őket képviselő szervezetek és a döntéshozatali testületek között, az őszinte együttműködés, a szubszidiaritás és az arányosság elveinek megfelelően; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rámutat, hogy az urbanizáció fokát és a lakosság sűrűségét kivéve a népesség, terület, a funkciók és az önállóság szintje tekintetében nem létezik egységes meghatározás a város fogalmára, és ezért az egyes tagállamok e fogalom tekintetében eltérő megközelítéseket alkalmazhatnak, illetve alkalmaznak; |
| --- | --- |

2.

| 3. | megállapítja, hogy az EU fokozatosan erősíti számos szakpolitikájának városi dimenzióját, amint arról például az „intelligens városok és közösségek” koncepciója (európai innovációs partnerség) és az olyan kezdeményezések, mint a városi közösségi kezdeményezés I. (URBAN I.), az URBAN II., a fenntartható városfejlesztés (az ERFA 7. cikke (8)), a városfejlesztési hálózat, az Innovatív városfejlesztési tevékenységek, az Európa Kulturális Fővárosa, az Európa Zöld Fővárosa, valamint az európai innovációs főváros, a Polgármesterek Szövetsége és az uniós városfejlesztési menetrend tanúskodnak; |
| --- | --- |

3.

| 4. | emlékeztet rá, hogy a városok fontos szerepet játszanak bizonyos uniós szakpolitikák és eszközök végrehajtásában, így a kohéziós politika, valamint az európai strukturális és beruházási alapok terén; felszólítja ezért a városokat, hogy valamennyi igazgatási szinten integrált módon működjenek együtt a magánszektorral és a civil társadalommal, összhangban a partnerségi elvvel; |
| --- | --- |

4.

| 5. | hangsúlyozza a városok, valamint a helyi hatóságok kulcsfontosságú szerepét a legfontosabb uniós szakpolitikák előkészítésében, kidolgozásában, finanszírozásában és végrehajtásában, amilyen például az éghajlatváltozás kezelése, olyan városi, gazdasági, társadalmi és területi fejlesztési folyamat révén, amely lehetővé teszi a városok számára az új kihívások kezelését és a lehetőségek megragadását a következő uniós finanszírozási időszakban, azzal a céllal, hogy a rendelkezésre álló forrásokat ne csak intelligens és fenntartható városok, hanem a jövő kreatív városai érdekében is mozgósítsák; hangsúlyozza továbbá ehhez kapcsolódóan a világméretű stratégiák és kezdeményezések – így az ENSZ fenntartható fejlesztési céljai vagy a Polgármesterek Globális Szövetsége – fontosságát; |
| --- | --- |

5.

| 6. | hangsúlyozza, hogy mivel a városok bizonyították, hogy képesek a fenntartható városfejlesztést célzó integrált fellépések hatékony irányítására, nagyobb szerepet kell kapniuk a vonatkozó szakpolitikák végrehajtásában; |
| --- | --- |

6.

| 7. | hangsúlyozza, hogy a városok a társadalmi diplomácia eszközeként fontos szerepet tölthetnek be az Unió külső politikáiban, a különböző országokból érkező emberek összefogásában és a fontos politikai programokban különböző okok miatt nem szereplő kérdések megoldásában, ezért felszólít a megfelelő uniós támogatási mechanizmusok jobb finanszírozására; |
| --- | --- |

7.

| 8. | rámutat arra, hogy ugyanakkor a városok olykor nem rendelkeznek megfelelő eszközökkel és adminisztratív kapacitással ahhoz, hogy részt vehessenek az uniós források megszerzésére irányuló pályázatokban; üdvözli ezért az „egyablakos” megoldás létrehozását a városok számára, amelynek internetes oldala és dokumentumai az Unió valamennyi nyelvén hozzáférhetők lesznek; felszólít a különböző uniós szakpolitikák keretében a városok számára kijelölt eszközök és programok jobb összehangolására és integrációjára, amelyet olyan biztos kijelölése révén kell megvalósítani, aki politikai vezető szerepet tölt be az adott területen, hogy stratégiai irányt szabjon a szóban forgó szakpolitikáknak – összhangban azzal a tendenciával, hogy a városi térségek egyre nagyobb hangsúllyal szerepelnek az uniós szakpolitikákban –, ezzel összefüggésben szintén figyelembe véve az európai helyi hatóságok közötti különbségek sokféleségét és az e hatóságokban rejlő lehetőségeket; fontosnak tartja a városok vonatkozásában kiegyensúlyozottabb megközelítés előmozdítását az érintett eszközökhöz és programokhoz való hozzáférés tekintetében, különösen tanácsadói kapacitások fejlesztése révén; |
| --- | --- |

8.

| 9. | üdvözli az uniós városfejlesztési menetrendet mint a partnerségen alapuló többszintű kormányzás új modelljét, amely a városokat – egyebek mellett – a meglévő szabályozás felülvizsgálatára és a szakpolitikák jövőbeli alakításának átgondolására készteti; hangsúlyozza, hogy integrált és átfogó megközelítésre van szükség az uniós dokumentumokban rögzített többszintű kormányzás gyakorlati végrehajtása tekintetében, igazodva az uniós szakpolitikák alapvető céljaihoz; rámutat a helyi szintű és alulról építkező megközelítések – például a közösség által irányított fejlesztések – egymást kiegészítő jelentős szerepére; |
| --- | --- |

9.

| 10. | felhív a városfejlesztési menetrend összehangolására, megerősítésére és formalizálására; véleménye szerint ennek nem szabad önkéntes folyamatnak maradnia, a tagállamoknak és a Bizottságnak pedig fokozottabban felelősséget kell vállalniuk benne és kötelezniük kell magukat arra, hogy körültekintően megvizsgálják és adott esetben végrehajtsák a beérkezett ajánlásokat; |
| --- | --- |

10.

| 11. | felhívja a városfejlesztési menetrend keretében működő partnerségeket ajánlásaik és cselekvési terveik gyors elfogadására; felhívja továbbá a Bizottságot annak bemutatására, hogy az ilyen konkrét javaslatokat miképpen veszi figyelembe – különösen a jobb szabályozással, finanszírozással és tudásanyaggal kapcsolatban –, valamint hogyan építi be ezeket lehetőség esetén a jövőbeli jogalkotási javaslatokba; felhívja a Bizottságot, hogy ezekről az eredményekről következetesen tegyen jelentést a Parlamentnek; |
| --- | --- |

11.

| 12. | üdvözli a városok közötti együttműködési platformokat, amelyek lehetővé teszik szinergiák létrejöttét a határokon átívelő együttműködés számára, valamint az uniós szakpolitikák megfelelőbb helyszíni végrehajtását; véleménye szerint az uniós Polgármesterek Klíma- és Energiaügyi Szövetsége jó és követendő példa; |
| --- | --- |

12.

| 13. | üdvözli a városi adatok platformjának Bizottság általi létrehozását; felhívja azonban az Eurostatot és a Bizottságot, hogy a meglévő szakpolitikák hatékony kiigazítása és a jövőbeli szakpolitikák kialakítása érdekében gyűjtsenek és állítsanak össze részletesebb adatokat és különösen időszaki adatokat; |
| --- | --- |

13.

| 14. | szükségesnek tartja a jelenlegi uniós intézményi keretben a városok uniós döntéshozatalban való korai és koordinált részvételének az erősítését, különösen az őket közvetlenül érintő jogszabályok tekintetében, oly módon, hogy ne sérüljön sem a szakpolitika és a döntéshozatal átláthatósága és hatékonysága, sem a tagállamok eltérő alkotmányos realitásai; felszólít fokozottabb átláthatóságra és a polgárok uniós döntéshozatali folyamatba való bevonására; üdvözli e tekintetben az európai polgári kezdeményezést és felszólít ezen eszköz erőteljesebb népszerűsítésére a tagállamokban; |
| --- | --- |

14.

| 15. | meggyőződése, hogy jelentősen nagyobb szerepet kell juttatni a városoknak a jövőbeli uniós szakpolitikák kialakításában; felhívja ezért az EU-t, hogy értékelje újra – különösen hosszú távú megfontolások miatt – az európai várospolitika kialakítását; |
| --- | --- |

15.

| 16. | emlékeztet rá, hogy a Régiók Bizottsága koordinálja az Európa 2020 nyomonkövetési platformot (EUROPE 2020MP), amelynek fő feladata annak biztosítása, hogy a városok, régiók és más helyi hatóságok véleménye helyet kapjon a Bizottság gazdasági növekedést és innovációt célzó stratégiájának kialakításában; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ajánlja a városok és helyhatóságok politikai képviseletének erősítését a jelenlegi uniós intézményi keretben, továbbá, hogy a tagállamok fontolják meg a városok képviseletének erősítését a Régiók Bizottságán belül, nem kisebbítve ugyanakkor a régiók és a vidéki területek szerepét; |
| --- | --- |

17.

| 18. | felhívja a tagállamokat annak biztosítására, hogy a területi struktúráik sokszínűsége teljes mértékben tükröződjön a Régiók Bizottsága tagjainak személyére vonatkozó javaslataikban, továbbá adott esetben tegyenek javaslatot több, helyi szintet képviselő személy RB-taggá történő kinevezésére; |
| --- | --- |

18.

| 19. | hangsúlyozza a városokat képviselő szervezetek – például az Eurocities és az Európai Települések és Régiók Tanácsa (CEMR) – fontosságát; pártolja a helyi hatóságokat és a városi érdekeket képviselő európai szervezetek – így az Eurocities hálózat, a CEMR és mások – részvételének megerősítését a szakpolitikai tervezésben, és úgy véli, hogy ezeknek a szervezeteknek az uniós intézmények kulcsfontosságú partnereivé kell válniuk egy állandó strukturált párbeszédet lehetővé tevő mechanizmus kialakítása révén, beleértve – különösen a jogalkotást megelőz szakaszban – a Régiók Bizottságát is; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ajánlja, hogy valamennyi, helyi szintet érintő szakpolitikai intézkedés és jogszabály esetében kerüljön sor a területi hatások értékelésére; véleménye szerint a helyi és városi hatóságokat képviselő szervezetekkel folytatott párbeszéd lehetővé teszi számukra, hogy részt vállaljanak a területi hatások értékeléséből, tanácsokkal szolgáljanak a szakpolitikai tervezést előkészítő tanulmányokhoz, valamint szubnacionális szinten rendszeres, célzott, technikai szakértelmet biztosítsanak az uniós jogszabályok végrehajtásához; emlékeztet rá, hogy a Régiók Bizottsága végez területi hatásértékeléseket; |
| --- | --- |

20.

| 21. | fokozottabb együttműködésre ösztönöz a Tanács és a helyi hatóságok között; felszólít a városok és régiók, illetve az őket képviselő szervezetek konzultatív szerepének erősítésére a helyi szintet érintő ügyekben a Tanácson belül; |
| --- | --- |

21.

| 22. | véleménye szerint a városokat, városi központokat és önkormányzatokat tágabb látószögből kell értelmezni és nem csupán demokratikus irányítás alatt álló közigazgatási struktúráknak kell őket tekinteni, és a városi központokban meg kell látni azt a lehetőséget, hogy a társadalmi vita, az ismeretátadás és a politikai tér kialakításának helyszíneivé válhatnak az EU-ban, anélkül, hogy ez korlátozná a vidéki területek szerepét; megállapítja, hogy szükség van az alapvető jogok és szabadságok biztosítása, valamint az egyenlőség, a megkülönböztetés-mentesség és az igazságosság által jellemzett európai nyilvános tér pilléreinek újragondolására; |
| --- | --- |

22.

| 23. | hangsúlyozza a civil társadalom által az EU politikai életében játszott szerep fontosságát; véleménye szerint a városok képviselik azt a szintet, ahol az emberek a legkönnyebben bevonhatók, mert itt nyílik kivételes lehetőség az uniós lakosság széles rétegeinek megszólítására; megállapítja, hogy a városoknak így legitimizáló szerepük is lehet, és hozzájárulhatnak az uniós polgárt megillető jogokat középpontba állító figyelemfelhívó kampányokhoz; |
| --- | --- |

23.

| 24. | emlékeztet rá, hogy az uniós stratégiák kidolgozása során pozitív szerepet játszó központokként kell elismerni a városokat, ahol a helyi szinten keletkező problémákat helyi szinten lehet megoldani, és amelyek hozzájárulnak a többszintű kormányzás rendszerének erősítéséhez az Unióban, és hogy ennek a perspektívának gyakorlati következményei vannak az uniós döntéshozatali folyamat alulról felfelé, illetve felülről lefelé építkező intézményrendszere tekintetében; |
| --- | --- |

24.

| 25. | véleménye szerint a városok képviselete nem korlátozható az őket képviselő személyek irányítási és konzultatív struktúrákban való hivatalos részvételére, és a városok, települések és falvak – tehát nem csupán az országok fővárosai vagy a régiók központjai – olyan vitaközpontokká válhatnak, ahol megvitatják az Unió jövőjét és szakpolitikáit; |
| --- | --- |

25.

| 26. | véleménye szerint annak érdekében, hogy az Unió jövőjéről és szakpolitikáiról folyó viták központjaivá váljanak, az önkormányzatoknak ki kell nevezniük egy európai ügyekkel foglalkozó képviselőt, továbbá az ilyen megbízatással rendelkező helyi képviselők között hálózatot kell kiépíteni; |
| --- | --- |

26.

| 27. | felszólít megfelelő támogatás odaítélésére a városok és a helyi hatóságok számára, hogy képesek legyenek az uniós politika alakítása városi dimenziójának javítására; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ajánlja, hogy az uniós szakpolitikák kidolgozása és végrehajtása céljából használják ki – a szűk értelemben vett várospolitikán kívül eső területekről folytatott viták és konzultációk révén – az Unió városaiban rejlő potenciált; |
| --- | --- |

28.

| 29. | hangsúlyozza, hogy ez a cél csak akkor érhető el, ha a vitákra és konzultációkra a nemzeti vagy régiós fővárosokon kívül eső olyan városi körzetekben kerül sor, amelyek könnyen megközelíthetők a közelben élő polgárok számára, beleértve kisebb városokat és falvakat is, mivel a fő cél közelebb hozni az Európai Uniót polgáraihoz; |
| --- | --- |

29.

| 30. | elismeri annak fontosságát, hogy olyan részvételi modelleket kínáljanak fel, amelyek igazodnak a különböző körülményekhez, illetve a különböző méretű és jelentőségű városokhoz, az európai fővárosokat és a kis vagy közepes méretű városokat is beleértve; |
| --- | --- |

30.

| 31. | véleménye szerint a Parlament a Régiók Bizottságával együtt természetes támaszai egy ilyen folyamatnak, mert testületként képesek megfogalmazni a viták és konzultációk megindításához szükséges kérdéseket, valamint az összegyűjtött nézetek, vélemények és projektek alapján következtetéseket levonni; |
| --- | --- |

31.

| 32. | javasolja, hogy a polgárokkal való konzultáció folyamatát a Parlament és a Régiók Bizottsága szervezze, együttműködésben az európai viták lefolytatásához alkalmas fórumnak ítélt európai városok önkormányzataival, valamint hogy e fórumokra olyan jelentős városokban kerüljön sor – szoros együttműködésben a tagállamokkal –, amelyeknek hatása a lehető legszélesebb részvétel biztosítása érdekében az érintett régió lakosságának többségére kiterjed; |
| --- | --- |

32.

| 33. | javasolja továbbá, hogy az európai vitafórumokként elismert városok önkormányzatai vállaljanak felelősséget azért, hogy az egyetemek, helybéli iskolák és más oktatási intézmények, a média, a társadalmi szervezetek és egyesületek, valamint általában a kiterjedt szakmai és közéleti tudásanyaggal rendelkező polgárok számára biztosítják a vitákhoz és a konzultációkhoz való szabad és nyílt hozzáférést, valamint a bennük való részvétel lehetőségét; véleménye szerint az önkormányzatokra kell bízni azt is, hogy meghívják valamennyi városirányítási szint – beleértve a kisebbeket is –, továbbá a partner önkormányzatok képviselőit a tágabb városi környezetből, valamint észszerű lenne e kötelezettség területi kiterjedését az uniós szintű illetékes testületek és az európai fórumnak helyet adó város önkormányzata között kötendő megállapodásban meghatározni; |
| --- | --- |

33.

| 34. | javasolja egy 54 európai vitafórumot felölelő kísérleti program beindítását – gondoskodva a kiegyensúlyozott területi képviseletről és a különböző méretű városok képviseletéről – a tagállamok fővárosi ranggal nem rendelkező városaiban, ekképpen rendszerbe foglalva az uniós ügyekről szóló városi szintű vitát és konzultációt; |
| --- | --- |

34.

| 35. | hangsúlyozza, hogy szükség van a bevált gyakorlatok megosztására az európai városok között, mivel némelyek közülük már sikeresen hajtottak végre migrációval vagy éghajlatváltozással összefüggő programokat, illetve innovatív városirányítási tervekkel rendelkeznek; |
| --- | --- |

35.

| 36. | hangsúlyozza, hogy a városok helyzetének megerősítése – a Régiók Bizottságában is – az uniós szakpolitikák kialakításában nem aknázza alá, hanem éppen megszilárdítja a más irányítási szintekbe vetett bizalmat, hiszen az Unió, a tagállamok és a regionális és helyi struktúrák közötti kétoldalú bizalomra építve erősíti a többszintű kormányzást és a szubszidiaritást; |
| --- | --- |

36.

| 37. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Régiók Bizottságának, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

37.

---

(1)  HL C 212. E, 2010.8.5., 82. o.

(2)  HL C 326., 2012.10.26., 391. o.

(3)  HL C 316., 2017.9.22., 124. o.

(4)  HL L 74., 2014.3.14., 1. o.

(5)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0049.

(6)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0048.

(7)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0487.

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 1301/2013/EU rendelete (2013. december 17.) az Európai Regionális Fejlesztési Alapról és a „Beruházás a növekedésbe és munkahelyteremtésbe” célkitűzésről szóló egyedi rendelkezésekről (HL L 347., 2013.12.20., 289. o.).

---

| 8.4.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 118/10 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 118/10

---

P8_TA(2018)0274

Háromdimenziós nyomtatás: szellemi tulajdonjogok és polgári jogi felelősség

Az Európai Parlament 2018. július 3-i állásfoglalása a háromdimenziós nyomtatásról: kihívás a szellemi tulajdonjogok és a polgári jogi felelősség terén (2017/2007(INI))

(2020/C 118/02)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a szellemi tulajdonjogok érvényesítéséről szóló, 2004. április 29-i 2004/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre3 (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szellemi tulajdonjogok érvényesítéséről szóló, 2004. április 29-i 2004/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre3 (1),

| — | tekintettel a hibás termékekért való felelősségre vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló 1985. július 25-i 85/374/EGK tanácsi irányelvre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a hibás termékekért való felelősségre vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló 1985. július 25-i 85/374/EGK tanácsi irányelvre (2),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak „A holnap valósága. 3D nyomtatás – az európai gazdaság megerősítésének eszköze” című véleményére (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak „A holnap valósága. 3D nyomtatás – az európai gazdaság megerősítésének eszköze” című véleményére (3),

| — | tekintettel „A jelenkor társadalmi kihívásaira választ adó kiegyensúlyozott szellemitulajdonjog-érvényesítési rendszer” című, 2017. november 29-i európai bizottsági közleményre (COM(2017)0707), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A jelenkor társadalmi kihívásaira választ adó kiegyensúlyozott szellemitulajdonjog-érvényesítési rendszer” című, 2017. november 29-i európai bizottsági közleményre (COM(2017)0707),

| — | tekintettel „A szellemitulajdon-jogok érvényesítéséről szóló 2004/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv egyes vonatkozásaival kapcsolatos iránymutatás” című, 2017. november 29-i bizottsági közleményre (COM(2017)0708), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A szellemitulajdon-jogok érvényesítéséről szóló 2004/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv egyes vonatkozásaival kapcsolatos iránymutatás” című, 2017. november 29-i bizottsági közleményre (COM(2017)0708),

| — | tekintettel a Bizottságnak a globalizáció előnyünkre fordításáról szóló, 2017. május 10-i vitaanyagára (COM(2017)0240), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a globalizáció előnyünkre fordításáról szóló, 2017. május 10-i vitaanyagára (COM(2017)0240),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0223/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0223/2018),

| A. | mivel a háromdimenziós nyomtatás a magánszemélyeknek szánt 3D nyomtatók piaci bevezetésével, illetve digitális modelleket és 3D nyomtatási szolgáltatásokat egyaránt kínáló piaci szereplők megjelenésével a nagyközönség számára is elérhetővé vált; |
| --- | --- |

A.

mivel a háromdimenziós nyomtatás a magánszemélyeknek szánt 3D nyomtatók piaci bevezetésével, illetve digitális modelleket és 3D nyomtatási szolgáltatásokat egyaránt kínáló piaci szereplők megjelenésével a nagyközönség számára is elérhetővé vált;

| B. | mivel a 3D nyomtatás az egyik legfontosabb technológiának tekinthető, amelynek tekintetében Európa vezető szerepet játszhat; mivel a Bizottság elismerte a 3D nyomtatás előnyeit, amikor a Horizont 2020 révén 2014 és 2016 között 21 olyan projektet támogatott, amely erre a technológiára alapul; |
| --- | --- |

B.

mivel a 3D nyomtatás az egyik legfontosabb technológiának tekinthető, amelynek tekintetében Európa vezető szerepet játszhat; mivel a Bizottság elismerte a 3D nyomtatás előnyeit, amikor a Horizont 2020 révén 2014 és 2016 között 21 olyan projektet támogatott, amely erre a technológiára alapul;

| C. | mivel a 3D nyomtatás az 1960-as években született meg, kísérleti jelleggel, és mivel a kezdetben az Egyesült Államokban kifejlesztett technológia az az ipari ágazatban 1980-as években kezdett elterjedni; |
| --- | --- |

C.

mivel a 3D nyomtatás az 1960-as években született meg, kísérleti jelleggel, és mivel a kezdetben az Egyesült Államokban kifejlesztett technológia az az ipari ágazatban 1980-as években kezdett elterjedni;

| D. | mivel a 3D nyomtatók piaca gyorsan növekvő ágazat, és mivel ez várhatóan az elkövetkező években is folytatódik; |
| --- | --- |

D.

mivel a 3D nyomtatók piaca gyorsan növekvő ágazat, és mivel ez várhatóan az elkövetkező években is folytatódik;

| E. | mivel azonban a 3D nyomtatás közösségi tereinek – gyakori nevükön a fablab-ok – fejlődése, valamint az időnként online 3D fájlcserélő platformokkal is összekapcsolt távnyomtatási szolgáltatások fejlődése mindenki számára lehetővé teszi, hogy egy tárgyat 3D-ben nyomtattasson ki, ami előnyt jelent a feltalálók és a projektgazdák számára; |
| --- | --- |

E.

mivel azonban a 3D nyomtatás közösségi tereinek – gyakori nevükön a fablab-ok – fejlődése, valamint az időnként online 3D fájlcserélő platformokkal is összekapcsolt távnyomtatási szolgáltatások fejlődése mindenki számára lehetővé teszi, hogy egy tárgyat 3D-ben nyomtattasson ki, ami előnyt jelent a feltalálók és a projektgazdák számára;

| F. | mivel a gyártási láncok ellátásának átalakítására óriási lehetősége van a 3D nyomtatásnak, amely segítségével európai kibocsátás szintje növelhető; mivel e technológia alkalmazása új lehetőségeket kínál az innováció és az üzleti fejlődés számára; |
| --- | --- |

F.

mivel a gyártási láncok ellátásának átalakítására óriási lehetősége van a 3D nyomtatásnak, amely segítségével európai kibocsátás szintje növelhető; mivel e technológia alkalmazása új lehetőségeket kínál az innováció és az üzleti fejlődés számára;

| G. | mivel az EU az elsőbbséget élvező technológiai területek közé felvette a 3D nyomtatást; mivel az Európai Bizottság a globalizáció előnyünkre fordításáról szóló friss vitaanyagában is kitér a 3D nyomtatásra azon jelentős tényezők között, amelyek ipari átalakulásokhoz vezetnek majd; |
| --- | --- |

G.

mivel az EU az elsőbbséget élvező technológiai területek közé felvette a 3D nyomtatást; mivel az Európai Bizottság a globalizáció előnyünkre fordításáról szóló friss vitaanyagában is kitér a 3D nyomtatásra azon jelentős tényezők között, amelyek ipari átalakulásokhoz vezetnek majd;

| H. | mivel a Bizottság a 3D nyomtatást kiemelt intézkedési területként kezeli, amely jelentős gazdasági lehetőségeket kínál, különösen a kisebb innovatív vállalkozások számára; mivel számos ország elismerte már a 3D nyomtatás átformáló potenciálját, és bár még eltérően, de megkezdte a gazdasági és technológiai ökoszisztéma kialakításának előmozdítására irányuló különböző stratégiák megalkotását; |
| --- | --- |

H.

mivel a Bizottság a 3D nyomtatást kiemelt intézkedési területként kezeli, amely jelentős gazdasági lehetőségeket kínál, különösen a kisebb innovatív vállalkozások számára; mivel számos ország elismerte már a 3D nyomtatás átformáló potenciálját, és bár még eltérően, de megkezdte a gazdasági és technológiai ökoszisztéma kialakításának előmozdítására irányuló különböző stratégiák megalkotását;

| I. | mivel a 3D nyomtatással megvalósított gyártás túlnyomó részét jelenleg prototípusok előállítása jelenti; mivel bizonyos iparágak már évek óta használnak kész alkatrészeket, és ezek piaca viszonylag gyorsan nő; mivel a gyártás egyre nagyobb részét inkább a használatra vagy forgalmazásra kész tárgyak, mintsem az egyszerű prototípusok előállítása jelenti; |
| --- | --- |

I.

mivel a 3D nyomtatással megvalósított gyártás túlnyomó részét jelenleg prototípusok előállítása jelenti; mivel bizonyos iparágak már évek óta használnak kész alkatrészeket, és ezek piaca viszonylag gyorsan nő; mivel a gyártás egyre nagyobb részét inkább a használatra vagy forgalmazásra kész tárgyak, mintsem az egyszerű prototípusok előállítása jelenti;

| J. | mivel az innovatív vállalkozások számára a 3D nyomtatásnak számos potenciális előnye van; ugyanis a 3D nyomtatás lehetővé teszi az összköltség csökkentését, különösen az új termékek fejlesztése, tervezése és tesztelése vagy a már meglévők javítása során; |
| --- | --- |

J.

mivel az innovatív vállalkozások számára a 3D nyomtatásnak számos potenciális előnye van; ugyanis a 3D nyomtatás lehetővé teszi az összköltség csökkentését, különösen az új termékek fejlesztése, tervezése és tesztelése vagy a már meglévők javítása során;

| K. | mivel a társadalomban egyre elterjedtebbé válik a 3D nyomtatás alkalmazása, különösen az oktatás területén, a polgárok és az induló innovatív vállalkozások fórumain – például az alkotótereken (maker spaces) –, továbbá a magánszférában; |
| --- | --- |

K.

mivel a társadalomban egyre elterjedtebbé válik a 3D nyomtatás alkalmazása, különösen az oktatás területén, a polgárok és az induló innovatív vállalkozások fórumain – például az alkotótereken (maker spaces) –, továbbá a magánszférában;

| L. | mivel a 3D nyomtatás egyre egyszerűbbé és elérhetőbbé válik mindenki számára; mivel várhatóan az alkalmazható anyagokra, a sebességre, valamint a nyersanyagokra és az energiafogyasztásra vonatkozó korlátok rövid időn belül jelentősen csökkennek; |
| --- | --- |

L.

mivel a 3D nyomtatás egyre egyszerűbbé és elérhetőbbé válik mindenki számára; mivel várhatóan az alkalmazható anyagokra, a sebességre, valamint a nyersanyagokra és az energiafogyasztásra vonatkozó korlátok rövid időn belül jelentősen csökkennek;

| M. | mivel a legfejlettebb iparágak nagy része alkalmazza ezt a technológiát, mivel nagymértékben bővültek a 3D nyomtatás felhasználási lehetőségei, mivel az elvárások számos területen magasak, például, de nem kizárólag, a gyógyászati (a regeneratív orvoslástól a protézisek gyártásáig), a repülési, az űrrepülési, a gépjárműipari, a háztartásigép-gyártási, az építőipari, a régészeti kutatási, az építészeti, a gépészeti, a szabadidős vagy a formatervezési ágazatokban; |
| --- | --- |

M.

mivel a legfejlettebb iparágak nagy része alkalmazza ezt a technológiát, mivel nagymértékben bővültek a 3D nyomtatás felhasználási lehetőségei, mivel az elvárások számos területen magasak, például, de nem kizárólag, a gyógyászati (a regeneratív orvoslástól a protézisek gyártásáig), a repülési, az űrrepülési, a gépjárműipari, a háztartásigép-gyártási, az építőipari, a régészeti kutatási, az építészeti, a gépészeti, a szabadidős vagy a formatervezési ágazatokban;

| N. | mivel a szabályozás hiánya kulcsfontosságú iparágazatokban, például az űrkutatásban és az orvosi/fogorvosi szektorban korlátozta a 3D nyomtatás alkalmazását, és mivel a 3D nyomtatók használatának szabályozása segíteni fog a technológiák használatának növelésében és a lehetőséget teremt a kutatásra és fejlesztésre; |
| --- | --- |

N.

mivel a szabályozás hiánya kulcsfontosságú iparágazatokban, például az űrkutatásban és az orvosi/fogorvosi szektorban korlátozta a 3D nyomtatás alkalmazását, és mivel a 3D nyomtatók használatának szabályozása segíteni fog a technológiák használatának növelésében és a lehetőséget teremt a kutatásra és fejlesztésre;

| O. | mivel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság fent említett véleménye leszögezi, hogy a digitális forradalom ösztönző hatását kihasználva és „a megfelelő fejlett gyártási technológiák segítségével Európa visszaköltöztetheti a gyártást az alacsonyabb munkabért adó térségekből, hogy serkentse az innovációt, és fenntartható növekedést idézhessen elő hazai földön.” |
| --- | --- |

O.

mivel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság fent említett véleménye leszögezi, hogy a digitális forradalom ösztönző hatását kihasználva és „a megfelelő fejlett gyártási technológiák segítségével Európa visszaköltöztetheti a gyártást az alacsonyabb munkabért adó térségekből, hogy serkentse az innovációt, és fenntartható növekedést idézhessen elő hazai földön.”

| P. | mivel a 3D nyomtatás önmagában mérsékelné mind a szállítási kiadásokat, mind pedig a szén-dioxid-kibocsátásokat; |
| --- | --- |

P.

mivel a 3D nyomtatás önmagában mérsékelné mind a szállítási kiadásokat, mind pedig a szén-dioxid-kibocsátásokat;

| Q. | mivel a 3D nyomtatási technológia várhatóan pozitív hatással lesz az egyes esetekben fizikailag könnyebb és kevésbé veszélyes új, szakképesítést igénylő munkalehetőségek (karbantartó technikusi, mérnöki, tervezői stb. álláshelyek) nagyobb mértékben való létrehozására, és ezért az új technikusi munkakörök (pl. 3D nyomtató-operátor) létrehozása nyomán új felelősségi körök jönnek létre, a 3D nyomtatási iparágnak pedig megfelelő képzést nyújtó tanfolyamokat kell biztosítania annak érdekében, hogy a technikusok a hagyományos gyártásban dolgozó technikusokéhoz hasonló tudásszintet érjenek el; mivel a 3D nyomtatási technológia csökkenti a gyártási és tárolási költségeket is (kis mennyiségekben végzett, pontosan a szükségletekhez igazodó termelést stb. téve lehetővé); mivel a gyártási álláshelyek csökkenése ugyanakkor nagymértékben kihat majd azon országok gazdaságára, amelyek nagy számú, alacsony képzettséget igénylő munkakörre alapulnak; |
| --- | --- |

Q.

mivel a 3D nyomtatási technológia várhatóan pozitív hatással lesz az egyes esetekben fizikailag könnyebb és kevésbé veszélyes új, szakképesítést igénylő munkalehetőségek (karbantartó technikusi, mérnöki, tervezői stb. álláshelyek) nagyobb mértékben való létrehozására, és ezért az új technikusi munkakörök (pl. 3D nyomtató-operátor) létrehozása nyomán új felelősségi körök jönnek létre, a 3D nyomtatási iparágnak pedig megfelelő képzést nyújtó tanfolyamokat kell biztosítania annak érdekében, hogy a technikusok a hagyományos gyártásban dolgozó technikusokéhoz hasonló tudásszintet érjenek el; mivel a 3D nyomtatási technológia csökkenti a gyártási és tárolási költségeket is (kis mennyiségekben végzett, pontosan a szükségletekhez igazodó termelést stb. téve lehetővé); mivel a gyártási álláshelyek csökkenése ugyanakkor nagymértékben kihat majd azon országok gazdaságára, amelyek nagy számú, alacsony képzettséget igénylő munkakörre alapulnak;

| R. | mivel jelenleg nem lehet felmérni, hogy a 3D ipar fejlődése pontosan milyen gazdasági hatást vált majd ki az Európai Unió különböző tagállamaiban; |
| --- | --- |

R.

mivel jelenleg nem lehet felmérni, hogy a 3D ipar fejlődése pontosan milyen gazdasági hatást vált majd ki az Európai Unió különböző tagállamaiban;

| S. | mivel a 3D nyomtatás lehetőséget kínálhat a fogyasztónak arra, hogy megoldást találjon a tervezett elavulásra azáltal, hogy lehetővé teszi számára, hogy az egyre rövidebb élettartamú háztartási berendezések alkatrészeit saját maga állítsa elő; |
| --- | --- |

S.

mivel a 3D nyomtatás lehetőséget kínálhat a fogyasztónak arra, hogy megoldást találjon a tervezett elavulásra azáltal, hogy lehetővé teszi számára, hogy az egyre rövidebb élettartamú háztartási berendezések alkatrészeit saját maga állítsa elő;

| T. | mivel a 3D nyomtatási technológia egyes különleges, jogi és etikai természetű kérdéseket vethet fel mind a szellemi tulajdon – így a szerzői jogok, szabadalmak, a tervezés, a térbeli védjegyek, sőt a földrajzi jelzések –, mind a polgári jogi felelősség területén, és mivel ezek a kérdések ugyanúgy a Jogi Bizottság hatáskörébe tartoznak; |
| --- | --- |

T.

mivel a 3D nyomtatási technológia egyes különleges, jogi és etikai természetű kérdéseket vethet fel mind a szellemi tulajdon – így a szerzői jogok, szabadalmak, a tervezés, a térbeli védjegyek, sőt a földrajzi jelzések –, mind a polgári jogi felelősség területén, és mivel ezek a kérdések ugyanúgy a Jogi Bizottság hatáskörébe tartoznak;

| U. | mivel az új technológiák képesek tárgyakat vagy embereket beolvasni, és digitális fájlokat létrehozni, amelyek később 3D-ben nyomtathatók, és mivel ez sértheti a képmáshoz vagy a magánélet védelméhez való jogot; |
| --- | --- |

U.

mivel az új technológiák képesek tárgyakat vagy embereket beolvasni, és digitális fájlokat létrehozni, amelyek később 3D-ben nyomtathatók, és mivel ez sértheti a képmáshoz vagy a magánélet védelméhez való jogot;

| V. | mivel a 3D nyomtatási technológia biztonsági és különösen kiberbiztonsági kérdéseket is felvethet, többek között fegyverek, robbanóanyagok vagy kábítószerek és bármely más veszélyes tárgy gyártását illetően, és mivel az e típusú termeléssel szemben különösen ébernek kell lenni; |
| --- | --- |

V.

mivel a 3D nyomtatási technológia biztonsági és különösen kiberbiztonsági kérdéseket is felvethet, többek között fegyverek, robbanóanyagok vagy kábítószerek és bármely más veszélyes tárgy gyártását illetően, és mivel az e típusú termeléssel szemben különösen ébernek kell lenni;

| W. | mivel a szerzői jog szempontjából hasznos megkülönböztetéseket kell tenni: különbséget kell tenni ugyanis az otthon végzett magáncélú nyomtatás, illetve kereskedelmi használatra szánt nyomtatás között, valamint szakmai szereplők egymás közötti kapcsolatában, illetve szakmai szereplők és fogyasztók közötti viszony keretében végzett nyomtatás között is; |
| --- | --- |

W.

mivel a szerzői jog szempontjából hasznos megkülönböztetéseket kell tenni: különbséget kell tenni ugyanis az otthon végzett magáncélú nyomtatás, illetve kereskedelmi használatra szánt nyomtatás között, valamint szakmai szereplők egymás közötti kapcsolatában, illetve szakmai szereplők és fogyasztók közötti viszony keretében végzett nyomtatás között is;

| X. | mivel az irodalmi és műalkotások tulajdonával kapcsolatos kérdésekkel foglalkozó francia magas szintű tanács (CSPLA) a 3D nyomtatásról és a szerzői jogokról készített egyik jelentésében megállapította, hogy „a 3D nyomtatás demokratizálása a jelenlegi helyzetben nem okoz súlyos problémát a szerzői jog megsértése miatt”, mivel azonban egyúttal azt is elismeri, hogy „a hamisítás kockázata elsősorban a képzőművészeti alkotások esetében áll fenn”; |
| --- | --- |

X.

mivel az irodalmi és műalkotások tulajdonával kapcsolatos kérdésekkel foglalkozó francia magas szintű tanács (CSPLA) a 3D nyomtatásról és a szerzői jogokról készített egyik jelentésében megállapította, hogy „a 3D nyomtatás demokratizálása a jelenlegi helyzetben nem okoz súlyos problémát a szerzői jog megsértése miatt”, mivel azonban egyúttal azt is elismeri, hogy „a hamisítás kockázata elsősorban a képzőművészeti alkotások esetében áll fenn”;

| Y. | mivel most még csak néhány példa jelezhető előre, de a közeljövőben a technológia fejlődése miatt a helyzet valószínűleg bonyolódni fog; mivel felvetik a kérdést, hogy hogyan kezelhető 3D nyomtatási technológiák alkalmazásával történő hamisítás lehetősége; |
| --- | --- |

Y.

mivel most még csak néhány példa jelezhető előre, de a közeljövőben a technológia fejlődése miatt a helyzet valószínűleg bonyolódni fog; mivel felvetik a kérdést, hogy hogyan kezelhető 3D nyomtatási technológiák alkalmazásával történő hamisítás lehetősége;

| Z. | mivel a 3D nyomtatás során használt eljárások következtében kialakult az ágazatban „az alkotás dematerializálódásának” nevezett jelenség, ami abból áll, hogy a műalkotás digitális formában már a fizikai megjelenésének elnyerése előtt terjedhet, ami megkönnyíti másolatok készítését, és megnehezíti a hamisítás elleni küzdelmet; |
| --- | --- |

Z.

mivel a 3D nyomtatás során használt eljárások következtében kialakult az ágazatban „az alkotás dematerializálódásának” nevezett jelenség, ami abból áll, hogy a műalkotás digitális formában már a fizikai megjelenésének elnyerése előtt terjedhet, ami megkönnyíti másolatok készítését, és megnehezíti a hamisítás elleni küzdelmet;

| AA. | mivel tehát a jogi szakértők úgy vélik, hogy a 3D nyomtatás végeredményben nem változtat lényegesen a szellemitulajdon-jogokon, így a létrehozott fájl maga is műalkotásnak tekinthető, márpedig ha az, akkor az ennek megfelelő védelemben is részesülnie kell; mivel rövid és középtávon, és egyúttal a hamisítás elleni küzdelem szempontjából is a fő kihívást az jelenti majd, hogy a szakmai közvetítőket szorosabban be kell vonni a szerzői jogok védelmébe; |
| --- | --- |

AA.

mivel tehát a jogi szakértők úgy vélik, hogy a 3D nyomtatás végeredményben nem változtat lényegesen a szellemitulajdon-jogokon, így a létrehozott fájl maga is műalkotásnak tekinthető, márpedig ha az, akkor az ennek megfelelő védelemben is részesülnie kell; mivel rövid és középtávon, és egyúttal a hamisítás elleni küzdelem szempontjából is a fő kihívást az jelenti majd, hogy a szakmai közvetítőket szorosabban be kell vonni a szerzői jogok védelmébe;

| AB. | mivel abban az esetben, ha a 3D nyomtatás fejlődése lehetővé teszi az ipari termelést, meg kell vizsgálni, hogy szükség van-e kollektív jogorvoslati lehetőségek létrehozására a károsult fogyasztók kártalanítása érdekében; |
| --- | --- |

AB.

mivel abban az esetben, ha a 3D nyomtatás fejlődése lehetővé teszi az ipari termelést, meg kell vizsgálni, hogy szükség van-e kollektív jogorvoslati lehetőségek létrehozására a károsult fogyasztók kártalanítása érdekében;

| AC. | mivel a 3D nyomtatás fogyasztói jogokra és általánosságban a fogyasztóvédelmi jogra gyakorolt hatását a digitálistartalom-szolgáltatásra irányuló szerződések egyes vonatkozásairól szóló, jelenleg tárgyalás alatt álló irányelv fényében gondosan meg kell vizsgálni; |
| --- | --- |

AC.

mivel a 3D nyomtatás fogyasztói jogokra és általánosságban a fogyasztóvédelmi jogra gyakorolt hatását a digitálistartalom-szolgáltatásra irányuló szerződések egyes vonatkozásairól szóló, jelenleg tárgyalás alatt álló irányelv fényében gondosan meg kell vizsgálni;

| AD. | mivel a hibás termékekért való felelősségről szóló 85/374/EGK irányelv valamennyi szerződésre kiterjed; mivel meg kell jegyezni, hogy az Európai Bizottság többek közt a 3D-nyomtatás területén elért fejlődés miatt indított nyilvános konzultációt annak megvizsgálása céljából, hogy a szóban forgó irányelv megfelel-e rendeltetésének az új technológiák fejlődése tekintetében; |
| --- | --- |

AD.

mivel a hibás termékekért való felelősségről szóló 85/374/EGK irányelv valamennyi szerződésre kiterjed; mivel meg kell jegyezni, hogy az Európai Bizottság többek közt a 3D-nyomtatás területén elért fejlődés miatt indított nyilvános konzultációt annak megvizsgálása céljából, hogy a szóban forgó irányelv megfelel-e rendeltetésének az új technológiák fejlődése tekintetében;

| AE. | mivel az általános felelősségre vonatkozó szabályok az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv 12–14. cikkében meghatározott közvetítő szolgáltatók felelősségére is kiterjednek; mivel a 3D nyomtatási technológiával létrehozott tárgy által okozott károk esetében azonban külön felelősségi rendszert kell előirányozni, tekintettel arra, hogy a szereplők sokfélesége és a késztermék elkészítéséhez szükséges összetett folyamat gyakran megnehezíti a kárt elszenvedő személy számára a felelős személy azonosítását; mivel így a felelősség – attól függően, hogy mi okozta a tárgy hibáját – a tárgyra vonatkozó 3D fájl létrehozóját és eladóját, a 3D nyomtató gyártóját, a 3D nyomtatót működtető szoftver gyártóját, a felhasznált anyag szállítóját vagy a tárgyat létrehozó személyt terhelhetné; |
| --- | --- |

AE.

mivel az általános felelősségre vonatkozó szabályok az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv 12–14. cikkében meghatározott közvetítő szolgáltatók felelősségére is kiterjednek; mivel a 3D nyomtatási technológiával létrehozott tárgy által okozott károk esetében azonban külön felelősségi rendszert kell előirányozni, tekintettel arra, hogy a szereplők sokfélesége és a késztermék elkészítéséhez szükséges összetett folyamat gyakran megnehezíti a kárt elszenvedő személy számára a felelős személy azonosítását; mivel így a felelősség – attól függően, hogy mi okozta a tárgy hibáját – a tárgyra vonatkozó 3D fájl létrehozóját és eladóját, a 3D nyomtató gyártóját, a 3D nyomtatót működtető szoftver gyártóját, a felhasznált anyag szállítóját vagy a tárgyat létrehozó személyt terhelhetné;

| AF. | mivel az üzleti célzattal végzett 3D nyomtatás egyedi felhasználást testesít meg, és ezért a felelősségre vonatkozó szabályokat rendszerint a részes felek között kötött szerződés feltételei rögzítik; |
| --- | --- |

AF.

mivel az üzleti célzattal végzett 3D nyomtatás egyedi felhasználást testesít meg, és ezért a felelősségre vonatkozó szabályokat rendszerint a részes felek között kötött szerződés feltételei rögzítik;

| AG. | mivel az anyag-hozzáadásos gyártói technológiák valamennyi elemének meg kell felelnie bizonyos kritériumoknak, és tanúsítani kell a reprodukálható, minőségi alkatrészgyártás garantálását; mivel a tanúsítás bonyolulttá vált a gépek, az anyagok és folyamatok számos változatának, valamint az adatbázis hiányának köszönhetően; mivel ezért olyan szabályokat kell kidolgozni, amelyek lehetővé teszik valamennyi anyag, folyamat és termék gyorsabb és költséghatékonyabb tanúsítását; |
| --- | --- |

AG.

mivel az anyag-hozzáadásos gyártói technológiák valamennyi elemének meg kell felelnie bizonyos kritériumoknak, és tanúsítani kell a reprodukálható, minőségi alkatrészgyártás garantálását; mivel a tanúsítás bonyolulttá vált a gépek, az anyagok és folyamatok számos változatának, valamint az adatbázis hiányának köszönhetően; mivel ezért olyan szabályokat kell kidolgozni, amelyek lehetővé teszik valamennyi anyag, folyamat és termék gyorsabb és költséghatékonyabb tanúsítását;

| AH. | mivel a 3D nyomtatásnak szerepe van az energiafogyasztás és a természeti erőforrások fogyasztása éghajlatváltozás elleni küzdelem céljából történő csökkentésében; mivel a 3D nyomtatás minimalizálhatja a gyártás folyamatban keletkező hulladékot, és meghosszabbíthatja a fogyasztói termékek élettartamát azzal, hogy lehetővé teszi a pótalkatrészek fogyasztók által történő előállítását; |
| --- | --- |

AH.

mivel a 3D nyomtatásnak szerepe van az energiafogyasztás és a természeti erőforrások fogyasztása éghajlatváltozás elleni küzdelem céljából történő csökkentésében; mivel a 3D nyomtatás minimalizálhatja a gyártás folyamatban keletkező hulladékot, és meghosszabbíthatja a fogyasztói termékek élettartamát azzal, hogy lehetővé teszi a pótalkatrészek fogyasztók által történő előállítását;

| 1. | hangsúlyozza, hogy a 3D nyomtatás által a jövőben esetlegesen okozandó, a polgári jogi felelősséggel vagy a szellemi tulajdon megsértésével kapcsolatos problémák jövőbeli eredményes kezelése érdekében az Európai Uniónak adott esetben új uniós szintű jogi normákat kellene alkotnia és a meglévő normákat kellene hozzáigazítania a 3D nyomtatás sajátosságaihoz, figyelembe véve az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) döntéseit, valamint az Európai Unió és a tagállamok bíróságainak vonatkozó ítélkezési gyakorlatát, valamennyi stratégiai lehetőség értékelését célzó alapos hatásvizsgálat elvégzését követően; hangsúlyozza, hogy a jogszabályi válasznak mindenképpen el kell kerülnie a meglévő szabályok megkettőzését, és figyelembe kell vennie a már folyamatban lévő projekteket, nevezetesen a 2D nyomtatásra vonatkozóan jelenleg alkalmazandó szerzői jogi jogszabályokat; hozzáteszi, hogy jognak lépést kell tartania az innovációval és elő kell mozdítania azt, de oly módon, hogy ne fékezze és ne akadályozza; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tudomásul veszi, hogy továbbra is ébernek kell lenni bizonyos kérdések, többek között a fájlok kódolása és egyéb védelme tekintetében annak érdekében, hogy elkerülhető legyen mind a fájlok jogosulatlan letöltése és másolása, mind pedig a tárgyak jogosulatlan reprodukciója; |
| --- | --- |

2.

| 3. | véleménye szerint a körültekintést nyilvánvalóan biztosítani kell a 3D nyomtatás ágazatában, különösen a nyomtatott termék minősége szempontjából és szem előtt tartva azokat a veszélyeket, amelyek a felhasználókat vagy a fogyasztókat fenyegethetik, ezért kívánatosnak tartja olyan azonosítási és nyomon követhetőségi módszerek bevezetését, amelyek lehetővé teszik a hagyományos módon előállított termékek megkülönböztetését a 3D nyomtatással gyártott termékektől, továbbá a kereskedelmi és nem kereskedelmi célokra való további felhasználásuk megfigyelésének előmozdítását. úgy véli, hogy ilyen módszerek kidolgozása során hasznos lehet a jogosultak és a 3D gyártók közötti szoros együttműködés; úgy véli továbbá, hogy ez lehetővé tenné a létrehozott tárgyak nyomonkövethetőségét és a hamisítás mérséklését; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felhívja a figyelmet arra, hogy a szerzői jogi védelem alatt álló háromdimenziós tárgyak jogszerű reprodukciójának ellenőrzését szükség esetén jogi természetű megoldásokkal lehetne megkönnyíteni, ilyen lehet például, ha a digitalizálási és 3D nyomtatási szolgáltatásokat nyújtó szolgáltatók rendszeres jelleggel nevelő célzatú, a szellemi tulajdon tiszteletben tartására vonatkozó felhívásokat jelenítenének meg; kiemeli ezzel összefüggésben a 3D tárgyak nyomon követhetőségét lehetővé tevő elemek fontosságát; hangsúlyozza, hogy ha egy 3D másolat saját felhasználási célra készült, akkor a saját felhasználási célú másolatokra vonatkozó mentességet szabályozó nemzeti jogszabályok alkalmazandók, többek között a kompenzáció vagy a jövedelem tekintetében; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rámutat arra, hogy a szellemi tulajdonnak a 3D nyomtatás ágazatán belüli védelme érdekében erősíteni kell a közvélemény tudatosságát, a szerzői jog megsértése, valamint a formatervezési mintákra, a védjegyekre és a szabadalmakra vonatkozó jog megsértése tekintetében egyaránt; |
| --- | --- |

5.

| 6. | hangsúlyozza azonban, hogy a jelenleg még nem eléggé fejlett műszaki természetű megoldásokat is tovább kell kutatni, mint amilyen például a kódolt fájlokat tároló adatbázisok létrehozása vagy a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok kezelésére alkalmas rendszerrel felszerelt nyomtatók összekapcsolására vonatkozó elképzelés, vagy akár a gyártók és a platformok közötti együttműködés elősegítése annak érdekében, hogy megbízható fájlok álljanak a szakemberek és a fogyasztók rendelkezésére; hangsúlyozza továbbá, hogy ezek közül az intézkedések közül bármelyik is kerül elfogadásra, végrehajtásának a piaci szereplők által már elvégzett tevékenységekre nem szabad költségeket érintő hatással lennie; |
| --- | --- |

6.

| 7. | megállapítja, hogy jelenleg még e lehetőségek egyike sem igazán kielégítő; |
| --- | --- |

7.

| 8. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az Európai Bizottság nem végezte el a 2004/48/EK irányelv felülvizsgálatát, hanem ehelyett mindössze annyira szorítkozott, hogy kötelező jogi erővel nem bíró iránymutatásokat terjesztett elő, anélkül, hogy tisztázta volna a 3D nyomtatási technológiával kapcsolatos sajátos kérdéseket; üdvözli azonban az Európai Bizottság által 2017. november 29-én bejelentett, a szellemi tulajdon védelmének megerősítése érdekében foganatosítandó intézkedéseket; |
| --- | --- |

8.

| 9. | megállapítja, hogy a 3D nyomtatási technológia különböző elemeit érintő szellemi tulajdonjogok meghatározásra kerültek, így következésképpen a következő kérdés az, hogy hogyan lehet őket betartatni; |
| --- | --- |

9.

| 10. | felhívja a Bizottságot, hogy a közleményében (COM(2017)0707) felsorolt intézkedések végrehajtása során átfogó módon vegye figyelembe a 3D nyomtatási technológia valamennyi szempontját, anélkül azonban, hogy megkettőzné a már meglévő hatályos intézkedéseket; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy minden érdekelt felet – többek között a kkv-kat és a fogyasztókat is – bevonjanak ebbe a törekvésbe; |
| --- | --- |

10.

| 11. | felhívja a Bizottságot, hogy gondosan vizsgálja meg a 3D nyomtatási technológiával kapcsolatos polgári jogi felelősségre vonatkozó kérdéseket, különösen 85/374/EGK tanácsi irányelv működésének értékelése alkalmával; |
| --- | --- |

11.

| 12. | felhívja a Bizottságot, hogy mérlegelje a 85/374/EGK irányelv hatálya alá nem tartozó károkra vonatkozó polgári jogi felelősségi rendszer kidolgozásának lehetőségét; |
| --- | --- |

12.

| 13. | emlékeztet arra, hogy a 3D nyomtatási technológia számos gazdasági előnyt tartogat az EU számára, mert az európai fogyasztók igényeinek különösen megfelelő személyre szabási lehetőségeket kínál, lehetővé teheti a gyártási tevékenységek visszatelepítését és ezzel hozzájárulhat fizikailag könnyebb és kevésbé veszélyes új munkalehetőségek létrehozásához; |
| --- | --- |

13.

| 14. | felszólítja az Európai Bizottságot, hogy szíveskedjen meghatározni a lehetséges felelősségi köröket azzal, hogy azonosítja a valamely 3D tárgy elkészítésében részt vevő közreműködőket: az alkotót és a szoftverszolgáltatót, a 3D nyomtatógyártót, az alapanyaggyártót, a tárgy kinyomtatóját, mi több, a tárgy konkrét megvalósításában részt vevő bármilyen egyéb köztes szereplőt; |
| --- | --- |

14.

| 15. | felhívja a figyelmet a „készítsd el magad” irányú marketing új formáinak lehetséges következményeire, amely nem egy végtermékkel szolgál, hanem csak egy letöltendő szoftverrel és a terméknyomtatásra vonatkozó leírással; |
| --- | --- |

15.

| 16. | hangsúlyozza egy egységes jogi keret létrehozásának fontosságát, amely az uniós innováció előmozdítása érdekében zökkenőmentes áttérést és jogbiztonságot biztosít a fogyasztók és a vállalkozások számára; |
| --- | --- |

16.

| 17. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamoknak. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  HL L 157., 2004.4.30., 45. o.

(2)  HL L 210., 1985.8.7., 29. o.

(3)  HL C 332., 2015.10.8., 36. o.

---

| 8.4.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 118/15 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 118/15

---

P8_TA(2018)0279

Az őslakos népeket érő jogsértések a világban

Az Európai Parlament 2018. július 3-i állásfoglalása a világban az őslakos népeket érő jogsértésekről, beleértve a nagyarányú földszerzést (2017/2206(INI))

(2020/C 118/03)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára és az Egyesült Nemzetek Szervezetének (ENSZ) egyéb emberi jogi egyezményeire és eszközeire, különösen a Közgyűlés által 2007. december 13-án elfogadott, az őslakos népek jogairól szóló ENSZ-nyilatkozatra (UNDRIP), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára és az Egyesült Nemzetek Szervezetének (ENSZ) egyéb emberi jogi egyezményeire és eszközeire, különösen a Közgyűlés által 2007. december 13-án elfogadott, az őslakos népek jogairól szóló ENSZ-nyilatkozatra (UNDRIP),

| — | tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) bennszülöttekről és törzsi népekről szóló, 1989. június 27-én elfogadott 169. számú egyezményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) bennszülöttekről és törzsi népekről szóló, 1989. június 27-én elfogadott 169. számú egyezményére,

| — | tekintettel az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményre,

| — | tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, valamint a Gazdasági, Szociális, és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, valamint a Gazdasági, Szociális, és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 21., 22. és 47. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 21., 22. és 47. cikkére,

| — | tekintettel a Külügyek Tanácsa által 2012. június 25-én elfogadott, az emberi jogokról és a demokráciáról szóló uniós stratégiai keretre, valamint a Tanács által 2015. július 20-án elfogadott, az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó cselekvési tervre (2015–2019), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyek Tanácsa által 2012. június 25-én elfogadott, az emberi jogokról és a demokráciáról szóló uniós stratégiai keretre, valamint a Tanács által 2015. július 20-án elfogadott, az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó cselekvési tervre (2015–2019),

| — | tekintettel az ENSZ emberijog-védőkről szóló, 1998. évi nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ emberijog-védőkről szóló, 1998. évi nyilatkozatára,

| — | tekintettel az Európai Unió emberi jogokra vonatkozó iránymutatásaira, az Európai Unió emberi jogi jogvédőkről szóló iránymutatására, különösen az emberi jogok védelmezőiről szóló uniós iránymutatásokra valamint a demokrácia és az emberi jogok európai eszközére (EIDHR), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió emberi jogokra vonatkozó iránymutatásaira, az Európai Unió emberi jogi jogvédőkről szóló iránymutatására, különösen az emberi jogok védelmezőiről szóló uniós iránymutatásokra valamint a demokrácia és az emberi jogok európai eszközére (EIDHR),

| — | tekintettel az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság megsértésével kapcsolatos állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság megsértésével kapcsolatos állásfoglalásaira,

| — | tekintettel a brazíliai Mato Grosso do Sul államban élő Guarani-Kaiowá törzs helyzetéről szóló, 2016. november 24-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a brazíliai Mato Grosso do Sul államban élő Guarani-Kaiowá törzs helyzetéről szóló, 2016. november 24-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a „Honduras: az emberijog-védők helyzete” című, 2016. április 14-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Honduras: az emberijog-védők helyzete” című, 2016. április 14-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a Tanzániáról, nevezetesen a nagyarányú földszerzés kérdéséről szóló, 2015. március 12-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanzániáról, nevezetesen a nagyarányú földszerzés kérdéséről szóló, 2015. március 12-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel „Az emberi jogok és a demokrácia helyzetéről a világban és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikája” című, 2016. évi éves jelentésére (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az emberi jogok és a demokrácia helyzetéről a világban és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikája” című, 2016. évi éves jelentésére (4),

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlésének 2014. szeptember 22-i, a 2014. évi világkonferencia záródokumentumának elfogadásáról szóló 69/2. sz. határozatára (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlésének 2014. szeptember 22-i, a 2014. évi világkonferencia záródokumentumának elfogadásáról szóló 69/2. sz. határozatára (5),

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlésének az őslakos népek jogairól szóló, 2016. december 19-i 71/178. sz. határozatára, különösen annak 13. bekezdésére, melyben 2019-et az őshonos nyelvek nemzetközi évévé nyilvánította (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlésének az őslakos népek jogairól szóló, 2016. december 19-i 71/178. sz. határozatára, különösen annak 13. bekezdésére, melyben 2019-et az őshonos nyelvek nemzetközi évévé nyilvánította (6),

| — | tekintettel az ENSZ különleges előadójának az őslakos népek jogairól szóló, az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának készült, 2017. augusztus 8-i jelentésére (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ különleges előadójának az őslakos népek jogairól szóló, az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának készült, 2017. augusztus 8-i jelentésére (7),

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 2014. június 26-i 26/9. számú határozatára (8), amelyben egy jogilag kötelező erejű nemzetközi eszköz kidolgozása céljából nyitott kormányközi munkacsoport létrehozásáról döntöttek, amely emberi jogi vonatkozásban szabályozná a transznacionális társaságok és egyéb üzleti vállalkozások tevékenységét, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 2014. június 26-i 26/9. számú határozatára (8), amelyben egy jogilag kötelező erejű nemzetközi eszköz kidolgozása céljából nyitott kormányközi munkacsoport létrehozásáról döntöttek, amely emberi jogi vonatkozásban szabályozná a transznacionális társaságok és egyéb üzleti vállalkozások tevékenységét,

| — | tekintettel az ENSZ 2015. október 13-i Emberi Jogi Tanácsán létrehozott, a parasztok és vidéki területeken dolgozó emberek jogairól szóló nyilatkozat nyitott kormányközi munkacsoport általi kidolgozásának folyamatára (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ 2015. október 13-i Emberi Jogi Tanácsán létrehozott, a parasztok és vidéki területeken dolgozó emberek jogairól szóló nyilatkozat nyitott kormányközi munkacsoport általi kidolgozásának folyamatára (9),

| — | tekintettel a „2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend” című, az ENSZ Közgyűlése által 2015. szeptember 25-én elfogadott határozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a „2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend” című, az ENSZ Közgyűlése által 2015. szeptember 25-én elfogadott határozatra,

| — | tekintettel az 1992. május 22-én elfogadott, a biológiai sokféleségről szóló ENSZ-egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1992. május 22-én elfogadott, a biológiai sokféleségről szóló ENSZ-egyezményre,

| — | tekintettel a Természetvédelmi Világszövetség 2003.évi V. Világpark-kongresszusán (World Parks Congress) elfogadott durbani megállapodásra és cselekvési tervre (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Természetvédelmi Világszövetség 2003.évi V. Világpark-kongresszusán (World Parks Congress) elfogadott durbani megállapodásra és cselekvési tervre (10),

| — | tekintettel „Az Európai Unió iránymutatásai a reformfolyamatok és a termőföldre irányuló politikák tervezésének támogatására a fejlődő országokban” című, 2004. október 19-i bizottsági és európai parlamenti közleményre (COM(2004)0686), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az Európai Unió iránymutatásai a reformfolyamatok és a termőföldre irányuló politikák tervezésének támogatására a fejlődő országokban” című, 2004. október 19-i bizottsági és európai parlamenti közleményre (COM(2004)0686),

| — | tekintettel az ENSZ Világélelmezés-biztonsági Bizottsága által jóváhagyott, az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezetének a nemzeti élelmezésbiztonság keretében a földművelés, a halászat és az erdőgazdálkodás felelősségteljes irányítására vonatkozó, 2012. május 11-i önkéntes iránymutatásokra (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Világélelmezés-biztonsági Bizottsága által jóváhagyott, az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezetének a nemzeti élelmezésbiztonság keretében a földművelés, a halászat és az erdőgazdálkodás felelősségteljes irányítására vonatkozó, 2012. május 11-i önkéntes iránymutatásokra (11),

| — | tekintettel a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett, az erdészeti jogszabályok végrehajtására, az erdészeti irányításra és az erdészeti termékek kereskedelmére vonatkozó, 2013-ban jóváhagyott uniós cselekvési tervre (FLEGT) (COM(2003)0251), valamint az EU és partnerországai közötti, az erdészeti jogszabályok végrehajtásáról, az erdészeti irányításról és a fatermékek kereskedelméről szóló önkéntes partnerségi megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett, az erdészeti jogszabályok végrehajtására, az erdészeti irányításra és az erdészeti termékek kereskedelmére vonatkozó, 2013-ban jóváhagyott uniós cselekvési tervre (FLEGT) (COM(2003)0251), valamint az EU és partnerországai közötti, az erdészeti jogszabályok végrehajtásáról, az erdészeti irányításról és a fatermékek kereskedelméről szóló önkéntes partnerségi megállapodásra,

| — | tekintettel az üzleti és emberi jogokra vonatkozó irányadó ENSZ-alapelvekre és az ENSZ Globális Megállapodására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az üzleti és emberi jogokra vonatkozó irányadó ENSZ-alapelvekre és az ENSZ Globális Megállapodására,

| — | tekintettel a 2011. szeptember 28-án közzétett maastrichti elvekre, amelyek a nemzetközi jog alapján tisztázzák az államok területen kívüli kötelezettségeit (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2011. szeptember 28-án közzétett maastrichti elvekre, amelyek a nemzetközi jog alapján tisztázzák az államok területen kívüli kötelezettségeit (12),

| — | tekintettel az őslakos népekről szóló, 2017. május 15-én elfogadott tanácsi következtetésekre (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel az őslakos népekről szóló, 2017. május 15-én elfogadott tanácsi következtetésekre (13),

| — | tekintettel a Cotonou-i megállapodás emberi jogokkal kapcsolatos rendelkezéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Cotonou-i megállapodás emberi jogokkal kapcsolatos rendelkezéseire,

| — | tekintettel Federica Mogherini, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének a világ őslakos népei nemzetközi napjának alkalmából tett, 2017. augusztus 9-i nyilatkozatára (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel Federica Mogherini, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének a világ őslakos népei nemzetközi napjának alkalmából tett, 2017. augusztus 9-i nyilatkozatára (14),

| — | tekintettel azon döntésére, amely szerint Aura Lolita Chavez Ixcaquicot jelölte a gondolatszabadságért járó Szaharov-díjra 2017-ben, elsőként az őslakos népek emberi jogainak védelmezői közül, |
| --- | --- |

—

tekintettel azon döntésére, amely szerint Aura Lolita Chavez Ixcaquicot jelölte a gondolatszabadságért járó Szaharov-díjra 2017-ben, elsőként az őslakos népek emberi jogainak védelmezői közül,

| — | tekintettel az éghajlatváltozásról szóló, 2015. december 12-i Párizsi Megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az éghajlatváltozásról szóló, 2015. december 12-i Párizsi Megállapodásra,

| — | tekintettel az Európai Bizottság „A nemek közötti egyenlőség és a nők társadalmi szerepvállalásának növelése: az EU külkapcsolati politikájának hozzájárulása a lányok és a nők életének átalakulásához (2016–2020)” című, 2015. szeptember 21-i közleményére (SWD(2015)0182), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottság „A nemek közötti egyenlőség és a nők társadalmi szerepvállalásának növelése: az EU külkapcsolati politikájának hozzájárulása a lányok és a nők életének átalakulásához (2016–2020)” című, 2015. szeptember 21-i közleményére (SWD(2015)0182),

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlésének „A vízhez és a köztisztasághoz való emberi jog” című, 2010. augusztus 3-i 64/292. sz. határozatára (15), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlésének „A vízhez és a köztisztasághoz való emberi jog” című, 2010. augusztus 3-i 64/292. sz. határozatára (15),

| — | tekintettel a vállalatok harmadik országokban elkövetett súlyos emberi jogi visszaélésekkel kapcsolatos felelősségéről szóló, 2016. október 25-i állásfoglalására (16), |
| --- | --- |

—

tekintettel a vállalatok harmadik országokban elkövetett súlyos emberi jogi visszaélésekkel kapcsolatos felelősségéről szóló, 2016. október 25-i állásfoglalására (16),

| — | tekintettel a harmadik országokban a korrupció és az emberi jogok helyzetéről szóló, 2017. szeptember 13-i állásfoglalására (17), |
| --- | --- |

—

tekintettel a harmadik országokban a korrupció és az emberi jogok helyzetéről szóló, 2017. szeptember 13-i állásfoglalására (17),

| — | tekintettel a fenntarthatóságot célzó uniós fellépésről szóló, 2017. július 6-i állásfoglalására (18), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fenntarthatóságot célzó uniós fellépésről szóló, 2017. július 6-i állásfoglalására (18),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére és a Fejlesztési Bizottság és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményeire (A8-0194/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére és a Fejlesztési Bizottság és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményeire (A8-0194/2018),

| A. | mivel a világon több mint 70 országban élő őslakos népek összlakosságának száma meghaladja a 370 millió főt, ami a világ összlakosságának mintegy 5 %-át teszi ki, és mivel legalább 5 000 különböző őslakos nép létezik; mivel ezek a népek szétszórt földrajzi eloszlásuk ellenére hasonló fenyegetésekkel és kihívásokkal néznek szembe; |
| --- | --- |

A.

mivel a világon több mint 70 országban élő őslakos népek összlakosságának száma meghaladja a 370 millió főt, ami a világ összlakosságának mintegy 5 %-át teszi ki, és mivel legalább 5 000 különböző őslakos nép létezik; mivel ezek a népek szétszórt földrajzi eloszlásuk ellenére hasonló fenyegetésekkel és kihívásokkal néznek szembe;

| B. | mivel az őslakos népeknek különleges kapcsolatuk van a földdel és a környezettel, amelyben élnek, hiszen az elérhető természeti erőforrásokat arra használják, hogy egyedülálló tudásrendszereket, innovációkat és a földek használatával és kezelésével kapcsolatos gyakorlatokat alakítsanak ki, ami az identitásuk és spiritualitásuk alapvető részét képezi és rendkívül fontos a biodiverzitás megőrzéséhez és fenntartható használatához; mivel az őslakos népek hagyományos tudása fontos szerepet játszik az emberiség fejlődésében; mivel az őslakos népek tudásának üzleti felhasználása, illetve marginalizálása veszélyezteti az őslakos népeknek a tudás hagyományos hordozóiként és őrzőiként betöltött szerepét; |
| --- | --- |

B.

mivel az őslakos népeknek különleges kapcsolatuk van a földdel és a környezettel, amelyben élnek, hiszen az elérhető természeti erőforrásokat arra használják, hogy egyedülálló tudásrendszereket, innovációkat és a földek használatával és kezelésével kapcsolatos gyakorlatokat alakítsanak ki, ami az identitásuk és spiritualitásuk alapvető részét képezi és rendkívül fontos a biodiverzitás megőrzéséhez és fenntartható használatához; mivel az őslakos népek hagyományos tudása fontos szerepet játszik az emberiség fejlődésében; mivel az őslakos népek tudásának üzleti felhasználása, illetve marginalizálása veszélyezteti az őslakos népeknek a tudás hagyományos hordozóiként és őrzőiként betöltött szerepét;

| C. | mivel az őslakos népek közösségi jogai a területeik hagyományos elfoglalásából erednek, és az e területekhez való hozzátartozás érzése nem azonos a nyugati társadalmakban elterjedt tulajdon fogalmával; |
| --- | --- |

C.

mivel az őslakos népek közösségi jogai a területeik hagyományos elfoglalásából erednek, és az e területekhez való hozzátartozás érzése nem azonos a nyugati társadalmakban elterjedt tulajdon fogalmával;

| D. | mivel a hagyományosan az őslakos népek által lakott területek a világ földterületének mintegy 22 %-át teszik ki és a bolygó biológiai sokféleségének mintegy 80 %-át foglalják magukban; mivel az erdőirtás megakadályozásában az őshonos rezervátumok fontos szerepet játszanak; mivel az őslakos népek és helyi közösségek által lakott trópusi erdők hozzájárulnak a trópusi erdei biom szénkészletének tárolásához, ennélfogva ezek a területek értékesnek minősülnek az éghajlatváltozással kapcsolatos bármely stratégia szempontjából; mivel a természeti erőforrások állandóságától és elérhetőségétől közvetlenül függő életmódjuk és a földhöz fűződő szoros kapcsolatuk miatt az őslakos népek az éghajlatváltozás által előidézett negatív hatások által leginkább érintett csoportok közé tartoznak; |
| --- | --- |

D.

mivel a hagyományosan az őslakos népek által lakott területek a világ földterületének mintegy 22 %-át teszik ki és a bolygó biológiai sokféleségének mintegy 80 %-át foglalják magukban; mivel az erdőirtás megakadályozásában az őshonos rezervátumok fontos szerepet játszanak; mivel az őslakos népek és helyi közösségek által lakott trópusi erdők hozzájárulnak a trópusi erdei biom szénkészletének tárolásához, ennélfogva ezek a területek értékesnek minősülnek az éghajlatváltozással kapcsolatos bármely stratégia szempontjából; mivel a természeti erőforrások állandóságától és elérhetőségétől közvetlenül függő életmódjuk és a földhöz fűződő szoros kapcsolatuk miatt az őslakos népek az éghajlatváltozás által előidézett negatív hatások által leginkább érintett csoportok közé tartoznak;

| E. | mivel a föld alapvető, korlátozott és nem megújuló természeti erőforrás, amely szerves részét képezi az egyes országok természeti értékeinek; |
| --- | --- |

E.

mivel a föld alapvető, korlátozott és nem megújuló természeti erőforrás, amely szerves részét képezi az egyes országok természeti értékeinek;

| F. | mivel az emberi jogi szerződések elismerik az őslakos népek ősi földjeikhez és erőforrásaikhoz való jogát és úgy rendelkeznek, hogy az államoknak jóhiszeműen konzultálniuk kell az őslakos népekkel az olyan projektekhez kapcsolódó szabad, előzetes és tájékozott hozzájárulásuk megszerzése érdekében, amelyek befolyásolhatják életüket, veszélyeztethetik a hagyományosan általuk művelt természeti erőforrásaikat, vagy továbbra is a lakosságuk kényszerű lakóhelyelhagyását, és ennek következtében a tárgyi és immateriális, egyedi kulturális örökségük elvesztését eredményezhetik; mivel az ilyen konzultációkra a jogalkotási és közigazgatási intézkedések elfogadása vagy alkalmazása előtt kerül sor, az őslakos személyek önrendelkezési jogának tiszteletben tartása mellett, ami magában foglalja a földterületük, területük, vizeik, tengerparti vizeik és egyéb forrásaik birtoklására, használatára, fejlesztésére és ellenőrzésére vonatkozó jogot; mivel az őslakos népek szabadon rendelkezhetnek politikai státuszukról, szabadon mozdíthatják elő gazdasági, szociális és kulturális fejlődésüket, valamint szabadon felhasználhatják természeti kincseiket és erőforrásaikat, és semmilyen esetben sem foszthatók meg a megélhetési forrásaiktól; |
| --- | --- |

F.

mivel az emberi jogi szerződések elismerik az őslakos népek ősi földjeikhez és erőforrásaikhoz való jogát és úgy rendelkeznek, hogy az államoknak jóhiszeműen konzultálniuk kell az őslakos népekkel az olyan projektekhez kapcsolódó szabad, előzetes és tájékozott hozzájárulásuk megszerzése érdekében, amelyek befolyásolhatják életüket, veszélyeztethetik a hagyományosan általuk művelt természeti erőforrásaikat, vagy továbbra is a lakosságuk kényszerű lakóhelyelhagyását, és ennek következtében a tárgyi és immateriális, egyedi kulturális örökségük elvesztését eredményezhetik; mivel az ilyen konzultációkra a jogalkotási és közigazgatási intézkedések elfogadása vagy alkalmazása előtt kerül sor, az őslakos személyek önrendelkezési jogának tiszteletben tartása mellett, ami magában foglalja a földterületük, területük, vizeik, tengerparti vizeik és egyéb forrásaik birtoklására, használatára, fejlesztésére és ellenőrzésére vonatkozó jogot; mivel az őslakos népek szabadon rendelkezhetnek politikai státuszukról, szabadon mozdíthatják elő gazdasági, szociális és kulturális fejlődésüket, valamint szabadon felhasználhatják természeti kincseiket és erőforrásaikat, és semmilyen esetben sem foszthatók meg a megélhetési forrásaiktól;

| G. | mivel az UNDRIP elismeri az őslakos népek egyéni és kollektív jogait, különösen a földjeikhez, javaikhoz, természeti erőforrásaikhoz, területeikhez, kultúrájukhoz, identitásukhoz és nyelvükhöz, a foglalkoztatáshoz, az egészséghez, az oktatáshoz és az ahhoz való jogukat, hogy szabadon meghatározzák politikai státuszukat és gazdasági fejlődésüket; |
| --- | --- |

G.

mivel az UNDRIP elismeri az őslakos népek egyéni és kollektív jogait, különösen a földjeikhez, javaikhoz, természeti erőforrásaikhoz, területeikhez, kultúrájukhoz, identitásukhoz és nyelvükhöz, a foglalkoztatáshoz, az egészséghez, az oktatáshoz és az ahhoz való jogukat, hogy szabadon meghatározzák politikai státuszukat és gazdasági fejlődésüket;

| H. | mivel a világ számos régiójában az állami és nem állami szereplők továbbra is megsértik az őslakos népek kollektív és egyéni jogait, és ebből fakadóan továbbra is fizikai, lelki és szexuális erőszaknak vannak kitéve, illetve rasszizmussal, kirekesztéssel, hátrányos megkülönböztetéssel, kényszerkilakoltatással, kártékony hatású letelepítéssel, hagyományos területeik illegális eltulajdonításával vagy kényszerkisajátításával kell megküzdeniük, illetve megfosztják őket az erőforrásaikhoz, megélhetési forrásaikhoz és hagyományos ismereteikhez való hozzáféréstől; mivel az ENSZ szerint az őslakos népek jogai ma jobban sérülnek, mint 10 évvel ezelőtt; |
| --- | --- |

H.

mivel a világ számos régiójában az állami és nem állami szereplők továbbra is megsértik az őslakos népek kollektív és egyéni jogait, és ebből fakadóan továbbra is fizikai, lelki és szexuális erőszaknak vannak kitéve, illetve rasszizmussal, kirekesztéssel, hátrányos megkülönböztetéssel, kényszerkilakoltatással, kártékony hatású letelepítéssel, hagyományos területeik illegális eltulajdonításával vagy kényszerkisajátításával kell megküzdeniük, illetve megfosztják őket az erőforrásaikhoz, megélhetési forrásaikhoz és hagyományos ismereteikhez való hozzáféréstől; mivel az ENSZ szerint az őslakos népek jogai ma jobban sérülnek, mint 10 évvel ezelőtt;

| I. | mivel az őslakos nők akadályokkal – például a szexuális és reproduktív egészségügyi tanácsadás hiányával, a létesítményekhez és a felszerelésekhez való hozzáférés hiányával, az abortuszt még nemi erőszak esetén is tiltó jogszabályokkal – szembesülnek a szexuális és reproduktív egészség és jogok terén, ami a gyermekágyi halandóság, a tinédzserkori terhesség és a szexuális úton terjedő betegségek magas arányához vezet; |
| --- | --- |

I.

mivel az őslakos nők akadályokkal – például a szexuális és reproduktív egészségügyi tanácsadás hiányával, a létesítményekhez és a felszerelésekhez való hozzáférés hiányával, az abortuszt még nemi erőszak esetén is tiltó jogszabályokkal – szembesülnek a szexuális és reproduktív egészség és jogok terén, ami a gyermekágyi halandóság, a tinédzserkori terhesség és a szexuális úton terjedő betegségek magas arányához vezet;

| J. | mivel az őslakos nők azt tapasztalják, hogy jogaik megsértése széles körben büntetlenül marad, különösen a nők jogorvoslathoz való jogának megtagadása, valamint a nyomon követési mechanizmusok és a nemek szerinti bontású adatok hiánya miatt; |
| --- | --- |

J.

mivel az őslakos nők azt tapasztalják, hogy jogaik megsértése széles körben büntetlenül marad, különösen a nők jogorvoslathoz való jogának megtagadása, valamint a nyomon követési mechanizmusok és a nemek szerinti bontású adatok hiánya miatt;

| K. | mivel végeredményben az államok felelősek azért, hogy garantálják az őslakos népek, köztük az őslakos környezetvédők és emberi jogi jogvédők biztonságát és jogait; |
| --- | --- |

K.

mivel végeredményben az államok felelősek azért, hogy garantálják az őslakos népek, köztük az őslakos környezetvédők és emberi jogi jogvédők biztonságát és jogait;

| L. | mivel világszerte aggasztó ütemben halnak ki az őslakos nyelvek, noha a nyelvek az emberi jogok és alapvető szabadságjogok meghatározó alkotóelemei, és fontosak a fenntartható fejlődés megvalósítása szempontjából is; mivel az őslakosok tudásának nemzedékek közötti átadása elengedhetetlen a globális környezetvédelmi kihívások leküzdéséhez; mivel egy 2016-os ENSZ-jelentés (19) szerint a világban jelenleg beszélt közel 6 700 nyelv – amelyek nagy többsége őshonos nyelv – 95 %-át fenyegeti annak veszélye, hogy az évszázad végére kihal; mivel az államok kötelesek megvédeni és előmozdítani az őslakos népek nyelveit ahhoz, hogy ezek a népek teljes mértékben élhessenek kulturális jogaikkal; mivel az államoknak be kell ruházniuk a társadalomban mélyen gyökerező sztereotípiák megváltoztatását célzó intézkedésekbe; |
| --- | --- |

L.

mivel világszerte aggasztó ütemben halnak ki az őslakos nyelvek, noha a nyelvek az emberi jogok és alapvető szabadságjogok meghatározó alkotóelemei, és fontosak a fenntartható fejlődés megvalósítása szempontjából is; mivel az őslakosok tudásának nemzedékek közötti átadása elengedhetetlen a globális környezetvédelmi kihívások leküzdéséhez; mivel egy 2016-os ENSZ-jelentés (19) szerint a világban jelenleg beszélt közel 6 700 nyelv – amelyek nagy többsége őshonos nyelv – 95 %-át fenyegeti annak veszélye, hogy az évszázad végére kihal; mivel az államok kötelesek megvédeni és előmozdítani az őslakos népek nyelveit ahhoz, hogy ezek a népek teljes mértékben élhessenek kulturális jogaikkal; mivel az államoknak be kell ruházniuk a társadalomban mélyen gyökerező sztereotípiák megváltoztatását célzó intézkedésekbe;

| M. | mivel egyes országokban az őslakos népek nagy számban vándoroltak nagyvárosokba, ahol gyökértelennek és a kulturális értékeiktől megfosztva érzik magukat; mivel a hagyományos tudásuk és gyakorlataik nem igazodnak a városi környezethez és korunk munkaerő-piaci dinamikájához, ezért a szegénység, valamint a kirekesztés és hátrányos megkülönböztetés különböző formái veszélyeztetik őket; |
| --- | --- |

M.

mivel egyes országokban az őslakos népek nagy számban vándoroltak nagyvárosokba, ahol gyökértelennek és a kulturális értékeiktől megfosztva érzik magukat; mivel a hagyományos tudásuk és gyakorlataik nem igazodnak a városi környezethez és korunk munkaerő-piaci dinamikájához, ezért a szegénység, valamint a kirekesztés és hátrányos megkülönböztetés különböző formái veszélyeztetik őket;

| N. | mivel az őslakos népek ijesztő mértékű szegénységgel, betegségekkel és nagy arányú írástudatlansággal küzdenek, nincs megfelelő hozzáférésük a biztonságos tiszta vízhez és a megfelelő higiénés körülményekhez, az egészségügyhöz, az oktatáshoz, a foglalkoztatáshoz, a polgári jogokhoz, ideértve a politikai részvételt és képviseletet is, valamint a fiatalok körében magas a visszaélés és az öngyilkosság aránya; |
| --- | --- |

N.

mivel az őslakos népek ijesztő mértékű szegénységgel, betegségekkel és nagy arányú írástudatlansággal küzdenek, nincs megfelelő hozzáférésük a biztonságos tiszta vízhez és a megfelelő higiénés körülményekhez, az egészségügyhöz, az oktatáshoz, a foglalkoztatáshoz, a polgári jogokhoz, ideértve a politikai részvételt és képviseletet is, valamint a fiatalok körében magas a visszaélés és az öngyilkosság aránya;

| O. | mivel az őslakos közösségekben élő nők különösen marginalizálódnak az egészségügyi ellátáshoz, a szociális szolgáltatásokhoz és a gazdasági lehetőségekhez való hozzáférés hiánya miatt, nemük, etnikai és társadalmi-gazdasági hátterük miatt hátrányos megkülönböztetés éri őket, ami magasabb halálozási arányhoz vezet, illetve ki vannak téve a kifejezetten nemi alapú erőszaknak és nők ellen elkövetett gyilkosságoknak; mivel az ENSZ szerint háromból legalább egy őslakos nőt élete során megerőszakoltak, és az anyai halálozási arány, a tinédzserkori terhesség és a szexuális úton terjedő betegségek – köztük a HIV/AIDS – körükben magasabbak az átlagnál; mivel a nők gyakran sajátos nemi alapú fenyegetésekkel és akadályokkal szembesülnek, amelyek interszekcionális szempontból értelmezendők; |
| --- | --- |

O.

mivel az őslakos közösségekben élő nők különösen marginalizálódnak az egészségügyi ellátáshoz, a szociális szolgáltatásokhoz és a gazdasági lehetőségekhez való hozzáférés hiánya miatt, nemük, etnikai és társadalmi-gazdasági hátterük miatt hátrányos megkülönböztetés éri őket, ami magasabb halálozási arányhoz vezet, illetve ki vannak téve a kifejezetten nemi alapú erőszaknak és nők ellen elkövetett gyilkosságoknak; mivel az ENSZ szerint háromból legalább egy őslakos nőt élete során megerőszakoltak, és az anyai halálozási arány, a tinédzserkori terhesség és a szexuális úton terjedő betegségek – köztük a HIV/AIDS – körükben magasabbak az átlagnál; mivel a nők gyakran sajátos nemi alapú fenyegetésekkel és akadályokkal szembesülnek, amelyek interszekcionális szempontból értelmezendők;

| P. | mivel az illegális kábítószer-kereskedelem aránytalan mértékben hat az őslakos közösségekre, mivel a kábítószer iránti igény folyamatosan nő, és az illegális kábítószer-termelők egyre inkább kiszorítják az őslakos közösségeket a hagyományos földjeikről; mivel az őslakos népeket gyakran fizikailag vagy gazdaságilag arra kényszerítik, hogy részt vegyenek a kábítószer-kereskedelemben, különösen a szállítási műveletekben; mivel a fegyveres konfliktusok növelik az őslakos területek militarizálódását, az emberi jogok megsértéséhez és az őslakos közösségekkel szembeni fokozott erőszak alkalmazásához vezetnek; |
| --- | --- |

P.

mivel az illegális kábítószer-kereskedelem aránytalan mértékben hat az őslakos közösségekre, mivel a kábítószer iránti igény folyamatosan nő, és az illegális kábítószer-termelők egyre inkább kiszorítják az őslakos közösségeket a hagyományos földjeikről; mivel az őslakos népeket gyakran fizikailag vagy gazdaságilag arra kényszerítik, hogy részt vegyenek a kábítószer-kereskedelemben, különösen a szállítási műveletekben; mivel a fegyveres konfliktusok növelik az őslakos területek militarizálódását, az emberi jogok megsértéséhez és az őslakos közösségekkel szembeni fokozott erőszak alkalmazásához vezetnek;

| Q. | mivel a természeti erőforrások iránti növekvő kereslet és egyre nagyobb verseny „globális földszerzést” indított be, amely számos országban az eredetileg őslakosok és helyi közösségek által lakott és használt területeket fenntarthatatlan nyomás alá helyezte; mivel az agráripar, az energia-, a faalapú, a bányászati iparágak és egyéb kitermelő iparágak, továbbá az illegális fakitermelés és a nagy infrastrukturális és fejlesztési projektek kizsákmányolják ezeket az erőforrásokat, és ez – a kormányok és helyi lakosság mellett – a legfőbb oka a földtulajdonnal kapcsolatos folyamatos konfliktusoknak, illetve a víz- és a talajszennyezésnek; |
| --- | --- |

Q.

mivel a természeti erőforrások iránti növekvő kereslet és egyre nagyobb verseny „globális földszerzést” indított be, amely számos országban az eredetileg őslakosok és helyi közösségek által lakott és használt területeket fenntarthatatlan nyomás alá helyezte; mivel az agráripar, az energia-, a faalapú, a bányászati iparágak és egyéb kitermelő iparágak, továbbá az illegális fakitermelés és a nagy infrastrukturális és fejlesztési projektek kizsákmányolják ezeket az erőforrásokat, és ez – a kormányok és helyi lakosság mellett – a legfőbb oka a földtulajdonnal kapcsolatos folyamatos konfliktusoknak, illetve a víz- és a talajszennyezésnek;

| R. | mivel a fejlődés nem mérhető növekedési mutatók alapján, hanem elsősorban a szegénység és az egyenlőtlenség csökkenését kell figyelembe venni; |
| --- | --- |

R.

mivel a fejlődés nem mérhető növekedési mutatók alapján, hanem elsősorban a szegénység és az egyenlőtlenség csökkenését kell figyelembe venni;

| S. | mivel a nem megfelelően szabályozott turizmus negatív kulturális és ökológiai hatással lehet e közösségekre, és egyes esetekben a földszerzés kiváltó tényezője; |
| --- | --- |

S.

mivel a nem megfelelően szabályozott turizmus negatív kulturális és ökológiai hatással lehet e közösségekre, és egyes esetekben a földszerzés kiváltó tényezője;

| T. | mivel a magánvállalatok nagyarányú földszerzését rendszerint magántulajdonban lévő biztonsági vagy katonai erők jelenléte kíséri, és mivel ennek következménye többek közt a közvetlen és közvetett erőszak megnövekedése az őslakos népek területein, ami közvetlenül érinti a közösségeket, és különösen a közösségi vezetőket és a nőket; |
| --- | --- |

T.

mivel a magánvállalatok nagyarányú földszerzését rendszerint magántulajdonban lévő biztonsági vagy katonai erők jelenléte kíséri, és mivel ennek következménye többek közt a közvetlen és közvetett erőszak megnövekedése az őslakos népek területein, ami közvetlenül érinti a közösségeket, és különösen a közösségi vezetőket és a nőket;

| U. | mivel napjainkban tendencia mutatkozik bizonyos, időnként az őslakos és helyi közösségek földterületeivel egybeeső rezervátumok és védett területek militarizálódására, ami súlyos emberi jogi jogsértésekhez vezet; |
| --- | --- |

U.

mivel napjainkban tendencia mutatkozik bizonyos, időnként az őslakos és helyi közösségek földterületeivel egybeeső rezervátumok és védett területek militarizálódására, ami súlyos emberi jogi jogsértésekhez vezet;

| V. | mivel az egyes országokban előforduló polgárháborúk a földtulajdonnal kapcsolatosak, és az őslakos és helyi közösségek kényszerített kitelepítéséhez vezetnek, ezáltal lehetőséget teremtve a földszerzésre és földszerzésre; |
| --- | --- |

V.

mivel az egyes országokban előforduló polgárháborúk a földtulajdonnal kapcsolatosak, és az őslakos és helyi közösségek kényszerített kitelepítéséhez vezetnek, ezáltal lehetőséget teremtve a földszerzésre és földszerzésre;

| W. | mivel a nagyarányú földszerzés összetett kérdés, amely átfogó nemzetközi megoldást igényel; mivel az őslakos nők és lányok védelmére különösen nagy hangsúlyt kell fektetni; |
| --- | --- |

W.

mivel a nagyarányú földszerzés összetett kérdés, amely átfogó nemzetközi megoldást igényel; mivel az őslakos nők és lányok védelmére különösen nagy hangsúlyt kell fektetni;

| X. | mivel a nagyarányú földszerzés nem feltétlenül a külföldi beruházások eredménye, hanem a kormányok és a helyi közösségek által végrehajtott cselekmény is lehet; |
| --- | --- |

X.

mivel a nagyarányú földszerzés nem feltétlenül a külföldi beruházások eredménye, hanem a kormányok és a helyi közösségek által végrehajtott cselekmény is lehet;

| Y. | mivel egyre nagyobb számban jelennek meg a kompenzációnak azok a magánjellegű formái, amelyek révén a magánvállalkozások az erőszak áldozatává vált nőknek pénzügyi kártérítést ajánlanak fel cserébe azért, hogy a nők írásos kötelezettséget vállalnak arra, hogy nem indítanak peres eljárást a vállalkozás ellen; mivel elsősorban az államok feladata, hogy garantálják az őslakos népek jogainak tiszteletben tartására vonatkozó nemzetközi kötelezettségvállalások teljesítését, és ezért elsősorban az államok felelőssége a jogsértések megakadályozása és az igazságtétel és kártérítés áldozatok számára való biztosításának ösztönzése; |
| --- | --- |

Y.

mivel egyre nagyobb számban jelennek meg a kompenzációnak azok a magánjellegű formái, amelyek révén a magánvállalkozások az erőszak áldozatává vált nőknek pénzügyi kártérítést ajánlanak fel cserébe azért, hogy a nők írásos kötelezettséget vállalnak arra, hogy nem indítanak peres eljárást a vállalkozás ellen; mivel elsősorban az államok feladata, hogy garantálják az őslakos népek jogainak tiszteletben tartására vonatkozó nemzetközi kötelezettségvállalások teljesítését, és ezért elsősorban az államok felelőssége a jogsértések megakadályozása és az igazságtétel és kártérítés áldozatok számára való biztosításának ösztönzése;

| Z. | mivel a világ egyes őslakos népei úgy döntöttek, hogy megtagadják a külvilággal való kapcsolatfelvételt, önkéntes elszigeteltségben élnek, nem képesek saját jogaik megvédésére, és ezért különösen kiszolgáltatottak jogaik megsértése esetén; mivel ezek a közösségek a bolygó legkiszolgáltatottabb közösségei, és az olajkitermelés, az erdőirtás, a kábítószer-kereskedelem és ezek infrastruktúrái különösen veszélyeztetik a fennmaradásukat; |
| --- | --- |

Z.

mivel a világ egyes őslakos népei úgy döntöttek, hogy megtagadják a külvilággal való kapcsolatfelvételt, önkéntes elszigeteltségben élnek, nem képesek saját jogaik megvédésére, és ezért különösen kiszolgáltatottak jogaik megsértése esetén; mivel ezek a közösségek a bolygó legkiszolgáltatottabb közösségei, és az olajkitermelés, az erdőirtás, a kábítószer-kereskedelem és ezek infrastruktúrái különösen veszélyeztetik a fennmaradásukat;

| AA. | mivel számos őslakos nép továbbra is gyilkosságok, törvénytelen kivégzések, csonkítások, kínzás, nemi erőszak, önkényes fogva tartás, fizikai erőszak, zaklatás és megfélemlítés áldozatává válik ősi területei és természeti erőforrásai, többek között víz- és élelmiszerkészleteihez, valamint szent helyeihez és temetkezési helyszíneihez való hozzáférésének védelmezése miatt; |
| --- | --- |

AA.

mivel számos őslakos nép továbbra is gyilkosságok, törvénytelen kivégzések, csonkítások, kínzás, nemi erőszak, önkényes fogva tartás, fizikai erőszak, zaklatás és megfélemlítés áldozatává válik ősi területei és természeti erőforrásai, többek között víz- és élelmiszerkészleteihez, valamint szent helyeihez és temetkezési helyszíneihez való hozzáférésének védelmezése miatt;

| AB. | mivel az emberi jogok védelmezői a fenntartható fejlődés központi és legfontosabb előmozdítói közé tartoznak, különösen a társadalmi ellenálló képesség kiépítése terén, és kulcsfontosságú szerepet töltenek be az inkluzív demokratikus kormányzásban; mivel a jogvédők nemcsak az emberek jogainak biztosításán dolgoznak, hanem a környezet fenntarthatóságán és az emberiség természeti örökségének megőrzésén is; mivel az emberi jogok védelmezői és az aktivisták olyan munkát végeznek, amely lehetővé teszi közösségeiknek, hogy részt vegyenek a politikai folyamatokban, a társadalmi integrációban és a gazdasági döntéshozatalban, valamint demokratikusan és békésen hallathassák hangjukat saját országukban és a nemzetközi közösségben; |
| --- | --- |

AB.

mivel az emberi jogok védelmezői a fenntartható fejlődés központi és legfontosabb előmozdítói közé tartoznak, különösen a társadalmi ellenálló képesség kiépítése terén, és kulcsfontosságú szerepet töltenek be az inkluzív demokratikus kormányzásban; mivel a jogvédők nemcsak az emberek jogainak biztosításán dolgoznak, hanem a környezet fenntarthatóságán és az emberiség természeti örökségének megőrzésén is; mivel az emberi jogok védelmezői és az aktivisták olyan munkát végeznek, amely lehetővé teszi közösségeiknek, hogy részt vegyenek a politikai folyamatokban, a társadalmi integrációban és a gazdasági döntéshozatalban, valamint demokratikusan és békésen hallathassák hangjukat saját országukban és a nemzetközi közösségben;

| AC. | mivel az elmúlt években nyugtalanítóan nőtt az őslakos népek és helyi közösségek jogai, a környezetvédelmi jogok és a birtokjog védelmével foglalkozó, és a fenntartható fejlődésben kulcsszerepet játszó emberi jogi jogvédők és aktivisták ellen elkövetett emberölések, támadások és egyéb erőszakos cselekmények száma; mivel a Front Line Defenders elnevezésű szervezet szerint 2017-ben a világszerte meggyilkolt 312 emberijog-védő 67 %-a őslakos népek környezeti jogait védte az ásványinyersanyag-kitermelésből származó projektekkel szemben; mivel az őslakosok emberi jogait védelmezők gyakran az ellenük támadásokat elkövető személyek rendszerszintű büntetlenségével szembesülnek; |
| --- | --- |

AC.

mivel az elmúlt években nyugtalanítóan nőtt az őslakos népek és helyi közösségek jogai, a környezetvédelmi jogok és a birtokjog védelmével foglalkozó, és a fenntartható fejlődésben kulcsszerepet játszó emberi jogi jogvédők és aktivisták ellen elkövetett emberölések, támadások és egyéb erőszakos cselekmények száma; mivel a Front Line Defenders elnevezésű szervezet szerint 2017-ben a világszerte meggyilkolt 312 emberijog-védő 67 %-a őslakos népek környezeti jogait védte az ásványinyersanyag-kitermelésből származó projektekkel szemben; mivel az őslakosok emberi jogait védelmezők gyakran az ellenük támadásokat elkövető személyek rendszerszintű büntetlenségével szembesülnek;

| AD. | mivel annak ellenére, hogy az őslakos emberijog-védő nők kulcsszerepet játszanak az őslakos közösségekben élő nők védelme terén, tevékenységüket bűncselekménnyé nyilvánították, ők maguk pedig az erőszak különféle formái, ezen belül zaklatás, nemi erőszak és gyilkosság áldozatává váltak; |
| --- | --- |

AD.

mivel annak ellenére, hogy az őslakos emberijog-védő nők kulcsszerepet játszanak az őslakos közösségekben élő nők védelme terén, tevékenységüket bűncselekménnyé nyilvánították, ők maguk pedig az erőszak különféle formái, ezen belül zaklatás, nemi erőszak és gyilkosság áldozatává váltak;

| AE. | mivel javítani kell a nem kötelező vállalati társadalmi felelősségvállalási kezdeményezések végrehajtását és fejleszteni kell az önkéntes programokat az őslakos és a helyi közösségek emberi jogi jogsértésekkel szembeni védelmének biztosításához, a földszerzés megakadályozásához és a hatékony vállalati elszámoltathatósághoz; mivel az ellenőrzési és elszámoltathatósági mechanizmusok hiánya a hatékony és megfelelő jogorvoslat jelentős akadálya; |
| --- | --- |

AE.

mivel javítani kell a nem kötelező vállalati társadalmi felelősségvállalási kezdeményezések végrehajtását és fejleszteni kell az önkéntes programokat az őslakos és a helyi közösségek emberi jogi jogsértésekkel szembeni védelmének biztosításához, a földszerzés megakadályozásához és a hatékony vállalati elszámoltathatósághoz; mivel az ellenőrzési és elszámoltathatósági mechanizmusok hiánya a hatékony és megfelelő jogorvoslat jelentős akadálya;

| AF. | mivel többek között számos, uniós székhellyel rendelkező beruházó és vállalat érintett több száz földszerzési műveletben Afrikában, Ázsiában és Latin-Amerikában, ami egyes esetekben az őslakos és a helyi közösségek jogainak megsértéséhez vezetett; mivel az uniós székhelyű szereplők is érintettek lehetnek az emberi jogok megsértésével kapcsolatos ügyekben, például azáltal, hogy uniós magán és pénzügyi vállalatok közvetlenül vagy közvetve, vagy a köz- és magánszféra közötti partnerségek révén finanszírozzák a földszerzést; mivel sok esetben e szereplők bonyolult külföldi összefüggésrendszere megnehezíti a gyökerek közvetlen visszavezetését a származási országukra; mivel még abban az esetben is, ha ezek a gyökerek nyomon követhetők, továbbra is jelentős jogi és gyakorlati akadályok nehezítik az EU és tagállamai bíróságain keresztül megvalósuló igazságszolgáltatást és elszámoltathatóságot, többek között az ingatlanok (ideértve a szárazföldi és természeti erőforrásokat) tekintetében fennálló joghatósági korlátok miatt, a rendelkezésre álló jogorvoslati lehetőségek értékének és a jogi segítségnyújtás rendelkezésre állásának, valamint az anyavállalatvállalati felelősség bizonyításának nehézségei miatt; |
| --- | --- |

AF.

mivel többek között számos, uniós székhellyel rendelkező beruházó és vállalat érintett több száz földszerzési műveletben Afrikában, Ázsiában és Latin-Amerikában, ami egyes esetekben az őslakos és a helyi közösségek jogainak megsértéséhez vezetett; mivel az uniós székhelyű szereplők is érintettek lehetnek az emberi jogok megsértésével kapcsolatos ügyekben, például azáltal, hogy uniós magán és pénzügyi vállalatok közvetlenül vagy közvetve, vagy a köz- és magánszféra közötti partnerségek révén finanszírozzák a földszerzést; mivel sok esetben e szereplők bonyolult külföldi összefüggésrendszere megnehezíti a gyökerek közvetlen visszavezetését a származási országukra; mivel még abban az esetben is, ha ezek a gyökerek nyomon követhetők, továbbra is jelentős jogi és gyakorlati akadályok nehezítik az EU és tagállamai bíróságain keresztül megvalósuló igazságszolgáltatást és elszámoltathatóságot, többek között az ingatlanok (ideértve a szárazföldi és természeti erőforrásokat) tekintetében fennálló joghatósági korlátok miatt, a rendelkezésre álló jogorvoslati lehetőségek értékének és a jogi segítségnyújtás rendelkezésre állásának, valamint az anyavállalatvállalati felelősség bizonyításának nehézségei miatt;

| AG. | mivel a fejlődő országok területeinek többsége lakatlan, ezáltal a befektetések és a társaságok hírneve kockázatoknak van kitéve, és jelentős mértékben megnövekednek a működési költségeik, ha a földtulajdon átruházásra ellentmondásos helyzetben, az őslakos és a helyi közösségek előzetes beleegyezése nélkül és a jogaik semmibe vétele mellett kerül sor; |
| --- | --- |

AG.

mivel a fejlődő országok területeinek többsége lakatlan, ezáltal a befektetések és a társaságok hírneve kockázatoknak van kitéve, és jelentős mértékben megnövekednek a működési költségeik, ha a földtulajdon átruházásra ellentmondásos helyzetben, az őslakos és a helyi közösségek előzetes beleegyezése nélkül és a jogaik semmibe vétele mellett kerül sor;

| AH. | mivel az emberi jogok védelmezőiért felelős ENSZ-különmegbízott, Michael Frost Latin-Amerikát emelte ki aggodalomra okot adó régióként, ahol a „kormány és a vállalati szereplők részt vesznek a környezetvédelem területén tevékeny emberijog-védők meggyilkolásában”; |
| --- | --- |

AH.

mivel az emberi jogok védelmezőiért felelős ENSZ-különmegbízott, Michael Frost Latin-Amerikát emelte ki aggodalomra okot adó régióként, ahol a „kormány és a vállalati szereplők részt vesznek a környezetvédelem területén tevékeny emberijog-védők meggyilkolásában”;

| AI. | mivel az emberi jogok európai egyezménye értelmében a védelmi és jogorvoslati kötelezettség mind a területen kívüli tevékenységekre, mind pedig a területen kívüli hatással bíró belföldi tevékenységekre vonatkozik; mivel komolyan meg kell erősíteni az Unió és tagállamai területen kívüli kötelezettségek iránti elköteleződését; |
| --- | --- |

AI.

mivel az emberi jogok európai egyezménye értelmében a védelmi és jogorvoslati kötelezettség mind a területen kívüli tevékenységekre, mind pedig a területen kívüli hatással bíró belföldi tevékenységekre vonatkozik; mivel komolyan meg kell erősíteni az Unió és tagállamai területen kívüli kötelezettségek iránti elköteleződését;

| AJ. | mivel az EIDHR révén világszerte segítséget nyújt a demokrácia és az emberi jogok előmozdításában és védelmében, mely eszköz egyéb külső segítségnyújtási eszközöket egészít ki, és főleg a civil társadalmi szervezeteken keresztül fejti ki hatását; mivel a „protectdefenders.eu” mechanizmuson keresztül az EU hatékony segítséget nyújt az emberi jogok veszélyben lévő védelmezőinek, segít nekik legsürgetőbb szükségleteik kielégítésében, és megerősíti őket abban, hogy képesek legyenek munkájukat közép- és hosszú távon is végezni; |
| --- | --- |

AJ.

mivel az EIDHR révén világszerte segítséget nyújt a demokrácia és az emberi jogok előmozdításában és védelmében, mely eszköz egyéb külső segítségnyújtási eszközöket egészít ki, és főleg a civil társadalmi szervezeteken keresztül fejti ki hatását; mivel a „protectdefenders.eu” mechanizmuson keresztül az EU hatékony segítséget nyújt az emberi jogok veszélyben lévő védelmezőinek, segít nekik legsürgetőbb szükségleteik kielégítésében, és megerősíti őket abban, hogy képesek legyenek munkájukat közép- és hosszú távon is végezni;

| AK. | mivel a nemzetközi pénzügyi intézmények központi szerepet játszanak annak biztosításában, hogy az általuk finanszírozott projektek ne járuljanak hozzá az őslakos népek emberi és környezettel kapcsolatos jogainak megsértéséhez; mivel a nemzetközi vállalatok felelősek annak biztosításáért, hogy műveleteik és/vagy ellátási láncaik ne eredményezzék az emberi vagy környezettel kapcsolatos jogok és különösen az őslakos népek jogainak megsértését; |
| --- | --- |

AK.

mivel a nemzetközi pénzügyi intézmények központi szerepet játszanak annak biztosításában, hogy az általuk finanszírozott projektek ne járuljanak hozzá az őslakos népek emberi és környezettel kapcsolatos jogainak megsértéséhez; mivel a nemzetközi vállalatok felelősek annak biztosításáért, hogy műveleteik és/vagy ellátási láncaik ne eredményezzék az emberi vagy környezettel kapcsolatos jogok és különösen az őslakos népek jogainak megsértését;

| AL. | mivel az EU nyújtja a világon a legtöbb fejlesztési segélyt, amelynek nagy része Afrikába irányul; mivel az Európai Külügyi Szolgálatnak (EKSZ) és az Európai Bizottságnak – az emberi jogok betartását segélynyújtási politikájának középpontjába állítva – átfogóan ellenőriznie kell, hogyan használják fel a forrásokat a fogadó harmadik országok; |
| --- | --- |

AL.

mivel az EU nyújtja a világon a legtöbb fejlesztési segélyt, amelynek nagy része Afrikába irányul; mivel az Európai Külügyi Szolgálatnak (EKSZ) és az Európai Bizottságnak – az emberi jogok betartását segélynyújtási politikájának középpontjába állítva – átfogóan ellenőriznie kell, hogyan használják fel a forrásokat a fogadó harmadik országok;

| AM. | mivel az Európán belüli őslakos népek még mindig a marginalizáció, a hátrányos megkülönböztetés és a társadalmi kirekesztés áldozatai, amit a jogokon alapuló megközelítéssel le kell győzni és meg kell szüntetni; |
| --- | --- |

AM.

mivel az Európán belüli őslakos népek még mindig a marginalizáció, a hátrányos megkülönböztetés és a társadalmi kirekesztés áldozatai, amit a jogokon alapuló megközelítéssel le kell győzni és meg kell szüntetni;

| 1. | felhívja az Uniót, a tagállamokat és azok nemzetközi közösségen belüli partnereit, hogy fogadják el az őslakos népek jogainak – köztük a földjeikhez, területeikhez és erőforrásaikhoz való jog – teljes körű elismeréséhez, védelméhez és előmozdításához szükséges intézkedéseket; üdvözli a civil társadalom és a civil szervezetek e téren végzett munkáját; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felhívja az Uniót, hogy gondoskodjon róla, hogy valamennyi fejlesztési, beruházási és kereskedelmi politikája tiszteletben tartsa az őslakos népek emberi jogi szerződésekben és egyezményekben, valamint az őslakos népek jogaival foglalkozó jogi eszközökben rögzített emberi jogait; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felszólítja az összes államot, beleértve az Európai Uniót és tagállamait, hogy tegyék meg a szükséges lépéseket az őslakos és törzsi népekről szóló 169. sz. ILO-egyezmény (20) rendelkezéseinek való hatékony megfelelés érdekében, és emlékeztet arra, hogy az egyezményt ratifikáló valamennyi állam köteles koordinált és szisztematikus fellépést kidolgozni az őslakos népek jogainak védelme érdekében; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kéri az összes olyan államot – különösen az uniós tagállamokat –, amely még nem ratifikálta az őslakos és törzsi népekről szóló 169. sz. ILO-egyezményt, hogy ezt tegye meg; sajnálja, hogy eddig csak néhány tagállam erősítette meg az egyezményt; felszólítja az Európai Uniót, hogy a harmadik országokkal folytatott politikai és emberi jogi párbeszédeken keresztül ösztönözzék a 169. számú ILO-egyezmény, a gyermekek jogairól szóló ENSZ-egyezmény és a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény ratifikálását, fogadják el a fakultatív jegyzőkönyveket, valamint tartsák fenn az UNDRIP-et; |
| --- | --- |

4.

| 5. | elismeri, hogy előrelépés történt az őslakos népek jogainak elismerése terén, és hogy a civil társadalom egyre többet tud a helyzetükről; elismeri, hogy az EU szerepet játszott ebben; ugyanakkor figyelmeztet arra, hogy e kérdés még mindig nagyon minimális szinten jelenik meg az uniós szakpolitikákban, így a kereskedelmi és együttműködési megállapodásokban is; |
| --- | --- |

5.

| 6. | felszólítja az Európai Uniót és tagállamait, hogy teremtsék meg az UNDRIP-ben foglalt célok eléréséhez szükséges feltételeket, és ösztönözzék nemzetközi partnereiket arra, hogy teljes mértékben fogadják el és hajtsák végre a nyilatkozatban foglaltakat; |
| --- | --- |

6.

| 7. | felhívja a figyelmet a diaszpórák szerepére, amelyek kapcsolódási felületként és ismereteket továbbító csatornákként működhetnek az őslakos népek felé; |
| --- | --- |

7.

Az őslakos népek emberi jogai

| 8. | felhívja Európai Uniót és a tagállamokat, hogy támogassák és szavazzák meg a parasztok és vidéki területeken dolgozó emberek jogairól szóló nyilatkozatot, amelyről 2018-ban szavaz az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa; érdeklődéssel veszi tudomásul, hogy az ENSZ bizottságának 2018. évi, a nők helyzetéről szóló ülése a vidéki nőkre helyezi a hangsúlyt; |
| --- | --- |

8.

| 9. | felszólítja az összes államot, beleértve az EU-t és tagállamait, hogy jogszerűen ismerjék el és fogadják el az őslakos népek területi autonómiáját és önrendelkezését, ami magában foglalja a föld, területeik, vizeik és tengerparti vizeik, valamint egyéb, a hagyományos tulajdon vagy más hagyományos foglalkozás vagy felhasználás miatt birtokukban lévő erőforrások birtoklására, használatára, fejlesztésére és ellenőrzésére vonatkozó jogát; |
| --- | --- |

9.

| 10. | felhívja az összes államot, köztük az Uniót és tagállamait is, hogy fogadjanak el az őslakos népek jogainak előmozdítása és biztosítása érdekében a konfliktus sújtotta területek újjáépítésére irányuló stratégiákat, illetve csatlakozzanak azokhoz; |
| --- | --- |

10.

| 11. | tudomásul veszi az ENSZ által 2010-ben közzétett tanulmány riasztó eredményeit, amelyek szerint az őslakos közösségekben élő nők gyakrabban szenvednek el erőszakot és nemi erőszakot, mint a női népesség világszerte; felhívja ezért a tagállamokat és az Európai Uniót, hogy határozottan ítéljék el az erőszak és ezen belül a nemi erőszak alkalmazását az őslakos nőkkel szemben; véleménye szerint különös figyelmet kell szentelni az erőszak áldozataivá vált nőknek és lányoknak, és hozzáférést kell biztosítani számukra a sürgősségi orvosi és pszichológiai támogatáshoz; |
| --- | --- |

11.

| 12. | felszólít a magántulajdonban lévő biztonsági és katonai erők kivonására az őslakos népek területeiről, mivel ezen erők jelenléte sérti az őslakosok jogait; |
| --- | --- |

12.

| 13. | felhív minden államot, hogy biztosítsák, hogy az őslakos népek, különösen a nők, hozzáférhessenek az igazságügyi mechanizmusokhoz a jogaik vállalatok általi megsértésének eseteiben, és hogy a jogsértések orvoslásának egyéni, igazságszolgáltatáshoz való hatékony hozzáférést nem biztosító formáit ne legitimálják; felhív minden államot, hogy vegyenek fel több nőt igazságszolgáltatási rendszereikbe annak érdekében, hogy megtörjék az e struktúrákban általában jelen lévő patriarchális rendszert; hangsúlyozza, hogy be kell vezetni a szükséges mechanizmusokat – többek között a megfelelő tolmácsolási szolgáltatásokat és a jogi segítségnyújtást – az őslakos nőkkel szembeni diszkriminatív bánásmód elkerülésére; |
| --- | --- |

13.

| 14. | üdvözli, hogy a 2017. májusi tanácsi következtetésekben foglaltak szerint az Európai Tanács prioritássá tette az őslakos népek jogainak védelmét; |
| --- | --- |

14.

| 15. | felhívja a partnerországokat annak biztosítására, hogy az őslakos népek – egyéni és kollektív jogaik elismerésének első lépéseként – egyetemes hozzáféréssel rendelkezzenek nemzeti népesség-nyilvántartásukhoz; felkéri az Uniót, hogy támogassa a partnerországokat az anyakönyvi hivatalok létrehozásában és megfelelő irányításában; |
| --- | --- |

15.

| 16. | aggodalommal állapítja meg, hogy a bányászattal, kőolaj- és földgázkitermeléssel kapcsolatos emberi jogi kockázatok aránytalan mértékben sújtják az őslakos népeket; felkéri a fejlődő országokat, hogy ezekben az ágazatokban minden új tevékenység megkezdése előtt végezzenek kötelező emberi jogi hatásvizsgálatot, és hozzák nyilvánosságra ezek megállapításait; hangsúlyozza, hogy a koncessziók odaítélését szabályozó jogszabályoknak a szabad, előzetes és tájékoztatáson alapuló beleegyezésre vonatkozó rendelkezéseket kell tartalmazniuk; javasolja, hogy a nyersanyag-kitermelő iparágak átláthatóságára irányuló kezdeményezés normái foglalják magukban a helyi és őslakos közösségek emberi jogainak védelmét is; |
| --- | --- |

16.

| 17. | felhívja az összes államot, különösen az EU-t és a tagállamokat, hogy vonják be az őslakos népeket és a vidéki közösségeket az éghajlatváltozás elleni küzdelmet célzó stratégiákkal kapcsolatos döntéshozatali folyamatba, az éghajlatváltozás által előidézett helyrehozhatatlan károk esetét is beleértve, ami lakóhelyük elhagyására kényszerítheti őket; |
| --- | --- |

17.

| 18. | felszólítja az összes államot, beleértve az EU-t és tagállamait, hogy ismerjék el az őslakos népekkel folytatott konzultáció fontosságát az őket érintő kérdésekkel kapcsolatos valamennyi tanácskozás során, garantálva ezáltal a szabad, előzetes és tájékozott konzultáció jogát; e tekintetben az őslakos népek konzultációjára és részvételére vonatkozó uniós szintű mechanizmusok létrehozását szorgalmazza, melyek feladata a politikai párbeszéd kialakítása, és az őslakos népekre vonatkozó uniós szakpolitikák, kötelezettségvállalások és cselekvési tervek végrehajtásának figyelemmel kísérése lenne; felszólítja az összes államot, beleértve az EU-t és tagállamait, hogy teremtsék meg az őslakos népek képviselőinek és vezetőinek a civil társadalomban és az állami térben való jelenlétéhez és a politikai rendszerben, valamint a rájuk vonatkozó ügyekkel kapcsolatos döntéshozatali folyamatban való láthatóbb részvételhez szükséges feltételeket, beleértve az alkotmányos reformokat is; |
| --- | --- |

18.

| 19. | felkéri az összes államot, köztük az Uniót és tagállamait is, hogy fogadják el és hajtsák végre az őslakos népekkel foglalkozó 2014. évi világkonferencia záródokumentumának az ENSZ számára készült ajánlásait, valamint az ENSZ Őslakosok Kérdéseivel Foglalkozó Állandó Fórumának, illetve az őslakos népek jogaival foglalkozó különleges ENSZ-előadó ajánlásait; |
| --- | --- |

19.

| 20. | rámutat, hogy az őslakos népek jogairól szóló állásfoglalásában az ENSZ Közgyűlése 2019-et az őshonos nyelvek nemzetközi évének nyilvánította; hangsúlyozza, hogy a kultúra a fejlődés egyik tényezője; |
| --- | --- |

20.

| 21. | felkéri az összes államot, köztük az EU-t és tagállamait, hogy járuljanak hozzá az őshonos nyelvek nemzetközi évének 2019. évi végrehajtásához és megvalósításához; |
| --- | --- |

21.

| 22. | sürgeti az EU-t és tagállamait, hogy továbbra is biztosítsák az őslakosokat, a környezetet, a szellemi tulajdont és a földhez való jogot védő jogvédők fizikai épségét és nyújtsanak számukra jogi segítséget a demokrácia és az EIDHR megerősítése, valamint különféle meglévő eszközök és mechanizmusok – például a protededeels.eu – megerősítése révén az emberi jogok és a környezeti aktivisták védelme érdekében, különös tekintettel a nők emberi jogainak védelmezőire, valamint a nemzetközi szervezetek, például az ENSZ által javasolt kezdeményezésekben való részvétel megerősítésére; kéri, hogy az EU utasítsa küldöttségeit a jogvédők figyelemmel kísérésére és támogatására, különös tekintettel a nők, a gyermekek és a fogyatékossággal élők védelmére, valamint rendszerszinten és határozottan jelentse az emberi jogok megsértését; felszólítja az Európai Külügyi Szolgálatot, hogy vegyen részt az Emberi Jogok Amerikaközi Bizottsága (IACHR) és az ENSZ Emberi Jogok Főbiztosának Hivatala (OHCHR) által kidolgozott tervben, amely a latin-amerikai emberijog-védők védelmét célozza; |
| --- | --- |

22.

| 23. | elítéli, hogy az őslakos népek jogainak és földhöz való jogának védelmezőit világszerte folyamatosan kriminalizálják; felhívja az összes államot, beleértve az EU-t és tagállamait is, hogy akadályozzák meg az őslakos népek emberi jogainak védelmezőivel szembeni nyomozás és büntetőeljárás keretében elkövetett bűncselekmények büntetlenségét; |
| --- | --- |

23.

| 24. | felhívja az összes államot, így az Uniót és tagállamait is, hogy gondoskodjanak róla, hogy politikai stratégiáik teljes mértékben tiszteletben tartsák az őslakos népek és vidéki közösségek jogait, hogy az e jogoknak való megfelelés mindig biztosítva legyen, mind a védett területek létrehozásának és bővítésének idején, mind pedig a már meglévő védett területek vonatkozásában, amelyek létrehozása során korábban őslakos népeket és vidéki közösségeket lakoltattak ki, zártak ki vagy egyéb módon aránytalanul csökkentették jogaikat; |
| --- | --- |

24.

| 25. | támogatja az őslakos népek nemzetközi hazatelepülésre irányuló kérelmeit, valamint az őslakosoktól jogellenesen elkobzott őshonos műtárgyak értékesítésével szembeni küzdelmet szolgáló nemzetközi mechanizmus létrehozását; felszólítja az Európai Bizottságot, hogy támogassa ezeket az erőfeszítéseket, többek között a demokrácia és az EIDHR keretében nyújtott pénzügyi támogatás révén; |
| --- | --- |

25.

| 26. | hangsúlyozza, hogy a nemzetközi közösségnek – beleértve az EU-t és a tagállamokat is – komoly kötelezettségeket kell vállalnia a fogyatékossággal élő személyek – különösen a gyermekek – érdekében valamennyi szakpolitikai területen, a nemzetközi jogi keretében a fogyatékossággal élő személyek jogainak és szükségleteinek előmozdítása, valamint annak biztosítása érdekében, hogy a fogyatékossággal élő személyek – különösen a gyermekek – ingyenes, előzetes és tájékoztatáson alapuló beleegyező nyilatkozatát figyelembe vegyék; |
| --- | --- |

26.

| 27. | felhívja a Bizottságot, hogy indítsa el a felelősségteljes üzleti magatartásra vonatkozó uniós cselekvési tervet az üzleti és emberi jogokra vonatkozó ENSZ-irányelvek végrehajtásának kezelése érdekében, többek között a kellő gondosság és a jogorvoslathoz való hozzáférés tekintetében; felhívja a Bizottságot, hogy hatalmazza fel az Európai Unió Alapjogi Ügynökségét (FRA) arra, hogy összegyűjtse a tagállamokban a jogi és bíróságon kívüli, az üzleti jellegű jogsértések áldozatainak, köztük az őslakos személyeknek a jogorvoslathoz való hozzáférésével kapcsolatos információkat; úgy véli, hogy a magán- és a közszféra uniós partnereinek teljes körű és hozzáférhető tájékoztatást kell nyújtaniuk arról, hogy tiszteletben tartották-e az őslakos személyek szabad, előzetes és tájékoztatáson alapuló beleegyezését; |
| --- | --- |

27.

Földfoglalás

| 28. | üdvözli a Nemzetközi Büntetőbíróság 2016-ban tett nyilatkozatát, amely szerint a földszerzés és a környezetrombolás számos emberi jogi jogsértést idéz elő és emberiesség elleni bűncselekmény vádját vonhatja maga után; |
| --- | --- |

28.

| 29. | továbbra is aggodalmát fejezi ki a nagyarányú földszerzéssel kapcsolatos olyan helyzetek miatt, amelyek a vállalatok, a külföldi befektetők, a nemzeti és nemzetközi állami szereplők, a hivatalnokok és hatóságok korrupt gyakorlatainak eredményeképpen alakultak ki; felhívja az Európai Uniót és tagállamait, hogy emberi jogi programjaikban fektessenek nagyobb hangsúlyt a földszerzés kérdésére; |
| --- | --- |

29.

| 30. | felhívja az Európai Uniót és a tagállamokat, hogy ösztönözzék a földdel kapcsolatos jogokban érintett, konfliktusok utáni béketeremtésben részt vevő partnerállamokat, hogy tegyenek olyan intézkedéseket, amelyek lehetővé teszik a kitelepített őslakos és helyi közösségek hagyományos területükre való visszatérését, ami elengedhetetlen a fenntartható béke és társadalmi stabilitás elérésében; |
| --- | --- |

30.

| 31. | sajnálatosnak tartja, hogy a nagyarányú földszerzés által sújtott országok közül sokban az őslakos és a legeltető állattenyésztést folytató népek korlátozott módon férnek hozzá az igazságszolgáltatáshoz és a jogorvoslathoz a gyenge kormányzás miatt, valamint azért, mert földhöz fűződő jogaikat nem ismerik el hivatalosan a helyi vagy nemzeti jogi keretrendszerekben; megállapítja, hogy a legeltetési jogok és a közös legelők például szokásjogon és nem szerzett tulajdonjogon alapuló hagyományos földhasználati jognak tekinthetők; ösztönzi a partnerországokat, hogy ismerjék el és védjék meg a legeltető állattenyésztést folytató és őslakos népek földjeik és természeti erőforrásaik szokásjogon alapuló birtoklásához és ellenőrzéséhez való jogait, ahogyan azt az UNDRIP, valamint a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) 169. számú egyezménye is rögzíti, azaz a földhasználat kollektív nyilvántartásba vételének lehetővé tételével és a termőföldhöz való méltányosabb hozzáférés biztosítására irányuló politikák alkalmazásával; felhívja az Uniót, hogy „A termőföld és más természeti erőforrások használatának felelősségteljes irányítására vonatkozó önkéntes irányelvek” című dokumentumban foglaltaknak és a nemzetközi emberi jogi jogszabályoknak megfelelően támogassa a partnerországokat ebben, valamint a szabad, előzetes és tájékoztatáson alapuló beleegyezés elvének alkalmazásában a nagymértékű földvásárlásoknál; felhívja továbbá az EU-t, hogy támogassa a partnerországokat a földtulajdonra vonatkozó jogszabályaik azáltal történő javításában, hogy elismerik a nők egyetemes jogát a teljes jogú tulajdonosként való földhöz jutásra; |
| --- | --- |

31.

| 32. | felhívja az EU-t, hogy erősítse meg termőföld-politikai iránymutatásait és az emberi jogok védelmét a nemzetközi megállapodásokban és szerződésekben, valamint támogassa a nők és lányok védelmével kapcsolatos értékeit, különösen a vidéki területeken élő nők és lányok tekintetében, akik jobban ki vannak szolgáltatva a termőföldet érintő változásoknak, és a termőföld tekintetében kisebb mértékű hozzáféréssel és kevesebb joggal rendelkeznek; |
| --- | --- |

32.

| 33. | felhív minden államot a kutatásba való beruházásba a nagyarányú földszerzés nőkre gyakorolt hatásával kapcsolatos ismerethiány megszüntetése, valamint e jelenség nemi szempontú következményeinek mélyrehatóbb elemzése érdekében, ami a földügyleteket szabályozó, érvényesíthető iránymutatásokat eredményezne; |
| --- | --- |

33.

| 34. | sürgeti az EU-t és a tagállamokat, hogy írják elő az uniós székhellyel rendelkező vállalatok és szereplők részvételével történő földszerzések, illetve az Unió által finanszírozott fejlesztési projektek nyilvánosságra hozatalát az ilyen földszerzések átláthatóságának és elszámoltathatóságának javítása érdekében; felhívja az EU-t, hogy a jövőbeli felvásárlások átláthatóságának és elszámoltathatóságának javítása érdekében ellenőrizze az őslakos közösségek szabad, előzetes és tájékoztatáson alapuló hozzájárulását, amelyre elengedhetetlenül szükség van, mégpedig azáltal, hogy utasítja és felhatalmazza az uniós küldöttségeket és nagykövetségeket, hogy ezt az érintett nem kormányzati szervezetekkel együttműködésben tegyék meg; felszólítja az Uniót, hogy legyen különösen elővigyázatos a nemzetközi és európai pénzügyi intézmények által támogatott projektek esetében, és biztosítsa, hogy a támogatás ne járuljon hozzá az őslakos népek emberi és környezettel kapcsolatos jogainak megsértéséhez; |
| --- | --- |

34.

| 35. | felhívja az összes államot, hogy gondoskodjanak olyan megfelelő szabályozásokról, amelyek elszámoltatják a közösségi vezetőket a köztulajdonban lévő, állami és közösségi földhasználat irányításával összefüggő döntéseikkel és intézkedéseikkel kapcsolatban, és ösztönözzék azon jogi és szokásokon alapuló gyakorlatok megváltoztatását, amelyek diszkriminatívak a földek nők általi tulajdonlásával és öröklésével szemben; |
| --- | --- |

35.

| 36. | felhívja az összes államot, különösen az Uniót és tagállamait, hogy fogadják el és támogassák a földművelés, a halászat és az erdőgazdálkodás felelősségteljes irányítására vonatkozó önkéntes iránymutatásokat, valamint a lehető legtöbb érintett országgal írjanak alá az erdészeti jogszabályok végrehajtására, az erdészeti irányításra és az erdészeti termékek kereskedelmére vonatkozó megállapodásokat; felhívja a Bizottságot, hogy gondoskodjon a fatermékekről szóló rendelet (21) következetes betartásáról és végrehajtásáról, és szankcionálja az erdőirtás elleni küzdelem tekintetében a rendeletet be nem tartó tagállamokat; |
| --- | --- |

36.

| 37. | felhívja az összes államot, köztük az EU-t és tagállamait, hogy a globális környezetvédelmi politikákkal összhangban tegyék lehetővé az őslakos közösség számára a gazdasági fejlődést; sürgeti az EU-t és tagállamait, hogy mozdítsák elő és támogassák az őslakos népek szervezeteinek olyan társadalmi fejlesztési menetrendjét, amely magában foglalja az őslakos területek kijelölésére és a tulajdonjogok meghatározására szolgáló jogi és intézményi keret kialakítását és fejlesztését; hangsúlyozza, hogy az őslakos népek földjeinek elismerése és hivatalossá tétele, valamint az őslakos népek hatóságainak és közösségi tagjainak felhatalmazása biztosítaná a fenntarthatóságot és a társadalmi elszámoltathatóságot, valamint hozzájárulna a földdel kapcsolatos viták és konfliktusok államon belüli megoldásához; |
| --- | --- |

37.

| 38. | felhívja az összes államot arra, hogy hozzák meg a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy az állami hatóságok tartózkodjanak olyan nyilatkozatok közzétételétől amelyek megbélyegzik vagy aláássák a területeiket a nagyarányú földszerzéssel és nyersanyag-kitermeléssel összefüggésben védelmező őslakos nők legitim szerepét, és bátorítsák a demokratikus társadalmakban játszott fontos szerepük közvélemény általi elismerését; |
| --- | --- |

38.

| 39. | felszólít minden államot, hogy tartsák tiszteletben, védjék, és biztosítsák a mezőgazdasági kistermelők földdel kapcsolatos jogait, valamint az egyének egyéb erőforrásokhoz, például vízhez, erdőhöz, állatállományhoz és halászathoz való jogait; elismeri, hogy a földek diszkriminatív kisajátítása és a kényszerített kilakoltatások, amelyek negatívan érintik a fejlődő országok lakosságát, jelentős hatással lehetnek a megélhetésükre, valamint aláássák az olyan alapvető emberi jogokat, mint az élethez való jog, az élelemhez való jog, a lakhatáshoz való jog, az egészségügyhöz való jog és a tulajdonhoz való jog; |
| --- | --- |

39.

Üzlet és emberi jogok

| 40. | felszólítja az EU-t, hogy biztosítsa az üzleti és emberi jogokra vonatkozó ENSZ-irányelveknek a tagállamok nemzeti programjaiba, valamint az európai kapcsolatokkal rendelkező transznacionális vállalatok és üzleti vállalkozások gyakorlataiba és műveleteibe való teljes mértékű integrálását; |
| --- | --- |

40.

| 41. | sürgeti az Európai Uniót, hogy támogassa az üzleti és emberi jogokra vonatkozó irányadó ENSZ-alapelveket, és továbbra is segítse azok megfelelő alkalmazását; |
| --- | --- |

41.

| 42. | felhívja az EU-t, hogy kezdjen konstruktív tárgyalásokat a transznacionális vállalkozásokról szóló ENSZ-egyezményről, amely biztosítja az őslakos népek és különösen az őslakos nők és lányok emberi jogainak tiszteletben tartását; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ajánlja, hogy az Unió dolgozzon ki az UNDRIP-ben foglalt alapelvek által vezérelt, az üzletre és az emberi jogokra vonatkozó európai regionális cselekvési tervet, és szorgalmazza erre vonatkozó nemzeti cselekvési tervek kidolgozását; |
| --- | --- |

43.

| 44. | kitart amellett, hogy az Európai Uniónak és tagállamainak arra kell törekedniük, hogy a multinacionális vállalatok és nemzetközi pénzügyi intézmények vállaljanak felelősséget az őslakos közösségekre, valamint az emberi és környezettel kapcsolatos jogokra gyakorolt hatásukkal kapcsolatban; felszólítja az EU-t, hogy gondoskodjon arról, hogy az európai vállalatok által az őslakos népek jogainak valamennyi megsértését megfelelő mechanizmusokkal kivizsgálják és szankcionálják, és arra ösztönzi az EU-t, hogy az emberi jogok megsértése esetén vonja vissza az intézményi vagy pénzügyi támogatást; |
| --- | --- |

44.

| 45. | felhívja az Uniót, hogy a 2013. június 11-én elfogadott 2013/396/EU bizottsági ajánlással (22) összhangban hozzon létre panaszkezelési mechanizmust, melynek révén az őslakos népek és helyi közösségek panaszt nyújthatnak be az uniós székhellyel rendelkező üzleti tevékenységek eredményeképpen őket ért jogsérelmekkel vagy jogi visszaélésekkel kapcsolatban, függetlenül attól, hogy mely országban következtek be ezek a jogsértések és visszaélések, annak biztosítása érdekében, hogy az áldozatok ténylegesen hozzáférhessenek az igazságszolgáltatáshoz, valamint a technikai és jogi segítséghez; arra ösztönzi valamennyi államot, beleértve a tagállamokat és az EU-t is, hogy a nemzetközi és egyéb vállalatok számára jogilag kötelező erejű nemzetközi emberi jogi eszközt fogadjanak el az emberi jogok tekintetében, az ENSZ szintjén létrehozott, nyitott kormányközi munkacsoportban való aktív részvétel révén; |
| --- | --- |

45.

| 46. | felhívja az Európai Uniót és tagállamait, hogy biztosítsák az uniós székhellyel rendelkező vállalatok tevékenységéből eredő emberi jogi visszaélések és jogsértések áldozatai számára a jogorvoslathoz való hozzáférést azáltal, hogy minden gyakorlati és jogi akadályt elhárítanak, hogy ily módon a felelősség megoszlása ne akadályozhassa az elszámoltathatóságot vagy az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférést abban az országban, ahol a visszaélés történt; |
| --- | --- |

46.

| 47. | emlékeztet arra, hogy a vállalatok felelőssége, hogy garantálják az őslakos népek szabad, előzetes és tájékozott konzultációhoz való jogát a területükön végrehajtani kívánt projektek, építési beruházások vagy tevékenységek tekintetében, valamint hogy vállalatpolitikájukba építsék be, majd ezt követően alkalmazzák a vállalati társadalmi felelősséget; |
| --- | --- |

47.

| 48. | felhívja az Uniót, hogy tegyen eleget az emberi jogokhoz kötődő területen kívüli kötelezettségeinek; felhívja az EU-t, hogy határozzon meg egyértelmű magatartási szabályokat és szabályozási kereteket a hatáskörébe eső vállalatok és befektetők területen kívüli tevékenységeire vonatkozóan annak biztosítása érdekében, hogy ezek a vállalatok és befektetők tiszteletben tartsák az őslakos népek és helyi közösségek jogait, valamint megfelelően elszámoltathatók és szankcionálhatók legyenek, ha a tevékenységeik e jogok megsértését eredményezik; ösztönzi az Európai Bizottságot, hogy vegyen fontolóra egy, a vállalatok kellő gondosságra irányuló kötelezettségével kapcsolatos hatékony mechanizmust annak biztosítása érdekében, hogy az importált áruk ne legyenek köthetők földszerzéshez és az őslakos népek jogainak súlyos megsértéséhez; sürgeti az EKSZ-t, hogy dolgozzon ki operatív eszközöket az uniós küldöttségek személyzete számára nyújtott útmutatás biztosítására; |
| --- | --- |

48.

Fenntartható és gazdasági fejlődés az őslakos népek számára

| 49. | felhívja az Európai Uniót és tagállamait, hogy a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend uniós végrehajtásába építsék be az őslakosok jogai és a földszerzés kérdését; |
| --- | --- |

49.

| 50. | hangsúlyozza, hogy életmodelljük és fejlődési modelljük következtében az őslakos népek elengedhetetlenül fontos szerepet játszanak a környezetvédelemben; |
| --- | --- |

50.

| 51. | felhívja az EU-t, hogy a harmadik országokkal folytatott fejlesztési együttműködés keretében ösztönözze a partnerállamokat arra, hogy fordítsanak különös figyelmet az őslakos népek helyzetére, többek között a hagyományos területeken vagy városi környezetben a befogadó szociális politikák kialakítása révén, valamint a szegénységet csökkentő intézkedésekkel összefüggésben mérsékeljék a gyökerek elvesztéséből, illetve az őshonos népek hagyományos képességi és kulturális sajátosságai és a modern nagyvárosi dinamikák közötti feszültségekből fakadó következményeket; |
| --- | --- |

51.

| 52. | kiemeli az éghajlatváltozás őslakos nőkre gyakorolt közvetlen hatását, amelynek következtében fel kell hagyniuk hagyományos gyakorlataikkal, vagy lakóhelyük elhagyására kényszerülnek az erőszak, a bántalmazás és a kizsákmányolás elszenvedésének ebből fakadó kockázatával együtt; felhívja az összes államot, köztük az Uniót és tagállamait is, hogy a nemekkel kapcsolatos tényezők figyelembe vételével vonják be az őslakos népeket és a vidéki közösségeket az éghajlatváltozással kapcsolatos problémák kezelésére irányuló stratégiákba, valamint az alkalmazkodásra és a hatások mérséklésére irányuló hatékony éghajlati stratégiák kidolgozásába; kéri az éghajlati okokból történő kényszerű migráció kérdésének komolyan vételét; megerősített nemzetközi együttműködést szorgalmaz az éghajlatváltozással szembeni ellenálló képesség kialakítása érdekében; |
| --- | --- |

52.

| 53. | hangsúlyozza, hogy az őslakos népek szempontjából rendkívül fontosak a fenntartható fejlesztési célok, különösen a 2. (az éhezés megszüntetése) a 4.5. (oktatáshoz való hozzáférés) és az 5. fejlesztési cél (nemek közötti egyenlőség); ismételten hangsúlyozza, hogy az őslakos népek világszerte számarányuknál nagyobb mértékben szenvednek az emberi jogok megsértése, a bűnözés, a rasszizmus, az erőszak, a természeti erőforrások kiaknázása, az egészségügyi problémák és a szegénység magas aránya miatt, hiszen a szegénységben élőknek 15 %-át teszik ki, holott a világ népességének mindössze 5 %-át adják; hangsúlyozza, hogy teljes körű és alapos védelmet kell biztosítani azon őslakos vezetők és emberijog-védők számára, akik felemelik szavukat az igazságtalanságok ellen; |
| --- | --- |

53.

| 54. | emlékeztet arra, hogy a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrend foglalkozik az őslakos népek fejlesztéssel kapcsolatos aggályaival, és kiemeli, hogy fokozott erőfeszítésre van szükség ennek végrehajtása során; hangsúlyozza az Őslakos Népek Fő Csoportja a Fenntartható Fejlesztésért (IPMG) megerősítésének szükségességét az őslakos népek jogainak és fejlesztési prioritásainak előbbre vitelére irányuló erőfeszítések koordinálását és összefogását szolgáló globális mechanizmusként; felhívja a Bizottságot, hogy alakítson ki jobb kapcsolatokat az IPMG-vel, és vonja azt be a fenntartható fejlesztési célokkal foglalkozó, több érdekelt felet tömörítő platformba; |
| --- | --- |

54.

| 55. | emlékeztet arra, hogy a világ erdeinek 80 %-a őslakos népek hagyományos földjét és területét képezi; hangsúlyozza az őslakos népek létfontosságú szerepét a természeti erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodásban és a biológiai sokféleség megőrzésében; emlékeztet, hogy az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezménye felszólítja a szerződő fél államokat, hogy a REDD+ végrehajtása során biztosítékként tartsák tiszteletben az őslakos népek ismereteit és jogait; sürgeti a partnerországokat olyan intézkedések elfogadására, amelyek ténylegesen bevonják az őslakos népeket az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást és az éghajlatváltozás mérséklését célzó intézkedésekbe; |
| --- | --- |

55.

| 56. | rámutat, hogy a világon 200–500 millió ember folytat legeltető állattartást, és hogy a legeltető állattartás központi jelentőségű megélhetési stratégiát jelent Kelet-Afrika alacsony csapadékhozamú területein és hegyvidéki régióiban; hangsúlyozza, hogy a fenntartható fejlesztési célok elérése érdekében elő kell mozdítani a fenntartható legeltető állattenyésztést; arra ösztönzi az Uniót és tagállamait, hogy támogassák az afrikai kormányzási struktúrát és különösen az Afrikai Emberi Jogi és Népjogi Bíróságot annak érdekében, hogy végrehajtsák az Afrikai Unió afrikai legeltető állattenyésztésre vonatkozó szakpolitikai keretét, és szélesebb értelemben elismerjék a legeltető állattenyésztést folytatók és az őslakos népek jogait ősi földjeik közösségi tulajdonával kapcsolatban, jogukat a természeti erőforrások feletti szabad rendelkezéshez, valamint saját kultúrájukhoz és vallásukhoz fűződő jogaikat; |
| --- | --- |

56.

| 57. | emlékeztet a kormányok közérdekű szabályozáshoz való jogára; emlékeztet arra, hogy a nemzetközi beruházási megállapodásoknak tiszteletben kell tartaniuk a nemzetközi emberi jogi szabályokat, köztük az őslakos népekkel kapcsolatos rendelkezéseket, és nagyobb átláthatóságot szorgalmaz ebben a tekintetben, elsősorban megfelelő konzultációs eljárások és mechanizmusok őslakos népekkel folytatott együttműködés keretében történő létrehozásával; felhívja a beruházásokat finanszírozó fejlesztésfinanszírozási intézményeket, hogy erősítsék meg emberi jogi biztosítékaikat annak biztosítása érdekében, hogy a fejlődő országok földjének és erőforrásainak kiaknázása ne vezessen az emberi jogok megsértéséhez vagy visszaélésekhez, különös tekintettel az őslakos népekre; |
| --- | --- |

57.

| 58. | felhívja az államokat, hogy kötelezzék el magukat annak biztosítása mellett, hogy az őslakos népek valódi hozzáféréssel rendelkezzenek az egészségügyi, az oktatási, a foglalkoztatási és a gazdasági lehetőségekhez; sürgeti az összes államot, hogy támogassák az interkulturális közpolitikák és az őshonos nyelvek, a történelem és kultúra integrálását iskolai programjaikba, vagy kiegészítő, tanrenden kívüli osztályokat kínáljanak az őslakos népek kultúrájának nemzeti és nemzetközi szinten történő megőrzése, megújítása és népszerűsítése érdekében; úgy véli, hogy a civil társadalom, a lakosság és a média figyelmének felkeltésére irányuló kezdeményezések kidolgozása az őslakos népek jogai, hite és értékei tiszteletben tartásának fontossága miatt hozzájárulhat a z előítéletek és tévképzetek eloszlatásához; |
| --- | --- |

58.

| 59. | felhívja az Uniót és partnerállamait, hogy az őslakos közösségekkel partnerségben biztosítsanak kulturálisan kompetens mentális egészségügyi ellátást a kábítószer-használat és az öngyilkosság megelőzése érdekében; kiemeli az őslakos nők szervezetei támogatásának fontosságát a nők támogatása és a civil társadalomban való szerepvállalási képességük növelése érdekében; |
| --- | --- |

59.

| 60. | felhívja az Uniót és tagállamait, hogy támogassák az őslakos népeknek és helyi közösségeknek a saját üzleti és gazdálkodási modelljeik kialakítására irányuló erőfeszítéseit; |
| --- | --- |

60.

| 61. | felhívja az összes államot, hogy biztosítsák, hogy az őslakos közösségek részesüljenek a fenntartható idegenforgalom bevételeiből és védve legyenek azok esetleges káros hatásával szemben, továbbá üdvözli a rezervátumok és védett területek közös kezelésére vonatkozó olyan példákat, amelyek lehetővé teszik az ökoszisztémák jobb védelmét és a tömeges turizmus ellenőrzését; ezzel összefüggésben emlékeztet a fenntartható fejlődés koncepciójának fontosságára; |
| --- | --- |

61.

Harmadik országokkal folytatott uniós együttműködés

| 62. | ajánlja, hogy az EU külpolitikájában, többek között a harmadik országokkal folytatott emberi jogi párbeszédekben, valamint a kereskedelmi, együttműködési és fejlesztési megállapodásokban kapjon kiemeltebb figyelmet az őslakos népek helyzete; ragaszkodik ahhoz, hogy „Az emberi jogok és a demokrácia helyzetéről a világban és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikája” című éves jelentésében a Tanács rendszeresen számoljon be az őslakos népek támogatása érdekében végzett uniós fellépéséről; felhívja az Uniót és tagállamait, hogy vegyék figyelembe az időszakos egyetemes emberi jogi helyzetértékelésben és az ENSZ-egyezmény alapján létrehozott független testületeknek az EKSZ fent említett éves jelentésében szereplő eredményeket annak megállapítása érdekében, hogy szakpolitikájuk tiszteletben tartja-e az őslakos népek jogait; |
| --- | --- |

62.

| 63. | hangsúlyozza, hogy az Uniónak és tagállamainak a kétoldalú és többoldalú tárgyalások és diplomáciai kommunikáció során foglalkozniuk kell az őslakos népek és az őslakos emberi jogok védelmezőinek jogaival, és követelniük kell a bebörtönzött emberijog-védők szabadon bocsátását; felhívja az Uniót és a tagállamokat, hogy dolgozzanak annak biztosításán, hogy a harmadik országok kormányzatai megfelelő védelmet nyújtsanak az őslakos közösségeknek és az emberijog-védőknek, valamint állítsák bíróság elé a bűncselekmények elkövetőit; |
| --- | --- |

63.

| 64. | sürgeti az Európai Külügyi Szolgálat küldöttségeit és a tagállamok nagykövetségeit, hogy vizsgálják felül és fejlesszék az emberi jogokra vonatkozó uniós iránymutatások végrehajtását, figyelembe véve az őslakos emberijog-védők egyes igényeit és az őket érő fenyegetéseket, valamint a többszörös diszkriminációval szembesülő, őslakos emberijog-védők (pl. nők, idősek, LMBTI-közösséghez tartozók, fogyatékossággal élők) különleges helyzetét; ezzel kapcsolatban ragaszkodik ahhoz, hogy az EU küldöttségei és a tagállamok nagykövetségei megfelelő képzést és elegendő kapacitást biztosítsanak a személyzetüknek ahhoz, hogy együtt tudjanak dolgozni a civil társadalommal és az emberijog-védőkkel, kapcsolatot tartsanak velük, és segítséget nyújtsanak, ha szükséges; |
| --- | --- |

64.

| 65. | hangsúlyozza, hogy lehetővé kell tenni, hogy az őslakos közösségek részesülhessenek a legújabb információs technológia előnyeiből, annak érdekében, hogy jobb életminőséget és jobb egészségügyi ellátást biztosíthassanak számukra, valamint kiemeli, hogy ez olyan terület, ahol az EU létfontosságú szerepet játszhat; ismételten hangsúlyozza az őslakos népek saját megélhetésükről való rendelkezéshez fűződő jogát, valamint kiemeli a fenntartható fejlődés szükségességét; |
| --- | --- |

65.

| 66. | felhívja az összes államot, hogy az őslakos nők és lányok számára biztosítsanak hozzáférést a jó minőségű egészségügyi szolgáltatásokhoz és jogokhoz, különösen a szexuális és reproduktív egészséggel kapcsolatos szolgáltatásokhoz és jogokhoz; felhívja a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy mozdítsák elő a szexuális és reproduktív egészségügyi szolgáltatásokhoz való hozzáférésüket az EU fejlesztési együttműködési programjaiban; |
| --- | --- |

66.

| 67. | felhív minden államot, köztük az Uniót és tagállamait arra, hogy gyűjtsenek nemek szerint bontott adatokat az őslakos nők helyzetéről, a nők földtulajdonhoz való hozzáférését és ennek elismerését, a nők elleni erőszakot és az élelmezésbiztonságot is beleértve; |
| --- | --- |

67.

| 68. | hangsúlyozza, hogy a vállalatok által végrehajtott külföldi beruházások gazdasági és technológiai fejlődést hozhatnak, foglalkoztatást és infrastruktúrafejlesztést eredményezhetnek, és a foglalkoztatás bővítése révén lehetőséget adhatnak a nők számára, hogy önellátók legyenek; hangsúlyozza, hogy a beruházási tevékenység növelése a fejlődő országokban fontos lépést jelent a nemzeti és a regionális gazdaság erősítése felé; |
| --- | --- |

68.

| 69. | felhívja az Európai Uniót és a tagállamokat, hogy továbbra is alakítsanak ki egyedi stratégiákat a békés és befogadó társadalmak előmozdításáról szóló 16. fenntartható fejlesztési cél hatékony végrehajtásának biztosítása érdekében, biztosítva ezáltal az emberijog-védők ellen irányuló támadások, gyilkosságok és üldözésük elleni küzdelmet, illetve ezek megelőzését, valamint az elkövetők bíróság elé állítását és felelősségre vonását; |
| --- | --- |

69.

| 70. | felhívja az EU-t annak biztosítására, hogy az őslakos területeken végrehajtott valamennyi, uniós finanszírozású fejlesztési projekt szigorúan feleljen meg a szabad, előzetes és tájékoztatáson alapuló jóváhagyás, az emberi jogok tiszteletben tartása, valamint a véleménynyilvánítás és a gyülekezés szabadsága elveinek annak érdekében, hogy megakadályozza az őslakos népek megélhetésére és kultúrájára gyakorolt negatív hatást; |
| --- | --- |

70.

| 71. | megjegyzi, hogy a Bizottságnak, az Európai Külügyi Szolgálatnak és a tagállamoknak holisztikus és integrált megközelítést kell alkalmazniuk a fenntartható fejlődéssel kapcsolatban, és figyelembe kell venniük az emberi jogi és környezetvédelmi megfontolásokat is, amikor a kereskedelmi és gazdasági kapcsolatokkal foglalkoznak; felhívja az Európai Bizottságot, hogy a kereskedelmi tárgyalások és rendszerek, így az általános vámkedvezmény-rendszer (GSP) összefüggésében vesse fel az emberi jogok megsértésének és az emberijog-védők elleni támadásoknak és üldözéseknek az eseteit; |
| --- | --- |

71.

| 72. | felhívja az Uniót, hogy vezessen be mechanizmust a kereskedelmi és együttműködési megállapodások, illetve a fejlesztési projektek végrehajtását megelőző független hatásvizsgálatok elvégzésére az őslakos és helyi közösségek jogait érintő káros hatások értékelése és megelőzése érdekében; ragaszkodik ahhoz, hogy a hatásvizsgálatot a civil társadalom jelentős részvétele mellett végezzék el, és hogy a megállapításokat megfelelően vegyék figyelembe a gazdasági megállapodásokban és fejlesztési projektekben; felhívja az EU-t, hogy az emberi jogok megsértése esetén értékelje újra a projektek végrehajtását; |
| --- | --- |

72.

| 73. | kéri az Uniót és a tagállamokat, hogy minden megfelelő nemzetközi színtéren hívják fel a figyelmet az őslakos népek emberi és környezettel kapcsolatos jogainak helyzetére, valamint a környezetvédelemmel kapcsolatos emberi jogok védelmezőinek a biológiai sokféleség megőrzésében és fenntartható fejlődésben játszott kulcsfontosságú szerepére; |
| --- | --- |

73.

| 74. | aggodalommal emlékeztet arra, hogy az Uniónak és tagállamainak továbbra is azon kell dolgozniuk, hogy garantálják az Európában élő őslakos népek, nevezetesen a számik jogait és társadalmi befogadását, és elismeri a közösségi aktivisták és az emberi jogok védelmezőinek e tekintetben betöltött jelentős szerepét; |
| --- | --- |

74.

| 75. | felhívja az EU-t, hogy növelje az őslakos népek támogatását fejlesztési együttműködési programjaiban, és erősítse meg a szerepvállalásuk növelését célzó projekteket, különösen a kapacitásépítés tekintetében, a demokrácia és az EIDHR és a Fejlesztési Együttműködési Eszköz keretében; kiemeli, hogy a bennszülött népek számára folyamatosan erőforrásokat kell biztosítani annak érdekében, hogy képviselőik révén hatékonyan részt vehessenek az uniós és az ENSZ-politikákban és intézményekben, többek között üzleti téren és az emberi jogokkal kapcsolatban; sürgeti az érintett országokban lévő uniós küldöttségeket, hogy szorosan kövessék nyomon az őslakos emberijog-védők helyzetét és adjanak meg minden szükséges támogatást; |
| --- | --- |

75.

| 76. | felhívja az uniós küldöttségeket, hogy kövessék szorosan nyomon az őslakos népek helyzetét, és mind nemzeti, mind regionális szinten folytassanak velük folyamatos párbeszédet; ragaszkodik ahhoz, hogy az uniós küldöttségek emberi jogi kapcsolattartó pontjai kifejezetten feleljenek az őslakos népekkel kapcsolatos kérdésekért, valamint hogy e küldöttségek személyzete rendszeres képzésben részesüljön az őslakos népek jogairól; |
| --- | --- |

76.

| 77. | felhívja az Európai Uniót és partnerállamait, hogy növeljék az őslakos közösségekkel való együttműködést a drogpolitikákról folytatott párbeszéd terén; ismételten hangsúlyozza, hogy a tiltott kábítószer-piac elleni stratégia kialakítása elengedhetetlen az őslakos népek és földjeik védelméhez; annak biztosítására szólítja fel az EU-t és partnerországait, hogy a kábítószer-kereskedelem elleni küzdelemre irányuló biztonsági intézkedések tartsák tiszteletben az őslakos közösségek jogait, valamint akadályozzák meg, hogy a konfliktusnak ártatlan emberek essenek áldozatul; |
| --- | --- |

77.

| 78. | arra ösztönzi az Uniót, hogy mélyítse, bővítse és erősítse meg az őslakos népekkel kapcsolatos, az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó uniós stratégiai keretben és cselekvési tervben foglalt céljait, prioritásait és fellépéseit, továbbá kéri az emberi jogokkal foglalkozó különmegbízott mandátumának módosítását és megerősítését, hogy ezáltal a társadalomban láthatóbb módon megjelenjenek az őslakos népek és képviselőik jogaival kapcsolatos kérdések; |
| --- | --- |

78.

| 79. | emlékeztet arra, hogy az EU kötelezettséget vállalt a fejlesztés jogalapú megközelítésre, amely magában foglalja az UNDRIP-ben meghatározott, az őslakos népekre vonatkozó jogok tiszteletben tartását, és külön kiemeli az elszámoltathatóság, a részvétel, valamint a megkülönböztetésmentesség elvét; határozottan arra ösztönzi az Uniót, hogy folytassa e jogalapú megközelítés gyakorlati megvalósítását minden fejlesztési tevékenységben, és a tagállamokkal közösen állítson fel munkacsoportot ebből a célból; kéri a vonatkozó végrehajtási terv egyértelmű határidőkkel és az előrelépést mérő mutatókkal való aktualizálását; |
| --- | --- |

79.

| 80. | emlékeztet az Európai Unió működéséről szóló szerződés a politikák fejlesztési célú koherenciájának elvét meghatározó 208. cikkére; sajnálatosnak tartja, hogy a megújulóenergia-irányelv (23) folyamatban lévő felülvizsgálata során mindeddig nem vezettek be olyan szociális és fenntarthatósági kritériumokat, amelyek figyelembe veszik a nagyarányú földszerzés kockázatát; emlékeztet arra, hogy az irányelvnek összhangban kell lennie a birtokjogra vonatkozó nemzetközi normákkal; |
| --- | --- |

80.

| 81. | felhívja az uniós küldöttségeket, hogy az emberi jogok megsértésének azonosítása és megakadályozása érdekében erősítsék meg az őslakosokkal folytatott párbeszédet; sürgeti különösen a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hozzanak létre hatékony közigazgatási panasztételi mechanizmust az emberi jogok hivatalos fejlesztési támogatás által támogatott tevékenységek következtében történő megsértése és más káros hatások áldozatai számára a vizsgálat megkezdése és a megbékélési folyamatok elindítása céljából; hangsúlyozza, hogy e mechanizmusnak szabványosított eljárásokból kell állnia, és közigazgatási, tehát az igazságszolgáltatási mechanizmusokat kiegészítő jellegűnek kell lennie; |
| --- | --- |

81.

| 82. | kiemeli, hogy a FLEGT cselekvési terv és különösen az önkéntes partnerségi megállapodások jelentősebb szerepet játszhatnak az őslakos és erdei közösségek érvényesülésének erősítésében számos trópusi erdőkkel borított országban, és sürgeti az Uniót és az önkéntes partnerségi megállapodásokban részt vevő partnereket, hogy biztosítsanak nagyobb szerepet e közösségek számára a nemzeti szakpolitikai folyamatokban; felhívja az Uniót, hogy nyújtson nagyobb pénzügyi és műszaki segítséget a partnerországoknak az erdei ökoszisztémák – többek között az irányítás javítása révén történő – védelme, fenntartása és helyreállítása érdekében, továbbá tisztázza és erősítse meg a földbirtokhoz kapcsolódó jogokat, az emberi jogok tiszteletben tartását, ideértve az őslakos népek jogait is, valamint támogassa a közösségi jogokat megőrző védett területeket; |
| --- | --- |

82.

| 83. | hangsúlyozza egyedi intézkedések elfogadásának szükségességét a konfliktusövezetből származó faanyagok kérdésének kezelése és az erdőátalakításból származó faanyag áramlásának megállítása érdekében, valamint azzal a céllal, hogy eltereljék a beruházásokat az erdőket károsító tevékenységektől, amelyek következtében a helyi és őslakos közösségek kénytelenek elhagyni a lakóhelyüket; felhívja az Uniót, hogy egy erdőirtásra, erdőpusztulásra és az erdei közösségek birtokjogainak tiszteletben tartására vonatkozó új uniós cselekvési terv részeként fogadjon el további intézkedéseket az erdei ökoszisztémák és az ott élő közösségek védelmének és helyreállításának támogatására, valamint az erdőirtás uniós ellátási láncokból való kiküszöbölésére; |
| --- | --- |

83.

| 84. | rámutat, hogy az Unióban még sokat tanulhatunk a fenntartható hasznosításról – például az erdők tekintetében – az őslakos népektől, akik életmódjuk miatt ráadásul alig járulnak hozzá az éghajlatváltozáshoz, de az különösen sújtja őket, például az aszályok, illetve az elsivatagosodás miatt, és e hatás különösen súlyosan érinti a nőket; |
| --- | --- |

84.

| 85. | felhívja az Európai Külügyi Szolgálatot, a Bizottságot és a tagállamokat, hogy részesítsék előnyben a civil társadalmat, az emberijog-védőket és különösen az őslakosokkal és a környezettel kapcsolatos emberi jogok védelmezőit támogató befektetéseket a támogatásukat célzó hosszú távú védelmi mechanizmusok – különösen a protectdefenders.eu – létezése biztosítása érdekében, valamint hogy garantálják a veszélyben lévő emberijog-védőknek nyújtott, meglévő finanszírozási kötelezettségvállalásaik teljesítését; arra ösztönzi küldöttségeit és bizottságait, hogy az érintett országokba tett látogatásaik során rendszeresen találkozzanak a bennszülött közösségekkel és az emberi jogok védelmezőivel; ajánlja, hogy az érintett bizottság/albizottság az emberi jogi helyzet figyelemmel kísérése céljából az őslakos népekkel foglalkozó állandó előadót jelöljön ki, és javasolja különösen az UNDRIP és az ILO 169. számú egyezményének végrehajtását; |
| --- | --- |

85.

| 86. | felhívja az Uniót és tagállamait, hogy folytasson párbeszédet és működjön együtt az Arktisz őslakos népeivel és helyi közösségeivel annak biztosítása érdekében, hogy jogaik és helyzetük ne sérüljön a régiót valószínűleg érintő, uniós fejlesztési projektek keretében; |
| --- | --- |

86.

o

o o

| 87. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az Európai Külügyi Szolgálatnak és az EU küldöttségeinek. |
| --- | --- |

87.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0445.

(2)  HL C 58., 2018.2.15., 155. o.

(3)  HL C 316., 2016.8.30., 122. o.

(4)  https://eeas.europa.eu/sites/eeas/files/annual_report_on_human_rights_and_ democracy_in_the_world_2016_0.pdf

(5)  https://documents-dds-ny.un.org/doc/UNDOC/GEN/N14/468/28/pdf/N1446828.pdf?OpenElement

(6)  https://undocs.org/en/A/RES/71/178

(7)  https://undocs.org/A/HRC/36/46/Add.2

(8)  https://documents-dds-ny.un.org/doc/UNDOC/GEN/G14/082/52/PDF/G1408252.pdf?OpenElement

(9)  https://documents-dds-ny.un.org/doc/UNDOC/GEN/G15/234/15/PDF/G1523415.pdf?OpenElement

(10)  https://cmsdata.iucn.org/downloads/durbanactionen.pdf

(11)  http://www.fao.org/docrep/016/i2801e/i2801e.pdf

(12)  http://www.etoconsortium.org/nc/en/main-navigation/library/maastricht-principles/?tx_drblob_pi1%5BdownloadUid%5D=23

(13)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-8814-2017-INIT/hu/pdf

(14)  http://www.consilium.europa.eu/hu/press/press-releases/2017/08/08/hr-indigenous-peoples/pdf

(15)  http://www.un.org/en/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/64/292

(16)  HL C 215., 2018.6.19., 125. o.

(17)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0346.

(18)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0315.

(19)  http://undocs.org/en/E/C.19/2016/10

(20)  A 1991. szeptember 5-jén hatályba lépett 169. számú ILO-egyezményt megerősítő országok: Argentína, Bolívia, Brazília, Közép-afrikai Köztársaság, Chile, Kolumbia, Costa Rica, Dánia, Dominika, Ecuador, Fidzsi-szigetek, Guatemala, Honduras, Mexikó, Nepál, Hollandia, Nicaragua, Norvégia, Paraguay, Peru, Spanyolország és Venezuela.

(21)  Az Európai Parlament és a Tanács 995/2010/EU rendelete (2010. október 20.) a fát és fatermékeket piaci forgalomba bocsátó piaci szereplők kötelezettségeinek meghatározásáról (HL L 295., 2010.11.12., 23. o.).

(22)  HL L 201., 2013.7.26., 60. o.

(23)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/28/EK irányelve (2009. április 23.) a megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról, valamint a 2001/77/EK és 2003/30/EK irányelv módosításáról és azt követő hatályon kívül helyezéséről (HL L 140., 2009.6.5., 16. o.).

---

| 8.4.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 118/32 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 118/32

---

P8_TA(2018)0280

Klímadiplomácia

Az Európai Parlament 2018. július 3-i állásfoglalása a klímadiplomáciáról (2017/2272(INI))

(2020/C 118/04)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ) és különösen annak 21., 191., 192., 220. és 221. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ) és különösen annak 21., 191., 192., 220. és 221. cikkére,

| — | tekintettel az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendjére és a fenntartható fejlesztési célokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendjére és a fenntartható fejlesztési célokra,

| — | tekintettel az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezményére (UNFCCC) és az ahhoz csatolt Kiotói Jegyzőkönyvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezményére (UNFCCC) és az ahhoz csatolt Kiotói Jegyzőkönyvre,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára,

| — | tekintettel a Párizsi Megállapodásra, az 1/CP.21. sz. határozatra, az UNFCCC feleinek 21. konferenciájára (COP 21) és a feleknek a Kiotói Jegyzőkönyv feleinek találkozójaként szolgáló, 2015. november 30. és december 11. között Párizsban megrendezett 11. konferenciájára (CMP11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Párizsi Megállapodásra, az 1/CP.21. sz. határozatra, az UNFCCC feleinek 21. konferenciájára (COP 21) és a feleknek a Kiotói Jegyzőkönyv feleinek találkozójaként szolgáló, 2015. november 30. és december 11. között Párizsban megrendezett 11. konferenciájára (CMP11),

| — | tekintettel az UNFCCC feleinek 22. konferenciájára és a feleknek a Párizsi Megállapodás feleinek találkozójaként szolgáló, 2016. november 15. és november 18. között Marrákesben (Marokkó) megrendezett első konferenciájára (CMA1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az UNFCCC feleinek 22. konferenciájára és a feleknek a Párizsi Megállapodás feleinek találkozójaként szolgáló, 2016. november 15. és november 18. között Marrákesben (Marokkó) megrendezett első konferenciájára (CMA1),

| — | tekintettel a Párizsi Megállapodás végrehajtásáról és az ENSZ marokkói Marrákesben tartandó, 2016. évi éghajlatváltozási konferenciájáról (COP 22) szóló, 2016. október 6-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Párizsi Megállapodás végrehajtásáról és az ENSZ marokkói Marrákesben tartandó, 2016. évi éghajlatváltozási konferenciájáról (COP 22) szóló, 2016. október 6-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az Éghajlatváltozási Kormányközi Testület (IPCC) ötödik értékelő jelentésére (AR5) és összefoglaló jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Éghajlatváltozási Kormányközi Testület (IPCC) ötödik értékelő jelentésére (AR5) és összefoglaló jelentésére,

| — | tekintettel az ENSZ Bonnban (Németország) 2017-ben megrendezett klímaváltozási konferenciájáról (COP23) szóló 2017. október 4-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Bonnban (Németország) 2017-ben megrendezett klímaváltozási konferenciájáról (COP23) szóló 2017. október 4-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a Bizottság „Európa karbonszegény gazdaságra való áttérésének gyorsítása” című, 2016. július 20-i közleményére (COM(2016)0500), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Európa karbonszegény gazdaságra való áttérésének gyorsítása” című, 2016. július 20-i közleményére (COM(2016)0500),

| — | tekintettel a Bizottság „Az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodásra vonatkozó uniós stratégia” című, 2013. április 16-i közleményére (COM(2013)0216), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodásra vonatkozó uniós stratégia” című, 2013. április 16-i közleményére (COM(2013)0216),

| — | tekintettel a Külügyek Tanácsa által elfogadott 2015. évi uniós klímadiplomáciai cselekvési tervre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyek Tanácsa által elfogadott 2015. évi uniós klímadiplomáciai cselekvési tervre,

| — | tekintettel a Külügyek Tanácsának 2017. március 6-i és 2017. június 19-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyek Tanácsának 2017. március 6-i és 2017. június 19-i következtetéseire,

| — | tekintettel az Európai Tanács 2017. június 22-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2017. június 22-i következtetéseire,

| — | tekintettel a Tanács klímadiplomáciáról szóló 2018. február 26-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács klímadiplomáciáról szóló 2018. február 26-i következtetéseire,

| — | tekintettel az Európai Külügyi Szolgálatnak (EKSZ) az Európai Unió kül- és biztonságpolitikájára vonatkozó globális stratégiáról szóló 2016. júniusi közleményére, valamint a Bizottság és az EKSZ „A rugalmasság stratégiai megközelítése az EU külső fellépéseiben” című, 2017. június 7-i közös közleményére (JOIN(2017)0021), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Külügyi Szolgálatnak (EKSZ) az Európai Unió kül- és biztonságpolitikájára vonatkozó globális stratégiáról szóló 2016. júniusi közleményére, valamint a Bizottság és az EKSZ „A rugalmasság stratégiai megközelítése az EU külső fellépéseiben” című, 2017. június 7-i közös közleményére (JOIN(2017)0021),

| — | tekintettel a Régiók Európai Bizottságának „Az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodásra irányuló új uniós stratégia felé – integrált megközelítés” című, 2017. február 9-i véleményére (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Európai Bizottságának „Az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodásra irányuló új uniós stratégia felé – integrált megközelítés” című, 2017. február 9-i véleményére (3),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság „A Párizsban kijelölt út” című, 2016. április 26-i véleményére (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság „A Párizsban kijelölt út” című, 2016. április 26-i véleményére (4),

| — | tekintettel a közös kül- és biztonságpolitika végrehajtásáról szóló éves jelentésről szóló, 2017. december 13-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös kül- és biztonságpolitika végrehajtásáról szóló éves jelentésről szóló, 2017. december 13-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel a nőkről, a nemek közötti egyenlőségről és az éghajlati igazságosságról szóló, 2018. január 16-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nőkről, a nemek közötti egyenlőségről és az éghajlati igazságosságról szóló, 2018. január 16-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel az UNFCCC 2001. november 9-i, a nők képviseletének az Egyesült Nemzetek éghajlatváltozásról szóló keretegyezménye és a Kiotói Jegyzőkönyv keretében létrehozott szervek részes feleiben való javításáról szóló, 36/CP.7. számú határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az UNFCCC 2001. november 9-i, a nők képviseletének az Egyesült Nemzetek éghajlatváltozásról szóló keretegyezménye és a Kiotói Jegyzőkönyv keretében létrehozott szervek részes feleiben való javításáról szóló, 36/CP.7. számú határozatára,

| — | tekintettel a Nemzetközi Migrációs Szervezet (IOM) „Migráció, környezet és éghajlatváltozás: a bizonyítékok értékelése” című, 2009. évi tanulmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Migrációs Szervezet (IOM) „Migráció, környezet és éghajlatváltozás: a bizonyítékok értékelése” című, 2009. évi tanulmányára,

| — | tekintettel az uniós kereskedelmi megállapodásokban a nemek közötti egyenlőségről szóló, 2018. március 13-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós kereskedelmi megállapodásokban a nemek közötti egyenlőségről szóló, 2018. március 13-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel Ferenc pápa „Laudato Si” („Közös otthonunk gondjai”) enciklikájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel Ferenc pápa „Laudato Si” („Közös otthonunk gondjai”) enciklikájára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság által az eljárási szabályzat 55. cikke alapján folytatott közös tanácskozásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság által az eljárási szabályzat 55. cikke alapján folytatott közös tanácskozásokra,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság, valamint a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére (A8-0221/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság, valamint a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére (A8-0221/2018),

| A. | mivel az éghajlatváltozás hatásai egyre súlyosabb következményekkel járnak az emberi élet különféle aspektusaira, illetve a fejlesztési lehetőségekre, a geopolitikai világrendre és a globális stabilitásra nézve; mivel az éghajlatváltozás hatásai leginkább azokat sújtják, akik kevesebb erőforrással rendelkeznek az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodáshoz; mivel a klímadiplomáciát fel lehet fogni a célzott külpolitika olyan formájának, amely az éghajlatvédelmi fellépést szolgálja más szereplők bevonása, éghajlati vonatkozású specifikus kérdésekben folytatott együttműködés, stratégiai partnerségek kiépítése és az állami és nem állami szereplők – többek között a globális szennyezés fő okozói – közötti kapcsolatok erősítése révén, ekképpen járulva hozzá az éghajlatváltozás hatásainak enyhítéséhez, az éghajlatvédelmi fellépés fokozásához és az Unió diplomáciai kapcsolatainak erősítéséhez; |
| --- | --- |

A.

mivel az éghajlatváltozás hatásai egyre súlyosabb következményekkel járnak az emberi élet különféle aspektusaira, illetve a fejlesztési lehetőségekre, a geopolitikai világrendre és a globális stabilitásra nézve; mivel az éghajlatváltozás hatásai leginkább azokat sújtják, akik kevesebb erőforrással rendelkeznek az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodáshoz; mivel a klímadiplomáciát fel lehet fogni a célzott külpolitika olyan formájának, amely az éghajlatvédelmi fellépést szolgálja más szereplők bevonása, éghajlati vonatkozású specifikus kérdésekben folytatott együttműködés, stratégiai partnerségek kiépítése és az állami és nem állami szereplők – többek között a globális szennyezés fő okozói – közötti kapcsolatok erősítése révén, ekképpen járulva hozzá az éghajlatváltozás hatásainak enyhítéséhez, az éghajlatvédelmi fellépés fokozásához és az Unió diplomáciai kapcsolatainak erősítéséhez;

| B. | mivel az óceánok vízszintnövekedése, felmelegedése és savasodása, a biológiai sokféleség csökkenése és a szélsőséges időjárási események növekvő előfordulása is az éghajlatváltozás hatásai közé tartozik; mivel e zavaroknak az első számú áldozatai a legkiszolgáltatottabb országok és lakosságok, különösen a szigetlakók; mivel az éghajlatváltozás különösen súlyos társadalmi és kulturális hatással van az őslakos népekre, amelyek azon túl, hogy csak elenyésző mértékben járulnak hozzá a szén-dioxid-kibocsátáshoz, aktív és létfontosságú szerepet játszanak az őket körülvevő ökoszisztémák védelmében, ezáltal enyhítve az éghajlatváltozás hatásait; |
| --- | --- |

B.

mivel az óceánok vízszintnövekedése, felmelegedése és savasodása, a biológiai sokféleség csökkenése és a szélsőséges időjárási események növekvő előfordulása is az éghajlatváltozás hatásai közé tartozik; mivel e zavaroknak az első számú áldozatai a legkiszolgáltatottabb országok és lakosságok, különösen a szigetlakók; mivel az éghajlatváltozás különösen súlyos társadalmi és kulturális hatással van az őslakos népekre, amelyek azon túl, hogy csak elenyésző mértékben járulnak hozzá a szén-dioxid-kibocsátáshoz, aktív és létfontosságú szerepet játszanak az őket körülvevő ökoszisztémák védelmében, ezáltal enyhítve az éghajlatváltozás hatásait;

| C. | mivel az EU az éghajlatvédelmi fellépés egyik élen járó szereplője, és vezető szerepét kinyilvánította az éghajlatváltozásra vonatkozó nemzetközi tárgyalások során; mivel az EU a klímadiplomáciát az érintett szereplőkkel való stratégiai szövetségek létrehozására használja az éghajlatváltozás elleni közös küzdelem érdekében, mert az kulcsfontosságú eleme a fenntartható fejlődésnek és az éghajlati vonatkozású veszélyek megelőzésének; |
| --- | --- |

C.

mivel az EU az éghajlatvédelmi fellépés egyik élen járó szereplője, és vezető szerepét kinyilvánította az éghajlatváltozásra vonatkozó nemzetközi tárgyalások során; mivel az EU a klímadiplomáciát az érintett szereplőkkel való stratégiai szövetségek létrehozására használja az éghajlatváltozás elleni közös küzdelem érdekében, mert az kulcsfontosságú eleme a fenntartható fejlődésnek és az éghajlati vonatkozású veszélyek megelőzésének;

| D. | mivel az EU klímadiplomáciája hozzájárult a Párizsi Megállapodás megkötéséhez, és azóta a klímadiplomácia uniós megközelítése kibővült; mivel a klímapolitika – az EU globális stratégiájának részeként – beépült a kül- és biztonságpolitikába, míg az energiaügy és a klímaügy, a biztonság és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás, valamint a migráció közötti kapcsolat megerősödött; |
| --- | --- |

D.

mivel az EU klímadiplomáciája hozzájárult a Párizsi Megállapodás megkötéséhez, és azóta a klímadiplomácia uniós megközelítése kibővült; mivel a klímapolitika – az EU globális stratégiájának részeként – beépült a kül- és biztonságpolitikába, míg az energiaügy és a klímaügy, a biztonság és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás, valamint a migráció közötti kapcsolat megerősödött;

| E. | mivel a hosszú távú, fenntartható éghajlatvédelmi intézkedések felelősségét nem lehet az egyénekre és a fogyasztóként meghozott egyéni döntéseikre terhelni; mivel az emberi jogokon alapuló éghajlatpolitikának egyértelművé kell tennie, hogy a fenntartható társadalmak megteremtésével kapcsolatos felelősség elsősorban a politikusoké, akiknek megvannak az eszközeik az éghajlati szempontból fenntartható politikák kialakítására; |
| --- | --- |

E.

mivel a hosszú távú, fenntartható éghajlatvédelmi intézkedések felelősségét nem lehet az egyénekre és a fogyasztóként meghozott egyéni döntéseikre terhelni; mivel az emberi jogokon alapuló éghajlatpolitikának egyértelművé kell tennie, hogy a fenntartható társadalmak megteremtésével kapcsolatos felelősség elsősorban a politikusoké, akiknek megvannak az eszközeik az éghajlati szempontból fenntartható politikák kialakítására;

| F. | mivel az éghajlatváltozás és a biztonsági aggályok egymással kölcsönösen összefüggnek, nemzetközi jellegűek, és olyan klímadiplomáciát tesznek szükségessé, amelynek célja többek között a Párizsi Megállapodás szerinti kötelezettségvállalások teljes körű végrehajtása; mivel számos tanulmány közvetett összefüggést talált az éghajlatváltozás, a természeti katasztrófák és a fegyveres konfliktusok kitörése között, és mivel az éghajlatváltozás a fenyegetéseket megsokszorozó tényezőnek tekinthető, hiszen felerősítheti a már meglévő társadalmi feszültségeket; mivel az éghajlatváltozás hosszú távú negatív következményei a politikai feszültségek növekedéséhez vezethetnek országhatárokon belül és azokon túl, így válságtényezővé válhatnak, és mint ilyenek, nyomás alá helyezhetik a nemzetközi kapcsolatokat; |
| --- | --- |

F.

mivel az éghajlatváltozás és a biztonsági aggályok egymással kölcsönösen összefüggnek, nemzetközi jellegűek, és olyan klímadiplomáciát tesznek szükségessé, amelynek célja többek között a Párizsi Megállapodás szerinti kötelezettségvállalások teljes körű végrehajtása; mivel számos tanulmány közvetett összefüggést talált az éghajlatváltozás, a természeti katasztrófák és a fegyveres konfliktusok kitörése között, és mivel az éghajlatváltozás a fenyegetéseket megsokszorozó tényezőnek tekinthető, hiszen felerősítheti a már meglévő társadalmi feszültségeket; mivel az éghajlatváltozás hosszú távú negatív következményei a politikai feszültségek növekedéséhez vezethetnek országhatárokon belül és azokon túl, így válságtényezővé válhatnak, és mint ilyenek, nyomás alá helyezhetik a nemzetközi kapcsolatokat;

| G. | mivel az éghajlatváltozás közvetlen és közvetett hatással van a migrációra, és egyre több embert késztet arra, hogy országaik veszélyeztetett területeiről azok élhetőbb területeire vagy külföldre költözzenek és ott kezdjenek új életet; |
| --- | --- |

G.

mivel az éghajlatváltozás közvetlen és közvetett hatással van a migrációra, és egyre több embert késztet arra, hogy országaik veszélyeztetett területeiről azok élhetőbb területeire vagy külföldre költözzenek és ott kezdjenek új életet;

| H. | mivel az ENSZ 2017. évi bonni (Németország) éghajlatváltozási konferenciájáról (COP23) szóló, 2017. október 4-i parlamenti állásfoglalás elismerte az éghajlati okokból történő lakóhelyelhagyás és a globális felmelegedés által kiváltott katasztrófák okozta migráció jellegét és súlyosságát; mivel különféle nagy jelentőségű és jól megalapozott – például a Nemzetközi Migrációs Szervezet és a Világbank által készített – tanulmány és jelentés szerint ha nem történnek jelentős erőfeszítések, akkor a környezeti változások miatt költözni kényszerülő migránsok és belső menekültek száma a legrosszabb forgatókönyv esetén 2050-ig elérheti a 200 milliót, akik közül sokan jelenleg tengerparti területeken élnek vagy belső migránssá válhatnak a Szubszaharai-Afrikában, Dél-Ázsiában, illetve Latin-Amerikában; |
| --- | --- |

H.

mivel az ENSZ 2017. évi bonni (Németország) éghajlatváltozási konferenciájáról (COP23) szóló, 2017. október 4-i parlamenti állásfoglalás elismerte az éghajlati okokból történő lakóhelyelhagyás és a globális felmelegedés által kiváltott katasztrófák okozta migráció jellegét és súlyosságát; mivel különféle nagy jelentőségű és jól megalapozott – például a Nemzetközi Migrációs Szervezet és a Világbank által készített – tanulmány és jelentés szerint ha nem történnek jelentős erőfeszítések, akkor a környezeti változások miatt költözni kényszerülő migránsok és belső menekültek száma a legrosszabb forgatókönyv esetén 2050-ig elérheti a 200 milliót, akik közül sokan jelenleg tengerparti területeken élnek vagy belső migránssá válhatnak a Szubszaharai-Afrikában, Dél-Ázsiában, illetve Latin-Amerikában;

| I. | mivel a környezeti okok miatt lakóhelyet változtató személyek nem rendelkeznek menekültstátusszal, és a menekültek számára nyújtott nemzetközi védelemben sem részesülnek, hiszen az 1951. évi genfi egyezmény nem ismeri el őket menekültként; |
| --- | --- |

I.

mivel a környezeti okok miatt lakóhelyet változtató személyek nem rendelkeznek menekültstátusszal, és a menekültek számára nyújtott nemzetközi védelemben sem részesülnek, hiszen az 1951. évi genfi egyezmény nem ismeri el őket menekültként;

| J. | mivel a nulla nettó szén-dioxid-kibocsátású gazdaság eléréséhez való hozzájárulás keretében a Bizottság az uniós energiapolitika célkitűzéseként határozta meg az energiahatékonyság előmozdítását és azt, hogy az Unió világelső legyen a megújuló energiaforrások terén; |
| --- | --- |

J.

mivel a nulla nettó szén-dioxid-kibocsátású gazdaság eléréséhez való hozzájárulás keretében a Bizottság az uniós energiapolitika célkitűzéseként határozta meg az energiahatékonyság előmozdítását és azt, hogy az Unió világelső legyen a megújuló energiaforrások terén;

| K. | mivel az uniós klímadiplomáciának ösztönöznie kell a kockázatkezelési projekteket, formálnia kell a közvéleményt, és ösztönöznie kell az éghajlatváltozás elleni küzdelmet és az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaság előmozdítását célzó politikai és gazdasági együttműködést; |
| --- | --- |

K.

mivel az uniós klímadiplomáciának ösztönöznie kell a kockázatkezelési projekteket, formálnia kell a közvéleményt, és ösztönöznie kell az éghajlatváltozás elleni küzdelmet és az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaság előmozdítását célzó politikai és gazdasági együttműködést;

| L. | mivel az uniós klímadiplomáciának ki kell dolgoznia a proaktív alkalmazkodás modelljét, amely ösztönzi az éghajlat-politikák közötti interakciót; mivel az éghajlat-politikák intézményesítése a nyilvánosság jobb tájékozottságát is jelentené, és egyértelműbb politikai szándékként kell megjelennie; |
| --- | --- |

L.

mivel az uniós klímadiplomáciának ki kell dolgoznia a proaktív alkalmazkodás modelljét, amely ösztönzi az éghajlat-politikák közötti interakciót; mivel az éghajlat-politikák intézményesítése a nyilvánosság jobb tájékozottságát is jelentené, és egyértelműbb politikai szándékként kell megjelennie;

| M. | mivel a vízkészletek szűkösségének problémája egyre több, közösségek közötti konfliktus kialakulásának alapja; mivel ezeket az erőforrásokat gyakran már eleve instabil helyzetekben nem fenntartható módon használják fel az intenzív és ipari mezőgazdaság céljaira; |
| --- | --- |

M.

mivel a vízkészletek szűkösségének problémája egyre több, közösségek közötti konfliktus kialakulásának alapja; mivel ezeket az erőforrásokat gyakran már eleve instabil helyzetekben nem fenntartható módon használják fel az intenzív és ipari mezőgazdaság céljaira;

| N. | mivel céljai elérése érdekében az éghajlatváltozás elleni küzdelemnek stratégiai prioritássá kell válnia valamennyi diplomáciai párbeszéd és kezdeményezés során, és emberi jogokra alapuló megközelítésre kell épülnie; mivel a Parlament aktívan hozzájárul a folyamathoz, és mind jogalkotói hatáskörét, mind politikai befolyását latba veti az éghajlatváltozás ügyének a fejlesztési fellépésekbe és a támogatási portfolióba, valamint több más uniós szakpolitikába – például beruházások, mezőgazdaság, halászat, energiaügy, közlekedés, kutatás és kereskedelem – való további beépítése érdekében; |
| --- | --- |

N.

mivel céljai elérése érdekében az éghajlatváltozás elleni küzdelemnek stratégiai prioritássá kell válnia valamennyi diplomáciai párbeszéd és kezdeményezés során, és emberi jogokra alapuló megközelítésre kell épülnie; mivel a Parlament aktívan hozzájárul a folyamathoz, és mind jogalkotói hatáskörét, mind politikai befolyását latba veti az éghajlatváltozás ügyének a fejlesztési fellépésekbe és a támogatási portfolióba, valamint több más uniós szakpolitikába – például beruházások, mezőgazdaság, halászat, energiaügy, közlekedés, kutatás és kereskedelem – való további beépítése érdekében;

| O. | mivel a nemen, fajon, etnikai hovatartozáson, társadalmi osztályon, szegénységen, képességeken, bennszülöttségen, életkoron és földrajzi helyzeten alapuló megkülönböztetés és kiszolgáltatottság forrásai, valamint a hagyományos és az intézményi megkülönböztetés együttesen, interszekcionális módon akadályozzák a drámai változásokkal – például az éghajlatváltozással – szembeni küzdelemhez szükséges erőforrásokhoz és eszközökhöz való hozzáférést; |
| --- | --- |

O.

mivel a nemen, fajon, etnikai hovatartozáson, társadalmi osztályon, szegénységen, képességeken, bennszülöttségen, életkoron és földrajzi helyzeten alapuló megkülönböztetés és kiszolgáltatottság forrásai, valamint a hagyományos és az intézményi megkülönböztetés együttesen, interszekcionális módon akadályozzák a drámai változásokkal – például az éghajlatváltozással – szembeni küzdelemhez szükséges erőforrásokhoz és eszközökhöz való hozzáférést;

| P. | mivel az éghajlatváltozás, illetve a tisztességtelen földszerzés, a fosszilis tüzelőanyagok kitermelése és az intenzív mezőgazdaság okozta erdőirtás között szerves kapcsolat áll fenn; |
| --- | --- |

P.

mivel az éghajlatváltozás, illetve a tisztességtelen földszerzés, a fosszilis tüzelőanyagok kitermelése és az intenzív mezőgazdaság okozta erdőirtás között szerves kapcsolat áll fenn;

| Q. | mivel a politikai döntéshozatalban és diplomáciában, főként pedig az éghajlatváltozásról szóló tárgyalásokon a nők részvételi aránya továbbra sem kielégítő, és mivel ebben a tekintetben alig vagy egyáltalán nem történt előrelépés; mivel a nők a küldöttségvezetők csupán 12–15 %-át és a küldöttek mintegy 30 %-át teszik ki; |
| --- | --- |

Q.

mivel a politikai döntéshozatalban és diplomáciában, főként pedig az éghajlatváltozásról szóló tárgyalásokon a nők részvételi aránya továbbra sem kielégítő, és mivel ebben a tekintetben alig vagy egyáltalán nem történt előrelépés; mivel a nők a küldöttségvezetők csupán 12–15 %-át és a küldöttek mintegy 30 %-át teszik ki;

| 1. | emlékeztet arra, hogy az éghajlatváltozás hatásai megnyilvánulnak az emberi élet valamennyi aspektusa, különösen a globális erőforrások és a fejlesztési lehetőségek, valamint az üzleti modellek, a kereskedelmi kapcsolatok és a regionális kapcsolatok terén; emlékeztet arra, hogy az éghajlati hatások fokozzák az élelmiszer-ellátás bizonytalanságát, az egészséget érintő fenyegetéseket, a megélhetés elvesztését, a lakóhelyelhagyást, a migrációt, a szegénységet, a nemek közötti egyenlőtlenségeket, az emberkereskedelmet, az erőszakot, valamint az infrastruktúrához és alapvető szolgáltatásokhoz való hozzáférés hiányát, hatással vannak a békére és a biztonságra, és növekvő mértékben érintik az Unió polgárait, valamint kihívások elé állítják a nemzetközi közösséget; hangsúlyozza, hogy egyre sürgetőbb fellépni az éghajlatváltozás ellen, és rámutat, hogy az éghajlatváltozás kezelése közös nemzetközi erőfeszítéseket tesz szükségessé; sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy folyamatosan segítsék elő a többoldalú párbeszédet, mivel ez kollektív felelősség a bolygó egésze, illetve a jelenlegi és eljövendő nemzedékek irányában; megállapítja, hogy az éghajlatváltozás elleni küzdelem szükséges az emberi jogok védelme érdekében; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aggodalommal veszi tudomásul a világ vízkészleteinek és ökoszisztémáinak romlását, valamint a vízhiány, a vízhez kötődő kockázatok és a szélsőséges események jelentette egyre nagyobb fenyegetést; |
| --- | --- |

2.

A Párizsi Megállapodás és a 2030-as menetrend végrehajtása

| 3. | megerősíti, hogy az EU elkötelezett a Párizsi Megállapodás és az ENSZ 2030-as menetrendje iránt, a fenntartható fejlesztési célokat is beleértve, hangsúlyozza, hogy mind az EU-ban, mind világméretekben szükség van a Párizsi Megállapodás – illetve annak a mérséklésre, az alkalmazkodásra és a pénzforrások átirányítására vonatkozó célkitűzései – és a fenntartható fejlesztési célok teljes körű és gyors végrehajtására egy fenntarthatóbb gazdaság és társadalom kialakítása érdekében; megerősíti, hogy ambiciózus uniós klímapolitikára van szükség, hogy készen áll a 2030-ra az Unióban meghatározott jelenlegi nemzeti vállalások jelentős megemelésére, valamint hogy 2018 végéig ki kell dolgozni egy ambiciózus és összehangolt hosszú távú, 2050-re szóló nulla nettó szén-dioxid-kibocsátású stratégiát, összhangban a Párizsi Megállapodásban a globális átlagos hőmérséklet-növekedés jóval 2 oC alatt tartására és a növekedésnek az iparosodás előtti szinthez képest 1,5 oC-ra való korlátozására vonatkozóan előírt kötelezettségvállalással; felszólítja a Bizottságot, hogy ebben a hosszú távú stratégiában vegye figyelembe valamennyi olyan szereplő véleményét, akik ahhoz hozzá tudnak járulni, vagy akiket az érinthet; |
| --- | --- |

3.

| 4. | hangsúlyozza az ambiciózus uniós éghajlat-politika fontosságát a további hőmérséklet-növekedés elkerülésében és abban, hogy az Unió hiteles és megbízható partnerként léphessen fel harmadik országokkal szemben; kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy játsszanak aktív és konstruktív szerepet a 2018. évi Talanoa-párbeszédben és a COP24-ben, mivel 2018 kritikus év lesz a Párizsi Megállapodás végrehajtását illetően; felszólítja az EU-t, hogy nyilvánítsa ki az ambiciózus éghajlat-politika iránti elkötelezettségét, mivel ez segíteni fog abban, hogy példaként járjon elöl és szót emeljen más országok határozott mérséklési kötelezettségvállalása érdekében; |
| --- | --- |

4.

| 5. | sajnálatosnak tartja az USA elnökének bejelentését a Párizsi Megállapodásból való kivonulással kapcsolatos döntéséről; megerősíti, hogy az EU felelős azért – és lehetősége van arra –, hogy vezető szerepet vállaljon a globális éghajlatvédelmi fellépésben, valamint hogy fokozza klímadiplomáciai erőfeszítéseit és erős szövetséget alakítson ki azon országokkal és szereplőkkel, amelyek továbbra is támogatják és hozzájárulnak a globális felmelegedés mértékének jóval 2 oC alá történő csökkentésére irányuló célkitűzésekhez, ugyanakkor további erőfeszítéseket téve a hőmérséklet-növekedés 1,5 oC-ra szorítása érdekében az IPCC ajánlása szerint; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy szorosan együtt kell működni az USA kormányával és különösen az USA államaival és városaival; |
| --- | --- |

5.

| 6. | hangsúlyozza, hogy az Unió hitelessége az éghajlatváltozással szembeni küzdelemben saját éghajlat-politikájának szigorú és átfogó végrehajtásától függ; |
| --- | --- |

6.

| 7. | hangsúlyozza, hogy az uniós külpolitikának ki kell alakítania az éghajlatváltozással összefüggő kockázatok nyomon követését, többek között a válságmegelőzést és a konfliktusokkal szembeni érzékenységet célzó kapacitásokat; úgy véli, hogy a nagyszabású és gyors éghajlatvédelmi fellépés alapvetően hozzájárul a társadalmi, gazdasági, sőt a biztonsági kockázatok megelőzéséhez, a konfliktusok és az instabilitás megelőzéséhez, végső soron pedig a jelentős politikai, társadalmi és gazdasági költségek kiküszöböléséhez; ezért hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a klímadiplomácia érvényesüljön az uniós konfliktusmegelőzési szakpolitikákban, és hogy a harmadik országokban és konfliktus sújtotta területeken működő uniós missziók és programok hatóköre kerüljön kibővítésre és kiigazításra; megismétli, hogy a körforgásos, nulla nettó szén-dioxid-kibocsátású gazdaság felé történő elmozdulás hozzájárul a jóléthez és a nagyobb egyenlőséghez, a békéhez és az emberek biztonságához mind az EU-ban, mind az EU-n kívül, mivel az éghajlatváltozás gyakran új instabilitásokat és konfliktusokat teremthet vagy felerősítheti a már meglévőket, valamint elmélyíthet vagy előidézhet olyan egyenlőtlenségeket, amelyek az erőforrások szűkösségéből, a gazdasági lehetőségek hiányából, a növekvő tengerszint vagy a tartós aszály miatti földterület-veszteségből, az ingatag kormányzati struktúrából, az elégtelen víz- és élelmiszer-ellátásból, illetve az életkörülmények romlásából adódnak; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aggodalommal mutat rá különösen a bolygó ökoszisztémáinak és vízkészleteinek romlására, a víz szűkössége és a vízzel összefüggő kockázatok jelentette növekvő fenyegetésre, valamint az egyre gyakoribb és egyre pusztítóbb hatásokkal járó szélsőséges éghajlati és meteorológiai jelenségekre, amelyek szükségessé teszik az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás és a katasztrófák kockázatának csökkentése közötti kapcsolatok megerősítését; |
| --- | --- |

8.

| 9. | aggodalmának ad hangot azzal kapcsolatban is, hogy a talaj nem kap elegendő figyelmet mint az éghajlati rendszer összetevője, illetve az üvegházhatású gázok csökkentésében és az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodásban játszott fontos szerepe tekintetében; felszólítja az Uniót, hogy dolgozzon ki egy ambiciózus, a klímadiplomáciába illesztendő stratégiát; |
| --- | --- |

9.

| 10. | hangsúlyozza, hogy az olvadó sarki jégtakaró és a növekvő tengerszint miatt a partvidékeken vagy a kis szigetállamokban élő emberek különösen veszélyeztetettek; sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy védelmezzék és őrizzék meg ezeket az élettereket, elősegítve az éghajlatváltozás mérséklésére irányuló ambiciózus célok és a többoldalú partvédelmi intézkedések megvalósulását; |
| --- | --- |

10.

| 11. | elismeri, hogy az éghajlatváltozás súlyosbítja a veszélyeztetett területeken a migrációhoz vezető körülményeket, és emlékeztet arra, hogy a jövőben a migráció fokozódni fog, ha az éghajlatváltozás kedvezőtlen hatásaival nem foglalkoznak megfelelő módon; felszólítja az Uniót, hogy támogassa az ENSZ-szintű egyeztetések megkezdését annak érdekében, hogy érdemi válaszintézkedéseket lehessen hozni az éghajlatváltozás következtében várható népességmozgás esetén, és hangsúlyozza, hogy minden nemzetközi válaszintézkedésnek regionális megoldásokra kell fókuszálnia, elkerülve a szükségtelen nagymértékű mozgásokat; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kéri a tagállamokat, hogy fokozatosan vállaljanak vezető szerepet az ENSZ égisze alatt előkészített, a biztonságos, rendezett és szabályos migrációról szóló globális paktumról jelenleg folyamatban lévő tárgyalások során, amely paktum alapja a menekültekről és a migránsokról szóló 2016. évi New York-i nyilatkozat, amely elismerte, hogy nagyszámú ember költözik máshová „az éghajlatváltozás kedvezőtlen hatásaira reagálva”; |
| --- | --- |

12.

| 13. | üdvözli az UNFCCC folyamatának befogadó jellegét; úgy véli, hogy az eredményes közreműködés érdekében foglalkozni kell az egyéni érdekek és az érdekkonfliktusok kérdésével; támogatja a világ népességének többségét képviselő kormányoknak egy külön összeférhetetlenségi politika bevezetésére irányuló kezdeményezését, és kéri a Bizottságot, hogy konstruktív módon vegyen részt ebben a folyamatban; |
| --- | --- |

13.

| 14. | felszólítja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki olyan programokat, amelyek felhívják az európai polgárok figyelmét az éghajlatváltozás, illetve a migráció, a szegénység és az erőforrásokhoz való hozzáféréssel kapcsolatos konfliktusok között fennálló összefüggésre; |
| --- | --- |

14.

| 15. | hangsúlyozza, hogy az EU valamennyi, környezettel kapcsolatos kezdeményezésének a Szerződésekben meghatározott jogalkotási hatáskörökből kell kiindulnia, és az uniós parlamentáris demokráciának továbbra is vezető szerepet kell betöltenie a környezetvédelemi célú nemzetközi intézkedések előmozdítására irányuló valamennyi javaslat tekintetében; |
| --- | --- |

15.

Az uniós klímadiplomáciai kapacitás erősítése

| 16. | megállapítja, hogy az EU és tagállamai biztosítják a legjelentősebb részét az éghajlatváltozást célzó közfinanszírozásnak, amely az alkalmazkodás és a mérséklés más országokban való támogatásának fontos, bizalmat építő eszköze; sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy továbbra is biztosítsanak érdemi pénzügyi hozzájárulást és aktívan támogassák az éghajlatváltozással kapcsolatos nemzetközi finanszírozás mozgósítását mind más országok állami forrásai, mind pedig magánforrások útján; üdvözli a 2017. december 12-i„One Planet Summit” csúcstalálkozón tett bejelentéseket; |
| --- | --- |

16.

| 17. | hangsúlyozza, hogy a nulla nettó szén-dioxid-kibocsátású, az éghajlatváltozás hatásaival szemben ellenálló gazdaságokra és társadalmakra való globális áttéréshez jelentős átalakulási célú beruházások szükségesek; hangsúlyozza, hogy a kormányoknak támogató környezetet kell teremteniük a tőkemozgások fenntartható befektetések felé való tereléséhez és a meg nem térülő eszközök kiküszöböléséhez, a fenntartható finanszírozással foglalkozó magas szintű szakértői csoport következtetései alapján és összhangban a fenntartható növekedés finanszírozásáról szóló bizottsági közleménnyel (COM(2018)0097); úgy véli, hogy a pénzügyi rendszernek hozzá kell járulnia a Párizsi Megállapodás célkitűzéseihez, valamint a fenntartható fejlődési célokhoz; meg van győződve arról, hogy az uniós pénzügyi rendszer – amely hozzájárul az éghajlatváltozás mérsékléséhez és ösztönzi a tiszta technológiákba és fenntartható megoldásokba való beruházásokat – szerepmodellként fog szolgálni más országok számára, és segítheti őket hasonló rendszerek bevezetésében; |
| --- | --- |

17.

| 18. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az EU egyetlen és egységes hangon szólaljon fel a nemzetközi fórumokon, és felhívja az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét és a Bizottságot a Párizsi Megállapodás végrehajtására vonatkozó vállalás teljesítését szolgáló közös uniós erőfeszítések összehangolására; arra ösztönzi az Uniót, hogy vizsgálja meg a Párizsi Megállapodás még ambiciózusabbá tételének lehetőségeit; hangsúlyozza, hogy ki kell dolgozni az uniós klímadiplomácia átfogó stratégiáját, és az éghajlatváltozás kérdését be kell építeni az EU külső fellépéseinek valamennyi területébe, beleértve a kereskedelmet, a fejlesztési együttműködést és a humanitárius segítségnyújtást; hangsúlyozza, hogy valamennyi jövőbeli többoldalú tárgyalás során erősíteni kell a szociális vonatkozást, és be kell építeni a nemi dimenziót és az emberi jogokon alapuló megközelítést; |
| --- | --- |

18.

| 19. | sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy folytassanak nemzetközi szintű figyelemfelhívást az éghajlatváltozással kapcsolatban az állami és a politikai támogatás fokozására irányuló, összehangolt kommunikációs stratégiák és tevékenységek útján; szorgalmazza különösen az éghajlatváltozás, illetve a társadalmi igazságtalanság, a migráció, az éhezés és a szegénység közötti összefüggések nemzetközi szintű elismerését azon ténnyel együtt, hogy a globális éghajlatvédelmi fellépés nagymértékben hozzájárulhat e problémák megoldásához; |
| --- | --- |

19.

| 20. | rámutat arra, hogy a közös politikai fellépés által megfelelően ösztönzött technológiai fejlődés kulcsfontosságú a Párizsi Megállapodás céljainak elérésében, és ezért az uniós tudományos diplomáciát is be kell vonni a klímadiplomácia globális stratégiájába az éghajlatváltozással kapcsolatos kutatások előmozdítása és finanszírozása révén; |
| --- | --- |

20.

| 21. | emlékeztet arra, hogy amint az a Bizottságnak az „Alkalmazkodás az éghajlatváltozáshoz Európában – Az uniós fellépés lehetőségei” című zöld könyvében (COM(2007)0354) áll, az éghajlatváltozásnak leginkább kitett területek Európában Dél-Európa és a Földközi-tenger medencéje, a hegyvidéki területek, a part menti zónák, a sűrűn lakott árterületek, Skandinávia és az Északi-sarkvidék; ezért sürgeti az EU-t, hogy támogassa az olyan kutatási és fejlesztési programokat, amelyek az EUMSZ 185. cikke értelmében minden esetben bevonják az érintett tagállamokat; |
| --- | --- |

21.

| 22. | az előző bekezdésben említett tudományos diplomácia jó példájaként kiemeli a PRIMA (a földközi-tengeri térségben folytatott kutatási és innovációs partnerség) kezdeményezést, amelynek középpontjában a Földközi-tenger medencéjének élelmiszer- és vízellátására vonatkozó innovatív megoldások kidolgozása és alkalmazása áll; felszólítja a Bizottságot, hogy fokozza az együttműködést és biztosítsa a kezdeményezés, illetve más hasonló kezdeményezések szükséges támogatását és folytonosságát; felszólít továbbá az EUMSZ 185. cikke értelmében egy olyan új kezdeményezés indítására, amely kifejezetten az uniós klímadiplomácia célkitűzéseivel foglalkozik; |
| --- | --- |

22.

| 23. | felszólít az uniós cselekvési tervek koordinálására az energia- és vízdiplomácia területén, az érintett elemek között uniós és tagállami szinten működő szinergiák és közös fellépések megerősítése révén; |
| --- | --- |

23.

| 24. | szorgalmazza a Parlament nagyobb mértékű részvételét, valamint egy, a Bizottság és az EKSZ által kezdeményezett és a tagállamokkal együttműködésben végrehajtott éves folyamatot, amelynek során kijelölik az uniós klímadiplomácia adott évre vonatkozó legfőbb prioritásait, és konkrét ajánlásokat tesznek a kapacitáshiányok kezelésére; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kötelezettséget vállal egy saját álláspont és ajánlások kidolgozására az évszázad közepére vonatkozó, hosszú távú új uniós stratégiát illetően, amelyet a Bizottságnak és a Tanácsnak meg kell vizsgálnia az UNFCCC-nek történő benyújtása előtt; |
| --- | --- |

25.

| 26. | hangot ad azon szándékának, hogy egy olyan folyamatot indít el, amely az uniós klímadiplomácia tevékenységeiről és eredményeiről, illetve hiányosságairól szóló rendszeres jelentések révén hozzájárul ezekhez az erőfeszítésekhez; hozzáteszi, hogy a rendszeres jelentéseknek egyértelmű referenciaértékeket is tartalmazniuk kell ebben a tekintetben; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kiemeli a parlamenti diplomácia létfontosságú szerepét az éghajlatváltozás elleni küzdelemben; vállalja, hogy jobban felhasználja nemzetközi szerepét és a nemzetközi parlamenti hálózatokban fennálló tagságát annak érdekében, hogy képviseletei munkájában és a küldöttségei – elsősorban a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság és a Külügyi Bizottság – által tett látogatások során, továbbá az európai és nemzetközi parlamentközi találkozókon, valamint a nemzeti parlamentekkel, a szubnacionális/nem állami szereplőkkel és a civil társadalommal folytatott párbeszéd platformjain fokozza éghajlatügyi tevékenységét, törekedve a szükséges nemek közötti egyenlőség mindenkori érvényesítésére; |
| --- | --- |

27.

| 28. | szorgalmazza, hogy az EKSZ-nél és a Bizottságnál több humán és pénzügyi erőforrást különítsenek el annak érdekében, hogy azok jobban tükrözzék a klímadiplomácia iránti erős kötelezettségvállalást és fokozott erőfeszítést; sürgeti, hogy az EKSZ a klímadiplomáciát vegye fel a harmadik országbeli partnereikkel és nemzetközi, illetve regionális szervezetekkel találkozó uniós küldöttségek napirendjére, és valamennyi uniós küldöttségben, a tagállamok harmadik országbeli képviseleteivel együtt hangolja össze a klímadiplomáciai erőfeszítéseket és tulajdonítson stratégiai jelentőséget azoknak; felszólít ennek érdekében arra, hogy a legfontosabb harmadik országbeli uniós küldöttségeknél alkalmazzanak éghajlatváltozással foglalkozó kapcsolattartót, valamint hogy az uniós küldöttségek számára létrehozott vegyes álláshelyeken nagyobb arányban alkalmazzanak klímaszakértőket; |
| --- | --- |

28.

| 29. | hangsúlyozza, hogy az uniós költségvetésben az éghajlattal kapcsolatos kiadások nagy hozzáadott értéket teremthetnek, és azokat jelentősen meg kell emelni, hogy tükrözzék az éghajlatvédelmi fellépés növekvő fontosságát és sürgősségét, valamint a további klímadiplomáciai intézkedések szükségességét; ezért sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy növeljék a klímadiplomáciához kapcsolódó kiadásokat a következő többéves pénzügyi keretben, és a Parlamentnek „A következő többéves pénzügyi keret: a 2020 utáni többéves pénzügyi keretről kialakítandó parlamenti álláspont előkészítése” című, 2018. március 14-i állásfoglalásában (8) javasoltakkal összhangban legalább 30 %-ot különítsenek el az éghajlattal kapcsolatos kiadásokra, és az EU költségvetését egészében véve igazítsák a Párizsi Megállapodás célkitűzéseihez és a fenntartható fejlesztési célokhoz annak érdekében, hogy a költségvetési kiadások ne álljanak ellentétben az éghajlatügyi erőfeszítésekkel; ebben az összefüggésben megjegyzi, hogy a nulla szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való áttérés különösen az érzékeny ágazatoktól (például a mezőgazdasági, ipari, energiaügyi és közlekedési ágazattól) követel meg nagyobb erőfeszítést; szorgalmazza más uniós források megfelelőbb felhasználását az uniós fellépések és kezdeményezések erőforrás-hatékonyságának biztosítása, eredményeinek optimalizálása és hatásainak fokozása érdekében; |
| --- | --- |

29.

| 30. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a partnerállamokkal kötött kétoldalú megállapodások keretében fejlesszék a környezetvédelmi együttműködést az energiahatékonyságon és a megújuló energián alapuló fenntartható fejlesztési politikák előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

30.

| 31. | felhívja a Bizottságot, hogy teljes mértékben érvényesítse a globális dimenziót, többek között az uniós klímadiplomáciai célkitűzéseket az uniós energia- és éghajlat-politika jövőjéről, valamint az üvegházhatásúgáz-kibocsátások csökkentésére irányuló hosszú távú uniós stratégiáról szóló, soron következő közleményeiben; kéri továbbá a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy dolgozzanak ki hosszú távú jövőképet annak érdekében, hogy e jelentés elfogadását követően 12 hónapon belül kiadhassanak egy közös közleményt az uniós klímadiplomácia értelmezéséről és az uniós klímadiplomáciai tevékenységek stratégiai megközelítéséről, figyelembe véve a Parlament jelen szövegben található megközelítését; |
| --- | --- |

31.

| 32. | kéri az EKSZ-t és a Bizottságot, hogy jobban hangolják össze egymással az éghajlatváltozás okozta lakóhelyelhagyással kapcsolatos lépéseiket, létrehozva egy, az éghajlatváltozással és a migrációval foglalkozó szakértői testületet egy ügynökségek közötti munkacsoport révén; |
| --- | --- |

32.

| 33. | hangsúlyozza, hogy a nők társadalmi szerepvállalása és a nők teljes körű és egyenlő részvétele és vezető szerepe elengedhetetlen az éghajlatvédelmi fellépéshez; felszólítja az EU-t és a tagállamokat, hogy a nemi szempontokat érvényesítsék az éghajlat-politikákban, és alkalmazzanak a nemek sajátosságait figyelembe vevő megközelítést, mivel az éghajlatváltozás gyakran fokozza a nemek közötti egyenlőtlenségeket és nehezíti a nők helyzetét, továbbá mozdítsák elő az őslakos nők és a nők jogait védelmező szervezetek részvételét az UNFCCC keretein belül, hiszen a természeti erőforrások kezelésével kapcsolatos ismereteik elengedhetetlenek az éghajlatváltozás elleni küzdelemben; |
| --- | --- |

33.

Az éghajlatváltozás elleni küzdelem mint a nemzetközi együttműködés hajtóereje

| 34. | hangsúlyozza, hogy az EU-nak és tagállamainak tevékeny partnerekként kell részt venniük a nemzetközi szervezetekben és fórumokon (köztük az ENSZ, az UNFCCC, a fenntartható fejlődéssel foglalkozó magas szintű politikai fórum, az ENSZ Emberi Jogi Főbiztosának Hivatala (OHCHR), a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO), az Egészségügyi Világszervezet (WHO), a NATO, a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO), a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO), az Északi-sarkvidéki Tanács, illetve a G7-ek és a G20-ak keretein belül), valamint szorosan együtt kell működniük a regionális szervezetekkel (így az Afrikai Unióval (AU), a Nyugat-afrikai Államok Gazdasági Közösségével (ECOWAS), a Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetségével (ASEAN), az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportjával (AKCS-csoport), a Mercosurral és az Öböl-menti Együttműködési Tanáccsal (ÖET) a világszintű partnerségek ösztönzése, illetve a Párizsi Megállapodás és a fenntartható fejlesztési célok végrehajtása érdekében, ugyanakkor védelmezve, erősítve és továbbfejlesztve a többoldalú együttműködési rendszereket; |
| --- | --- |

34.

| 35. | felszólítja az EU-t és tagállamait, hogy a G20-csúcstalálkozók és -ülések, illetve a G20-tagok kétoldalú üléseinek napirendjein biztosítsanak jelentősebb helyet az éghajlatvédelmi fellépésnek, és működjenek együtt a fejlődő országokkal, például az ENSZ 77-ek csoportjával (G77) és egyéb hálózatokkal, például a Kis Szigetállamok Szövetségével (AOSIS); |
| --- | --- |

35.

| 36. | kéri a tagállamokat, hogy fokozzák az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet (EBESZ) keretében való szerepvállalásukat a Párizsi Megállapodás céljainak megfelelően; hangsúlyozza továbbá, hogy az IMO gyors és megfelelő további intézkedéseket kell tennie annak érdekében, hogy a nemzetközi hajózás méltányosan hozzájáruljon az éghajlatváltozás elleni küzdelemhez; |
| --- | --- |

36.

| 37. | felhívja a Bizottságot, hogy az éghajlatváltozás dimenzióját építse be a nemzetközi kereskedelmi és beruházási megállapodásokba, és a Párizsi Megállapodás ratifikálását és végrehajtását szabja a jövőbeli kereskedelmi megállapodások feltételéül; ebben az összefüggésben kéri a Bizottságot, hogy végezzen átfogó értékelést a meglévő megállapodások Párizsi Megállapodásnak való megfeleléséről, ahol erre szükség van; kéri a Bizottságot, hogy racionalizálja a pénzügyi eszközöket és programokat a koherencia biztosítása, a harmadik országoknak az éghajlatváltozás kezelésében való támogatása és az uniós éghajlatvédelmi fellépés hatékonyságának növelése érdekében; ajánlja, hogy dolgozzanak ki és a nemzetközi megállapodásokba, köztük a kereskedelmi és beruházási megállapodásokba szisztematikusan illesszenek be egy kötelező, alapvető éghajlatváltozási záradékot a Párizsi Megállapodás ratifikálása és végrehajtása iránti kölcsönös kötelezettségvállalás tekintetében, ekképpen támogatva az európai és nemzetközi dekarbonizációs folyamatot; |
| --- | --- |

37.

| 38. | támogatja az Unió folyamatos és aktív elkötelezettségét az „ambiciózus koalícióban” (HAC) és az abban részt vevő tagországokkal kapcsolatban annak érdekében, hogy láthatóvá tegyék a Párizsi Megállapodás eredményes végrehajtására való eltökéltségüket, mégpedig 2018-ban egy szilárd szabálykönyv elfogadása és a COP24 alkalmából folytatott Talanoa-párbeszéd sikeressége révén, amelynek célja, hogy további államokat nyerjen meg az erőfeszítésekben való részvételre, illetve hogy az eljövendő néhány év során létrejöjjön az éghajlatvédelem terén vezető szerepet betöltők csoportja, amely kész arra, hogy a Párizsi Megállapodás céljainak megfelelően növelje éghajlati célkitűzéseit a közös vezetés megteremtése érdekében, együttesen élen járva az éghajlati szempontoknak a különféle külpolitikai területeken való érvényesítésében, beleértve a kereskedelmet, a nemzetközi pénzügyi intézmények reformját és a biztonságot; |
| --- | --- |

38.

| 39. | tudatában van az eredményes és hatékony alkalmazkodási intézkedések, stratégiák és tervek jelentőségének, ideértve a Párizsi Megállapodás összefüggésében az ökoszisztéma-alapú megoldások alkalmazását az éghajlatváltozás hatásaival szembeni alkalmazkodó- és ellenálló képesség növelése, illetve sérülékenység csökkentése érdekében; |
| --- | --- |

39.

| 40. | hangsúlyozza az Északi-sarkvidék ökoszisztémáinak az éghajlatváltozással szembeni sajátos veszélyeztetettségét, figyelembe véve, hogy az Északi-sarkvidék hőmérséklete az utóbbi néhány évtizedben a globális átlaghoz képest mintegy kétszeres ütemben növekedett; elismeri, hogy az Északi-sarkvidék éghajlatában megjelenő szennyezés nagyrészt ázsiai, észak-amerikai és európai kibocsátóktól származik, ezért az uniós kibocsátáscsökkentési intézkedések fontos szerepet játszanak az éghajlatváltozás kezelésében az Északi-sarkvidéken; figyelembe veszi továbbá az Északi-sarkvidékhez és erőforrásaihoz fűződő érdekeket a terület változó környezete és az Északi-sarkvidék növekvő geopolitikai jelentősége miatt; úgy véli, hogy az életképes közösségek által lakott, egészséges és fenntartható északi-sarkvidéki ökoszisztémák stratégiai jelentőségűek Európa és a világ politikai és gazdasági stabilitása szempontjából; szükségesnek tartja az Unió hivatalos megfigyelői státuszának véglegesítését az Északi-sarkvidéki Tanácsban; |
| --- | --- |

40.

| 41. | rámutat az EU és más tehetős országok felelősségére – tekintve, hogy a múltban ők járultak hozzá leginkább a globális felmelegedéshez – abban, hogy fokozott szolidaritást tanúsítsanak az éghajlatváltozás hatásait leginkább megszenvedő sérülékeny államok, különösen a fejlődő országok és szigetországok irányában, valamint hogy biztosítsanak folyamatos támogatást számukra az ellenálló képességük növeléséhez és a katasztrófakockázat csökkentéséhez többek között a természet megóvása és az éghajlat szabályozásában fontos szerepet játszó ökoszisztémák helyreállítása útján, valamint az éghajlatváltozással összefüggésben elszenvedett károk helyreállításához, illetve az alkalmazkodást segítő intézkedések és az ellenálló képességük erősítéséhez megfelelő pénzügyi támogatás és kapacitásépítés, különösen nemzeti vállalásokkal kapcsolatos partnerségek révén; megállapítja, hogy a sérülékeny államok kulcsfontosságú partnerek az ambiciózus éghajlatvédelmi fellépés nemzetközi előmozdításában, tekintettel az éghajlatváltozás miatt őket fenyegető egzisztenciális veszélyre; |
| --- | --- |

41.

| 42. | felszólítja az EU-t és tagállamait, hogy nyújtsanak támogatást a kevésbé tehetős országoknak a fosszilis tüzelőanyagoktól való függés csökkentését és a megfizethető megújuló energiaforrásokhoz való hozzáférés növelését célzó erőfeszítések során, valamint a tudományhoz, technológiához és innovációhoz való hozzáférést támogató programok révén, a 17. fenntartható fejlesztési céllal összhangban, illetve azáltal, hogy megismertetik őket a környezet figyelését és megóvását, valamint az állampolgárok védelmét szolgáló elérhető technológiákkal, például a Kopernikusz űrkutatási vezérprogrammal és annak éghajlatváltozással kapcsolatos szolgáltatásával; hangsúlyozza az Unió külső beruházási terve által a klímatudatos beruházások ösztönzésére és a fenntartható fejlődés támogatására kínált lehetőségeket; hangsúlyozza, hogy fontos, hogy a humanitárius szervezetek hosszú távú perspektívát dolgozzanak ki fellépésüket illetően, a veszélyeztetett területeket érintő éghajlati hatásokra vonatkozó megalapozott ismeretek alapján; továbbá felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki átfogó stratégiát a zöld technológiákkal kapcsolatos uniós kiválóság globális szintű előmozdítására; |
| --- | --- |

42.

| 43. | hangsúlyozza, hogy az uniós szakpolitikákat racionalizálni kell a víz- és élelmiszerhiányra és a hasonló helyzetekre való megfelelő reagálás érdekében, amelyek a jövőben valószínűleg gyakrabban bekövetkeznek; emlékeztet arra, hogy az alapvető élelmezés ilyen szűkössége súlyos hosszú távú biztonsági kihívásokat idézhet elő, amelyek semmissé tehetik az uniós fejlesztéspolitika által elért egyéb eredményeket; |
| --- | --- |

43.

| 44. | kéri, hogy az Unió a legszegényebb országoknak való segítségnyújtás során biztosítson elsőbbséget a vissza nem térítendő támogatásoknak és a technológiatranszfereknek az energetikai átállás megvalósítása érdekében; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ajánlja, hogy az EU állami és nem állami szinten, a nulla szén-dioxid-kibocsátással kapcsolatos fejlesztési párbeszédek és partnerségek útján mélyítse el stratégiai együttműködését a feltörekvő gazdaságokkal és más országokkal, amelyek nagymértékben befolyásolják a globális felmelegedést, és amelyek ugyanakkor döntő szerepet játszanak a világméretű éghajlatvédelmi fellépésben is; megállapítja ennek fényében, hogy az éghajlat ügye kiindulópontul szolgálhat az olyan partnerekkel folytatott diplomáciai kapcsolatok terén, amelyekkel más kérdésekben igen nagy ellentétek állnak fenn, lehetőséget nyújtva a stabilitás és a béke erősítésére; kéri az Uniót, hogy ossza meg partnereivel a szakpolitikai tapasztalatokat és tanulságokat a Párizsi Megállapodás gyorsabb végrehajtása érdekében; felhívja az Uniót, hogy hozzon létre külön vitafórumokat az éghajlat- és fenntarthatósági politikák megvitatására és az átmenetet és ellenálló képességet biztosító megoldásokról folytatott gazdasági és technológiai párbeszédre, amelyekre többek között magas szintű miniszteri találkozók útján kerülne sor; felhívja az EU-t, hogy alakítson ki, illetve támogasson partnerségeket olyan közös érdekű területeken, mint a „2050 Pathways” kezdeményezés, a fenntartható pénzügyekre irányuló reform, a tiszta közlekedés, a szén-dioxid-piac és más, Európán túlmutató szén-dioxid-árazási eszközök, amelyek célja a globális kibocsátás csökkentése és egyenlő versenyfeltételek teremtése valamennyi gazdasági ágazatban; |
| --- | --- |

45.

| 46. | kéri az Uniót, hogy a Párizsi Megállapodás 6. cikkében foglaltak szerint vállaljon vezető szerepet a szén-dioxid-piacokkal kapcsolatos nemzetközi és regionális partnerségek kidolgozása során, és használja fel az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer (ETS) létrehozásával, kiigazításával és működtetésével kapcsolatos szakértelmét és az ETS svájci szén-dioxid-piachoz való kapcsolására vonatkozó tapasztalatát; kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák a szén-dioxid-árazási mechanizmusok kidolgozását a harmadik államokban és régiókban, valamint mozdítsák elő a nemzetközi együttműködést azzal a céllal, hogy ezeket középtávon nagymértékben kompatibilissé tegyék, hosszú távon pedig nemzetközi szén-dioxid-piacot lehessen létrehozni; ebben az összefüggésben hangsúlyozza az elmúlt években az Unió és Kína között megvalósult sikeres együttműködést, amely lehetővé tette Kínában az országos kibocsátáskereskedelmi rendszer bevezetését 2017 decemberében; érdeklődéssel várja a jelenleg zajló munka eredményeit, amely kulcsfontosságú lesz a rendszer megfelelő működéséhez; sürgeti az Uniót, hogy folyamatosan támogassa Kína kibocsátáskereskedelmi törekvéseit, és fokozza a jövőbeli együttműködést a globálisan egyenlő versenyfeltételek kialakítása érdekében; |
| --- | --- |

46.

| 47. | felhívja az Uniót, hogy nemzetközi szinten aktívan támogasson egy proaktív politikát az üvegházhatásúgáz-kibocsátással szemben, beleértve a kibocsátási határértékek bevezetését és azonnali kibocsátáscsökkentési intézkedéseket a nemzetközi tengeri és légi közlekedési ágazatokban; |
| --- | --- |

47.

| 48. | úgy véli, hogy további munkára van szükség a szén-dioxid-kibocsátás határokon történő kiigazításának kidolgozása terén, amely eszközül szolgál az országok által a Párizsi Megállapodásban foglalt célkitűzések elérése érdekében tett további erőfeszítésekhez; |
| --- | --- |

48.

| 49. | javasolja, hogy az EU és az ENSZ támogassa a szorosabb nemzetközi együttműködést a homokviharok problémájának kezelése érdekében, amelyek – különösen a Közel-Keleten – felerősítik a már meglévő feszültségeket és újabbakat hoznak létre; rámutat, hogy ezek a viharok azon túl, hogy súlyos egészségügyi problémákat okoznak, tovább apasztják a közel-keleti régió egyébként is korlátozott mennyiségű vízkészleteit; ennek kapcsán sürgeti az Uniót, hogy működjön együtt az Egyesült Nemzetek Szervezetével a nyomon követési és figyelmeztető rendszerek javítása során; |
| --- | --- |

49.

| 50. | szorgalmazza, hogy az EKSZ, a Bizottság és a tagállamok az EU szélesebb szomszédságában található, fosszilis tüzelőanyagokat exportáló országokkal az energiáról folytatott stratégiai párbeszédeiket összpontosítsák a dekarbonizált energiával kapcsolatos együttműködésre és a nulla szén-dioxid-kibocsátású gazdaság fejlesztési modelljeire a békének, valamint az emberek biztonságának és jóllétének előmozdítása érdekében Európában és az egész világon; |
| --- | --- |

50.

| 51. | kéri az EKSZ-t, a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a partnerországokkal folytatott nemzetközi politikai párbeszédeiket és együttműködésüket tegyék teljes mértékben konzisztenssé a Párizsi Megállapodás célkitűzéseivel és az Unió azon törekvésével, hogy a megújuló energiák terén világelsővé váljon; |
| --- | --- |

51.

Az EU stratégiai partnerei

| 52. | fontosnak tartja, hogy az EU folytassa erőfeszítéseit annak érdekében, hogy az USA-t újból bevonja az éghajlatvédelmi fellépéssel kapcsolatos többoldalú együttműködésbe, arra sürgetve, hogy tartsa be a Párizsi Megállapodást az abban foglalt törekvések veszélyeztetése nélkül; úgy véli, hogy ennek érdekében kulcsfontosságú a parlamenti párbeszéd és a helyi hatóságokkal folytatott együttműködés; |
| --- | --- |

52.

| 53. | rámutat, hogy a brexitről folyó tárgyalásokon és az Egyesült Királysággal a jövőben fenntartott kapcsolatokban meg kell jelennie annak, hogy a klímadiplomácia terén folyamatos együttműködésre van szükség; |
| --- | --- |

53.

| 54. | megállapítja, hogy a régiók és a városok egyre fontosabb szerepet játszanak a fenntartható fejlődésben, mivel ezeket közvetlenül érinti az éghajlatváltozás, növekedésük közvetlen hatással van az éghajlatra, és egyre aktívabbak az éghajlatváltozás mérséklésében és az ahhoz való alkalmazkodásban, olykor nemzeti kormányaik politikájának ellenzőiként is; ismételten hangsúlyozza, hogy a városok és a régiók kulcsszerepet játszanak az innovációk és a környezetvédelmi intézkedések bevezetésében, a zöld technológiák használatában, a készségekbe és képzésbe való beruházásban, valamint a tiszta technológiák helyi szintű fejlesztése révén a versenyképesség növelésében; ezért felhívja az EU-t, hogy erősítse tovább a harmadik országok, illetve a tengerentúli országok és területek (TOT-ok) helyi és regionális hatóságaival és őslakos népeivel fenntartott kapcsolatait olyan célok érdekében, mint a városok és régiók közötti tematikus és ágazati együttműködés Unión belüli és azon kívüli kiterjesztése, az alkalmazkodással és ellenálló képességgel kapcsolatos kezdeményezések kidolgozása, valamint a fenntartható fejlesztési modellek és kibocsátáscsökkentési tervek javítása olyan fontos ágazatokban, mint az energia, az ipar, a technológia, a mezőgazdaság és a közlekedés, mind a városi, mind a vidéki térségekben, például ikerintézményi programokkal, a nemzetközi városi együttműködési programmal, a Polgármesterek Szövetsége és hasonló platformok támogatásával, valamint a bevált gyakorlatok cseréjére vonatkozó új fórumok kiépítésével; kéri az Uniót és a tagállamokat, hogy támogassák a regionális és helyi szereplőknek a regionálisan és helyi szinten meghatározott (a nemzeti vállalásokhoz hasonló) hozzájárulások bevezetésére irányuló erőfeszítéseit, amennyiben e folyamat útján fokozhatók az éghajlattal kapcsolatos törekvések; megállapítja, hogy a harmadik országokban működő uniós küldöttségek szerepet játszhatnak e téren; |
| --- | --- |

54.

| 55. | megállapítja továbbá, hogy a világ számos részén megfigyelhető egyre nagyobb mértékű urbanizáció súlyosbítja az éghajlatváltozás okozta meglévő kihívásokat az erőforrások – például az energia, a föld és a víz – iránti megnövekedett igény miatt, valamint hozzájárul számos Unión belüli és azon kívüli városhalmaz környezeti problémáinak fokozódásához, mint amilyen például a légszennyezés és a növekvő hulladékmennyiség; megállapítja, hogy az éghajlatváltozás további következményei, például a szélsőséges időjárási események, az aszályok és a talajromlás gyakran különösen a vidéki területen érzékelhetők; úgy véli, hogy a helyi és regionális hatóságoknak kiemelt figyelmet és támogatást kell kapniuk az említett kihívások kezeléséhez, a jobb ellenálló képesség kialakításához, továbbá a mérséklési erőfeszítésekhez való hozzájáruláshoz új energiaellátási és közlekedési koncepciók kidolgozása révén; |
| --- | --- |

55.

| 56. | hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak és a partnerországoknak határokon átnyúló együttműködést kell folytatniuk, különösen a határokon átnyúló környezetvédelmi hatásvizsgálatok tekintetében, összhangban a vonatkozó nemzetközi szabványokkal és egyezményekkel, különös tekintettel az ENSZ EGB határokat átlépő vízfolyások és nemzetközi tavak védelméről és használatáról szóló egyezményére, az Aarhusi Egyezményre és az Espooi Egyezményre; |
| --- | --- |

56.

| 57. | felhívja az EU-t és tagállamait, hogy világszerte erősítsék kapcsolataikat a civil társadalommal mint az éghajlatvédelmi fellépés mozgatórugóival és növeljék a civil társadalom számára nyújtott támogatásukat, alakítsanak ki szövetségeket és építsenek szinergiákat a tudományos közösséggel, a nem kormányzati szervezetekkel, a helyi közösségekkel, az őslakos közösségekkel és a nem hagyományos szereplőkkel, hogy jobban összehangolhassák a különböző szereplők céljait, elképzeléseit és módszereit, amelyekből az éghajlatvédelmi fellépés összehangolt megközelítése jöhet létre; arra ösztönzi az Uniót és tagállamait, hogy működjenek együtt a magánszektorral a nulla szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való átállásból adódó lehetőségek kihasználását célzó együttműködés fokozása, a világ országai számára az éghajlati technológiákkal kapcsolatos exportstratégiák kidolgozása és a harmadik országokba irányuló, a megújuló energiaforrások használatát elősegítő technológiatranszfer és kapacitásépítés ösztönzése érdekében; |
| --- | --- |

57.

| 58. | hangsúlyozza a tudományos kutatás jelentőségét az éghajlattal kapcsolatos politikai döntéshozatal szempontjából; megállapítja, hogy a határokon átnyúló tudományos eszmecserék a nemzetközi együttműködés alapvető elemei; szorgalmazza, hogy a Bizottság és a tagállamok folyamatosan támogassák az éghajlati kockázatok értékelésével foglalkozó és az éghajlatváltozás következményeinek becslését célul kitűző, valamint a politikai hatóságok számára lehetséges alkalmazkodási intézkedéseket javasló tudományos szervezeteket; sürgeti az Uniót, hogy saját kutatási kapacitásait használja fel a globális éghajlatvédelmi fellépéshez való hozzájárulás érdekében; |
| --- | --- |

58.

o

o o

| 59. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottság alelnökének / az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Bizottságnak, az Európai Külügyi Szolgálatnak és tájékoztatás céljából az Egyesült Nemzetek Szervezete Közgyűlésének és az Egyesült Nemzetek Szervezete főtitkárának. |
| --- | --- |

59.

---

(1)  HL C 215., 2018.6.19., 46. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0380.

(3)  HL C 207., 2017.6.30., 51. o.

(4)  HL C 487., 2016.12.28., 24. o.

(5)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0493.

(6)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0005.

(7)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0066.

(8)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0075.

---

2018. július 4., szerda

| 8.4.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 118/43 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 118/43

---

P8_TA(2018)0284

Partnerségi megállapodás az EU, az Euratom és Örményország között (állásfoglalás)

Az Európai Parlament 2018. július 4-i nem jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről az Örmény Köztársaság közötti átfogó és megerősített partnerségi megállapodásnak az Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (12543/2017 – C8-0422/2017 – 2017/0238(NLE) – 2017/2269(INI))

(2020/C 118/05)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (12543/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (12543/2017),

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség és azok tagállamai, másrészről az Örmény Köztársaság közötti átfogó és megerősített partnerségi megállapodásra (12548/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség és azok tagállamai, másrészről az Örmény Köztársaság közötti átfogó és megerősített partnerségi megállapodásra (12548/2017),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unióról szóló szerződés 37. cikkével, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés 91. cikkével, 100. cikkének (2) bekezdésével, 207. é 209. cikkével, 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontjával, 218. cikkének (7) bekezdésével és 218. cikke (8) bekezdésének második albekezdésével összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0422/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unióról szóló szerződés 37. cikkével, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés 91. cikkével, 100. cikkének (2) bekezdésével, 207. é 209. cikkével, 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontjával, 218. cikkének (7) bekezdésével és 218. cikke (8) bekezdésének második albekezdésével összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0422/2017),

| — | tekintettel az EU és Örményország közötti kapcsolatokról szóló megfelelő állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és Örményország közötti kapcsolatokról szóló megfelelő állásfoglalásaira,

| — | tekintettel a közös kül- és biztonságpolitika végrehajtásáról szóló éves jelentésről szóló, 2017. december 13-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös kül- és biztonságpolitika végrehajtásáról szóló éves jelentésről szóló, 2017. december 13-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a keleti partnerség csúcstalálkozóin elfogadott együttes nyilatkozatokra, különösen a 2017-ben Brüsszelben elfogadott nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a keleti partnerség csúcstalálkozóin elfogadott együttes nyilatkozatokra, különösen a 2017-ben Brüsszelben elfogadott nyilatkozatra,

| — | tekintettel a Bizottság és az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) európai szomszédságpolitikáról (ENP) szóló közös közleményeire, különösen az ENP felülvizsgálatának végrehajtásáról szóló, 2017. május 18-i jelentésre (JOIN(2017)0018) és a „Keleti partnerség – 20 megvalósítandó célkitűzés 2020-ig: összpontosítás a legfontosabb kiemelt kérdésekre és a kézzelfogható eredményekre” című, 2017. június 9-i közös munkadokumentumra (SWD(2017)0300), továbbá az „Európai Unió kül- és biztonságpolitikára vonatkozó globális stratégiája” című, 2016. évi közleményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság és az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) európai szomszédságpolitikáról (ENP) szóló közös közleményeire, különösen az ENP felülvizsgálatának végrehajtásáról szóló, 2017. május 18-i jelentésre (JOIN(2017)0018) és a „Keleti partnerség – 20 megvalósítandó célkitűzés 2020-ig: összpontosítás a legfontosabb kiemelt kérdésekre és a kézzelfogható eredményekre” című, 2017. június 9-i közös munkadokumentumra (SWD(2017)0300), továbbá az „Európai Unió kül- és biztonságpolitikára vonatkozó globális stratégiája” című, 2016. évi közleményre,

| — | tekintettel a keleti szomszédságbeli helyzetről szóló korábbi állásfoglalásaira és különösen a 2017. novemberi csúcstalálkozó előkészítéseként a Tanácshoz, a Bizottsághoz és az EKSZ-hez intézett, 2017. november 15-i ajánlására a keleti partnerségről (2), valamint az örmény népirtás századik évfordulójáról szóló, 2015. április 15-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a keleti szomszédságbeli helyzetről szóló korábbi állásfoglalásaira és különösen a 2017. novemberi csúcstalálkozó előkészítéseként a Tanácshoz, a Bizottsághoz és az EKSZ-hez intézett, 2017. november 15-i ajánlására a keleti partnerségről (2), valamint az örmény népirtás századik évfordulójáról szóló, 2015. április 15-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a határozatra irányuló tervezetről szóló, 2018. július 4-i jogalkotási állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a határozatra irányuló tervezetről szóló, 2018. július 4-i jogalkotási állásfoglalására (4),

| — | tekintettel az Európai Unió és Örményország közötti, 2018. február 21-én aláírt partnerségi prioritásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és Örményország közötti, 2018. február 21-én aláírt partnerségi prioritásokra,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 49. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 49. cikkére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 99. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A8-0179/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A8-0179/2018),

| A. | mivel az Örményország és az Európai Unió közötti kapcsolatok jelenlegi kerete az 1996. évi partnerségi és együttműködési megállapodás, amely 1999-ben lépett hatályba, és amelyet a javasolt átfogó és megerősített partnerségi megállapodás vált fel; |
| --- | --- |

A.

mivel az Örményország és az Európai Unió közötti kapcsolatok jelenlegi kerete az 1996. évi partnerségi és együttműködési megállapodás, amely 1999-ben lépett hatályba, és amelyet a javasolt átfogó és megerősített partnerségi megállapodás vált fel;

| B. | mivel a keleti partnerségen keresztül az EU és Örményország közötti kapcsolatok a nemzetközi jog és az alapvető értékek, többek között a demokrácia, a jogállamiság, a jó kormányzás, valamint az emberi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartása melletti közös elkötelezettségen alapulnak; |
| --- | --- |

B.

mivel a keleti partnerségen keresztül az EU és Örményország közötti kapcsolatok a nemzetközi jog és az alapvető értékek, többek között a demokrácia, a jogállamiság, a jó kormányzás, valamint az emberi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartása melletti közös elkötelezettségen alapulnak;

| C. | mivel továbbra is vannak aggodalmak azzal kapcsolatban, hogy Örményország teljes mértékben tiszteletben tartja-e a fent említett alapértékek mindegyikét, nevezetesen a demokrácia és a jogállamiság tekintetében, melyeket a korrupció, a szavazatvásárlás, a szervezett bűnözés és a visszaélésszerű oligarchikus ellenőrzés ás alá; |
| --- | --- |

C.

mivel továbbra is vannak aggodalmak azzal kapcsolatban, hogy Örményország teljes mértékben tiszteletben tartja-e a fent említett alapértékek mindegyikét, nevezetesen a demokrácia és a jogállamiság tekintetében, melyeket a korrupció, a szavazatvásárlás, a szervezett bűnözés és a visszaélésszerű oligarchikus ellenőrzés ás alá;

| D. | mivel Örményország földrajzilag Európa, Közép-Ázsia és a Közel-Kelet között terül el, és a szomszédságában olyan regionális hatalmak találhatók, mint Oroszország, Irán és Törökország, ezért elhelyezkedése stratégiai és kihívásokkal teli; mivel néhány múltbeli tragédia – nevezetesen az örmény népirtás – el nem ismerése, külföldi csapatok örményországi jelenléte, valamint a Dél-Kaukázusban Azerbajdzsánt és Grúziát is érintő, elhúzódó konfliktusok valamennyi partner és a regionális stabilitás számára is kiemelkedő fenyegetést jelentenek; mivel a hegyi-karabahi konfliktus csak békésen oldható meg, az EBESZ 2009. évi alapelveivel összhangban, nevezetesen az EBESZ minszki csoportja társelnökeinek erőfeszítései és javaslatai révén; |
| --- | --- |

D.

mivel Örményország földrajzilag Európa, Közép-Ázsia és a Közel-Kelet között terül el, és a szomszédságában olyan regionális hatalmak találhatók, mint Oroszország, Irán és Törökország, ezért elhelyezkedése stratégiai és kihívásokkal teli; mivel néhány múltbeli tragédia – nevezetesen az örmény népirtás – el nem ismerése, külföldi csapatok örményországi jelenléte, valamint a Dél-Kaukázusban Azerbajdzsánt és Grúziát is érintő, elhúzódó konfliktusok valamennyi partner és a regionális stabilitás számára is kiemelkedő fenyegetést jelentenek; mivel a hegyi-karabahi konfliktus csak békésen oldható meg, az EBESZ 2009. évi alapelveivel összhangban, nevezetesen az EBESZ minszki csoportja társelnökeinek erőfeszítései és javaslatai révén;

| E. | mivel az EU Örményország fő kereskedelmi partnere és legjelentősebb támogatója; mivel Örményország az Eurázsiai Gazdasági Uniónak is tagja, ami mutatja, hogy az EU számára nem előfeltétel, hogy partnerei harmadik felekkel fenntartott saját kapcsolataik kárára az EU-val való kapcsolatok elmélyítését válasszák, még akkor sem, ha néhány lehetőség – így az EU-val való mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térség – ebben az összefüggésben nem valósulhatott meg; |
| --- | --- |

E.

mivel az EU Örményország fő kereskedelmi partnere és legjelentősebb támogatója; mivel Örményország az Eurázsiai Gazdasági Uniónak is tagja, ami mutatja, hogy az EU számára nem előfeltétel, hogy partnerei harmadik felekkel fenntartott saját kapcsolataik kárára az EU-val való kapcsolatok elmélyítését válasszák, még akkor sem, ha néhány lehetőség – így az EU-val való mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térség – ebben az összefüggésben nem valósulhatott meg;

| F. | mivel az új megállapodás új jogalapot határoz meg a politikai párbeszéd fellendítése és a gazdasági együttműködés hatályának és olyan területeken való kibővítésének céljából, mint az energia, a közlekedés, az infrastruktúra és a környezetvédelem; mivel ezek a rendelkezések várhatóan pozitív hatást gyakorolnak Örményországra a demokratikus normák előmozdítása, a gazdasági növekedés és a fenntartható fejlesztés szempontjából; mivel ezek a kilátások különösen fontosak Örményország ifjúsága számára, többek között a jobb oktatás és a több munkalehetőség miatt; mivel várhatóan mind az uniós, mind az örmény polgárok részesülnek a fokozott együttműködés előnyeiben; |
| --- | --- |

F.

mivel az új megállapodás új jogalapot határoz meg a politikai párbeszéd fellendítése és a gazdasági együttműködés hatályának és olyan területeken való kibővítésének céljából, mint az energia, a közlekedés, az infrastruktúra és a környezetvédelem; mivel ezek a rendelkezések várhatóan pozitív hatást gyakorolnak Örményországra a demokratikus normák előmozdítása, a gazdasági növekedés és a fenntartható fejlesztés szempontjából; mivel ezek a kilátások különösen fontosak Örményország ifjúsága számára, többek között a jobb oktatás és a több munkalehetőség miatt; mivel várhatóan mind az uniós, mind az örmény polgárok részesülnek a fokozott együttműködés előnyeiben;

| 1. | kifejezetten üdvözli az átfogó és megerősített partnerségi megállapodás aláírását, amely jelentős előrelépésnek számít az EU és Örményország közötti kapcsolatokban, és a politikai és gazdasági kapcsolatok további elmélyítése melletti elköteleződést testesít meg; |
| --- | --- |

1.

| 2. | megjegyzi, hogy a megállapodás aláírása nem a végpontot jelenti az EU és Örményország közötti együttműködésben; hangsúlyozza a gyors és hatékony végrehajtás jelentőségét, mielőtt továbblépés történne a két fél közötti együttműködés és integráció a két fél által kölcsönösen elfogadható tempóban és mértékben történő további lehetséges megerősítésének fontolóra vétele felé; |
| --- | --- |

2.

| 3. | emlékeztet, hogy a további együttműködési kilátások megnyitásához kulcsfontosságú, hogy jelentős előrelépés történjen az olyan alapvető értékek fenntartása területén, mint a jogállamiság, az emberi jogok és az alapvető szabadságok, valamint az igazságszolgáltatás függetlenségét és pártatlanságát megvédő, működő demokratikus rendszer és konkrét eredmények felmutatása a korrupció elleni küzdelem területén; e tekintetben várakozással tekint az elé, hogy az EU megfelelő időben fontolóra vegye a vízumliberalizációról szóló párbeszéd megindítását Örményországgal, feltéve, hogy teljesülnek a jól kezelt és biztonságos mobilitás feltételei, többek közt a felek közötti vízumkönnyítési és visszafogadási megállapodások hatékony végrehajtása; |
| --- | --- |

3.

| 4. | a 2018. áprilisi és májusi hatalmi átmenet összefüggésében gratulál az örmény polgároknak, mivel az átmenet békésen valósult meg és az örmény alkotmánnyal összhangban vezetett változáshoz a kormányban; üdvözli a bűnüldöző szervek által tanúsított önmérsékletet, ugyanakkor aggodalmának ad hangot békés tüntetők, köztük parlamenti képviselők indokolatlan letartóztatásai miatt; gratulál Nikol Pasinjánnak Örményország új miniszterelnökévé történő megválasztása alkalmából; várakozással tekint a vele, kormányával és a Nemzetgyűléssel folytatott fokozott együttműködés elé, főleg hogy támogassa őket az örmény társadalomnak a tüntetések alatt megfogalmazott elvárásai teljesítésében, és készen áll választásmegfigyelést végezni Örményországban a későbbi parlamenti választások során; |
| --- | --- |

4.

Hatály, általános elvek, alapvető értékek és elkötelezettség a konfliktusok rendezése mellett

| 5. | hangsúlyozza, hogy a megállapodás területi hatálya egyrészről az Európai Unióról szóló szerződést, az Európai Unió működéséről szóló szerződést és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződést az e Szerződésekben lefektetett feltételek szerint alkalmazó területekre, másrészről az Örmény Köztársaság területére terjed ki; felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy Örményországon keresztül ne exportáljanak semmilyen terméket illegálisan az EU-ba; |
| --- | --- |

5.

| 6. | megjegyzi, hogy a megállapodás összhangban áll az Európai Parlament által a 2017. november 15-i ajánlásban kifejtett szellemiséggel és elvekkel, amely egyértelműen kimondja, hogy semmilyen olyan országgal kötött átfogó megállapodást nem ratifikál, amely nem tartja tiszteletben a demokrácia, a jogállamiság, a jó kormányzás, az emberi jogok és az alapvető szabadságok uniós értékeit; mindazonáltal sürgeti az örmény hatóságokat, hogy az EU támogatásával biztosítsák, hogy ne történjen visszalépés ezen értékek tekintetében, mert az a 379. cikken keresztül a megállapodás alkalmazásának felfüggesztését eredményezhetné; megismétli, hogy az Örményországnak uniós nyújtott pénzügyi támogatás a reformok végrehajtásától és minőségétől függ; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ösztönzi Örményországot, hogy haladéktalanul fogadja el és hajtsa végre a különösen a választási rendszer stabilitása, az igazságszolgáltatás függetlensége és az állami intézmények kormányzásának átláthatósága területén kölcsönösen – pontosabban az EU–Örményország partnerségi prioritások összefüggésében – elfogadott reformokat, melyeknek a megállapodás végrehajtását vezérlő keretként kell szolgálniuk, hogy kézzelfogható és pozitív eredményekkel járjanak az örmény polgárok számára; |
| --- | --- |

7.

| 8. | hangsúlyozza, hogy e végrehajtási szakaszban kiemelt jelentősége van a megfelelő civil társadalmi szervezetek érdemi bevonásának és szerepvállalásának, többek közt a megállapodás által létrehozott új civil társadalmi platformon keresztül, túlmenve a civil társadalom képviselői tájékoztatásának korlátozott kötelezettségén, hogy eszmecserét folytassanak velük a megállapodás 366. cikkében foglaltaknak megfelelően; emlékeztet, hogy a bevonandó civil társadalmi szervezeteknek a politikai, társadalmi és szociális érdekek lehető legszélesebb körét kell lefedniük; |
| --- | --- |

8.

| 9. | felszólítja a Bizottságot, hogy kövesse nyomon az uniós pénzügyi támogatásnyújtás azon feltételének teljesülését, hogy az uniós támogatást – például az Európai Szomszédsági Támogatási Eszközön, makroszintű pénzügyi támogatáson és más eszközökön keresztül folyósított támogatásokat – szisztematikusan a reformok tényleges végrehajtásához kötik, és az előrelépést alaposan nyomon követik; |
| --- | --- |

9.

| 10. | megjegyzi, hogy a megállapodás továbbá összhangban van az Európai Parlament 2017. november 15-i ajánlásában kifejtett szellemiséggel és elvekkel, amennyiben – többek közt – az Örményországgal vagy Azerbajdzsánnal való új megállapodás megerősítését érdemi kötelezettségvállalásoktól és a hegyi-karabahi konfliktus megoldása felé történő lényegi előrelépéstől teszi függővé; sürgeti, hogy a két fél a két országban 2018-ban zajló választásokat követően jóhiszeműen fokozza a tárgyalások ütemét és eredményességét, hogy a már eddig is túl sok – különösen polgári – életet követelő, nem csak a békét és stabilitást akadályozó, hanem a régió társadalmi-gazdasági fejlődését közel három évtizede hátráltató, katonailag nem megoldható konfliktus lezárásával történelmet írjanak; komoly aggodalmának ad hangot a régióban megvalósuló katonai kapacitásépítés és az aránytalan védelmi kiadások miatt; támogat minden olyan kezdeményezést, amely békéhez és a jószomszédi kapcsolatok fejlesztéséhez vezet, például a magas szintű megbeszéléseket és a tűzszünet nyomon követését szolgáló mechanizmust, és felszólítja az EKSZ-t és a Bizottságot, hogy fokozza az olyan programok uniós támogatását, melyek lehetővé teszik az intenzívebb kapcsolatokat az örmény és az azeri nem kormányzati szerveztek és ifjúsági szervezetek között, ugyanakkor biztosítva azt is, hogy az uniós tagállamok elkerüljék a kettős felhasználású termékek és technológia a konfliktusban részt vevő felek számára történő közvetett exportját; |
| --- | --- |

10.

Politikai reform

| 11. | felszólítja mind Örményországot, mind az EU-t, hogy a 4. cikkben felvázoltaknak megfelelően tulajdonítson kiemelt prioritást a hazai reformoknak, hogy biztosítsa különösen az elnöki rendszerből a parlamenti rendszer felé történő zavartalan átmenetet és az állami intézmények politikamentesítését; ösztönzi az örmény kormányt annak biztosítására, hogy a jelentős reformok – például a kormány felépítésével és tevékenységeivel vagy a büntető törvénykönyvvel kapcsolatosak – legyenek átláthatóbbak, és hogy folytassanak inkluzív párbeszédet az ellenzékkel és a civil társadalommal a szélesebb örmény társadalom érdekében; |
| --- | --- |

11.

| 12. | hangsúlyozza, hogy egyenlő feltételeket kell biztosítani az ellenzék számára és olyan környezetet kell kialakítani, melyben a civil társadalom, többek közt a média képviselői és az emberi jogi jogvédők szabadon, a megtorlás fenyegetése nélkül tudnak dolgozni; ezzel összefüggésben felszólítja Örményországot, hogy biztosítsa minden fogva tartott, például Andriasz Gukaszjan számára a gyors, tisztességes és minden politikai megfontolástól mentes tárgyalást; felszólítja az örmény hatóságokat annak biztosítására, hogy az újságíróknak ne kelljen nyomásgyakorlással szembenézniük vagy megtorlástól és erőszaktól tartaniuk munkájukkal kapcsolatban, hogy fenntartsák a szabad gyülekezéshez való jogot, tartózkodjanak a túlzott erő és nyomásgyakorlás használatától, például a békés tüntetők és vezetőik elleni indokolatlan büntetőjogi vádaktól; minden ügyben pártatlan vizsgálatra és tisztességes tárgyalásra szólít fel, például a rendőrség által a békés tüntetőkkel szembeni múltbeli aránytalan fellépések tekintetében és a „Szaszna Crer” ügyben is, amikor a rendőrség komolyan hátráltatta a védőügyvédek munkáját; |
| --- | --- |

12.

| 13. | sürgeti az örmény hatóságokat, hogy – tekintettel a jövőbeli választásokra – haladéktalanul és teljes mértékben hajtsák végre az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatala (EBESZ/ODIHR) által vezetett nemzetközi választásmegfigyelő missziók zárójelentésben kiemelt ajánlásait, különösen a pártképviselők vagy bűnüldöző szerv tagjai által elkövetett, szavazatvásárlással, a szavazók megfélemlítésével, a köztisztviselőkre és a magánszféra munkavállalóira való nyomásgyakorlással, továbbá a szavazási folyamatba való illetéktelen beavatkozással kapcsolatos állításokra vonatkozóakat, mivel ezek nem erősítették az ország választási rendszerébe vetett általános bizalmat; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ösztönzi Örményországot, hogy hajtsa végre a Velencei Bizottság ajánlásait, például az igazságügyi törvény tervezetéről szóló, 2017. évi véleményében szereplőket, melyek szerint a törvény az alkotmányos reform révén pozitív változtatásokat hajtott végre, de vannak benne hiányosságok és következetlenségek, melyeket orvosolni kell; |
| --- | --- |

14.

Jogállamiság, valamint az emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartása

| 15. | megismétli határozott elkötelezettségét a nemzetközi jog és az alapértékek, többek közt a demokrácia, a jogállamiság és a jó kormányzás, valamint az emberi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartása mellett, és ösztönzi Örményországot, hogy tegyen jelentős előrelépéseket ezeken a területeken, különösen a média szabadsága, az igazságszolgáltatás függetlensége, valamint a korrupció, a szervezett bűnözés, a pénzmosás, az adócsalás, a nepotizmus és a visszaélésszerű oligarchikus ellenőrzés elleni küzdelem területén; arra ösztönzi az örmény hatóságokat, hogy kezdjék meg a valódi és mély gazdasági reformok folyamatát annak érdekében, hogy megszüntessék a jelenlegi oligarchikus struktúrát és felszámolják a monopóliumokat; arra ösztönzi az örmény hatóságokat, hogy a jogsértések megelőzése, bíróság elé állítása és szankcionálása érdekében az ENSZ kínzás elleni egyezményének részes feleként továbbra is következetesen cselekedjenek az ország kötelezettségeivel összhangban; |
| --- | --- |

15.

| 16. | sajnálja, hogy a nemen és a szexuális irányultságon alapuló erőszak továbbra is komoly aggodalomra ad okot Örményországban; tudomásul veszi, hogy a Nemzetgyűlés a családon belüli erőszak megelőzéséről, a családon belüli erőszak áldozatainak védelméről és a családi béke helyreállításáról szóló törvény 2017. december 8-i elfogadásával elismerte, hogy a családon belüli erőszak jelentős probléma, ugyanakkor erősebb jogszabályokra szólít fel az ilyen jellegű erőszak elleni hatékony küzdelem érdekében, és felszólít továbbá arra, hogy a hatóságok jobban védjék és támogassák az életben maradottakat; helyesli, hogy 2018. január 18-án Örményország aláírta az Európa Tanács a nőkkel szembeni erőszak és a kapcsolati erőszak elleni küzdelemről és azok megelőzéséről szóló isztambuli egyezményét, és ösztönzi Örményországot, hogy haladéktalanul erősítse meg és hajtsa végre ezt az egyezményt, hogy ténylegesen teljesítse az e területen a nemzetközi normáknak való megfelelés céljából tett kötelezettségvállalásait; |
| --- | --- |

16.

| 17. | felszólítja Örményországot, hogy a nemek közötti egyenlőség és a megkülönböztetésmentesség kérdésének kezelése céljából többek között a foglalkoztatás, az egyenlő bérezés és a közhivatalok területén történő megvalósítása céljából tegyen haladéktalan, mégis hatékony lépéseket – lehetőleg egy megkülönböztetésmentességről szóló, külön, átfogó jogszabályt –, melyek más kiszolgáltatott csoportokat, például az LMBTI személyeket is védik, összhangban a nemzetközi normákkal és Örményország különböző emberi jogi kötelezettségvállalásaival, továbbá hogy biztosítson eredményes és megfelelően finanszírozott védelmi mechanizmusokat; e tekintetben aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a még függőben lévő jogszabályok nem egyeztethetők össze a megkülönböztetésmentességről szóló nemzetközi normákkal; |
| --- | --- |

17.

| 18. | sürgeti az örmény hatóságokat, hogy kiemelt kérdésként foglalkozzanak a nemi alapú szelekció felszámolásával az abortuszok során, amely Kína után és Azerbajdzsán mellett továbbra is itt az egyik legelterjedtebb a világon; sürgeti Örményországot, hogy a gyermekek jogainak védelméről szóló nemzeti stratégiában és a Gyermek Jogairól szóló ENSZ-egyezmény végrehajtására vonatkozó cselekvési tervekben felvázolt prioritások következetes végrehajtása révén vállaljon kötelezettséget a gyermekek – különösen a fogyatékossággal élő és az árva gyermekek – életének javítására, továbbá arra, hogy 2025-ig biztosítja, hogy valamennyi gyermek oktatásban részesüljön és hogy felszámolja a gyermekmunkát; |
| --- | --- |

18.

| 19. | további erőfeszítéseket sürget a bűncselekmények, például a terrorizmus, a szervezett bűnözés, a kiberbűnözés és a határokon átnyúló bűnözés megelőzésével és az ellenük folytatott küzdelemmel kapcsolatos együttműködés fokozása céljából, és felszólítja Örményországot, hogy jobban igazodjon az EU kül- és biztonságpolitikájához; |
| --- | --- |

19.

| 20. | felszólítja Örményországot, hogy ratifikálja a Nemzetközi Büntetőbíróság Római Statútumát, amelyet 1999-ben írt alá; |
| --- | --- |

20.

Kereskedelmi és gazdasági együttműködés

| 21. | üdvözli az EU és Örményország közötti kereskedelmi és gazdasági kapcsolatok elmélyülését, és azt, hogy az átfogó és megerősített partnerségi megállapodás az átláthatóság és az uniós termékek és gazdasági szereplők piaci hozzáférése, például a szolgáltatások kereskedelme, a szellemitulajdon-jogok és a közbeszerzés tekintetében bizonyos esetekben túllép a WTO szerinti kötelezettségvállalásokon; |
| --- | --- |

21.

| 22. | felszólítja Örményországot, hogy folytasson bizalmon alapuló kereskedelmi kapcsolatokat az EU-val, összhangban a WTO-csatlakozás során tett kötelezettségvállalásaival; emlékeztet, hogy a WTO-tagság feltételei, valamint a WTO-megállapodásokból eredő kötelezettségek, és e megállapodások rendelkezései csak az Örmény Köztársaság Egyesült Nemzetek Szervezete által elismert területére vonatkoznak; |
| --- | --- |

22.

| 23. | reményét fejezi ki, hogy a megállapodás hamarosan új és vonzó gazdasági lehetőségeket fog kínálni az Örményországban élő vagy oda visszatérő polgároknak, nem utolsósorban pedig az ország fiataljainak; |
| --- | --- |

23.

| 24. | sajnálja azonban, hogy Örményország Eurázsiai Gazdasági Unióban való tagsága miatt a megállapodás nem tartalmazhatja a vámjellegű akadályok lebontását; üdvözli azonban, hogy Örményország nagy arányban használja az uniós általános preferenciarendszert (GSP+), ugyanakkor némi aggodalommal állapítja meg, hogy ezek a GSP+-kivitelek erősen csupán néhány típusú árura koncentrálódnak; megjegyzi, hogy a megállapodás tiszteletben tartja Örményország többirányú külpolitikáját, ugyanakkor felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy az Örményországon belüli uniós támogatás ne irányuljon az EU ellen irányuló orosz szankciók által érintett ágazatokra, és sürgeti a Bizottságot annak szigorú felügyeletére, hogy az uniós tagállamok betartják a 833/2014/EU tanácsi rendeletet, annak elkerülése végett, hogy Oroszország Örményországon keresztül szerezzen be kettős felhasználású árukat és technológiát; |
| --- | --- |

24.

| 25. | üdvözli a védjegyvédelemről elért megállapodást, ezen belül a konyakról és a pezsgőről szóló 237. cikkbeli átmeneti rendelkezéseket, melyek megvédik az uniós érdekeket és lehetővé teszik Örményország számára, hogy kereskedelmét gazdasága minden jelentős ágazatában fejlessze; |
| --- | --- |

25.

Energia és az együttműködés más területei

| 26. | üdvözli, hogy különösen a 42. cikkben hangsúlyt fektettek a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség (NAÜ) és az Európai Unió normáin és gyakorlatain alapuló nukleáris biztonságra; sajnálja, hogy az örmény hatóságok engedélyezték a metsamori atomerőmű élettartamának meghosszabbítását, és ismételten hangot ad az erőmű biztonságával kapcsolatos komoly aggodalmainak, mivel az nagy kockázatot jelentő, földrengésveszélyes területen található; nagyra becsüli, hogy a tárgyalók külön együttműködést foglaltak bele az átfogó és megerősített partnerségi megállapodás 42. cikkébe „a metsamori atomerőmű bezárásáról és biztonságos leszereléséről, és az erre irányuló ütemterv vagy cselekvési terv mielőbbi elfogadásáról, szem előtt tartva, hogy az atomerőmű helyett új kapacitásra van szükség az Örmény Köztársaság energiabiztonsága és a fenntartható fejlődés feltételeinek biztosítása érdekében”; |
| --- | --- |

26.

| 27. | üdvözli továbbá az örményországi környezetvédelmi problémákkal kapcsolatos együttműködésre vonatkozó külön rendelkezéseket, tekintettel arra, hogy ezen a területen is sürgős előrelépésre, valamint munkahelyteremtési lehetőségekre és az energiabehozataltól való függőség csökkentésére van szükség, ami tiszta, alternatív energiaforrások fejlesztéséből születhet; különösen felszólítja a Bizottságot, hogy technikai és pénzügyi szempontból egyaránt segítse és támogassa az örmény kormány azon nagyratörő tervének megvalósítását, hogy fejleszti a megújuló energiát; |
| --- | --- |

27.

| 28. | felszólítja az örmény hatóságokat, hogy az államháztartási gazdálkodás, a közbeszerzés és a privatizációs folyamat tekintetében fokozzák az átláthatóságot és az elszámoltathatóságot, továbbá erősítsék meg a banki ágazat felügyeletét; |
| --- | --- |

28.

| 29. | hangsúlyozza a foglalkoztatási politikával, a munkajogokkal, például a munkahelyi egészséggel és biztonsággal, a nemek közötti egyenlőséggel és a megkülönböztetésmentességgel, többek között a kiszolgáltatott és marginalizálódott csoportokkal kapcsolatos párbeszédre és együttműködésre vonatkozó rendelkezések jelentőségét, hogy jobb munkakörülmények mellett jobb munkahelyeket kínáljanak, különösen a fiatal örményeknek, és hozzájáruljanak a nagy munkanélküliség és a súlyos szegénység elleni küzdelemhez; |
| --- | --- |

29.

Intézményi rendelkezések

| 30. | üdvözli, hogy a megállapodás 365. cikke értelmében parlamenti partnerségi bizottság jött létre, és kötelezettséget vállal arra, hogy az örmény parlamenttel együtt haladéktalanul kidolgozza annak eljárási szabályzatát, hogy a bizottság mielőbb megkezdhesse tevékenységét; |
| --- | --- |

30.

| 31. | megismétli a Bizottsághoz és az EKSZ-hez intézett azon kérését, hogy hathavonta továbbítsák a Parlamentnek a nemzetközi megállapodások végrehajtásáról szóló, részletes írásos jelentést, összhangban a Tanácshoz, a Bizottsághoz és az EKSZ-hez intézett, a 2017. novemberi csúcstalálkozó előkészítéseként a keleti partnerségről szóló 2017. november 15-i ajánlásával, amely ismételten megerősítette a Parlament elhatározását, hogy fokozza a keleti partnerekkel kötött nemzetközi megállapodások végrehajtásának nyomon követését és növeli az e tekintetben nyújtott uniós támogatás ellenőrzését; |
| --- | --- |

31.

| 32. | felhívja az EU-t és az örmény hatóságokat, hogy az örmény és az uniós közvéleménynek az új megállapodás céljairól, valamint a megkötéséből adódó várható lehetőségekről és előnyökről való jobb tájékoztatása érdekében fokozzák kommunikációs erőfeszítéseiket; felhívja továbbá mindkét felet, hogy tartsák fenn az EU és Örményország közötti kapcsolatokra vonatkozó félretájékoztató kampányok ellensúlyozására irányuló erőfeszítéseket; |
| --- | --- |

32.

o

o o

| 33. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve Örményország kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

33.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0493.

(2)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0440.

(3)  HL C 328., 2016.9.6., 2. o.

(4)  E napon elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0283.

---

| 8.4.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 118/49 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 118/49

---

P8_TA(2018)0286

EU–Irak partnerségi és együttműködési megállapodás (állásfoglalás)

Az Európai Parlament 2018. július 4-i nem jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről az Iraki Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési megállapodás megkötésére vonatkozó tanácsi határozatra irányuló tervezetről (10209/1/2012 – C8-0038/2018 – 2010/0310M(NLE))

(2020/C 118/06)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (10209/1/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (10209/1/2012),

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről az Iraki Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési megállapodásra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről az Iraki Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési megállapodásra (1),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 91. cikkével, 100. cikkével, 207. cikkével, 209. cikkével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0038/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 91. cikkével, 100. cikkével, 207. cikkével, 209. cikkével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0038/2018),

| — | tekintettel az Európai Unió és Irak közötti partnerségi és együttműködési megállapodásról szóló, 2013. január 17-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és Irak közötti partnerségi és együttműködési megállapodásról szóló, 2013. január 17-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője és a Bizottság közös, az Unió Irakkal kapcsolatos – 2018. január 8-án elfogadott – stratégiájának elemeit ismertető közleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője és a Bizottság közös, az Unió Irakkal kapcsolatos – 2018. január 8-án elfogadott – stratégiájának elemeit ismertető közleményére,

| — | tekintettel a Tanács 2018. január 22-i, az Irakkal kapcsolatos új stratégiát megalapozó következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács 2018. január 22-i, az Irakkal kapcsolatos új stratégiát megalapozó következtetéseire,

| — | tekintettel a Bizottság Irakkal kapcsolatos többéves indikatív programjára (2014–2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Irakkal kapcsolatos többéves indikatív programjára (2014–2017),

| — | tekintettel a vallási kisebbségekhez tartozóknak az úgynevezett ISIS/Dáis általi tömeges és szisztematikus lemészárlásáról szóló 2016. február 4-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a vallási kisebbségekhez tartozóknak az úgynevezett ISIS/Dáis általi tömeges és szisztematikus lemészárlásáról szóló 2016. február 4-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel az észak-iraki/mószuli helyzetről szóló, 2016. október 27-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az észak-iraki/mószuli helyzetről szóló, 2016. október 27-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsa által 2017. július 14-én és 2017. szeptember 21-én elfogadott 2367(2017) és 2379(2017) számú határozatokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsa által 2017. július 14-én és 2017. szeptember 21-én elfogadott 2367(2017) és 2379(2017) számú határozatokra,

| — | tekintettel a határozattervezetről szóló, 2018. július 4-i jogalkotási állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a határozattervezetről szóló, 2018. július 4-i jogalkotási állásfoglalására (5),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 99. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére és a Fejlesztési Bizottság véleményére (A8-0224/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére és a Fejlesztési Bizottság véleményére (A8-0224/2018),

| A. | mivel Európát és Irakot évezredek óta kölcsönös kulturális hatások és közös történelem kötik össze; |
| --- | --- |

A.

mivel Európát és Irakot évezredek óta kölcsönös kulturális hatások és közös történelem kötik össze;

| B. | mivel Irakot feldúlta Szaddam Husszein évtizedekig tartó diktatórikus uralma, aki erőszakos háborút indított 1980-ban Irán, majd 1990-ben Kuwait ellen, illetve a gazdaság életét megbénító szankciók, és a 2003-as, USA vezette megszállást követően fellobbant belső konfliktusok, beleértve a szektariánus erőszakot, a kurd szeparatizmust és a Dáis dzsihadista terrorját; mivel mindezen tényezők szemléltetik az Irak előtt álló kihívások nagyságrendjét, miközben az ország arra törekszik, hogy előrelépjen a jobb kormányzás, a gazdasági fejlődés és a nemzeti megbékélés terén; |
| --- | --- |

B.

mivel Irakot feldúlta Szaddam Husszein évtizedekig tartó diktatórikus uralma, aki erőszakos háborút indított 1980-ban Irán, majd 1990-ben Kuwait ellen, illetve a gazdaság életét megbénító szankciók, és a 2003-as, USA vezette megszállást követően fellobbant belső konfliktusok, beleértve a szektariánus erőszakot, a kurd szeparatizmust és a Dáis dzsihadista terrorját; mivel mindezen tényezők szemléltetik az Irak előtt álló kihívások nagyságrendjét, miközben az ország arra törekszik, hogy előrelépjen a jobb kormányzás, a gazdasági fejlődés és a nemzeti megbékélés terén;

| C. | mivel az Unió megerősítette elkötelezettségét a partnerségi és együttműködési megállapodáson alapuló erős EU–Irak partnerség mellett, valamint amellett, hogy a demokratikus átmenet során és az újjáépítési folyamatban, továbbá a politikai, társadalmi és gazdasági instabilitás kiváltó okainak felszámolásában támogatni fogja az iraki hatóságokat; mivel a helyreállítási erőfeszítések költsége becslések szerint mintegy 88 milliárd amerikai dollárra tehető; |
| --- | --- |

C.

mivel az Unió megerősítette elkötelezettségét a partnerségi és együttműködési megállapodáson alapuló erős EU–Irak partnerség mellett, valamint amellett, hogy a demokratikus átmenet során és az újjáépítési folyamatban, továbbá a politikai, társadalmi és gazdasági instabilitás kiváltó okainak felszámolásában támogatni fogja az iraki hatóságokat; mivel a helyreállítási erőfeszítések költsége becslések szerint mintegy 88 milliárd amerikai dollárra tehető;

| D. | mivel a 2003-as háborúban részt vevő uniós tagállamok és az Unió egésze különleges felelősséggel bír az iraki lakosság megsegítésében és az ország békéjének és stabilitásának megteremtésére irányuló erőfeszítések támogatásában; |
| --- | --- |

D.

mivel a 2003-as háborúban részt vevő uniós tagállamok és az Unió egésze különleges felelősséggel bír az iraki lakosság megsegítésében és az ország békéjének és stabilitásának megteremtésére irányuló erőfeszítések támogatásában;

| E. | mivel 2018. május 12-én parlamenti választásokra került sor; mivel a tekintélyelvű rezsimek és hagyomány általi megszorításokkal sújtott térségben Irak azon kevés példamutató országok közé tartozik, ahol versenyképes politikai környezet, többek között többpártrendszer és viszonylag szabad tömegtájékoztatás működik; mivel az ország politikai erői kezdik felismerni, hogy felekezetközi szövetségek kialakítására van szükség a rendszer legitimitásának és stabilitásának fejlesztése érdekében; mivel a valódi és versenyképes választások alapvető fontosságúak az iraki demokrácia megszilárdulása szempontjából; mivel az iraki társadalom valamennyi csoportjának teljes részvétele fontos lépést jelent majd a befogadó demokrácia és a közös nemzeti tudat kialakításának irányába; |
| --- | --- |

E.

mivel 2018. május 12-én parlamenti választásokra került sor; mivel a tekintélyelvű rezsimek és hagyomány általi megszorításokkal sújtott térségben Irak azon kevés példamutató országok közé tartozik, ahol versenyképes politikai környezet, többek között többpártrendszer és viszonylag szabad tömegtájékoztatás működik; mivel az ország politikai erői kezdik felismerni, hogy felekezetközi szövetségek kialakítására van szükség a rendszer legitimitásának és stabilitásának fejlesztése érdekében; mivel a valódi és versenyképes választások alapvető fontosságúak az iraki demokrácia megszilárdulása szempontjából; mivel az iraki társadalom valamennyi csoportjának teljes részvétele fontos lépést jelent majd a befogadó demokrácia és a közös nemzeti tudat kialakításának irányába;

| F. | mivel az országban a biztonsági helyzet jelentős javulására van szükség a nemzeti és helyi szintű stabilizálás, megbékélés, inkluzív kormányzás és gazdasági-társadalmi fejlődés elősegítése érdekében; mivel a megbékéléshez elszámoltathatóságra van szükség az összes szereplő által elkövetett bűncselekmények tekintetében; mivel az EU segítséget nyújt az iraki biztonsági ágazat reformjához az uniós tanácsadó misszión keresztül; mivel az ENSZ iraki segítségnyújtási missziója (UNAMI) 2003 óta jelen van az országban, és jelentős munkát végzett a befogadó politikai párbeszéd és a nemzeti megbékélés előmozdítása terén; mivel a NATO továbbra is folytatja a kapacitásépítési kezdeményezését Irakban, amely a rögtönzött robbanószerkezetek elleni tevékenységre, robbanótest-mentesítésre, aknamentesítésre, polgári-katonai tervezésre, a szovjet időszakból származó felszerelések karbantartására, katonai orvoslásra és az iraki védelmi intézmények reformjára irányul; |
| --- | --- |

F.

mivel az országban a biztonsági helyzet jelentős javulására van szükség a nemzeti és helyi szintű stabilizálás, megbékélés, inkluzív kormányzás és gazdasági-társadalmi fejlődés elősegítése érdekében; mivel a megbékéléshez elszámoltathatóságra van szükség az összes szereplő által elkövetett bűncselekmények tekintetében; mivel az EU segítséget nyújt az iraki biztonsági ágazat reformjához az uniós tanácsadó misszión keresztül; mivel az ENSZ iraki segítségnyújtási missziója (UNAMI) 2003 óta jelen van az országban, és jelentős munkát végzett a befogadó politikai párbeszéd és a nemzeti megbékélés előmozdítása terén; mivel a NATO továbbra is folytatja a kapacitásépítési kezdeményezését Irakban, amely a rögtönzött robbanószerkezetek elleni tevékenységre, robbanótest-mentesítésre, aknamentesítésre, polgári-katonai tervezésre, a szovjet időszakból származó felszerelések karbantartására, katonai orvoslásra és az iraki védelmi intézmények reformjára irányul;

| G. | mivel az iraki kormányzatnak le kell küzdenie az intézményi és igazgatási kapacitás, valamint a jogállamiság, a törvényesség érvényesülése és az emberi jogoknak – köztük a nők jogainak, valamint az iraki társadalom valamennyi etnikai és vallási szereplője jogainak – a tiszteletben tartása terén előtte álló kihívásokat; |
| --- | --- |

G.

mivel az iraki kormányzatnak le kell küzdenie az intézményi és igazgatási kapacitás, valamint a jogállamiság, a törvényesség érvényesülése és az emberi jogoknak – köztük a nők jogainak, valamint az iraki társadalom valamennyi etnikai és vallási szereplője jogainak – a tiszteletben tartása terén előtte álló kihívásokat;

| H. | mivel nagy hangsúlyt kell helyezni a különösen a fiatalokat sújtó munkanélküliség és társadalmi kirekesztés elleni küzdelemre annak megakadályozása végett, hogy radikalizálódjanak, és így a terrorista szervezetek vagy más bűnszervezetek könnyűszerrel soraikba vonzhassák őket; |
| --- | --- |

H.

mivel nagy hangsúlyt kell helyezni a különösen a fiatalokat sújtó munkanélküliség és társadalmi kirekesztés elleni küzdelemre annak megakadályozása végett, hogy radikalizálódjanak, és így a terrorista szervezetek vagy más bűnszervezetek könnyűszerrel soraikba vonzhassák őket;

| I. | mivel az iraki terrorizmus elleni erők, amelyek első számú szerepet játszottak Moszul felszabadításában, súlyos veszteségeket szenvedtek, és megfelelő elismerésre és támogatásra van szükségük annak érdekében, hogy fokozzák a toborzási kapacitásukat, és ismét megfelelő és fenntartható állománnyal rendelkezzenek; |
| --- | --- |

I.

mivel az iraki terrorizmus elleni erők, amelyek első számú szerepet játszottak Moszul felszabadításában, súlyos veszteségeket szenvedtek, és megfelelő elismerésre és támogatásra van szükségük annak érdekében, hogy fokozzák a toborzási kapacitásukat, és ismét megfelelő és fenntartható állománnyal rendelkezzenek;

| J. | mivel az iraki hatóságoknak az ország kőolajból származó bevételeit lehetőségként és eszközként kell számba venniük a társadalom és a gazdaság tartós, az iraki társadalom egészének javát szolgáló újjáépítéséhez, ahelyett, hogy e bevételeket klientizmus alapján osztanák szét; mivel a Kurdisztáni iraki autonóm régióban jelentős olajtartalékok találhatók; mivel az alkotmány rendelkezéseivel összhangban normalizálni kell a kapcsolatokat a bagdadi központi kormány és a Kurdisztáni iraki autonóm régió kurd regionális kormányzata között; |
| --- | --- |

J.

mivel az iraki hatóságoknak az ország kőolajból származó bevételeit lehetőségként és eszközként kell számba venniük a társadalom és a gazdaság tartós, az iraki társadalom egészének javát szolgáló újjáépítéséhez, ahelyett, hogy e bevételeket klientizmus alapján osztanák szét; mivel a Kurdisztáni iraki autonóm régióban jelentős olajtartalékok találhatók; mivel az alkotmány rendelkezéseivel összhangban normalizálni kell a kapcsolatokat a bagdadi központi kormány és a Kurdisztáni iraki autonóm régió kurd regionális kormányzata között;

| K. | mivel Irak olyan közösségekből áll, amelyek gyakran versengenek a hatalomért és a nemzeti erőforrások felügyeletéért; mivel a Dáis több ezer iraki állampolgárt, köztük kisebbségi közösségek tagjait, és különösen nőket és lányokat irtott ki vagy kényszerített rabszolgaságra embertelen módon háborús bűncselekmények és az emberiesség elleni bűncselekmények során; mivel a terrorista és szélsőséges csoportok még mindig könnyen kihasználhatják a felekezetközi és helyi feszültségeket; mivel Irakban 2003-ban másfél milliónál több keresztény (káldeus, szír, asszír és más keresztény kisebbségi) iraki polgár élt régi őslakos népességként, amely sokat szenvedett az üldöztetésektől és a száműzetésbe kényszerüléstől; mivel több millió iraki állampolgár, köztük keresztények kényszerültek arra, hogy elmeneküljön az erőszak elől – vagy teljesen elhagyva az országot, vagy a határokon belül kényszerülve lakóhely-változtatásra; mivel a kurdok az iraki népesség jelentős kisebbségét teszik ki, és többségük a Kurdisztáni iraki autonóm régióban él; |
| --- | --- |

K.

mivel Irak olyan közösségekből áll, amelyek gyakran versengenek a hatalomért és a nemzeti erőforrások felügyeletéért; mivel a Dáis több ezer iraki állampolgárt, köztük kisebbségi közösségek tagjait, és különösen nőket és lányokat irtott ki vagy kényszerített rabszolgaságra embertelen módon háborús bűncselekmények és az emberiesség elleni bűncselekmények során; mivel a terrorista és szélsőséges csoportok még mindig könnyen kihasználhatják a felekezetközi és helyi feszültségeket; mivel Irakban 2003-ban másfél milliónál több keresztény (káldeus, szír, asszír és más keresztény kisebbségi) iraki polgár élt régi őslakos népességként, amely sokat szenvedett az üldöztetésektől és a száműzetésbe kényszerüléstől; mivel több millió iraki állampolgár, köztük keresztények kényszerültek arra, hogy elmeneküljön az erőszak elől – vagy teljesen elhagyva az országot, vagy a határokon belül kényszerülve lakóhely-változtatásra; mivel a kurdok az iraki népesség jelentős kisebbségét teszik ki, és többségük a Kurdisztáni iraki autonóm régióban él;

| L. | mivel a Dáis, az al-Kaida és a hasonló nézeteket valló terrorista szervezetek a szalafizmus/vahabizmus szélsőséges változatából merítenek ihletet; mivel a Dáis felett aratott katonai és területi győzelem ellenére az ezen ideológia jelentette fenyegetést továbbra is le kell küzdeni fejlettebb kormányzás, oktatás, szolgáltatásnyújtás, deradikalizálódási törekvések és a szunnita közösségnek az iraki politikai folyamatokba történő teljes bevonása révén; |
| --- | --- |

L.

mivel a Dáis, az al-Kaida és a hasonló nézeteket valló terrorista szervezetek a szalafizmus/vahabizmus szélsőséges változatából merítenek ihletet; mivel a Dáis felett aratott katonai és területi győzelem ellenére az ezen ideológia jelentette fenyegetést továbbra is le kell küzdeni fejlettebb kormányzás, oktatás, szolgáltatásnyújtás, deradikalizálódási törekvések és a szunnita közösségnek az iraki politikai folyamatokba történő teljes bevonása révén;

| M. | mivel a 26 millió lakosú országban 11 millióan szorulnak humanitárius segélyre, és a lakóhely-változtatásra kényszerülő irakiak száma, akik közül a legtöbbet Irak kurdisztáni régiója fogadta be, a mai napra meghaladta a hárommilliót, a Szíriából érkező menekültek száma pedig 246 000; mivel a belső menekülteknek a megélhetésük újbóli megteremtéséhez nyújtott gazdasági támogatás elengedhetetlen a hazatérésük szempontjából; |
| --- | --- |

M.

mivel a 26 millió lakosú országban 11 millióan szorulnak humanitárius segélyre, és a lakóhely-változtatásra kényszerülő irakiak száma, akik közül a legtöbbet Irak kurdisztáni régiója fogadta be, a mai napra meghaladta a hárommilliót, a Szíriából érkező menekültek száma pedig 246 000; mivel a belső menekülteknek a megélhetésük újbóli megteremtéséhez nyújtott gazdasági támogatás elengedhetetlen a hazatérésük szempontjából;

| N. | mivel a Dáis területi veresége a Dáis elleni globális koalíció által támogatott iraki fegyveres erők, valamint a különböző népi mozgósítású egységek, a Pesmerga és egyéb szövetséges erők erőfeszítéseinek tudható be; mivel a Dáis iraki területeken történő veresége ellenére a dzsihadista fenyegetés továbbra is fennáll és veszélyezteti az ország stabilitásának és biztonságának megszilárdítását, különösen a szíriai határ mentén; mivel az ország újjáépítéséhez és az iraki társadalom integrációjához felül kell emelkedni a vallási alapú különbségeken, fel kell oszlatni a népi mozgósítású egységeket és az állam szükségletei alapján integrálni kell a tagjaikat, amely lépés nélkül lehetetlen megvalósítani egy demokrácián és pluralizmuson alapuló működő államot; mivel 2016-ban az iraki parlament olyan törvényt fogadott el, amely gyakorlatilag az iraki védelmi erők állandó elemévé tette a milíciákat; mivel az egységes, pluralista és demokratikus iraki állam előfeltétele az ország stabilitásának és fejlődésének, valamint állampolgárai boldogulásának; |
| --- | --- |

N.

mivel a Dáis területi veresége a Dáis elleni globális koalíció által támogatott iraki fegyveres erők, valamint a különböző népi mozgósítású egységek, a Pesmerga és egyéb szövetséges erők erőfeszítéseinek tudható be; mivel a Dáis iraki területeken történő veresége ellenére a dzsihadista fenyegetés továbbra is fennáll és veszélyezteti az ország stabilitásának és biztonságának megszilárdítását, különösen a szíriai határ mentén; mivel az ország újjáépítéséhez és az iraki társadalom integrációjához felül kell emelkedni a vallási alapú különbségeken, fel kell oszlatni a népi mozgósítású egységeket és az állam szükségletei alapján integrálni kell a tagjaikat, amely lépés nélkül lehetetlen megvalósítani egy demokrácián és pluralizmuson alapuló működő államot; mivel 2016-ban az iraki parlament olyan törvényt fogadott el, amely gyakorlatilag az iraki védelmi erők állandó elemévé tette a milíciákat; mivel az egységes, pluralista és demokratikus iraki állam előfeltétele az ország stabilitásának és fejlődésének, valamint állampolgárai boldogulásának;

| 1. | üdvözli az Európai Unió és Irak közötti partnerségi és együttműködési megállapodás megkötését; kéri, hogy az általa létrehozott mechanizmusokat teljes mértékben használják fel az Unió és Irak közötti kapcsolatok elmélyítéséhez; |
| --- | --- |

1.

| 2. | hangsúlyozza, hogy a megállapodás alapvető eszköz az Irakkal kapcsolatos uniós stratégia végrehajtásához, valamint egy hosszú távú stratégia keretében együttműködésünk megerősítéséhez az ország nemzeti és helyi szintű újjáépítése, stabilizációja és megbékélése érdekében; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy Irak felelősséget vállaljon az emberi jogok és a jogállamiság tiszteletben tartásán alapuló demokratikus, szövetségi és pluralista állam létrehozása iránt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | üdvözli az iraki újjáépítést szolgáló – 2018. február 12-én Kuvaitban megtartott – nemzetközi konferencia megszervezését; felhívja az Uniót és tagállamait, hogy teljesítsék pénzügyi és technikai segítségnyújtásra vonatkozó vállalásaikat; |
| --- | --- |

3.

| 4. | üdvözli, hogy az Unió elkötelezett az ország hosszú távú támogatása mellett, és hogy kísérleti országnak nyilvánította Irakot, ahol a humanitárius segélyről a hosszabb távú újjáépítésre és stabilizációra történő átállás előmozdítása érdekében hatékonyabban kell majd kezelni és működőképessé tenni a humanitárius segélyezés és a fejlesztés közötti kapcsolatot; emlékeztet arra, hogy az iraki válságot az ENSZ a 3. szükséghelyzeti fokozatba sorolta, és hogy jelenleg 11 millió ember szorul támogatásra; ezért sürgeti az Európai Uniót és tagállamait, hogy először arra összpontosítsanak, hogy haladéktalanul kezeljék a legégetőbb humanitárius kihívásokat és elégítsék ki az alapvető emberi szükségleteket, különösen a több mint 3 millió belső menekültet illetően; |
| --- | --- |

4.

| 5. | hangsúlyozza, hogy a szegénység országszerte elterjedt probléma és noha Irak közepes jövedelmű ország, az évek óta tartó erőszak, konfliktus és szektarianizmus jelentősen aláásta a fejlődési folyamatot; felhívja az Uniót, hogy célzott projekteken keresztül a legkiszolgáltatottabb, leginkább rászoruló csoportokra és emberekre, úgymint a nőkre, a gyermekekre, a fiatalokra, a belső menekültekre és a menekültekre összpontosítson; |
| --- | --- |

5.

Az Európai Unió iraki tevékenységének prioritásai

| 6. | felhívja az Uniót és tagállamait, hogy továbbra is tartsák szinten a jelenleg nyújtott humanitárius támogatást a konfliktusoktól szenvedő valamennyi iraki megsegítése és védelme érdekében, a segélyt a kormányzás, a demokrácia és a jogállamiság megszilárdítására használva fel; felhívja az Uniót és tagállamait, hogy biztosítsák az általuk nyújtott pénzügyi támogatás alapos felügyeletét annak garantálása érdekében, hogy a pénzügyi támogatásban valóban a rászorulók részesüljenek; hangsúlyozza, hogy valamennyi irakinak törvényes joga van ahhoz, hogy polgári iratokhoz jusson, valamint mindenfajta megkülönböztetéstől mentesen hozzáférjen a segítségnyújtáshoz; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kéri az Uniót, hogy fokozza együttműködését a nemrég felszabadított övezetek stabilizációjának és biztonságának elősegítése érdekében, ily módon lehetővé téve az országon belül lakóhely-változtatásra kényszerült emberek biztonságos, kellő tájékozottságon alapuló, önkéntes és méltó hazatérését; felszólítja az Uniót az iraki hatóságok támogatásának folytatására annak érdekében, hogy biztosítsák a demokratikus választási eljárásokat, továbbá arra, hogy segítse az iraki választási testület azon törekvéseit, hogy engedélyezzék a választást a belső menekültek számára; ösztönzi az Uniót, hogy nyújtson technikai támogatást az iraki képesség megerősítéséhez a felszabadított területek aknáktól és robbanóanyagoktól való mentesítése terén; felszólítja az iraki kormányt, hogy tegyen erőfeszítéseket az aknamentesítéssel foglalkozó szervezetek bejegyzési eljárásainak meggyorsítására; |
| --- | --- |

7.

| 8. | sürgeti az Uniót és tagállamait, hogy nyújtsanak azonnali pénzügyi támogatást az elsőrendűen fontos infrastruktúrák helyreállításához és az alapvető közszolgáltatások – vízellátás és szennyvízkezelés, áramellátás, oktatás, egészségügyi szolgáltatások – újbóli beindításához, hogy a lakosság számára biztosítva legyenek az alapvető életkörülmények, továbbá arra, hogy növeljék a civil társadalom támogatását, és tegyék prioritássá az olyan projektek finanszírozását, amelyek támogatják az elszámoltathatóságot és a demokratikus átalakulást ösztönző szereplőket; felszólítja az uniós tagállamokat, hogy támogassanak egy olyan városhelyreállítási és -tervezési eljárást, amely a várostervezés és -helyreállítás befogadó jellegének biztosítása érdekében lehetővé teszi a polgárok részvételét a helyreállítással kapcsolatos döntéshozatali eljárásokban azzal a céllal, hogy fokozza a bizalmat az állam és állampolgárai között; sürgeti a Bizottságot annak biztosítására, hogy a helyreállítási támogatásokat egyenlően osszák el a rászoruló közösségek között, függetlenül a kedvezményezett etnikai vagy vallási önmeghatározásától, és az állami szint alatti szereplők helyett törvényes állami ügynökségeken keresztül folyósítsák azokat; úgy véli, hogy a helyi vállalkozók és vállalkozások számára is pénzügyi támogatást kell kidolgozni és nyújtani, hogy tőke álljon rendelkezésre a kis- és középvállalkozások számára; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kéri az Uniót, hogy tegyen meg mindent a központi hatalom és a Kurdisztáni iraki régió hatóságai közötti folyamatos és konstruktív párbeszéd fenntartása érdekében, különösen a Kurdisztánban 2017 szeptemberében tartott népszavazást követően, hogy a két fél között olyan stabil kapcsolatok jöjjenek létre, amelyek mindkét fél megelégedésére szolgálnak, támogatva az inkluzív döntéshozást a legmagasabb szinten, az ország sokféleségének, az iraki társadalom valamennyi összetevőjét megillető jogoknak és az iraki alkotmány elveinek, Irak egységének, függetlenségének és területi integritásának maradéktalan tiszteletben tartása mellett; hangsúlyozza, hogy az ENSZ támogatásával zajló párbeszéd révén megoldást kell találni a kurd régió és Irak többi része közötti demarkációs vonalak kérdését illetően; úgy véli, hogy Irak és az autonóm kurdisztáni regionális kormány számára lehetővé kell tenni, hogy külső beavatkozás nélkül hasznuk származzon az olajexportokból; felszólítja továbbá az Uniót, hogy ösztönözzön határozottabb együttműködést a szövetségi és helyi önkormányzatok között az ország hatékony újjáépítése, a hosszú távú stabilitás elérése és a békés együttélés érdekében; hangsúlyozza, hogy a Kurdisztáni iraki régiónak sürgősen végre kell hajtania a szükséges politikai és gazdasági reformokat, le kell küzdenie a korrupciót, lehetővé kell tennie az újonnan létrejövő pártok működését, valamint valódi és versenyképes regionális parlamenti választásokat kell biztosítania 2018-ban; |
| --- | --- |

9.

| 10. | úgy véli, hogy a sürgősségi segélyről a fejlesztésre való áttérés során a fejlesztéstámogatás szempontjából kiemelkedően fontos a hosszú távú megközelítés, a stabilizáció, a jó kormányzás és az elszámoltathatóság területén elért reformok és javulás, az oktatás és a készségfejlesztés, a megélhetési lehetőségek, valamint az egészségügyi ellátás és az alapvető szociális szolgáltatások; hangsúlyozza továbbá a társadalmi nemek egyensúlyának és az országban a nők politikai életben való részvételének javítását szolgáló reformok fontosságát; várja a fenti igényeket kielégítő intézkedésekre irányuló konkrét javaslatokat, és sürgeti a Bizottságot, hogy bizonyítékokkal támassza alá a 2014–2017-es többéves indikatív program keretében elért eredményeket és hatásokat; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kifejezi aggodalmát az iraki társadalom jelentős mértékű széttagoltsága miatt; felhívja az Uniót, hogy – az ENSZ iraki segítségnyújtási missziójával (MANUI) és az iraki hatóságokkal együttműködésben – teljes mértékben támogassa a nemzeti megbékélési bizottság munkáját a közösségközi megbékélés és az irakiak által irányított nemzeti megbékélési folyamat ösztönzése, Irak sokféleségének tiszteletben tartása, valamint az inkluzív és képviseleti kormányzás elősegítése érdekében mind országos, mind helyi szinten, hozzájárulva az iraki állampolgárság közös tudatának megszilárdításához; megjegyzi, hogy a konfliktusmegelőzésnek és a biztonsági kihívások kezelésének szükségessége, valamint a megbékélési, békeközvetítési és párbeszédteremtési kezdeményezések iránti igény megköveteli, hogy jelentősen növeljék az ilyen kezdeményezések rendelkezésére álló támogatásokat, elsősorban a stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszköz (IcSP) révén; üdvözli az iraki vallási vezetők által az iraki kormánynak címzett ajánlásokat arra vonatkozóan, hogy hozzanak létre egy rangidős vallási vezetőkből és tudósokból álló tanácsot, amely kérelmet nyújtana be az iraki parlamenthez, hogy vezessenek be egy olyan törvényt, amely bűncselekménynek minősíti a gyűlöletre és erőszakra buzdító szélsőséges vallási beszédeket, és bünteti az azokra sarkalló személyeket, reformálják meg a tantervet, valamint hogy a felekezeti azonosulás helyett a megbékélésre és a nemzeti állampolgárságra helyezzék a hangsúlyt; |
| --- | --- |

11.

| 12. | arra ösztönzi a nemzetközi közösséget és az Uniót, hogy nyújtson támogatást Irakban az etnikai, kulturális és vallási identitások sokszínűségének megőrzéséhez; kéri, hogy Irak alkotmányának vonatkozásában térképezzék fel, miként lehetne elismerni, megvédeni és fejleszteni az olyan etnikai és vallási kisebbségek helyi önrendelkezését, amelyek olyan területen élnek, ahol a történelem során markánsan jelen voltak és békésen megéltek egymás mellett – például a Szindzsár-hegységben (jeziditák) és a Ninivei-síkságon (káldeusok, szírek, asszírek); felszólítja az iraki hatóságokat, hogy engedélyezzék a kurdok, a keresztények és a jeziditák számára, hogy visszatérjenek eredeti lakóhelyükre, valamint biztosítsák ennek biztonságosságát; |
| --- | --- |

12.

Politikai párbeszéd

| 13. | felhívja az Uniót, hogy erősítse politikai párbeszédét az iraki hatóságokkal az emberi jogok tiszteletben tartásának előmozdítása, a demokratikus intézményeknek a jogállamiság elveit nagyobb mértékben szem előtt tartó megszilárdítása, a jó kormányzás és egy hatékony igazságszolgáltatási rendszer érdekében; kéri, hogy ezzel összefüggésben a halálbüntetés eltörlését tekintse e párbeszéd során prioritásnak, az iraki hatóságokat pedig a halálbüntetést illetően felhívja azonnali moratórium bevezetésére; |
| --- | --- |

13.

| 14. | emlékeztet rá, hogy szükség van az iraki civil társadalom fejlődésének, valamint a különféle reformfolyamatokban való teljes és maradéktalan politikai képviseletének és részvételének a támogatására; állítja, hogy különös figyelmet kell fordítani a nők, a fiatalok és az iraki társadalom valamennyi etnikai és vallási elemének – különösen a keresztényeknek, a síita és szunnita muzulmánoknak, a jeziditáknak, a sabakoknak, a kurdoknak, a türkméneknek és más népcsoportoknak – a képviseletére, akik igényeit ki kell elégíteni; hasonlóképp hangsúlyozza, hogy prioritásként kell kezelni egy olyan befogadó, nem felekezeti alapú politikai osztály kialakítását, amely az iraki társadalom valamennyi szereplőjét képviseli; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kéri az Uniót és a tagállamokat, hogy – támaszkodva a korrupció elleni küzdelemben elért európai eredményekre – az iraki hatóságokkal közösen indítsanak igazságügyi együttműködési programokat, megosztva egymással a jó gyakorlatokat és a széles körben elterjedt korrupció elleni konkrét fellépést szolgáló hatékony eszközöket, ekképpen garantálva az ország vagyonának méltányos eloszlását; hangsúlyozza az Unió szerepét az iraki stabilitás érdekében történő, az iraki kormány számára a biztonság és a kormányzás terén szolgáltatott tanácsadással kapcsolatban; |
| --- | --- |

15.

| 16. | méltatja az iraki fegyveres erők részvételét a Dáis terrorista szervezet ellen folytatott globális küzdelemben; továbbra is határozottan támogatja a – terrorista szervezet felett aratott közelmúltbeli győzelmek ellenére továbbra is kiemelt fenyegetést jelentő – Dáis ellen szövetkezett nemzetközi koalíció által a terrorizmus ellen viselt kiterjedt küzdelmeket, az emberi jogok tiszteletben tartása mellett; felismeri, hogy az iraki terrorizmus elleni küzdelmet nagyban befolyásolják az ország körüli olyan konfliktusok, mint a szíriai háború; felszólítja az EU-t, hogy alakítson ki párbeszédet a terrorizmus elleni küzdelemmel kapcsolatos kérdésekről a terrorizmusellenes jogszabályok reformja és az ország terrorista fenyegetésekkel szembeni fellépési kapacitásának megerősítése érdekében, valamint arra, hogy működjön együtt az iraki hatóságokkal a bármely csoport – legyen az etnikai, vallási vagy egyéb csoport, beleértve a kisebbségeket is – ellen elkövetett bármilyen bűncselekmények büntetlenségének leküzdése érdekében; úgy véli, hogy ahhoz, hogy a terrorizmust le lehessen küzdeni, megoldást kell találni annak fő okaira; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kéri az Uniót, hogy ösztönözze az iraki hatóságokat a Dáis által elkövetett bűncselekmények kezelését célzó nemzeti stratégia elfogadására és a Nemzetközi Büntetőbíróság római statútumához való csatlakozásra, önkéntesen elfogadva a Nemzetközi Büntetőbíróság joghatóságát az ISIS/Dáis által elkövetett háborús bűncselekmények és emberiesség elleni bűncselekmények átlátható és méltányos kivizsgálása, és az értük való elszámoltatás biztosítása terén; hangsúlyozza, hogy a Dáis által elkövetett bűncselekményekért felelős személyek hiteles felelősségre vonására van szükség, amelyben az áldozatok is érdemben részt vesznek, és amely során létrehozzák az ezen bűncselekményeket tartalmazó részletes igazságügyi nyilvántartást; aggodalmát fejezi ki ugyanakkor amiatt, hogy a túlzottan széles körű, vádemelések további igazságtalanságok kockázatát rejtik magukban, akadályozva ezáltal a jövőbeni közösségi megbekélést és újbóli beilleszkedést; |
| --- | --- |

17.

| 18. | hangsúlyozza, hogy a médiával és a véleménynyilvánítás szabadságával kapcsolatos kérdéseket érintő széleskörű szakértelemre van szükség a helyi médiaszereplők békét előmozdító újságírásra vonatkozó képzése során; |
| --- | --- |

18.

| 19. | felszólítja az Uniót, hogy ismerje el felelősségét azon uniós polgárokkal kapcsolatban, akik a Dáis által elkövetett bűncselekményekben való részvétel céljából Irakba utaztak, és akik ellen bírósági eljárást kell indítani a jogállamiság elve szerint; egyértelmű eljárások létrehozására szólít fel Irak és az érintett tagállamok között a szóban forgó személyek hazaszállítása és jogi felelőssége tekintetében; |
| --- | --- |

19.

| 20. | felhívja a Bizottságot, hogy a kormányzati szerkezeteken belüli elszámoltathatóság biztosítása érdekében támogassa – különösen az átmeneti igazságszolgáltatás tekintetében – az igazságügyi rendszer reformját a jogszerű eljárásra, a tisztességes pervezetésre és a bíróságok függetlenségére és pártatlanságára vonatkozó nemzetközi normák érvényesülésének garantálása végett; felszólítja az Uniót, hogy működjön együtt az iraki hatóságokkal azért, hogy felszámolják az etnikai, vallási vagy egyéb csoportok, köztük a kisebbségek ellen irányuló bűncselekmények valamennyi formájára vonatkozó büntetlenséget; |
| --- | --- |

20.

| 21. | felszólítja az iraki hatóságokat, hogy kezeljék prioritásként a nemek közötti egyenlőséget és a nők és lányok elleni mindennemű erőszak, köztük a nemi alapú erőszak felszámolását; hangsúlyozza e tekintetben annak fontosságát, hogy eltöröljék azt a törvényt, amely felmenti a vádlottat a nemi erőszakért, szexuális támadásért, kiskorú ellen elkövetett nemi erőszakért, gyermekrablásért vagy hasonló bűncselekményért való vádemelés alól, amennyiben az erőszaktevő házasságot köt az erőszak áldozatával; |
| --- | --- |

21.

| 22. | valamint lépjen fel az Irak és szomszédai közötti jó és építő kapcsolatok érdekében, továbbá fokozza hozzájárulását a régió békéjéhez; hangsúlyozza, hogy Irak széles körben együttműködik az Egyesült Államokkal és Iránnal, és a közelmúltban javultak a Szaúd-Arábiával ápolt kapcsolatai is, aminek következtében Irak potenciálisan a feszültségek enyhítésére tett regionális erőfeszítések középpontjává válhat; felszólít az 598 számú ENSZ BT-határozat 8. bekezdésének végrehajtására, amely regionális biztonsági megállapodásokat szorgalmaz a Perzsa-öböl part menti államai között; |
| --- | --- |

22.

| 23. | felhívja az Uniót, hogy működjön együtt az iraki hatóságokkal, és segítse őket egy, a tömegsírok védelmére és kihantolására irányuló nemzeti stratégia kidolgozásában a jelenleg vagy korábban konfliktus helyszínéül szolgáló területeken található (tömeg)sírok megőrzése érdekében annak céljával, hogy lehetővé váljon az áldozatok maradványainak megfelelő elföldelése vagy az áldozatok családjához történő szállítása, valamint bizonyítékokat gyűjthessenek, és lehetővé váljon az emberiesség elleni bűncselekmények gyanúsítottjai elleni nyomozás és eljárás; felszólítja az Uniót és a tagállamokat, hogy sürgősen hozzanak létre egy olyan szakértői csoportot, amelynek feladata, hogy összegyűjtsön minden bizonyítékot valamennyi folyamatban lévő nemzetközi bűncselekményről, a népirtást is ideértve, bárhol is forduljon az elő, hogy előkészítsék a felelősök nemzetközi büntetőeljárás alá vonását; |
| --- | --- |

23.

| 24. | szorgalmazza, hogy az egész világban vezessék be a Dáis, al-Kaida és hasonló terrorista szervezetek által elkövetett atrocitások áldozatainak emléknapját; |
| --- | --- |

24.

Ágazati együttműködés

| 25. | hangsúlyozza, hogy az újjáépítési és stabilizációs folyamatot valamennyi iraki polgár érdekét fenntartható és befogadó módon szolgáló koherens gazdaság- és társadalomfejlesztési politikákkal kell kísérni; felhívja az Uniót, hogy maradéktalanul működjön együtt az iraki hatóságokkal nem csupán a gazdasági és költségvetési egyensúlyhiányok kiküszöbölése érdekében, hanem szem előtt tartva a munkahelyek – itt a fiatalok állnak első helyen – létrehozására képes tartós és inkluzív gazdasági növekedés elősegítését is, továbbá egy kereskedelmi keretrendszer és kedvező beruházási környezetet kialakításában; felszólítja az Uniót, hogy ösztönözze és támogassa Irakot abban, hogy azon fiatalok számára, akik nem tudtak részt venni a közoktatásban, mert a Dáis lakóhelyük elhagyására kényszerítette őket, kínáljanak lehetőségeket a formális oktatási programokra való beiratkozásra, amelyek felvértezik majd őket azokkal az ismeretekkel és készségekkel, amelyekkel nagyobb eséllyel találhatnak munkát; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kéri az Uniót, hogy ösztönözze és támogassa Irakot gazdaságának diverzifikálásában; |
| --- | --- |

26.

| 27. | aggasztónak tartja, hogy az iraki iskolákban mindkét nem körében nagy az iskolaelhagyók aránya (civil társadalmi szervezetek kimutatása szerint a 2015-ben általános iskolába beiratkozók 60 %-a azóta lemorzsolódott); rámutat arra, hogy az írás-olvasási készségek magas szintje alapvető fontosságú a pozitív békeépítés szempontjából a konfliktus sújtotta területeken; |
| --- | --- |

27.

| 28. | felhívja az Uniót, hogy erősítse együttműködését az oktatási ágazatban, olyan oktatási reform érdekében, amely mindenki – és különösen a kiskorú gyermekek– számára minden szinten garantálná a minőségi oktatáshoz való hozzáférést; felismeri, hogy problémát jelent az, hogy a lányok nem járhatnak iskolába a hagyományok, valamint a társadalmi megítélés, a szegénység és a biztonság hiánya miatt; felszólítja az Uniót, hogy fokozza a tudatosságot a lányok oktatásával kapcsolatban, és működjön együtt az iraki kormánnyal a helyzet javítása érdekében, mivel ez létfontosságú kérdés a lányok életminőségének javítás szempontjából; |
| --- | --- |

28.

| 29. | felszólítja az Európai Uniót, hogy dolgozzon ki együttműködési lehetőségeket a tudomány és kutatás terén, nevezetesen egyetemi együttműködési programokat és partnerségeket, különösen ami az Erasmus+ programot és a tanítás és kutatás területén megvalósuló cserelehetőségeket illeti; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kéri az Uniót, hogy vállalja és erősítse meg együttműködését a kultúra terén az iraki művészeti és kulturális örökség védelme, megőrzése és újjáépítése céljából; |
| --- | --- |

30.

| 31. | üdvözli, hogy az iraki hatóságok kérésére és az iraki biztonsági stratégia keretében misszió (EUAM Irak) létesült a biztonsági ágazat reformjának támogatása érdekében; szeretné, ha ez a misszió elősegítené a közintézmények megerősítését, valamint pártatlan és inkluzív rendőrség felállítását; kiemeli, hogy az iraki biztonsági ágazat reformja jelentős kihívást jelent, amelyet támogatnia kell az ENSZ-nek; hangsúlyozza, hogy a biztonsági ágazat megreformálására tett jelentősebb erőfeszítés keretében, és szükség esetén személyre szabott reintegrációs programokkal ösztönözni kell a milíciák leszerelését és a harcosok reintegrálását; |
| --- | --- |

31.

| 32. | felszólítja az Uniót, hogy nyújtson fokozott technikai segítséget az iraki hatóságoknak a természeti erőforrásokkal való megfelelő gazdálkodáshoz, az adóbeszedés javításához és az illegális pénzmozgások visszaszorításához, annak érdekében, hogy Irak önállóan tudja finanszírozni a belföldi fejlődését középtávon és mérsékelni tudja a népességen belüli és a régiók közötti egyenlőtlenségeket; hangsúlyozza, hogy rendszeresen tanácsokkal kell ellátni a magánszektort és a befektetőket a konfliktusérzékenység elmélyítése, valamint a békeépítéshez és a fenntartható fejlődéshez való hozzájárulásuk megerősítése érdekében; |
| --- | --- |

32.

| 33. | felhívja az Uniót, hogy a partnerségi és együttműködési megállapodásban előirányzottak szerint kezdjen Irakkal a migráció minden oldalát érintő párbeszédet, továbbá dolgozzon ki egy emberi jogokon alapuló, mind az Unió, mind Irak polgárainak érdekét szolgáló megközelítést a migráció kezelésére, szem előtt tartva, hogy hosszú távú, hatékony és megvalósítható megoldásokra van szükség; |
| --- | --- |

33.

| 34. | hangsúlyozza, hogy Irak fontos partner lehet az energiával kapcsolatos infrastruktúra újjáépítésében és az energiaforrások kiterjedtebb diverzifikálása tekintetében Irak számára, valamint az Unió ellátási forrásainak diverzifikálása tekintetében; ezért felszólítja az EU-t, hogy támogassa Irakot az energetikai átállás során, és hogy működjön együtt Irakkal közös projektek létrehozása, valamint az olyan kulcsterületekre vonatkozó bevált gyakorlatok és know-how megosztása terén, mint az energiahatékonyság, a megújuló energia, a környezetvédelem és a forrásokkal – például a vízzel – való hatékony gazdálkodás, többek között azzal a céllal, hogy felgyorsítsa a fenntartható fejlesztési célok végrehajtását; |
| --- | --- |

34.

| 35. | emlékeztet arra, hogy a nők és lányok aránytalanul nagy mértékben szenvednek a konfliktus és a szélsőségesség miatt és hogy ők jobban ki vannak téve az erőszak és a visszaélések, így a szexuális erőszak, kínzás, embercsempészet, rabszolgaság és a gyermekházasság kockázatának; hangsúlyozza, hogy foglalkozni kell a nőket és lányokat érintő sajátos humanitárius és fejlesztési szükségletekkel, különösen a lakóhelyüket elhagyni kényszerült közösségekben; felhívja az Uniót, hogy a fejlesztésre irányuló munkája során mozdítsa elő a nők és férfiak közötti egyenlőséget, illetve a nők társadalmi szerepvállalását, és helyezzen hangsúlyt a nők szerepére az ország helyreállítása és a békeépítés során; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kiemeli, hogy be kell ruházni az iraki mezőgazdaságba, figyelembe véve az ágazat magas foglalkoztatási potenciálját, továbbá, hogy fontos lenne azoknak a vidéki területeknek az újbóli benépesítése, ahol a konfliktusok miatt folyamatosan fogy a népesség. |
| --- | --- |

36.

| 37. | üdvözli Irak határozott elkötelezettségét, hogy csatlakozik a Kereskedelmi Világszervezethez, és kéri a Bizottságot, hogy segítse az iraki hatóságokat a globális gazdaságba és kereskedelembe való belépés érdekében tett erőfeszítéseiben; |
| --- | --- |

37.

Intézményi kapcsolatok

| 38. | kitart amellett, hogy az EU által nyújtott minden támogatásra szigorú megfelelési kritériumok vonatkoznak az emberi jogok és a jogállamiság tiszteletben tartása tekintetében, és azokat folyamatos értékelési eljárások kísérik, amelyekről a Parlament a partnerségi és együttműködési megállapodás 113. cikkével összhangban kellő időben értesül; |
| --- | --- |

38.

| 39. | vállalja, hogy – az iraki parlamenttel közösen és a partnerségi és együttműködési megállapodásnak megfelelően – együttműködéssel foglalkozó parlamenti bizottságot hoz létre, amelynek többek között feladata lesz az Irak és az Európai Unió közötti együttműködési projektek megvalósulásának nyomon követése; |
| --- | --- |

39.

| 40. | szeretné, ha Demokráciatámogatási és Választási Koordinációs Csoportja (DEG) Irakot felvenné a 2019-ben prioritást élvező országok listájára és beindítaná az iraki parlament kapacitásainak megerősítését célzó programok kidolgozását; felszólítja a Bizottságot, hogy támogassa ezeket a programokat; |
| --- | --- |

40.

o

o o

| 41. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Európai Tanács elnökének, a Bizottság elnökének, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint az Iraki Köztársaság kormányának és képviselőtanácsának. |
| --- | --- |

41.

---

(1)  HL L 204., 2012.7.31., 20. o.

(2)  HL C 440., 2015.12.30., 83. o.

(3)  HL C 35., 2018.1.31., 77. o.

(4)  HL C 215., 2018.6.19., 194. o.

(5)  E napon elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0285.

---

| 8.4.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 118/57 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 118/57

---

P8_TA(2018)0292

A korai és a kényszerházasságokkal szembeni uniós külügyi stratégia felé

Az Európai Parlament 2018. július 4-i állásfoglalása: A korai és a kényszerházasságok elleni uniós külügyi stratégia felé – következő lépések (2017/2275(INI))

(2020/C 118/07)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a gyermekházasságok megszüntetésének szükségességéről szóló, 2017. október 4-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermekházasságok megszüntetésének szükségességéről szóló, 2017. október 4-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, és különösen annak 16. cikkére, valamint az ENSZ emberi jogokra vonatkozó minden más szerződésére és eszközére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, és különösen annak 16. cikkére, valamint az ENSZ emberi jogokra vonatkozó minden más szerződésére és eszközére,

| — | tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának 23. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának 23. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya 10. cikkének 1. bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya 10. cikkének 1. bekezdésére,

| — | tekintettel a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezményre, amelyet az ENSZ Közgyűlése 1989. november 20-én fogadott el, valamint annak négy alapelvére, amelyek a megkülönböztetésmentesség (2. cikk), a gyermek mindenek felett álló érdeke (3. cikk), az életben maradás, a fejlődés és a védelem (6. cikk) és a részvétel (12. cikk), valamint tekintettel a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezmény 25. évfordulójáról szóló, 2014. november 27-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezményre, amelyet az ENSZ Közgyűlése 1989. november 20-én fogadott el, valamint annak négy alapelvére, amelyek a megkülönböztetésmentesség (2. cikk), a gyermek mindenek felett álló érdeke (3. cikk), az életben maradás, a fejlődés és a védelem (6. cikk) és a részvétel (12. cikk), valamint tekintettel a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezmény 25. évfordulójáról szóló, 2014. november 27-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről szóló ENSZ-egyezmény 16. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről szóló ENSZ-egyezmény 16. cikkére,

| — | tekintettel a házasságkötéshez való hozzájárulásról, a házasságkötés alsó korhatáráról és a házasságok anyakönyvezéséről szóló ENSZ-egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a házasságkötéshez való hozzájárulásról, a házasságkötés alsó korhatáráról és a házasságok anyakönyvezéséről szóló ENSZ-egyezményre,

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlésének a gyermek-, a korai és a kényszerházasságról szóló, 2014. december 18-i és 2016. december 19-i határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlésének a gyermek-, a korai és a kényszerházasságról szóló, 2014. december 18-i és 2016. december 19-i határozatára,

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának a gyermek-, a korai és a kényszerházasságok megelőzésére és felszámolására irányuló erőfeszítések megerősítéséről szóló, 2015. július 2-i 29/8. számú határozatára, „A gyermek-, a korai és a kényszerházasságok megelőzésére és felszámolására irányuló erőfeszítések: kihívások, eredmények, legjobb gyakorlatok és végrehajtási hiányosságok” című, 2013. október 9-i 24/23. számú határozatára, valamint „A gyermek-, a korai és a kényszerházasságok humanitárius helyzetekben” című, 2017. június 22-i 35/16. számú határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának a gyermek-, a korai és a kényszerházasságok megelőzésére és felszámolására irányuló erőfeszítések megerősítéséről szóló, 2015. július 2-i 29/8. számú határozatára, „A gyermek-, a korai és a kényszerházasságok megelőzésére és felszámolására irányuló erőfeszítések: kihívások, eredmények, legjobb gyakorlatok és végrehajtási hiányosságok” című, 2013. október 9-i 24/23. számú határozatára, valamint „A gyermek-, a korai és a kényszerházasságok humanitárius helyzetekben” című, 2017. június 22-i 35/16. számú határozatára,

| — | tekintettel az Afrikai Unió állam- és kormányfőinek Johannesbourgban (Dél-Afrika) 2015 júniusában megtartott konferenciáján a gyermekházasságokról elfogadott álláspontra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Afrikai Unió állam- és kormányfőinek Johannesbourgban (Dél-Afrika) 2015 júniusában megtartott konferenciáján a gyermekházasságokról elfogadott álláspontra,

| — | tekintettel az Emberi Jogok és a Népek Jogai Afrikai Bizottságának (ACHPR) és a gyermekek jogaival és jólétével foglalkozó afrikai bizottságnak (ACERWC) a gyermekházasságok megszüntetéséről szóló általános együttes észrevételére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok és a Népek Jogai Afrikai Bizottságának (ACHPR) és a gyermekek jogaival és jólétével foglalkozó afrikai bizottságnak (ACERWC) a gyermekházasságok megszüntetéséről szóló általános együttes észrevételére,

| — | tekintettel az Európa Tanács nőkkel szembeni erőszak és a kapcsolati erőszak elleni küzdelemről és azok megelőzéséről szóló Egyezményérnek (Isztambuli Egyezmény) 32. és 37. cikkére, valamint 59. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács nőkkel szembeni erőszak és a kapcsolati erőszak elleni küzdelemről és azok megelőzéséről szóló Egyezményérnek (Isztambuli Egyezmény) 32. és 37. cikkére, valamint 59. cikkének (4) bekezdésére,

| — | tekintettel az ENSZ Népesedési Alapjának (UNFPA) „Túl korai házasságkötés – Szüntessük meg a gyermekházasságokat” című, 2012. évi jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Népesedési Alapjának (UNFPA) „Túl korai házasságkötés – Szüntessük meg a gyermekházasságokat” című, 2012. évi jelentésére,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára és különösen annak 9. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára és különösen annak 9. cikkére,

| — | tekintettel a Tanács a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó cselekvési tervről (2016–2020) szóló, 2015. október 26-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó cselekvési tervről (2016–2020) szóló, 2015. október 26-i következtetéseire,

| — | tekintettel a gyermekek jogainak előmozdításáról és védelméről szóló, 2017. április 3-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermekek jogainak előmozdításáról és védelméről szóló, 2017. április 3-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) által az Európai Unió kül- és biztonságpolitikájára vonatkozó globális stratégiáról szóló 2016. évi közleményében rögzített alapelvekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) által az Európai Unió kül- és biztonságpolitikájára vonatkozó globális stratégiáról szóló 2016. évi közleményében rögzített alapelvekre,

| — | tekintettel az emberi jogokkal és demokráciával kapcsolatos, a Tanács által 2012. június 25-én elfogadott európai uniós stratégiai keretre és cselekvési tervre (3), tekintettel a 2015–2019 közötti időszakra szóló, az emberi jogokkal és a demokráciával kapcsolatos, a Tanács által 2015. július 20-án elfogadott cselekvési tervre (4), tekintettel a Bizottság szervezeti egységeinek és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének „EU Action Plan on Human Rights and Democracy (2015-2019): Mid-Term Review June 2017” (Az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó, a 2015–2019 közötti időszakra szóló uniós cselekvési terv 2017 júniusában esedékes félidős felülvizsgálata) (SWD(2017)0254) című, 2017. június 27-i közös szolgálati munkadokumentumára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogokkal és demokráciával kapcsolatos, a Tanács által 2012. június 25-én elfogadott európai uniós stratégiai keretre és cselekvési tervre (3), tekintettel a 2015–2019 közötti időszakra szóló, az emberi jogokkal és a demokráciával kapcsolatos, a Tanács által 2015. július 20-án elfogadott cselekvési tervre (4), tekintettel a Bizottság szervezeti egységeinek és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének „EU Action Plan on Human Rights and Democracy (2015-2019): Mid-Term Review June 2017” (Az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó, a 2015–2019 közötti időszakra szóló uniós cselekvési terv 2017 júniusában esedékes félidős felülvizsgálata) (SWD(2017)0254) című, 2017. június 27-i közös szolgálati munkadokumentumára,

| — | tekintettel a gyermekek jogainak előmozdítására és védelmére vonatkozó „Egy gyermek se maradjon le” című, 2017. március 6-i, felülvizsgált európai uniós iránymutatásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermekek jogainak előmozdítására és védelmére vonatkozó „Egy gyermek se maradjon le” című, 2017. március 6-i, felülvizsgált európai uniós iránymutatásokra,

| — | tekintettel a fejlesztésre vonatkozó 2017. június 7-i európai konszenzusra, amely kiemeli az emberi jogok és a nemek közötti egyenlőség szempontjainak a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendben való érvényesítése iránti uniós elkötelezettséget, |
| --- | --- |

—

tekintettel a fejlesztésre vonatkozó 2017. június 7-i európai konszenzusra, amely kiemeli az emberi jogok és a nemek közötti egyenlőség szempontjainak a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendben való érvényesítése iránti uniós elkötelezettséget,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A8-0187/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A8-0187/2018),

| A. | mivel a gyermek-, korai és kényszerházasság az emberi jogok, és különösen a nők jogainak súlyos megsértése – beleértve az egyenlőséghez, az önállósághoz és testi épséghez való jogokat, az oktatáshoz való hozzáférést és a kizsákmányolástól és megkülönböztetéstől való mentességet – és olyan probléma, amely nem csak harmadik országokban létezik, hanem előfordulhat egyes tagállamokban is; mivel e gyakorlatok felszámolása az Unió a nők jogai és az emberi jogok előmozdítása terén való külső fellépésének egyik prioritása; mivel a különböző nemzetközi charták és törvények, így a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezmény és annak fakultatív jegyzőkönyvei tiltják a kiskorúak házasságkötését; mivel a gyermek-, a korai és a kényszerházasság rendkívül negatív hatást gyakorol az érintett egyének fizikai és mentális egészségére és személyes fejlődésére és a házasságból származó gyermekekre, és ebből következően a társadalom egészére; mivel a gyermekházasság a kényszerházasság egyik formája, hiszen a gyermekek helyzetüknél fogva nem képesek teljes, szabad és tájékozott beleegyezésüket adni házasságukhoz vagy annak időzítéséhez; mivel a gyermekek egy fokozottan kiszolgáltatott csoport részét képezik; |
| --- | --- |

A.

mivel a gyermek-, korai és kényszerházasság az emberi jogok, és különösen a nők jogainak súlyos megsértése – beleértve az egyenlőséghez, az önállósághoz és testi épséghez való jogokat, az oktatáshoz való hozzáférést és a kizsákmányolástól és megkülönböztetéstől való mentességet – és olyan probléma, amely nem csak harmadik országokban létezik, hanem előfordulhat egyes tagállamokban is; mivel e gyakorlatok felszámolása az Unió a nők jogai és az emberi jogok előmozdítása terén való külső fellépésének egyik prioritása; mivel a különböző nemzetközi charták és törvények, így a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezmény és annak fakultatív jegyzőkönyvei tiltják a kiskorúak házasságkötését; mivel a gyermek-, a korai és a kényszerházasság rendkívül negatív hatást gyakorol az érintett egyének fizikai és mentális egészségére és személyes fejlődésére és a házasságból származó gyermekekre, és ebből következően a társadalom egészére; mivel a gyermekházasság a kényszerházasság egyik formája, hiszen a gyermekek helyzetüknél fogva nem képesek teljes, szabad és tájékozott beleegyezésüket adni házasságukhoz vagy annak időzítéséhez; mivel a gyermekek egy fokozottan kiszolgáltatott csoport részét képezik;

| B. | mivel az Unió elkötelezett a gyermekek jogainak előmozdítása iránt, és mivel a gyermek-, a korai és a kényszerházasság e jogok megsértése; mivel az EU elkötelezett a gyermekek jogainak külpolitikájában való átfogó védelme és előmozdítása mellett; |
| --- | --- |

B.

mivel az Unió elkötelezett a gyermekek jogainak előmozdítása iránt, és mivel a gyermek-, a korai és a kényszerházasság e jogok megsértése; mivel az EU elkötelezett a gyermekek jogainak külpolitikájában való átfogó védelme és előmozdítása mellett;

| C. | mivel mindkét fél teljes körű és szabad hozzájárulása nélkül, illetve a házasságra vonatkozó minimális életkort be nem töltött bármely személy által nem köthető jogszerűen házasság; |
| --- | --- |

C.

mivel mindkét fél teljes körű és szabad hozzájárulása nélkül, illetve a házasságra vonatkozó minimális életkort be nem töltött bármely személy által nem köthető jogszerűen házasság;

| D. | mivel a gyermekházasság globális, országokon, kultúrákon és vallásokon átívelő probléma; mivel a gyermek menyasszonyok a világ valamennyi régiójában megtalálhatók, a Közel-Kelettől Latin-Amerikáig, Ázsiától Európáig és Afrikától Észak-Amerikáig; mivel a gyermekházasság a fiúkat is érinti, de sokkal kisebb mértékben, mint a lányokat; |
| --- | --- |

D.

mivel a gyermekházasság globális, országokon, kultúrákon és vallásokon átívelő probléma; mivel a gyermek menyasszonyok a világ valamennyi régiójában megtalálhatók, a Közel-Kelettől Latin-Amerikáig, Ázsiától Európáig és Afrikától Észak-Amerikáig; mivel a gyermekházasság a fiúkat is érinti, de sokkal kisebb mértékben, mint a lányokat;

| E. | mivel eddig több mint 750 millió lányt adtak férjhez 18 éves kora előtt, ezen belül 250 millió lányt 15 éves kora előtt; mivel jelenleg mintegy 40 millió, 15 és 19 év közötti lány él házasságban vagy élettársi közösségben; mivel évente további mintegy 15 millióan lépnek házasságra 18 éves koruk előtt, ezen belül 4 millió azoknak a száma, akik még nem töltötték be 15. életévüket; mivel emellett 156 millió fiú házasodott meg 18 éves kora előtt, ezen belül 25 millióan 15 éves koruk előtt; mivel a gyermek-, korai és kényszerházasságok gyakoribbak a szegény, kevéssé fejlett régiókban; mivel a gyermek-, a korai és a kényszerházasságok száma a világ népességének növekedésével nő; mivel egy nemrégiben közzétett UNICEF jelentés becslése szerint 2050-ben mintegy 1,2 milliárd lesz azoknak a fiatal lányoknak a száma, akiket 18. életévük betöltése előtt férjhez adnak; mivel a legmagasabb gyermekházasság-aránnyal rendelkező 10 országból kilencet az instabil államok közé sorolnak; |
| --- | --- |

E.

mivel eddig több mint 750 millió lányt adtak férjhez 18 éves kora előtt, ezen belül 250 millió lányt 15 éves kora előtt; mivel jelenleg mintegy 40 millió, 15 és 19 év közötti lány él házasságban vagy élettársi közösségben; mivel évente további mintegy 15 millióan lépnek házasságra 18 éves koruk előtt, ezen belül 4 millió azoknak a száma, akik még nem töltötték be 15. életévüket; mivel emellett 156 millió fiú házasodott meg 18 éves kora előtt, ezen belül 25 millióan 15 éves koruk előtt; mivel a gyermek-, korai és kényszerházasságok gyakoribbak a szegény, kevéssé fejlett régiókban; mivel a gyermek-, a korai és a kényszerházasságok száma a világ népességének növekedésével nő; mivel egy nemrégiben közzétett UNICEF jelentés becslése szerint 2050-ben mintegy 1,2 milliárd lesz azoknak a fiatal lányoknak a száma, akiket 18. életévük betöltése előtt férjhez adnak; mivel a legmagasabb gyermekházasság-aránnyal rendelkező 10 országból kilencet az instabil államok közé sorolnak;

| F. | mivel a gyermekházasság alapvető okai általában a szegénység, az oktatás hiánya, a nemek közötti egyenlőtlenség és sztereotípiák mélyen gyökerező jelensége, az a vélelem, hogy a házasság „védelmet” biztosít, a családi becsület, valamint a fiúk és lányok jogai hatékony védelmének hiánya, továbbá káros gyakorlatok, felfogások, szokások és diszkriminatív normák; mivel ezeket a tényezőket gyakran súlyosbítja a minőségi oktatáshoz és a munkalehetőségekhez való korlátozott hozzáférés, illetve felerősítik bizonyos, a gyermek-, korai és kényszerházassággal kapcsolatos, meggyökeresedett szociális normák; |
| --- | --- |

F.

mivel a gyermekházasság alapvető okai általában a szegénység, az oktatás hiánya, a nemek közötti egyenlőtlenség és sztereotípiák mélyen gyökerező jelensége, az a vélelem, hogy a házasság „védelmet” biztosít, a családi becsület, valamint a fiúk és lányok jogai hatékony védelmének hiánya, továbbá káros gyakorlatok, felfogások, szokások és diszkriminatív normák; mivel ezeket a tényezőket gyakran súlyosbítja a minőségi oktatáshoz és a munkalehetőségekhez való korlátozott hozzáférés, illetve felerősítik bizonyos, a gyermek-, korai és kényszerházassággal kapcsolatos, meggyökeresedett szociális normák;

| G. | mivel a gyermek-, korai és kényszerházasság összefügg a korai és nem kívánt terhességek megemelkedett kockázatával, a gyermekágyi és gyermekhalandóság magas arányával, a családtervezés csekélyebb mértékű alkalmazásával, illetve megnövekedett egészségügyi kockázattal járó, nem kívánt terhességekkel, a szexuális és reprodukciós egészségügyi szolgáltatásokkal kapcsolatos információkhoz való nem megfelelő vagy nem létező hozzáféréssel, és általában a lányok oktatásban való részvételének befejezését jelenti; mivel egyes országok odáig mennek, hogy megtiltják a várandós lányoknak és a fiatal anyáknak, hogy visszatérjenek az oktatásba; mivel a gyermekházasság kényszermunkához, rabszolgasághoz és prostitúcióhoz is vezethet; |
| --- | --- |

G.

mivel a gyermek-, korai és kényszerházasság összefügg a korai és nem kívánt terhességek megemelkedett kockázatával, a gyermekágyi és gyermekhalandóság magas arányával, a családtervezés csekélyebb mértékű alkalmazásával, illetve megnövekedett egészségügyi kockázattal járó, nem kívánt terhességekkel, a szexuális és reprodukciós egészségügyi szolgáltatásokkal kapcsolatos információkhoz való nem megfelelő vagy nem létező hozzáféréssel, és általában a lányok oktatásban való részvételének befejezését jelenti; mivel egyes országok odáig mennek, hogy megtiltják a várandós lányoknak és a fiatal anyáknak, hogy visszatérjenek az oktatásba; mivel a gyermekházasság kényszermunkához, rabszolgasághoz és prostitúcióhoz is vezethet;

| H. | mivel, bár a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezmény hangsúlyozza a rendszeres iskolalátogatást ösztönző intézkedések fontosságát, sok lány számos egyéb tényező miatt nem részesül oktatásban, például mivel az iskolák nem elérhetők vagy költségesek; mivel a gyermek-, korai és kényszerházasság aránytalan romboló hatással és életre szóló következményekkel jár az áldozatok számára, és igen gyakran megfosztja az érintett személyeket tanulmányaik folytatásának lehetőségétől, mivel a lányok a házasságkötést megelőző előkészületi időszakban vagy röviddel a házasságot követően gyakran elhagyják az iskolát; mivel az oktatás, ideértve a szexuális nevelést is, hatékony módja a gyermek-, korai és kényszerházasságok megelőzésének, mivel az oktatáshoz és a képzéshez való hozzáférés hozzájárul a társadalmi szerepvállalás növeléséhez és elősegíti a választási szabadságot, az önrendelkezés jogát és a társadalomban való aktív részvételt, ami lehetővé teszi az egyének számára, hogy felszabadítsák magukat bármely, jogaikat csorbító gyámság alól, mivel e nélkül továbbra is akadályok nehezítik a nők és lányok gazdasági, jogi, egészségügyi és szociális helyzetét és a társadalom egészének fejlődését; |
| --- | --- |

H.

mivel, bár a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezmény hangsúlyozza a rendszeres iskolalátogatást ösztönző intézkedések fontosságát, sok lány számos egyéb tényező miatt nem részesül oktatásban, például mivel az iskolák nem elérhetők vagy költségesek; mivel a gyermek-, korai és kényszerházasság aránytalan romboló hatással és életre szóló következményekkel jár az áldozatok számára, és igen gyakran megfosztja az érintett személyeket tanulmányaik folytatásának lehetőségétől, mivel a lányok a házasságkötést megelőző előkészületi időszakban vagy röviddel a házasságot követően gyakran elhagyják az iskolát; mivel az oktatás, ideértve a szexuális nevelést is, hatékony módja a gyermek-, korai és kényszerházasságok megelőzésének, mivel az oktatáshoz és a képzéshez való hozzáférés hozzájárul a társadalmi szerepvállalás növeléséhez és elősegíti a választási szabadságot, az önrendelkezés jogát és a társadalomban való aktív részvételt, ami lehetővé teszi az egyének számára, hogy felszabadítsák magukat bármely, jogaikat csorbító gyámság alól, mivel e nélkül továbbra is akadályok nehezítik a nők és lányok gazdasági, jogi, egészségügyi és szociális helyzetét és a társadalom egészének fejlődését;

| I. | mivel minden évben 17 millió gyermeknek születik gyermeke, ami arra kényszeríti őket, hogy a felnőtt élettel járó felelősségeket vállaljanak, valamint veszélyezteti egészségüket, oktatásukat és gazdasági kilátásaikat; mivel a gyermek-, a korai és a kényszerházasság korai terhesség lehetőségének teszi ki a lányokat, ami jelentős kockázatokkal és nehézségekkel jár a terhesség és a szülés során, nevezetesen az orvosi ellátáshoz, így minőségi egészségügyi központokhoz való nem létező vagy legalább is rendkívül nem megfelelő hozzáférés miatt, amely gyakran gyermekágyi halandóságot és morbiditást eredményez; mivel nagyobb a kockázata a fertőzésekben, így a HIV-ben való megbetegedésnek; mivel az alacsony és közepes jövedelmű országokban a terhességhez és a szüléshez kötőtő szövődmények alkotják a 15 és 19 év között lányok körében a legfőbb halálozási okot; mivel a tinédzser anyák csecsemőinek halálozási aránya körülbelül 50 %-kal magasabb, és mivel e csecsemők esetében magasabb lesz a fizikai és kognitív fejlődési problémák kockázata; mivel a gyakori és korai terhesség számos hosszú távú egészségügyi komplikációt, sőt halált is okozhat; |
| --- | --- |

I.

mivel minden évben 17 millió gyermeknek születik gyermeke, ami arra kényszeríti őket, hogy a felnőtt élettel járó felelősségeket vállaljanak, valamint veszélyezteti egészségüket, oktatásukat és gazdasági kilátásaikat; mivel a gyermek-, a korai és a kényszerházasság korai terhesség lehetőségének teszi ki a lányokat, ami jelentős kockázatokkal és nehézségekkel jár a terhesség és a szülés során, nevezetesen az orvosi ellátáshoz, így minőségi egészségügyi központokhoz való nem létező vagy legalább is rendkívül nem megfelelő hozzáférés miatt, amely gyakran gyermekágyi halandóságot és morbiditást eredményez; mivel nagyobb a kockázata a fertőzésekben, így a HIV-ben való megbetegedésnek; mivel az alacsony és közepes jövedelmű országokban a terhességhez és a szüléshez kötőtő szövődmények alkotják a 15 és 19 év között lányok körében a legfőbb halálozási okot; mivel a tinédzser anyák csecsemőinek halálozási aránya körülbelül 50 %-kal magasabb, és mivel e csecsemők esetében magasabb lesz a fizikai és kognitív fejlődési problémák kockázata; mivel a gyakori és korai terhesség számos hosszú távú egészségügyi komplikációt, sőt halált is okozhat;

| J. | mivel a gyermek-, a korai és a kényszerházasság a gyermekek jogainak megsértése és a lányok és fiúk elleni erőszak egyik formája, és ezért az államok kötelesek kivizsgálni az ezzel kapcsolatos állításokat, vádat emelni az elkövetők ellen, és jogorvoslatot biztosítani az áldozatok számára, akik elsősorban nők és lányok; mivel ezeket a házasságokat el kell ítélni és semmilyen kulturális vagy vallási alapon nem indokolhatók; mivel a korai és kényszerházasság növeli a nemi alapú erőszak kockázatát és következménye gyakran családi és kapcsolati erőszak, szexuális, fizikai, pszichológiai, érzelmi és pénzügyi visszaélés és egyéb, a nőkre és lányokra nézve káros gyakorlatok, így a női nemi szervek megcsonkítása és az úgynevezett, a becsület védelmében elkövetett bűncselekmények, továbbá mivel növeli annak a kockázatát, hogy a lányok és nők életük során diszkriminációnak és nemi alapú erőszaknak esnek áldozatul; |
| --- | --- |

J.

mivel a gyermek-, a korai és a kényszerházasság a gyermekek jogainak megsértése és a lányok és fiúk elleni erőszak egyik formája, és ezért az államok kötelesek kivizsgálni az ezzel kapcsolatos állításokat, vádat emelni az elkövetők ellen, és jogorvoslatot biztosítani az áldozatok számára, akik elsősorban nők és lányok; mivel ezeket a házasságokat el kell ítélni és semmilyen kulturális vagy vallási alapon nem indokolhatók; mivel a korai és kényszerházasság növeli a nemi alapú erőszak kockázatát és következménye gyakran családi és kapcsolati erőszak, szexuális, fizikai, pszichológiai, érzelmi és pénzügyi visszaélés és egyéb, a nőkre és lányokra nézve káros gyakorlatok, így a női nemi szervek megcsonkítása és az úgynevezett, a becsület védelmében elkövetett bűncselekmények, továbbá mivel növeli annak a kockázatát, hogy a lányok és nők életük során diszkriminációnak és nemi alapú erőszaknak esnek áldozatul;

| K. | mivel a gyermek-, a korai és a kényszerházasságok száma jelentősen növekszik instabilitás, fegyveres konfliktusok, valamint természeti és humanitárius katasztrófák idején, amelyek során gyakran hiányzik az orvosi és pszichológiai ellátás, az oktatáshoz való hozzáférés, valamint nem adottak a megélhetéshez szükséges lehetőségek, és a társadalmi hálózatok és rutinok megszakadnak; mivel a közelmúltbeli migrációs válságok során egyes szülők – mivel meg kívánják védeni gyermekeiket és különösen leányaikat a szexuális agressziótól, vagy azért, mert a lányokra családjuk pénzügyi teherként tekint – úgy érzik, hogy nincs más lehetőségük, mint hogy lányukat 18 éves kora előtt férjhez adják, abban a hitben, hogy ez a szegénységből kivezető utat jelentheti; |
| --- | --- |

K.

mivel a gyermek-, a korai és a kényszerházasságok száma jelentősen növekszik instabilitás, fegyveres konfliktusok, valamint természeti és humanitárius katasztrófák idején, amelyek során gyakran hiányzik az orvosi és pszichológiai ellátás, az oktatáshoz való hozzáférés, valamint nem adottak a megélhetéshez szükséges lehetőségek, és a társadalmi hálózatok és rutinok megszakadnak; mivel a közelmúltbeli migrációs válságok során egyes szülők – mivel meg kívánják védeni gyermekeiket és különösen leányaikat a szexuális agressziótól, vagy azért, mert a lányokra családjuk pénzügyi teherként tekint – úgy érzik, hogy nincs más lehetőségük, mint hogy lányukat 18 éves kora előtt férjhez adják, abban a hitben, hogy ez a szegénységből kivezető utat jelentheti;

| L. | mivel az Isztambuli Egyezmény a kényszerházasságot a nők elleni erőszak egy típusaként határozza meg, és kéri, hogy minősítsék bűncselekménynek a gyermekek kényszerházasságát, illetve azokat a gyakorlatokat, melyek keretében egy gyermeket azért csalnak külföldre, hogy házasságkötésre kényszerítsék; mivel az áldozatok jogi, orvosi és szociális támogatáshoz való hozzáférésének hiánya súlyosbíthatja a problémát; mivel 11 uniós tagállam még nem ratifikálta az egyezményt; |
| --- | --- |

L.

mivel az Isztambuli Egyezmény a kényszerházasságot a nők elleni erőszak egy típusaként határozza meg, és kéri, hogy minősítsék bűncselekménynek a gyermekek kényszerházasságát, illetve azokat a gyakorlatokat, melyek keretében egy gyermeket azért csalnak külföldre, hogy házasságkötésre kényszerítsék; mivel az áldozatok jogi, orvosi és szociális támogatáshoz való hozzáférésének hiánya súlyosbíthatja a problémát; mivel 11 uniós tagállam még nem ratifikálta az egyezményt;

| M. | mivel a gyermek-, a korai vagy kényszerházasság eseteit az eljárás természetéből eredően gyakran nem jelentik be, és a nemzetközi és kulturális határokat átlépő visszaélések fordulnak elő, ami az emberkereskedelem olyan formáját öltheti, ami rabszolgasághoz, kizsákmányoláshoz és/vagy az áldozat kontrollálásához vezet; |
| --- | --- |

M.

mivel a gyermek-, a korai vagy kényszerházasság eseteit az eljárás természetéből eredően gyakran nem jelentik be, és a nemzetközi és kulturális határokat átlépő visszaélések fordulnak elő, ami az emberkereskedelem olyan formáját öltheti, ami rabszolgasághoz, kizsákmányoláshoz és/vagy az áldozat kontrollálásához vezet;

| N. | mivel 2014 júliusában Londonban sor került az első „Girl Summit” rendezvényre, amelynek célja, hogy hazai és nemzetközi erőfeszítésekre ösztönözzön a női nemi szervek megcsonkítása és a gyermek-, a korai és a kényszerházasság egy nemzedéken belüli felszámolása érdekében; |
| --- | --- |

N.

mivel 2014 júliusában Londonban sor került az első „Girl Summit” rendezvényre, amelynek célja, hogy hazai és nemzetközi erőfeszítésekre ösztönözzön a női nemi szervek megcsonkítása és a gyermek-, a korai és a kényszerházasság egy nemzedéken belüli felszámolása érdekében;

| O. | mivel a lányok és nők elleni erőszak minden formájának – ideértve a gyermek-, a korai és a kényszerházasságokat – megelőzése és ez erre adott reakció az EU 2016–2020 közötti, a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó cselekvési tervének egyik célkitűzése; |
| --- | --- |

O.

mivel a lányok és nők elleni erőszak minden formájának – ideértve a gyermek-, a korai és a kényszerházasságokat – megelőzése és ez erre adott reakció az EU 2016–2020 közötti, a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó cselekvési tervének egyik célkitűzése;

| P. | mivel a gyermekházasság a fejlődő országoknak 2030-ra több billió dollár veszteséget fog okozni (5); |
| --- | --- |

P.

mivel a gyermekházasság a fejlődő országoknak 2030-ra több billió dollár veszteséget fog okozni (5);

| Q. | mivel a gyermek- és korai házasság továbbra is tabunak számít, és itt az ideje e téma nyilvános megvitatásának annak érdekében, hogy a kislányok és serdülőkorú lányok mindennapos szenvedéseit, valamint emberi jogaik folyamatos megsértését meg lehessen szüntetni; mivel ennek egyik módja a korai házasságok témájával foglalkozó újságírók, művészek, fényképészek és aktivisták munkájának támogatása és megosztása; |
| --- | --- |

Q.

mivel a gyermek- és korai házasság továbbra is tabunak számít, és itt az ideje e téma nyilvános megvitatásának annak érdekében, hogy a kislányok és serdülőkorú lányok mindennapos szenvedéseit, valamint emberi jogaik folyamatos megsértését meg lehessen szüntetni; mivel ennek egyik módja a korai házasságok témájával foglalkozó újságírók, művészek, fényképészek és aktivisták munkájának támogatása és megosztása;

| 1. | megjegyzi, hogy egyes uniós tagállamok a 16. életévüket betöltött fiatalok számára szülői beleegyezéssel lehetővé teszik a házasságkötést; felszólítja a jogalkotókat, úgy az EU-ban, mint a harmadik országokban, hogy rögzítsék egységesen 18 évben a házasságkötés alsó korhatárát, valamint hogy fogadjanak el az e követelmény hatékony végrehajtásának biztosításához szükséges igazgatási, jogi és pénzügyi intézkedéseket, például a házasságok és a születések nyilvántartásba vételének előmozdítása, valamint a lányok intézményi támogatási mechanizmusokhoz való hozzáférésének biztosítása révén, ideértve a pszichoszociális tanácsadást, a védelmi mechanizmusokat és a gazdasági szerepvállalás lehetőségeit; megismétli, hogy a gyermek-, a korai és a kényszerházasságot az emberi jogok súlyos megsértésének és az érintett gyermekek alapvető jogai megsértésének, mindenekelőtt pedig a beleegyezésük szabad kifejezéséhez való jog, valamint a testi épséghez és szellemi egészséghez való joguk, illetve közvetetten az oktatáshoz való joguk és a polgári és politikai jogok teljes körű gyakorlásához való joguk megsértésének kell tekinteni; elítéli a gyermek-, a korai és kényszerházasságot, és úgy véli, hogy a jogszabályok bármely megsértését arányos és hatékony módon kell kezelni; |
| --- | --- |

1.

| 2. | meggyőződése, hogy fontos kezelni a gyermek-, korai és kényszerházasság többszörös okait, többek közt a káros hagyományokat, a tartós szegénységet, a konfliktusokat, a szokásokat, a természeti katasztrófák következményeit, a sztereotípiákat, a nemek közötti egyenlőség és a nők és lányok jogainak, egészségének és jóllétének figyelmen kívül hagyását, a megfelelő oktatási lehetőségek hiányát, a gyenge jogi és szakpolitikai válaszokat, különös tekintettel a hátrányos helyzetű közösségekből származó gyermekekre; e tekintetben felszólítja az EU-t és tagállamait, hogy működjenek együtt az érintett ENSZ-szervekkel és más partnerekkel annak érdekében, hogy felhívják a figyelmet a gyermek-, a korai és a kényszerházasság kérdésére; felhívja az Uniót és a tagállamokat, hogy teljesítsék a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend célkitűzéseit a káros gyakorlatok – így a női nemi szervek megcsonkítása – elleni hatékonyabb küzdelem érdekében, valamint hogy számoltassák el a felelősöket; támogatja az EU és tagállamai által olyan fejlesztési támogatási mechanizmusok révén nyújtott fokozott finanszírozást, amely előmozdítja a nemek közötti egyenlőséget és az oktatást, annak érdekében, hogy javítsa a lányok és nők oktatáshoz való hozzáférését, és megerősítse a közösségfejlesztésben, valamint a gazdasági és politikai vezetésben való részvételük lehetőségeit, a gyermek-, korai és kényszerházasság okainak kezelése céljából; |
| --- | --- |

2.

| 3. | elismeri, hogy a korai-, a gyermek és a kényszerházasság törvényi tilalma önmagában nem garantálja e gyakorlatok megszűnését; felszólítja az EU-t és tagállamait, hogy a gyermek-, korai és kényszerházasságokkal kapcsolatos kérdések kezelése érdekében hangolják össze jobban és erősítsék meg a nemzetközi szerződések, jogszabályok és programok végrehajtását, többek közt harmadik országok kormányaival és szervezeteivel való diplomáciai kapcsolatok révén; kéri, hogy tegyenek meg mindent e törvényi tilalmak érvényesítéséért, és egészítsék ki azokat jogszabályok és szakpolitikák szélesebb körével; elismeri, hogy ehhez átfogó és holisztikus szakpolitikákat, stratégiákat és programokat kell elfogadni és végrehajtani, ideértve a házasságra vonatkozó diszkriminatív jogi rendelkezések hatályon kívül helyezését, és a lánygyermekek érvényesülését támogató megerősítő intézkedések elfogadását; |
| --- | --- |

3.

| 4. | megjegyzi, hogy a gyermek-, a korai és kényszerházasság elleni küzdelem egyik legnagyobb akadálya a nemek közti egyenlőtlenség, a lányokkal és a nőkkel szembeni tisztelet általános hiánya, illetve a lányok és nők elleni megkülönböztetést fenntartó kulturális és társadalmi hagyományokhoz való ragaszkodás; elismeri továbbá a gyermek-, a korai és a kényszerházasság, valamint a becsületalapú erőszak közötti kapcsolatot, és felhív az ilyen bűncselekmények megfelelő kivizsgálására és a vádlottak büntetőeljárás alá vonására; megjegyzi továbbá, hogy a fiúk és a fiatal férfiak is lehetnek ilyen erőszak áldozatai; felszólít arra, hogy az EU valamennyi vonatkozó programozásában és az EU partnerországokkal folytatott politikai párbeszédeiben, valamint a partnerországokban folytatott, az oktatásra és a tudatosság növelésére irányuló erőfeszítések révén foglalkozzanak ezekkel a gyakorlatokkal annak érdekében, hogy mechanizmusokat biztosítsanak azok kezelésére; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rámutat arra, hogy a gyermek-, a korai és a kényszerházasság átfogó kezelése érdekében az Európai Uniónak a globális fejlesztés és az emberi jogok tekintetében a világ egyik legjelentősebb szereplőjeként vezető szerepet kell játszania, a regionális szervezetekkel és a helyi közösségekkel együttműködésben; felhívja az EU-t és a tagállamokat, hogy működjenek együtt a harmadik országok bűnüldöző hatóságaival és igazságügyi rendszereivel, valamint hogy nyújtsanak képzést és technikai segítséget olyan jogszabályok elfogadásához és végrehajtásához, amelyek tiltják a gyermek-, a korai és kényszerházasságot, és felszámolják az olyan jogszabályokat, társadalmi normákat és kulturális hagyományokat, amelyek korlátozzák a fiatal lányok és nők jogait és szabadságait; felhívja az uniós tagállamokat, hogy járuljanak hozzá olyan kezdeményezésekhez, mint az EU–ENSZ Reflektorfény kezdeményezés, amely a nők és lányok elleni erőszak valamennyi formájának megszüntetésére összpontosít; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ezért felszólítja azokat az uniós tagállamokat, amelyek ezt még nem tették meg, hogy nemzeti jogszabályaikban rendelkezzenek a gyermek-, korai és kényszerházasság teljes körű betiltásáról, érvényesítsék a büntetőjogot és ratifikálják az isztambuli egyezményt; felhívja a tagállamokat, hogy működjenek együtt a civil társadalommal a kérdéssel kapcsolatos tevékenységeik összehangolása érdekében; hangsúlyozza a nők, a menekültek, és a kísérő nélküli és lakóhelyüket elhagyni kényszerült gyermekek számára fenntartott menedékhelyek számára biztosított megfelelő és hosszú távú támogatás fontosságát, hogy senkitől ne tagadják meg a védelmet az erőforrások hiánya miatt; felhívja valamennyi tagállamot, hogy biztosítsa a házasságra vonatkozó, jogszabályok által meghatározott minimális életkor tiszteletben tartását, és kövesse nyomon a helyzetet azáltal, hogy nemek szerint lebontott adatokat és a kapcsolódó tényezőkre vonatkozó bizonyítékokat gyűjt a probléma nagyságrendjének jobb felmérése érdekében; felhívja a Bizottságot, hogy a kényszerházasság nyomon követése céljából hozzon létre egy európai adatbázist, beleértve a harmadik országoktól származó információkat is; |
| --- | --- |

6.

| 7. | felhívja az Európai Uniót, hogy külpolitikája és a fejlesztési együttműködésre irányuló politikája összefüggésében kínáljon stratégiai paktumot partnereinek, és ennek érdekében írja elő az alábbiakat:






  a) | valamennyi partnerországa tiltsa be a gyermek-, a korai és a kényszerházasságot, eltörölve minden joghézagot, valamint hogy olyan jogszabályokat hajtsanak végre, amelyek összhangban vannak a nemzetközi emberi jogi normákkal, ideértve bármely rendelkezés eltörlését, amely lehetővé tehetné, indokolhatná vagy előidézhetné a gyermek-, korai vagy kényszerházasságokat, beleértve azon rendelkezéseket is, amelyek lehetővé teszik a nemi erőszak, a szexuális zaklatás, a szexuális kizsákmányolás, az elrablás, az emberkereskedelem vagy a rabszolgaság modern formái elkövetőinek a büntetőeljárás és a büntetés alóli mentesülését abban az esetben, ha házasságot kötnek az áldozatukkal, különösen e törvények hatályon kívül helyezésével vagy módosításával; |
| --- | --- | --- |

7.

a)

valamennyi partnerországa tiltsa be a gyermek-, a korai és a kényszerházasságot, eltörölve minden joghézagot, valamint hogy olyan jogszabályokat hajtsanak végre, amelyek összhangban vannak a nemzetközi emberi jogi normákkal, ideértve bármely rendelkezés eltörlését, amely lehetővé tehetné, indokolhatná vagy előidézhetné a gyermek-, korai vagy kényszerházasságokat, beleértve azon rendelkezéseket is, amelyek lehetővé teszik a nemi erőszak, a szexuális zaklatás, a szexuális kizsákmányolás, az elrablás, az emberkereskedelem vagy a rabszolgaság modern formái elkövetőinek a büntetőeljárás és a büntetés alóli mentesülését abban az esetben, ha házasságot kötnek az áldozatukkal, különösen e törvények hatályon kívül helyezésével vagy módosításával;

| b) | ezt a tilalmat a gyakorlatban minden szinten tiszteletben tartják és végrehajtják, amint a törvény hatályba lépett, valamint olyan átfogó és holisztikus stratégiákat és programokat hoznak létre, amelyek mérhető progresszív célokat tartalmaznak a gyermek-, a korai és kényszerházasság megelőzése és felszámolása céljából, ezeket megfelelően finanszírozzák és értékelik, nevezetesen az igazságszolgáltatáshoz és elszámoltathatósági mechanizmusokhoz és jogorvoslathoz való hozzáférés biztosítása révén; |
| --- | --- |

b)

ezt a tilalmat a gyakorlatban minden szinten tiszteletben tartják és végrehajtják, amint a törvény hatályba lépett, valamint olyan átfogó és holisztikus stratégiákat és programokat hoznak létre, amelyek mérhető progresszív célokat tartalmaznak a gyermek-, a korai és kényszerházasság megelőzése és felszámolása céljából, ezeket megfelelően finanszírozzák és értékelik, nevezetesen az igazságszolgáltatáshoz és elszámoltathatósági mechanizmusokhoz és jogorvoslathoz való hozzáférés biztosítása révén;

| c) | a partnerországok kormányai tartós vezetői és politikai akaratot mutatnak a gyermekházasság megszüntetésére, és átfogó jogi keretek és cselekvési tervek kidolgozására, amelyek egyértelmű mérföldköveket és határidőket tartalmaznak a gyermekházasság megelőzésére irányuló intézkedéseknek a különböző ágazatokba történő integrálása tekintetében, valamint olyan politikai, gazdasági, társadalmi, kulturális és polgári környezetet igényelnek, amelyek védik és a nőket és lányokat, erősítik szerepvállalásukat, és támogatják a nemek közötti egyenlőséget; |
| --- | --- |

c)

a partnerországok kormányai tartós vezetői és politikai akaratot mutatnak a gyermekházasság megszüntetésére, és átfogó jogi keretek és cselekvési tervek kidolgozására, amelyek egyértelmű mérföldköveket és határidőket tartalmaznak a gyermekházasság megelőzésére irányuló intézkedéseknek a különböző ágazatokba történő integrálása tekintetében, valamint olyan politikai, gazdasági, társadalmi, kulturális és polgári környezetet igényelnek, amelyek védik és a nőket és lányokat, erősítik szerepvállalásukat, és támogatják a nemek közötti egyenlőséget;

| d) | mobilizálják az e cél eléréséhez szükséges forrásokat, ügyelve arra, hogy ez az együttműködés minden intézményi szereplő, mint például a bíróság, az oktatási és egészségügyi szakemberek, a bűnüldözés, illetve a közösségi és vallási vezetők, és a civil társadalom előtt nyitott legyen a gyermek-, korai és kényszerházasság problémájának kezelése terén; |
| --- | --- |

d)

mobilizálják az e cél eléréséhez szükséges forrásokat, ügyelve arra, hogy ez az együttműködés minden intézményi szereplő, mint például a bíróság, az oktatási és egészségügyi szakemberek, a bűnüldözés, illetve a közösségi és vallási vezetők, és a civil társadalom előtt nyitott legyen a gyermek-, korai és kényszerházasság problémájának kezelése terén;

| e) | az állami fejlesztési támogatás szintjét annak függvényében határozzák meg, hogy a kedvezményezett ország milyen mértékben vállal kötelezettséget arra, hogy eleget tegyen különösen az emberi jogi, köztük a gyermek-, a korai és a kényszerházasság elleni fellépésre vonatkozó követelményeknek; |
| --- | --- |

e)

az állami fejlesztési támogatás szintjét annak függvényében határozzák meg, hogy a kedvezményezett ország milyen mértékben vállal kötelezettséget arra, hogy eleget tegyen különösen az emberi jogi, köztük a gyermek-, a korai és a kényszerházasság elleni fellépésre vonatkozó követelményeknek;

| f) | az ENSZ Népesedési Alap (UNFPA) és az ENSZ Gyermekalap (UNICEF) bevonása egy olyan, háromoldalú együttműködésbe, amelynek keretében a szóban forgó szervezetek, az Európai Unió, annak tagországai és azok e téren működő civil társadalmi szervezetei és a partner országok együttesen lépnek fel a gyermek-, a korai és a kényszerházasság ellen a költségvetés által támogatott nemzeti cselekvési tervek végrehajtása révén, olyan programokat és módszereket részesítve előnyben, amelyek alkalmasak arra, hogy túllépjenek az úgynevezett kulturális, vallási vagy törzsi gyakorlatokon, amelyek a valóságban mindenekelőtt a gyermekek jogainak és méltóságának legsúlyosabb megsértését jelentik; kéri, hogy ez az együttműködés foglalkozzon a becsületalapú erőszak kapcsolódó kérdéseivel is; |
| --- | --- |

f)

az ENSZ Népesedési Alap (UNFPA) és az ENSZ Gyermekalap (UNICEF) bevonása egy olyan, háromoldalú együttműködésbe, amelynek keretében a szóban forgó szervezetek, az Európai Unió, annak tagországai és azok e téren működő civil társadalmi szervezetei és a partner országok együttesen lépnek fel a gyermek-, a korai és a kényszerházasság ellen a költségvetés által támogatott nemzeti cselekvési tervek végrehajtása révén, olyan programokat és módszereket részesítve előnyben, amelyek alkalmasak arra, hogy túllépjenek az úgynevezett kulturális, vallási vagy törzsi gyakorlatokon, amelyek a valóságban mindenekelőtt a gyermekek jogainak és méltóságának legsúlyosabb megsértését jelentik; kéri, hogy ez az együttműködés foglalkozzon a becsületalapú erőszak kapcsolódó kérdéseivel is;

| g) | e programok végrehajtása a vonatkozó egyezmények és szövegek, valamint az Egyesült Nemzetek Közgyűlésének 2015. szeptember 25-i határozatával a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend és a fenntartható fejlesztési célok keretében elfogadott egyedi célkitűzések és célszámok, különösen az 3. célkitűzés („Az egészséges élet biztosítása és a jóllét előmozdítása minden korosztály valamennyi tagjának”), a 4. célkitűzés („Az inkluzív, méltányos és minőségi oktatás biztosítása, valamint az élethosszig tartó tanulás lehetőségeinek elősegítése mindenki számára”), valamint a 16. célkitűzés („Békés és befogadó társadalmak ösztönzése a fenntartható fejlődés céljait követve, az igazságszolgáltatáshoz való általános jog biztosítása, valamint hatékony, elszámoltatható és inkluzív intézmények létrehozása valamennyi szinten”), különösen „a gyermekek bántalmazásának, kizsákmányolásának, kereskedelmének, valamint az ellenük elkövetett erőszak és kínzásuk minden formájának felszámolása” alapján; |
| --- | --- |

g)

e programok végrehajtása a vonatkozó egyezmények és szövegek, valamint az Egyesült Nemzetek Közgyűlésének 2015. szeptember 25-i határozatával a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend és a fenntartható fejlesztési célok keretében elfogadott egyedi célkitűzések és célszámok, különösen az 3. célkitűzés („Az egészséges élet biztosítása és a jóllét előmozdítása minden korosztály valamennyi tagjának”), a 4. célkitűzés („Az inkluzív, méltányos és minőségi oktatás biztosítása, valamint az élethosszig tartó tanulás lehetőségeinek elősegítése mindenki számára”), valamint a 16. célkitűzés („Békés és befogadó társadalmak ösztönzése a fenntartható fejlődés céljait követve, az igazságszolgáltatáshoz való általános jog biztosítása, valamint hatékony, elszámoltatható és inkluzív intézmények létrehozása valamennyi szinten”), különösen „a gyermekek bántalmazásának, kizsákmányolásának, kereskedelmének, valamint az ellenük elkövetett erőszak és kínzásuk minden formájának felszámolása” alapján;

| h) | e programok végrehajtásakor a fenntartható fejlesztési célok 5. célkitűzésére is támaszkodni kell („A nemek közti egyenlőség megvalósítása és minden nő és lány társadalmi szerepének megerősítése”), beleértve a családtervezéshez, valamint az egyetemes szexuális és reproduktív egészséggel kapcsolatos jogok teljes skálájához és különösen a modern fogamzásgátláshoz és a biztonságos és legális abortuszhoz való hozzáférést is; e tekintetben felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák a „SheDecides” mozgalmat, és nyújtsanak további finanszírozást a szexuális és reproduktív egészségügyi szolgáltatásokhoz, köztük a biztonságos abortuszhoz és az abortusszal kapcsolatos információkhoz nyújtott nemzetközi támogatáshoz, ezáltal fellépve az úgynevezett általános tilalmi szabály ellen, amelyet az Egyesült Államok kormánya 2017 elején visszaállított; |
| --- | --- |

h)

e programok végrehajtásakor a fenntartható fejlesztési célok 5. célkitűzésére is támaszkodni kell („A nemek közti egyenlőség megvalósítása és minden nő és lány társadalmi szerepének megerősítése”), beleértve a családtervezéshez, valamint az egyetemes szexuális és reproduktív egészséggel kapcsolatos jogok teljes skálájához és különösen a modern fogamzásgátláshoz és a biztonságos és legális abortuszhoz való hozzáférést is; e tekintetben felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák a „SheDecides” mozgalmat, és nyújtsanak további finanszírozást a szexuális és reproduktív egészségügyi szolgáltatásokhoz, köztük a biztonságos abortuszhoz és az abortusszal kapcsolatos információkhoz nyújtott nemzetközi támogatáshoz, ezáltal fellépve az úgynevezett általános tilalmi szabály ellen, amelyet az Egyesült Államok kormánya 2017 elején visszaállított;

| i) | a gyermek-, a korai és a kényszerházassághoz kapcsolódó kérdéseket az EU emberi jogokért felelős különleges képviselője, Stavros Lambrinidis és a harmadik országok között folyamatban lévő párbeszéd során vetik fel; ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat arra, hogy építsék be a nemek közötti egyenlőség szempontját a békeépítési és a konfliktus utáni újjáépítési programokba, alakítsanak ki gazdasági megélhetési és oktatási programokat azon nők és lányok számára, akik gyermek-, korai és kényszerházasságok áldozatai, valamint könnyítsék meg az egészségügyi és reproduktív szolgáltatásokhoz való hozzáférésüket a konfliktus sújtotta területeken; |
| --- | --- |

i)

a gyermek-, a korai és a kényszerházassághoz kapcsolódó kérdéseket az EU emberi jogokért felelős különleges képviselője, Stavros Lambrinidis és a harmadik országok között folyamatban lévő párbeszéd során vetik fel; ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat arra, hogy építsék be a nemek közötti egyenlőség szempontját a békeépítési és a konfliktus utáni újjáépítési programokba, alakítsanak ki gazdasági megélhetési és oktatási programokat azon nők és lányok számára, akik gyermek-, korai és kényszerházasságok áldozatai, valamint könnyítsék meg az egészségügyi és reproduktív szolgáltatásokhoz való hozzáférésüket a konfliktus sújtotta területeken;

| 8. | a gyermek-, a korai és kényszerházasságok elleni küzdelem részeként feltétlenül lehetővé kell tenni a közösségi vezetőkkel való tiszteletteljes párbeszédet, valamint fel kell hívni e jelenségre általánosságban a közvélemény és különösen a veszélyeztetett személyek figyelmét oktatási és figyelemfelkeltő kampányok révén, valamint a közösségi hálózatokon és az új médiumokban; ezért olyan horizontális kormányzati, jogi, társadalmi és diplomáciai intézkedések kidolgozására szólít fel, amelyek célja az ilyen gyakorlatok megelőzése; meggyőződése, hogy alapvető fontosságú a helyi közösségeken belül a kulcsfontosságú érdekelt felekkel, így a tinédzser korú tanulókkal, valamint a tanárokkal, szülőkkel és vallási és közösségi vezetőkkel való párbeszéd elindítása közösségi alapú programok vagy egyedi tájékoztató kampányok révén, a gyermekházasságnak a gyermekekre, családokra és közösségekre gyakorolt negatív hatásáról, a gyermekházasságról és a nemek közötti egyenlőtlenségről szóló hatályos jogról, valamint e negatív hatás kezeléséhez szükséges finanszírozáshoz való hozzáférés módjáról való tájékoztatásuk érdekében; |
| --- | --- |

8.

| 9. | úgy véli, hogy a nők és lányok szerepvállalásának az oktatás, a szociális támogatás és a gazdasági lehetőségek révén történő erősítése kulcsfontosságú eszköz az említett gyakorlatok elleni küzdelemben; javasolja, hogy az EU mozdítsa elő és védje a nők és lányok egyenlő jogait az oktatáshoz való hozzáférés tekintetében, különös hangsúlyt helyezve az ingyenes, magas színvonalú alap- és középfokú oktatásra, valamint a szexuális és reproduktív egészséggel kapcsolatos oktatás az iskolai tantervekbe való beillesztésére, pénzügyi ösztönzőket és/vagy az iskolai beiratkozáshoz és az iskola befejezéshez nyújtott segítséget biztosítva a lányok családja számára; hangsúlyozza, hogy biztosítani kell a menekült gyermekek oktatáshoz való hozzáférését, és elő kell mozdítani integrációjukat és a nemzeti oktatásba való beilleszkedésüket; elismeri a gyermek-, korai vagy kényszerházasság kockázatának kitett személyek, valamint az már ilyen házasságban élő személyek támogatásának és védelmének szükségességét oktatási, pszichológiai és szociális támogatás, lakhatás és egyéb minőségi szociális szolgáltatások, valamint mentális, szexuális és reproduktív egészségügyi szolgáltatások és az egészségügyi ellátás tekintetében; |
| --- | --- |

9.

| 10. | felhívja az Európai Uniót, hogy biztosítsa a kormányzati tisztviselők, köztük azok diplomáciai személyzete, a szociális munkások, vallási és közösségi vezetők, valamennyi bűnüldöző hatóság, harmadik országok igazságügyi rendszerei, tanárok és oktatók, valamint a potenciális áldozatokkal kapcsolatban álló egyéb személyzet számára történő képzést annak érdekében, hogy képesek legyenek gyorsan reagálni a gyermekházasságok és a nemi alapú erőszak eseteire, illetve jobban tudják azonosítani és támogatni a gyermek-, korai és kényszerházasságnak, családon belüli erőszaknak, szexuális erőszak kockázatának és az emberi jogokat és a méltóságot veszélyeztető bármely más gyakorlatnak kitett lányokat és fiúkat, valamint hogy hatékony intézkedéseket tudjanak hozni ezen egyének jogainak és méltóságának tiszteletben tartása érdekében; |
| --- | --- |

10.

| 11. | felhívja az Európai Uniót annak biztosítására, hogy a bűnüldöző hatóságokat részesítsék képzésben annak érdekében, hogy jobban tudják érvényesíteni a korai és kényszerházasságok, a családon belüli erőszak, a nemi erőszak kockázata és bármely más, az emberi méltóságot megsértő gyakorlat által érintett lányok jogait; |
| --- | --- |

11.

| 12. | felhívja a tagállamokat, hogy a migráns nők és lányok számára olyan önálló tartózkodási engedélyt biztosítsanak, amely nem függ házastársuk vagy partnerük jogállásától, különösen a fizikai és pszichológiai erőszak, köztük a kényszer- vagy szervezett házasság áldozatai számára, valamint biztosítsák, hogy minden közigazgatási intézkedést megtegyenek a védelmük érdekében, beleértve a segítségnyújtó és védelmi mechanizmusok hatékony igénybevételét; |
| --- | --- |

12.

| 13. | felszólítja az EU-t és tagállamait, hogy mérlegeljék a harmadik országokban hozott védelmi intézkedések támogatását és megerősítését, például a biztonságos menedékhelyeket, valamint a jogi, orvosi és szükség esetén konzuli segítség biztosítását a gyermek-, korai és kényszerházasság áldozatai számára; |
| --- | --- |

13.

| 14. | tudatában van annak, hogy az Európai Uniónak, amely elkötelezett az emberi jogok és az alapvető értékek, így az emberi méltóság tiszteletben tartása mellett, teljességgel feddhetetlennek kell mutatkoznia tagállamai szintjén, és felhívja a Bizottságot, hogy indítson széles körű figyelemfelkeltő kampányt és tegyen javaslatot a gyermek-, korai és kényszerházasság elleni küzdelem európai évének megrendezésére; |
| --- | --- |

14.

| 15. | határozottan támogatja a „Girls not Brides” (Lányok, nem menyasszonyok)et globális partnerséget a gyermekházasság felszámolásában, illetve a lányokban rejlő lehetőségek valóra váltását lehetővé tevő munkáját; |
| --- | --- |

15.

| 16. | üdvözli az Afrikai Uniónak a gyermekházasság felszámolására irányuló, folyamatban lévő kampányát, valamint az olyan szervezetek munkáját, mint a Royal Commonwealth Society, amely a gyermekházasság megszüntetésére és a nemek közötti egyenlőtlenségek kezelésére irányuló fokozott fellépést szorgalmaz; |
| --- | --- |

16.

| 17. | hangsúlyozza, hogy sürgősen tájékoztatni és oktatni kell a férfiakat és fiúkat, hogy ők maguk is részt vegyenek az emberi jogok, nevezetesen a gyermekek és nők jogainak védelmében; |
| --- | --- |

17.

| 18. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek és az Egyesült Nemzetek Szervezetének. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0379.

(2)  HL C 289., 2016.8.9., 57. o.

(3)  https://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/foraff/131181.pdf

(4)  https://eeas.europa.eu/sites/eeas/files/eu_action_plan_on_human_rights_and_democracy_en_2.pdf

(5)  Wodon, Quentin T.; Male, Chata; Nayihouba, Kolobadia Ada; Onagoruwa, Adenike Opeoluwa; Savadogo, Aboudrahyme; Yedan, Ali; Edmeades, Jeff; Kes, Aslihan; John, Neetu; Murithi, Lydia; Steinhaus, Mara; Petroni, Suzanne, Economic Impacts of Child Marriage: Global Synthesis Report, Economic Impacts of Child Marriage, Washington, D.C., World Bank Group, 2017.

---

| 8.4.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 118/65 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 118/65

---

P8_TA(2018)0293

A kkv-k meghatározása

Az Európai Parlament 2018. július 4-i állásfoglalása a kkv fogalmának meghatározásáról (2018/2545(RSP))

(2020/C 118/08)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a mikro-, kis- és középvállalkozások fogalmának meghatározásáról szóló, 2003. május 6-i 2003/361/EK bizottsági ajánlásra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a mikro-, kis- és középvállalkozások fogalmának meghatározásáról szóló, 2003. május 6-i 2003/361/EK bizottsági ajánlásra (1),

| — | tekintettel „Az európai kisvállalkozói intézkedéscsomag felülvizsgálata” című, 2011. február 23-i bizottsági közleményre (COM(2011)0078), valamint az erre vonatkozó 2011. május 12-i európai parlamenti állásfoglalásra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az európai kisvállalkozói intézkedéscsomag felülvizsgálata” című, 2011. február 23-i bizottsági közleményre (COM(2011)0078), valamint az erre vonatkozó 2011. május 12-i európai parlamenti állásfoglalásra (2),

| — | tekintettel „A kis- és középvállalkozások (kkv-k): versenyképesség és üzleti lehetőségek” című, 2012. október 23-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A kis- és középvállalkozások (kkv-k): versenyképesség és üzleti lehetőségek” című, 2012. október 23-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel az európai családi vállalkozásokról szóló, 2015. szeptember 8-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai családi vállalkozásokról szóló, 2015. szeptember 8-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel az Európai Unió Bíróságának Törvényszéke által 2016. szeptember 15-én hozott ítéletre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Bíróságának Törvényszéke által 2016. szeptember 15-én hozott ítéletre,

| — | tekintettel a Bizottság „Európa új éllovasai: az induló és a növekvő innovatív vállalkozásokat érintő kezdeményezés” című, 2016. november 22-i közleményére (COM(2016)0733), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Európa új éllovasai: az induló és a növekvő innovatív vállalkozásokat érintő kezdeményezés” című, 2016. november 22-i közleményére (COM(2016)0733),

| — | tekintettel a kkv fogalmának meghatározásáról a Bizottsághoz intézett kérdésre (O-000050/2018 – B8-0031/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kkv fogalmának meghatározásáról a Bizottsághoz intézett kérdésre (O-000050/2018 – B8-0031/2018),

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság által benyújtott állásfoglalási indítványra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság által benyújtott állásfoglalási indítványra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 128. cikkére, valamint 123. cikkének (2)–(8) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 128. cikkére, valamint 123. cikkének (2)–(8) bekezdésére,

| A. | mivel az összes vállalkozás mintegy 99 %-át kitevő, 23 millió uniós kkv az aktív európai polgárok közel kétharmadát foglalkoztatja, több mint 90 millió munkahelyet biztosít, és 3,9 billió euró értékben teremt hozzáadott értéket; mivel a kkv-k döntően hozzájárulnak a gazdasági növekedéshez, a társadalmi kohézióhoz és a fenntartható és minőségi munkahelyek teremtéséhez és megőrzéséhez, továbbá az energiarendszer átalakításának, az éghajlatváltozás elleni küzdelemnek és az Unió zöld technológiákkal kapcsolatos versenyképességének kulcsfontosságú hajtóerejét jelentik, illetve jelentős mértékű innovációt valósítanak meg az EU-ban; |
| --- | --- |

A.

mivel az összes vállalkozás mintegy 99 %-át kitevő, 23 millió uniós kkv az aktív európai polgárok közel kétharmadát foglalkoztatja, több mint 90 millió munkahelyet biztosít, és 3,9 billió euró értékben teremt hozzáadott értéket; mivel a kkv-k döntően hozzájárulnak a gazdasági növekedéshez, a társadalmi kohézióhoz és a fenntartható és minőségi munkahelyek teremtéséhez és megőrzéséhez, továbbá az energiarendszer átalakításának, az éghajlatváltozás elleni küzdelemnek és az Unió zöld technológiákkal kapcsolatos versenyképességének kulcsfontosságú hajtóerejét jelentik, illetve jelentős mértékű innovációt valósítanak meg az EU-ban;

| B. | mivel az európai kkv-k 90 %-a és a nem pénzügyi ágazatban működő összes uniós vállalat 93 %-a mikrovállalkozás, amelyek a kkv-k között a legnagyobb mértékben járulnak hozzá a hozzáadott érték teremtéséhez és a foglalkoztatáshoz, hiszen az európai munkaerő mintegy 30 %-át foglalkoztatják, és ezért különleges figyelmet igényelnek; |
| --- | --- |

B.

mivel az európai kkv-k 90 %-a és a nem pénzügyi ágazatban működő összes uniós vállalat 93 %-a mikrovállalkozás, amelyek a kkv-k között a legnagyobb mértékben járulnak hozzá a hozzáadott érték teremtéséhez és a foglalkoztatáshoz, hiszen az európai munkaerő mintegy 30 %-át foglalkoztatják, és ezért különleges figyelmet igényelnek;

| C. | mivel a kkv-k a nagyobb vállalatokkal összehasonlítva – szervezeti felépítésüktől függetlenül – aránytalanul több adminisztratív teherrel és pénzügyi akadállyal szembesülnek, amelyek gátolják versenyképességüket, a kivitelt és a munkahelyteremtést; mivel a kkv-k uniós, tagállami, regionális és helyi szinten különleges támogatásban részesülnek, beleértve finanszírozási lehetőségeket és egyszerűsített eljárásokat, mindazonáltal a kinyilvánított politikai ígéreteken túlmenően meg lehetne erősíteni azokat a törekvéseket, amelyek egy egyszerűbb, kkv-barát környezet kialakítására irányulnak; |
| --- | --- |

C.

mivel a kkv-k a nagyobb vállalatokkal összehasonlítva – szervezeti felépítésüktől függetlenül – aránytalanul több adminisztratív teherrel és pénzügyi akadállyal szembesülnek, amelyek gátolják versenyképességüket, a kivitelt és a munkahelyteremtést; mivel a kkv-k uniós, tagállami, regionális és helyi szinten különleges támogatásban részesülnek, beleértve finanszírozási lehetőségeket és egyszerűsített eljárásokat, mindazonáltal a kinyilvánított politikai ígéreteken túlmenően meg lehetne erősíteni azokat a törekvéseket, amelyek egy egyszerűbb, kkv-barát környezet kialakítására irányulnak;

| D. | mivel a kkv fogalmának meghatározására hozzávetőlegesen 100 uniós jogi aktus hivatkozik, elsősorban a versenypolitika, a pénzügyi piacok szabályozása, a strukturális, a kutatási, és az innovációs források területén, de a munkaügyre, környezetvédelemre, az energetikára, a fogyasztóvédelemre és a szociális területre vonatkozó jogszabályok is – így például a vegyi anyagok regisztrálására, értékelésére, engedélyezésére és korlátozására vonatkozó másodlagos uniós jog, valamint az energiahatékonyságáról szóló irányelv; |
| --- | --- |

D.

mivel a kkv fogalmának meghatározására hozzávetőlegesen 100 uniós jogi aktus hivatkozik, elsősorban a versenypolitika, a pénzügyi piacok szabályozása, a strukturális, a kutatási, és az innovációs források területén, de a munkaügyre, környezetvédelemre, az energetikára, a fogyasztóvédelemre és a szociális területre vonatkozó jogszabályok is – így például a vegyi anyagok regisztrálására, értékelésére, engedélyezésére és korlátozására vonatkozó másodlagos uniós jog, valamint az energiahatékonyságáról szóló irányelv;

| E. | mivel az egyértelmű szabályokkal működő, koherens jogszabályi környezet minden vállalkozás számára kedvező hatású, és mivel a kkv fogalmának szigorúbb meghatározása olyan eszköz, amellyel csökkenthetők a piaci hiányosság és a különböző méretű, eszközvolumenű és üzleti modellel rendelkező vállalkozások közötti versennyel kapcsolatos problémák; |
| --- | --- |

E.

mivel az egyértelmű szabályokkal működő, koherens jogszabályi környezet minden vállalkozás számára kedvező hatású, és mivel a kkv fogalmának szigorúbb meghatározása olyan eszköz, amellyel csökkenthetők a piaci hiányosság és a különböző méretű, eszközvolumenű és üzleti modellel rendelkező vállalkozások közötti versennyel kapcsolatos problémák;

| F. | mivel a Bizottság rendszeresen nyomon követi a kkv-k uniós fogalommeghatározásának végrehajtását; mivel több alkalommal is készítettek értékeléseket (2006-ban, 2009-ben és legutóbb 2012-ben), amelyek arra a következtetésre jutottak, hogy nincs szükség a kkv-k uniós fogalommeghatározásának jelentős felülvizsgálatára; |
| --- | --- |

F.

mivel a Bizottság rendszeresen nyomon követi a kkv-k uniós fogalommeghatározásának végrehajtását; mivel több alkalommal is készítettek értékeléseket (2006-ban, 2009-ben és legutóbb 2012-ben), amelyek arra a következtetésre jutottak, hogy nincs szükség a kkv-k uniós fogalommeghatározásának jelentős felülvizsgálatára;

| G. | mivel a kkv-k ágazatközi értéklánca lehetővé teszi az intézményi, technikai és bürokratikus akadályok csökkentését, és mivel szükség van a vállalkozások közötti hálózatok kiépítésének hatékony támogatására vonatkozó politikákra; |
| --- | --- |

G.

mivel a kkv-k ágazatközi értéklánca lehetővé teszi az intézményi, technikai és bürokratikus akadályok csökkentését, és mivel szükség van a vállalkozások közötti hálózatok kiépítésének hatékony támogatására vonatkozó politikákra;

| H. | mivel a kkv-k fogalommeghatározásának hozzá kell járulnia a minőségi munkahelyek teremtésének megkönnyítéséhez, a munkakörülmények és -biztonság javításához, valamint a visszaélések lehető legkisebb mértékűre csökkentéséhez; |
| --- | --- |

H.

mivel a kkv-k fogalommeghatározásának hozzá kell járulnia a minőségi munkahelyek teremtésének megkönnyítéséhez, a munkakörülmények és -biztonság javításához, valamint a visszaélések lehető legkisebb mértékűre csökkentéséhez;

A kkv fogalmának meghatározása

A Bizottság tevékenységei

| 1. | üdvözli a Bizottság kezdeti hatásvizsgálatát, és egyetért azzal, hogy a súlypont azokra a vállalkozásokra kerüljön, amelyeknek támogatásra és egyszerű szabályozásra van szükségük, a vállalkozások tervezését és jogbiztonságát javítandó; ennek kapcsán üdvözli a Bizottság által végzett nyilvános konzultációt; |
| --- | --- |

1.

| 2. | úgy véli, hogy e stratégiai eszköz sajátosságai, valamint a kkv-k és a tagállamok közötti különbségek miatt meg kell őrizni a 2003-as ajánlás által biztosított rugalmasságot; meggyőződése, hogy a fogalommeghatározás átfogó szerkezetét meg kell őrizni, és a már meghatározott kritériumok megfelelő kombinációjával kell alkalmazni; |
| --- | --- |

2.

A kkv fogalmának újraértékelése

| 3. | felszólítja a Bizottságot, hogy akadályozza meg annak a lehetőségét, hogy a nagyobb szereplők mesterséges vállalkozási struktúrákat építsenek ki azzal a céllal, hogy hasznot húzzanak a kkv-k fogalommeghatározásából, ami ahhoz vezethetne, hogy a rendelkezésre álló támogatások indokolatlanul szélesebb körben kerülnének elosztásra, és nem azoknak a kkv-knak állnának a rendelkezésére, amelyeknek szüksége lenne rájuk; hangsúlyozza, hogy a kkv-k fogalommeghatározása esetleges módosításának mindig a kkv-k javára kell történnie, és meg kell könnyítenie számukra a közfinanszírozású támogatásokhoz való hozzáférést; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felhívja a Bizottságot, hogy fontolja meg a kkv meghatározásának frissítését, ugyanakkor vegye figyelembe a Bizottságnak az inflációra és a munkatermelékenységre vonatkozó gazdasági előrejelzéseit az újból gyors kiigazítások szükségességének következő években való elkerülése érdekében; úgy véli, hogy a kkv-k fogalommeghatározását a jövőben olyan módon kell kiigazítani, hogy biztosítsa a fogalommeghatározás hosszú távú stabilitását; |
| --- | --- |

4.

| 5. | felhívja a figyelmet arra, hogy az alkalmazotti létszám széles körben elfogadott kritériummá vált, és továbbra is a fő kritériumnak kell maradnia; elismeri, hogy a létszámkritériumnak vannak bizonyos korlátai a pontosság tekintetében, amikor uniós szintű összehasonlítást kívánnak végezni, és ezért úgy véli, hogy a meghatározás szempontjából fontos kritérium a forgalom és a mérlegfőösszeg is; hangsúlyozza továbbá az induló vállalkozások és a mikrovállalkozások, és így az mkkv rövidítés megfelelő elismerésének fontosságát; |
| --- | --- |

5.

| 6. | hangsúlyozza, hogy tisztázni kell a „kapcsolt vállalkozás” és a „partnervállalkozás” fogalmát, valamint a kkv-knak a fúziók során betöltött státuszát; az eljárások, az adminisztratív terhek és a hatályos rendelkezések egyszerűsítését kiemelkedően fontosnak tartja; felhívja a Bizottságot a hatályos rendelkezések további egyszerűsítésére; úgy véli, hogy amennyiben az induló vállalkozások közös vállalkozásokkal működnek együtt, a közös vállalkozások kapcsolt vállalkozásait nem szabad figyelembe venni az induló vállalkozások kkv-státuszának értékelésekor, feltéve, hogy nem mesterséges konstrukcióról van szó, és nincs további kapcsolat az induló vállalkozás és a kapcsolt vállalkozások között; |
| --- | --- |

6.

| 7. | felszólítja a Bizottságot, hogy támogassa a kapcsolt vállalkozásokat, különös tekintettel a klaszterekre és az üzleti hálózatokra a kiadások észszerűsítésének és – főként mind a termékekre/szolgáltatásokra, mind a folyamatokra vonatkozó innovációs – ismeretek és kompetenciák hatékonyabb megosztásának elősegítése érdekében; |
| --- | --- |

7.

A kkv fogalmára vonatkozó további pontok

| 8. | támogatja a Bizottságnak az induló és a felfutóban lévő innovatív vállalkozásokat érintő kezdeményezését; úgy véli, hogy az Unió gazdasági növekedése szempontjából alapvetően fontos a vállalkozási tevékenység támogatása; támogatja a kétéves átmeneti időszakot, amely alatt például a gyorsan növekvő vállalkozásoknak megmarad a kis- és középvállalkozási státuszuk; kéri annak értékelését, hogy meg kell-e hosszabbítani az átmeneti időszakot; felhívja a Bizottságot, hogy folytassa a vállalkozók, induló vállalkozások és kkv-k támogatását az adományszervezés terén, beleértve az olyan új tevékenységeket, mint a közösségi finanszírozás; |
| --- | --- |

8.

| 9. | úgy véli, hogy az uniós szintű gazdasági diplomácia eszközeivel – például a „Misszió a növekedésért” elnevezésű kezdeményezéssel – globális szinten jobban kezelhetők a gazdasági kihívások, illetve hatékonyabban kihasználhatók a gazdasági lehetőségek is; felszólítja a Bizottságot, hogy párhuzamos struktúrák létrehozása nélkül fokozza ezirányú erőfeszítéseit az uniós iparpolitikai stratégia keretein belül; kéri ezzel kapcsolatban a vállalkozás nagyságához viszonyított exportpotenciált jelző kkv-mutató kidolgozását, a tájékoztatás és a bevált módszerek megosztásának javítása érdekében a nemzetközivé válás és a kkv-k nemzetközi versenyképessége tekintetében, valamint további támogatás biztosítását kéri a nagy exportpotenciállal rendelkező kkv-k számára; |
| --- | --- |

9.

| 10. | aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a foglalkoztatáshoz és növekedéshez való nagymértékű hozzájárulásuk ellenére nem részesülnek megfelelő politikai figyelemben azok a közepes piaci tőkeértékű vállalatok, amelyek szétfeszítik a kkv fogalmának kereteit, de mégis jellegzetes kis- és középvállalkozási szerkezettel rendelkeznek;
  ezért felhívja a Bizottságot
  , hogy
  fontolja
  meg
  egy külön fogalommeghatározás megalkotását ezekre a vállalatokra
  , hogy lehetővé váljanak a közepes piaci tőkeértékű vállalatokat célzó intézkedések, valamint elkerülhető legyen annak kockázata, hogy a kkv fogalma olyan mértékben kibővül, ami hátrányosan érintené annak eredeti célkitűzéseit; |
| --- | --- |

10.

| 11. | megállapítja, hogy a kkv-k, a szabadúszók és a nagyvállalatok mellett a közepes piaci tőkeértékű vállalatok is hozzájárulnak a foglalkoztatáshoz és a növekedéshez, különösen termelékenységük révén, és ezért megfelelő szintű figyelmet érdemelnek az uniós politikákban; |
| --- | --- |

11.

| 12. | felkéri a Bizottságot, hogy a kkv-kra irányuló uniós intézkedések előtérbe helyezése mellett vizsgálja meg annak lehetőségét, hogy elindít egy forrásokra irányuló kezdeményezést, amely lefedné a kutatási együttműködésekbe való bekapcsolódást, a digitalizációs stratégiákat, az exportpiacok feltárását; |
| --- | --- |

12.

Beszámolási kötelezettségek, statisztikák, tanulmányok és hatásvizsgálatok

| 13. | úgy véli, hogy a következő többéves pénzügyi keret körébe tartozó jövőbeni COSME-nak, a kilencedik keretprogramnak és a strukturális alapok programjainak továbbra is elegendő összegeket kell elkülöníteniük a kkv-k támogatására az innováció és a munkahelyteremtés érdekében; |
| --- | --- |

13.

| 14. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból való kilépéséről folyó tárgyalások fényében fenntartsák a kkv-k fogalmának egyértelmű és közös meghatározását, mivel a kkv-k fogalmát az uniós jog határozza meg, és az Unió kereskedelmi megállapodásaiban gyakran különleges jogállással rendelkeznek; |
| --- | --- |

14.

| 15. | felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a kkv fogalmának a gazdasági fejlődésre gyakorolt esetleges hatásait, illetve a bezártsági hatásokat, amelyek abban nyilvánulnak meg, hogy egyes vállalatok önként lemondanak a növekedésről annak érdekében, hogy elkerüljék az adminisztratív terheket és a kkv-státusz elvesztésével járó egyéb kötelezettségeket; |
| --- | --- |

15.

| 16. | hangsúlyozza, hogy a kkv-kritériumoknak megfelelő kis helyi közszolgálati vállalkozások fontos feladatokat látnak el a helyi közösségek számára, erősen kötődnek a helyi vállalkozói közeghez, és egyebek mellett megteremtik a megfelelő lehetőségeket a többi kkv növekedéséhez is; megállapítja, hogy a nemzeti jogszabályok, az állami támogatásokra vonatkozó jogszabályok és a pénzügyi szempontból rossz helyzetben lévő állami szervezetek miatt az állami tulajdonlás nem feltétlenül jelent az állami szervezet által nyújtott pénzügyi vagy szabályozási támogatást; ezért ösztönzi a Bizottságot, hogy készítsen tanulmányt a fogalommeghatározás olyan állami vállaltokra gyakorolt hatásáról, amelyek pénzügyileg függetlenek, a magánjog hatálya alá tartoznak, vagy a magánvállalkozásokkal azonos versenykörülmények között működnek; |
| --- | --- |

16.

| 17. | felkéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, hogy milyen mértékben alkalmazhatók a kkv fogalmának ágazatspecifikus meghatározásai, és ennek során ellenőrizze, hogy ebben az esetben milyen hatások és hozzáadott értékek keletkeznének ezen ágazatok tekintetében; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kéri, hogy a „gondolkozz először kicsiben” elvet megvalósító kkv-teszt legyen kötelező valamennyi uniós jogalkotási javaslat esetében, a Bizottság saját kötelezettségvállalásain túlmenően; hangsúlyozza, hogy valamennyi jogalkotási javaslat hatásvizsgálatában egyértelműen ki kell emelni e teszt eredményét; sürgeti, hogy a jogalkotás minőségének javításáról szóló következő intézményközi megállapodásban szerepeljen a Bizottság és a tagállamok erre vonatkozó kötelezettsége, és úgy véli, hogy fontolóra kellene venni az európai kisvállalkozói intézkedéscsomag frissítését; |
| --- | --- |

18.

Fogalommeghatározással kapcsolatos útmutató a kkv-k részére

| 19. | felkéri a tagállamokat és a Bizottságot, hogy a vállalkozásoknak nyújtson gyors és optimális útmutatást a kkv-státusz meghatározására irányuló eljárásokra, valamint a kkv-k fogalommeghatározásával vagy az eljárásokkal kapcsolatos bármely változásra vonatkozóan; |
| --- | --- |

19.

o

o o

| 20. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  HL L 124., 2003.5.20., 36. o.

(2)  HL C 377. E, 2012.12.7., 102. o.

(3)  HL C 68. E, 2014.3.7., 40. o.

(4)  HL C 316., 2017.9.22., 57. o.

---

| 8.4.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 118/69 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 118/69

---

P8_TA(2018)0295

A személyes adatoknak a súlyos bűncselekmények és a terrorizmus elleni küzdelem céljából történő cseréjéről szóló EU–Jordánia-megállapodásra vonatkozó tárgyalások megkezdése

Az Európai Parlament 2018. július 4-i állásfoglalása a Bizottságnak az Európai Unió és a Jordán Hásimita Királyság közötti, a személyes adatoknak a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynöksége (Europol), valamint az illetékes jordániai hatóságok között a súlyos bűncselekmények és a terrorizmus elleni küzdelem céljából történő cseréjéről szóló megállapodásra vonatkozó tárgyalások megkezdésére felhatalmazást adó tanácsi határozatra irányuló bizottsági ajánlásról (COM(2017)0798 – 2018/2060(INI))

(2020/C 118/09)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió és a Jordán Hásimita Királyság közötti, a személyes adatoknak a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynöksége (Europol), valamint az illetékes jordániai hatóságok között a súlyos bűncselekmények és a terrorizmus elleni küzdelem céljából történő cseréjéről szóló megállapodásra vonatkozó tárgyalások megkezdésére felhatalmazást adó tanácsi határozatra irányuló bizottsági ajánlásra (COM(2017)0798), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és a Jordán Hásimita Királyság közötti, a személyes adatoknak a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynöksége (Europol), valamint az illetékes jordániai hatóságok között a súlyos bűncselekmények és a terrorizmus elleni küzdelem céljából történő cseréjéről szóló megállapodásra vonatkozó tárgyalások megkezdésére felhatalmazást adó tanácsi határozatra irányuló bizottsági ajánlásra (COM(2017)0798),

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, és különösen annak 7. és 8. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, és különösen annak 7. és 8. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 6. cikkére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ) és különösen annak 16. és 218. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 6. cikkére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ) és különösen annak 16. és 218. cikkére,

| — | tekintettel a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynökségéről (Europol), valamint a 2009/371/IB, a 2009/934/IB, a 2009/935/IB, a 2009/936/IB és a 2009/968/IB tanácsi határozat felváltásáról és hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. május 11-i (EU) 2016/794 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynökségéről (Europol), valamint a 2009/371/IB, a 2009/934/IB, a 2009/935/IB, a 2009/936/IB és a 2009/968/IB tanácsi határozat felváltásáról és hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. május 11-i (EU) 2016/794 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i európai parlamenti és tanácsi (EU) 2016/679 rendeletre (2) (általános adatvédelmi rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i európai parlamenti és tanácsi (EU) 2016/679 rendeletre (2) (általános adatvédelmi rendelet),

| — | tekintettel az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló, 2002. július 12-i 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3) (elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv), |
| --- | --- |

—

tekintettel az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló, 2002. július 12-i 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3) (elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv),

| — | tekintettel a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében feldolgozott személyes adatok védelméről szóló, 2008. november 27-i 2008/977/IB tanácsi kerethatározatra (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében feldolgozott személyes adatok védelméről szóló, 2008. november 27-i 2008/977/IB tanácsi kerethatározatra (4),

| — | tekintettel a személyes adatoknak az illetékes hatóságok által a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, a vádeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából végzett kezelése tekintetében a természetes személyek védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 2008/977/IB tanácsi kerethatározat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/680 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a személyes adatoknak az illetékes hatóságok által a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, a vádeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából végzett kezelése tekintetében a természetes személyek védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 2008/977/IB tanácsi kerethatározat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/680 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (5),

| — | tekintettel az Európa Tanács adatvédelmi egyezményére (ETS 108. sz.) és a személyes adatok gépi feldolgozása során az egyének védelméről szóló egyezményhez csatolt, a felügyeleti hatóságokról és a határokon átnyúló adatáramlásról szóló, 2001. november 8-i kiegészítő jegyzőkönyvre (ETS 181. sz.), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács adatvédelmi egyezményére (ETS 108. sz.) és a személyes adatok gépi feldolgozása során az egyének védelméről szóló egyezményhez csatolt, a felügyeleti hatóságokról és a határokon átnyúló adatáramlásról szóló, 2001. november 8-i kiegészítő jegyzőkönyvre (ETS 181. sz.),

| — | tekintettel az európai adatvédelmi biztosnak az Europol és a harmadik országok közötti adatok cseréjét engedélyező nemzetközi szerződések megkötésére vonatkozó nyolc tárgyalási megbízatásról szóló 2/2018. sz. véleményének összefoglalójára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai adatvédelmi biztosnak az Europol és a harmadik országok közötti adatok cseréjét engedélyező nemzetközi szerződések megkötésére vonatkozó nyolc tárgyalási megbízatásról szóló 2/2018. sz. véleményének összefoglalójára,

| — | tekintettel a kiberbűnözés elleni küzdelemről szóló, 2017. október 3-i állásfoglalására (6) |
| --- | --- |

—

tekintettel a kiberbűnözés elleni küzdelemről szóló, 2017. október 3-i állásfoglalására (6)

| — | tekintettel az Európai Parlament és a Tanács közötti, az egyéneknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és a 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló rendeletre irányuló javaslattal (COM(2017)0008) kapcsolatos megállapodásra, és különösen az EUMSZ harmadik része V. címének 4. és 5. fejezete hatálya alá tartozó tevékenységek végzésekor az uniós szervekre, hivatalokra vagy ügynökségekre alkalmazandó műveleti vonatkozású személyes adatok kezeléséről szóló fejezetére; |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament és a Tanács közötti, az egyéneknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és a 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló rendeletre irányuló javaslattal (COM(2017)0008) kapcsolatos megállapodásra, és különösen az EUMSZ harmadik része V. címének 4. és 5. fejezete hatálya alá tartozó tevékenységek végzésekor az uniós szervekre, hivatalokra vagy ügynökségekre alkalmazandó műveleti vonatkozású személyes adatok kezeléséről szóló fejezetére;

| — | tekintettel eljárási szabályzata 108. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 108. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A8-0232/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A8-0232/2018),

| A. | mivel a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynökségéről (Europol) szóló (EU) 2016/794 rendelet a Bizottság (EU) 2016/680 irányelv szerinti megfelelőségi határozata, az EUMSZ 218. cikke alapján kötött, megfelelő garanciákat nyújtó nemzetközi megállapodás, vagy a személyes adatok cseréjét lehetővé tevő, 2017. május 1. előtt megkötött együttműködési megállapodások alapján, valamint – kivételes esetekben – eseti alapon, az (EU) 2016/794 rendelet 25. cikkének (5) bekezdésében meghatározott szigorú feltételek mellett, és feltéve, hogy a megfelelő biztosítékok biztosítva vannak, lehetővé teszi a személyes adatok harmadik ország hatósága vagy nemzetközi szervezet részére történő továbbítását, amennyiben a továbbítás az Europol feladatainak ellátásához szükséges; |
| --- | --- |

A.

mivel a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynökségéről (Europol) szóló (EU) 2016/794 rendelet a Bizottság (EU) 2016/680 irányelv szerinti megfelelőségi határozata, az EUMSZ 218. cikke alapján kötött, megfelelő garanciákat nyújtó nemzetközi megállapodás, vagy a személyes adatok cseréjét lehetővé tevő, 2017. május 1. előtt megkötött együttműködési megállapodások alapján, valamint – kivételes esetekben – eseti alapon, az (EU) 2016/794 rendelet 25. cikkének (5) bekezdésében meghatározott szigorú feltételek mellett, és feltéve, hogy a megfelelő biztosítékok biztosítva vannak, lehetővé teszi a személyes adatok harmadik ország hatósága vagy nemzetközi szervezet részére történő továbbítását, amennyiben a továbbítás az Europol feladatainak ellátásához szükséges;

| B. | mivel az Europol és a harmadik országok közötti együttműködést és a személyes adatok cseréjét lehetővé tevő nemzetközi megállapodásoknak tiszteletben kell tartaniuk az Alapjogi Charta 7. és 8. cikkét és az EUMSZ 16. cikkét, és ezért tiszteletben kell tartaniuk a célhoz kötöttség elvét, a betekintési jogot, a helyesbítéshez való jogot és a Charta által kifejezetten előírt, független hatóság általi ellenőrzést, és az Europol feladatainak ellátásához szükségesnek és arányosnak kell lenniük; |
| --- | --- |

B.

mivel az Europol és a harmadik országok közötti együttműködést és a személyes adatok cseréjét lehetővé tevő nemzetközi megállapodásoknak tiszteletben kell tartaniuk az Alapjogi Charta 7. és 8. cikkét és az EUMSZ 16. cikkét, és ezért tiszteletben kell tartaniuk a célhoz kötöttség elvét, a betekintési jogot, a helyesbítéshez való jogot és a Charta által kifejezetten előírt, független hatóság általi ellenőrzést, és az Europol feladatainak ellátásához szükségesnek és arányosnak kell lenniük;

| C. | mivel az adatok ilyen továbbításának az Unió és a harmadik ország által az EUMSZ 218. cikke alapján kötött nemzetközi megállapodáson kell alapulnia, amely megfelelő garanciákat nyújt az egyének magánéletének, alapvető jogainak és szabadságjogainak védelme tekintetében; |
| --- | --- |

C.

mivel az adatok ilyen továbbításának az Unió és a harmadik ország által az EUMSZ 218. cikke alapján kötött nemzetközi megállapodáson kell alapulnia, amely megfelelő garanciákat nyújt az egyének magánéletének, alapvető jogainak és szabadságjogainak védelme tekintetében;

| D. | mivel az Europol 2018–2020 közötti időszakra szóló programozási dokumentuma (7) kiemeli a fokozott multidiszciplináris megközelítés jelentőségét, beleértve a szükséges szakértelem és információk összegyűjtését a partnerek bővülő körében, az Europol feladatának megvalósítása érdekében; |
| --- | --- |

D.

mivel az Europol 2018–2020 közötti időszakra szóló programozási dokumentuma (7) kiemeli a fokozott multidiszciplináris megközelítés jelentőségét, beleértve a szükséges szakértelem és információk összegyűjtését a partnerek bővülő körében, az Europol feladatának megvalósítása érdekében;

| E. | mivel a Parlament a kiberbűnözés elleni küzdelemről szóló, 2017. október 3-i állásfoglalásában hangsúlyozta, hogy az Europol és a harmadik országok közötti stratégiai és operatív együttműködési megállapodások megkönnyítik a kiberbűnözés elleni küzdelem terén az információcserét és a gyakorlati együttműködést; |
| --- | --- |

E.

mivel a Parlament a kiberbűnözés elleni küzdelemről szóló, 2017. október 3-i állásfoglalásában hangsúlyozta, hogy az Europol és a harmadik országok közötti stratégiai és operatív együttműködési megállapodások megkönnyítik a kiberbűnözés elleni küzdelem terén az információcserét és a gyakorlati együttműködést;

| F. | mivel az Europol korábban már több megállapodást is kötött a harmadik országokkal folytatott adatcseréről, például Albániával, Ausztráliával, Bosznia-Hercegovinával, Kanadával, Kolumbiával, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársasággal, Grúziával, Izlanddal, Liechtensteinnel, Moldovával, Monacóval, Montenegróval, Norvégiával, Szerbiával, Svájccal, Ukrajnával és az Amerikai Egyesült Államokkal; |
| --- | --- |

F.

mivel az Europol korábban már több megállapodást is kötött a harmadik országokkal folytatott adatcseréről, például Albániával, Ausztráliával, Bosznia-Hercegovinával, Kanadával, Kolumbiával, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársasággal, Grúziával, Izlanddal, Liechtensteinnel, Moldovával, Monacóval, Montenegróval, Norvégiával, Szerbiával, Svájccal, Ukrajnával és az Amerikai Egyesült Államokkal;

| G. | mivel az Europol 2017. május 1. óta az európai adatvédelmi biztos felügyelete alatt áll, és az adatvédelmi biztos az adatvédelemre vonatkozó politikák és jogszabályok terén az uniós intézmények tanácsadója is; |
| --- | --- |

G.

mivel az Europol 2017. május 1. óta az európai adatvédelmi biztos felügyelete alatt áll, és az adatvédelmi biztos az adatvédelemre vonatkozó politikák és jogszabályok terén az uniós intézmények tanácsadója is;

| 1. | úgy véli, hogy a Jordán Hásimita Királysággal a bűnüldözés területén folytatott együttműködés szükségességének, valamint az együttműködés arányosságának megfelelő értékelésére van szükség az Európai Unió biztonsági érdekei szempontjából; e tekintetben felhívja a Bizottságot, hogy végezzen alapos hatásvizsgálatot; hangsúlyozza, hogy a személyes adatoknak a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynöksége (Europol), valamint az illetékes jordániai hatóságok között a súlyos bűncselekmények és a terrorizmus elleni küzdelem céljából történő cseréjéről szóló, az Európai Unió és a Jordán Hásimita Királyság közötti megállapodásra vonatkozó tárgyalási felhatalmazás meghatározásakor kellő gondosságra van szükség; |
| --- | --- |

1.

| 2. | úgy véli, hogy a fogadó harmadik országokban biztosítani kell a Charta 7. és 8. cikkével való teljes összhangot, valamint a Charta által védett egyéb alapvető jogokat és szabadságjogokat; e tekintetben felhívja a Tanácsot, hogy a Bizottság által javasolt tárgyalási irányelveket az ebben az állásfoglalásban meghatározott feltételekkel egészítse ki; |
| --- | --- |

2.

| 3. | megjegyzi, hogy a mai napig nem végeztek megfelelő hatásvizsgálatot annak mélyreható értékelése érdekében, hogy a személyes adatoknak a Jordán Hásimita Királyságba történő továbbítása milyen kockázatokat hordoz magában az egyén magánélethez és adatvédelemhez való joga, valamint a Charta által védett egyéb alapvető jogok és szabadságjogok tekintetében; kéri a Bizottságot, hogy végezzen megfelelő hatásvizsgálatot annak érdekében, hogy meghatározza a megállapodásba foglalandó szükséges biztosítékokat; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragaszkodik ahhoz, hogy a megállapodásból eredő védelem szintje alapvetően egyenértékű legyen az uniós jogban előírt védelem szintjével; amennyiben ez a szint jogilag és a gyakorlatban nem garantálható, a megállapodás nem köthető meg; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kéri, hogy a Charta 8. cikkének és az EUMSZ 16. cikkének teljes körű tiszteletben tartása, valamint annak érdekében, hogy elkerülhető legyen az Europol esetleges felelőssége az uniós adatvédelmi szabályoknak a személyes adatok szükséges és megfelelő biztosítékok nélküli továbbításából eredő megsértése esetén, a megállapodás tartalmazzon szigorú és különös rendelkezéseket a célhoz kötöttség elvének tiszteletben tartására vonatkozóan, kitérve a továbbított személyes adatok feldolgozásának egyértelmű feltételeire; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kéri a B. iránymutatás kiegészítését annak kifejezett rögzítése érdekében, hogy az Europol az Europol-rendelet 19. cikkének megfelelően köteles a tagállamok vagy más adatszolgáltatók által a számára továbbított személyes adatokra – a Jordán Hásimita Királyságnak továbbítandó adatok felhasználására és az azokhoz való hozzáférésre – vonatkozó minden megszorítás tiszteletben tartására; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kéri, hogy a megállapodás egyértelműen írja elő, hogy minden további adatfeldolgozáshoz az Europol előzetes és írásbeli engedélye szükséges; hangsúlyozza, hogy ezeket az engedélyeket az Europolnak dokumentálnia kell, és kérésre az európai adatvédelmi biztos rendelkezésére kell bocsátania; kéri, hogy a megállapodás tartalmazzon olyan rendelkezést, amely kötelezi a Jordán Hásimita Királyság illetékes hatóságait e korlátozások betartására, és meghatározza az e korlátozásoknak való megfelelés érvényesítésének módját; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kitart amellett, hogy a megállapodásnak egyértelmű és pontos rendelkezést kell tartalmaznia, amely meghatározza az átadott személyes adatok megőrzési idejét, és az adatmegőrzési időszak végén előírja a továbbított személyes adatok törlését; kéri, hogy a megfelelés biztosítása érdekében a megállapodásba foglaljanak bele eljárási intézkedéseket; ragaszkodik ahhoz, hogy kivételes esetekben, amennyiben az adatok hosszabb ideig történő tárolására megfelelő indokok állnak rendelkezésre, az adatmegőrzési idő lejártával ezen indokokat és a kísérő dokumentumokat az Europollal és az európai adatvédelmi biztossal közöljék; |
| --- | --- |

8.

| 9. | elvárja az (EU) 2016/680 irányelv (71) preambulumbekezdésében foglalt kritériumok alkalmazását, azaz az illetékes jordániai hatóságoknak, amelyek személyes adatokat kapnak az Europoltól, e személyes adatok továbbítása során alkalmazniuk kell a titoktartási kötelezettség és a célhoz kötöttség elvét, valamint semmilyen esetben sem használhatják fel a személyes adatokat halálbüntetés vagy egyéb kegyetlen és embertelen bánásmód kérelmezéséhez, kiszabásához vagy végrehajtásához; |
| --- | --- |

9.

| 10. | úgy véli, hogy egyértelműen meg kell határozni és a nemzetközi megállapodásban fel kell sorolni a bűncselekmények azon kategóriáit, amelyek tekintetében az uniós bűncselekményekkel kapcsolatos fogalommeghatározásoknak megfelelően – amennyiben azok rendelkezésre állnak – sor kerül majd a személyes adatok cseréjére; hangsúlyozza, hogy e jegyzéknek egyértelműen és pontosan meg kell határoznia az ilyen bűncselekmények körébe tartozó tevékenységeket, valamint az adatcserében valószínűsíthetően érintett személyeket, csoportokat és szervezeteket; |
| --- | --- |

10.

| 11. | sürgeti a Tanácsot és a Bizottságot, hogy az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlata és a Charta 8. cikkének (3) bekezdése értelmében a Jordán Hásimita Királyság kormányával együtt határozzák meg, hogy mely független felügyeleti hatóság felel a nemzetközi megállapodás végrehajtásának felügyeletéért; sürgeti, hogy erről a hatóságról még a nemzetközi megállapodás hatálybalépése előtt állapodjanak meg, és hozzák azt létre; ragaszkodik ahhoz, hogy a megállapodás mellékletében konkrétan tüntessék fel e hatóság nevét; |
| --- | --- |

11.

| 12. | úgy véli, hogy mindkét szerződő fél számára lehetőséget kell biztosítani arra, hogy a nemzetközi megállapodást felfüggesszék vagy visszavonják, amennyiben az megsértésre kerül, és a független felügyeleti szervnek is hatáskörrel kell rendelkeznie ahhoz, hogy a megállapodás megsértése esetén javasolja annak felfüggesztését vagy felmondását; úgy ítéli meg, hogy a megállapodással összhangban továbbra is kezelhetők azok a megállapodás hatálya alá tartozó személyes adatok, amelyeket a felfüggesztés vagy felmondás előtt adtak át; úgy véli, hogy a rendszeresen értékelni kell, hogy a felek betartják-e a megállapodást; |
| --- | --- |

12.

| 13. | úgy véli, hogy egyértelműen meg kell határozni az egyedi esetek fogalmát, amire az adattovábbítás szükségességének és arányosságának felméréséhez van szükség; rámutat arra, hogy e fogalommeghatározásnak a tényleges bűnügyi nyomozásra kell vonatkoznia; |
| --- | --- |

13.

| 14. | véleménye szerint meg kell határozni az alapos ok fogalmát az adattovábbítás szükségességének és arányosságának felmérése érdekében; rámutat arra, hogy e fogalommeghatározásnak a tényleges bűnügyi nyomozásra kell vonatkoznia; |
| --- | --- |

14.

| 15. | hangsúlyozza, hogy az átvevő hatóságnak továbbított adatokat semmilyen esetben sem szabad más hatóságoknak feldolgozniuk, és e célból össze kell állítani a Jordán Hásimita Királyság azon illetékes hatóságainak kimerítő listáját – e hatóságok hatásköreinek leírásával együtt – , amelyeknek az Europol adatokat továbbíthat; úgy véli, hogy e jegyzék bármely olyan módosításához, amely egy új illetékes hatóságot helyettesít vagy hoz létre, a nemzetközi megállapodás felülvizsgálatára van szükség; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragaszkodik ahhoz, hogy kifejezetten jelezni kell, hogy a Jordán Hásimita Királyság illetékes hatóságaitól származó információknak a Jordán Hásimita Királyság más hatóságai részére történő továbbítása csak az Europol általi továbbítás eredeti céljaira engedélyezhető, és azt mindig közölni kell a független hatósággal, az európai adatvédelmi biztossal és az Europollal; |
| --- | --- |

16.

| 17. | hangsúlyozza, hogy kifejezetten jelezni kell, hogy tilos a Jordán Hásimita Királyság illetékes hatóságaitól származó információknak más országok részére történő továbbítása, ami a nemzetközi megállapodás azonnali megszűnéséhez vezetne; |
| --- | --- |

17.

| 18. | úgy véli, hogy az Jordán Hásimita Királysággal kötött nemzetközi megállapodásnak magában kell foglalnia az érintettek tájékoztatáshoz, helyesbítéshez és törléshez való jogát, ahogyan azt az adatvédelemről szóló egyéb uniós jogszabályok előírják; |
| --- | --- |

18.

| 19. | rámutat a faji vagy etnikai hovatartozásra, a politikai véleményre, a vallási vagy világnézeti meggyőződésre, a szakszervezeti tagságra, a genetikai adatokra, valamint a személyek egészségére és szexuális életére vonatkozó személyes adatok továbbításának rendkívüli érzékenységére, amely súlyos aggályokat vet fel, mivel az Európai Unióhoz képest eltérőek a Jordán Hásimita Királyság jogi keretei, társadalmi jellegzetességei és kulturális háttere; rámutat arra, hogy a Jordán Hásimita Királyságban másképpen határozzák meg a bűncselekményeket, mint az Unióban; véleménye szerint az ilyen adattovábbításnak ezért csak rendkívül kivételes esetekben és az érintett és a hozzá köthető személyek egyértelmű védelme mellett szabad megtörténnie; úgy véli, hogy konkrét garanciákat kell meghatározni, amelyeket a Jordán Hásimita Királyságnak az alapvető jogok, többek között a véleménynyilvánítás szabadsága, a vallásszabadság és az emberi méltóság tekintetében tiszteletben kell tartania; |
| --- | --- |

19.

| 20. | úgy véli, hogy a megállapodásba bele kell foglalni egy nyomonkövetési mechanizmust, és hogy a megállapodást az Europol operatív szükségleteihez kapcsolódó működésével kapcsolatban, valamint az európai adatvédelmi jogoknak és elveknek való megfelelés értékelése céljából rendszeres értékelésnek kell alávetni; |
| --- | --- |

20.

| 21. | felhívja a Bizottságot, hogy a nemzetközi megállapodás véglegesítése előtt a 2016/794/EU és a 45/2001/EK rendelettel összhangban kérje ki az európai adatvédelmi biztos tanácsát; |
| --- | --- |

21.

| 22. | hangsúlyozza, hogy a Parlamentnek a megállapodás megkötésével való egyetértése attól függ, hogy a Parlamentet az EUMSZ 218. cikkével összhangban kielégítő módon bevonják-e az eljárás valamennyi szakaszába; |
| --- | --- |

22.

| 23. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a Jordán Hásimita Királyság kormányának. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  HL L 135., 2016.5.24., 53. o.

(2)  HL L 119., 2016.5.4., 1. o.

(3)  HL L 201., 2002.7.31., 37. o.

(4)  HL L 350., 2008.12.30., 60. o.

(5)  HL L 119., 2016.5.4., 89. o.

(6)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0366.

(7)  Az Europol igazgatótanácsa által 2017. november 30-án elfogadott, az Europol 2018–2020 közötti időszakra szóló programozási dokumentuma, EDOC# 856927v18.

---

| 8.4.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 118/74 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 118/74

---

P8_TA(2018)0296

A személyes adatoknak a súlyos bűncselekmények és a terrorizmus elleni küzdelem céljából történő cseréjéről szóló EU–Törökország-megállapodásra vonatkozó tárgyalások megkezdése

Az Európai Parlament 2018. július 4-i jogalkotási állásfoglalása a Bizottságnak az Európai Unió és a Török Köztársaság közötti, a személyes adatoknak a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynöksége (Europol), valamint az illetékes török hatóságok között a súlyos bűncselekmények és a terrorizmus elleni küzdelem céljából történő cseréjéről szóló megállapodásra vonatkozó tárgyalások megkezdésére felhatalmazást adó tanácsi határozatra irányuló bizottsági ajánlásról (COM(2017)0799 – 2018/2061(INI))

(2020/C 118/10)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Unió és a Török Köztársaság közötti, a személyes adatoknak a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynöksége (Europol), valamint az illetékes török hatóságok között a súlyos bűncselekmények és a terrorizmus elleni küzdelem céljából történő cseréjéről szóló megállapodásra vonatkozó tárgyalások megkezdésére felhatalmazást adó tanácsi határozatra irányuló bizottsági ajánlásra (COM(2017)0799), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Unió és a Török Köztársaság közötti, a személyes adatoknak a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynöksége (Europol), valamint az illetékes török hatóságok között a súlyos bűncselekmények és a terrorizmus elleni küzdelem céljából történő cseréjéről szóló megállapodásra vonatkozó tárgyalások megkezdésére felhatalmazást adó tanácsi határozatra irányuló bizottsági ajánlásra (COM(2017)0799),

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, és különösen annak 7. és 8. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, és különösen annak 7. és 8. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 6. cikkére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ) és különösen annak 16. és 218. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 6. cikkére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ) és különösen annak 16. és 218. cikkére,

| — | tekintettel a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynökségéről (Europol), valamint a 2009/371/IB, a 2009/934/IB, a 2009/935/IB, a 2009/936/IB és a 2009/968/IB tanácsi határozat felváltásáról és hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. május 11-i (EU) 2016/794 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynökségéről (Europol), valamint a 2009/371/IB, a 2009/934/IB, a 2009/935/IB, a 2009/936/IB és a 2009/968/IB tanácsi határozat felváltásáról és hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. május 11-i (EU) 2016/794 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i európai parlamenti és tanácsi (EU) 2016/679 rendeletre (2) (általános adatvédelmi rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i európai parlamenti és tanácsi (EU) 2016/679 rendeletre (2) (általános adatvédelmi rendelet),

| — | tekintettel az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló, 2002. július 12-i 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3) (elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv), |
| --- | --- |

—

tekintettel az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló, 2002. július 12-i 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3) (elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv),

| — | tekintettel a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében feldolgozott személyes adatok védelméről szóló, 2008. november 27-i 2008/977/IB tanácsi kerethatározatra (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében feldolgozott személyes adatok védelméről szóló, 2008. november 27-i 2008/977/IB tanácsi kerethatározatra (4),

| — | tekintettel a személyes adatoknak az illetékes hatóságok által a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, a vádeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából végzett kezelése tekintetében a természetes személyek védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 2008/977/IB tanácsi kerethatározat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/680 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a személyes adatoknak az illetékes hatóságok által a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, a vádeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából végzett kezelése tekintetében a természetes személyek védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 2008/977/IB tanácsi kerethatározat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/680 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (5),

| — | tekintettel az Európa Tanács adatvédelmi egyezményére (ETS 108. sz.) és a személyes adatok gépi feldolgozása során az egyének védelméről szóló egyezményhez csatolt, a felügyeleti hatóságokról és a határokon átnyúló adatáramlásról szóló, 2001. november 8-i kiegészítő jegyzőkönyvre (ETS 181. sz.), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács adatvédelmi egyezményére (ETS 108. sz.) és a személyes adatok gépi feldolgozása során az egyének védelméről szóló egyezményhez csatolt, a felügyeleti hatóságokról és a határokon átnyúló adatáramlásról szóló, 2001. november 8-i kiegészítő jegyzőkönyvre (ETS 181. sz.),

| — | tekintettel az európai adatvédelmi biztosnak az Europol és a harmadik országok közötti adatok cseréjét engedélyező nemzetközi szerződések megkötésére vonatkozó nyolc tárgyalási megbízatásról szóló véleményének összefoglalójára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai adatvédelmi biztosnak az Europol és a harmadik országok közötti adatok cseréjét engedélyező nemzetközi szerződések megkötésére vonatkozó nyolc tárgyalási megbízatásról szóló véleményének összefoglalójára,

| — | tekintettel a kiberbűnözés elleni küzdelemről szóló, 2017. október 3-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kiberbűnözés elleni küzdelemről szóló, 2017. október 3-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel az Európai Parlament és a Tanács közötti, az egyéneknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és az 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló rendeletre irányuló javaslattal (COM(2017)0008) kapcsolatos megállapodására, és különösen EUMSZ harmadik része V. címének 4. és 5. fejezete hatálya alá tartozó tevékenységek végzésekor az uniós szervekre, hivatalokra vagy ügynökségekre alkalmazandó műveleti vonatkozású személyes adatok kezeléséről szóló fejezetére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament és a Tanács közötti, az egyéneknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és az 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló rendeletre irányuló javaslattal (COM(2017)0008) kapcsolatos megállapodására, és különösen EUMSZ harmadik része V. címének 4. és 5. fejezete hatálya alá tartozó tevékenységek végzésekor az uniós szervekre, hivatalokra vagy ügynökségekre alkalmazandó műveleti vonatkozású személyes adatok kezeléséről szóló fejezetére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 108. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 108. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A8-0233/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A8-0233/2018),

| A. | mivel a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynökségéről (Europol) szóló (EU) 2016/794 rendelet a Bizottság (EU) 2016/680 irányelv szerinti megfelelőségi határozata, az EUMSZ 218. cikke alapján kötött, megfelelő garanciákat nyújtó nemzetközi megállapodás, vagy a személyes adatok cseréjét lehetővé tevő, 2017. május 1. előtt megkötött együttműködési megállapodások alapján, valamint – kivételes esetekben – eseti alapon, az (EU) 2016/794 rendelet 25. cikkének (5) bekezdésében meghatározott szigorú feltételek mellett, és feltéve, hogy a megfelelő biztosítékok biztosítva vannak, lehetővé teszi a személyes adatok harmadik ország hatósága vagy nemzetközi szervezet részére történő továbbítását, amennyiben a továbbítás az Europol feladatainak ellátásához szükséges; |
| --- | --- |

A.

mivel a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynökségéről (Europol) szóló (EU) 2016/794 rendelet a Bizottság (EU) 2016/680 irányelv szerinti megfelelőségi határozata, az EUMSZ 218. cikke alapján kötött, megfelelő garanciákat nyújtó nemzetközi megállapodás, vagy a személyes adatok cseréjét lehetővé tevő, 2017. május 1. előtt megkötött együttműködési megállapodások alapján, valamint – kivételes esetekben – eseti alapon, az (EU) 2016/794 rendelet 25. cikkének (5) bekezdésében meghatározott szigorú feltételek mellett, és feltéve, hogy a megfelelő biztosítékok biztosítva vannak, lehetővé teszi a személyes adatok harmadik ország hatósága vagy nemzetközi szervezet részére történő továbbítását, amennyiben a továbbítás az Europol feladatainak ellátásához szükséges;

| B. | mivel az Europol és a harmadik országok közötti együttműködést és a személyes adatok cseréjét lehetővé tevő nemzetközi megállapodásoknak tiszteletben kell tartaniuk az Alapjogi Charta 7. és 8. cikkét és az EUMSZ 16. cikkét, és ezért tiszteletben kell tartaniuk a célhoz kötöttség elvét, a betekintési jogot, a helyesbítéshez való jogot és a Charta által kifejezetten előírt, független hatóság általi ellenőrzést, és az Europol feladatainak ellátásához szükségesnek és arányosnak kell lenniük; |
| --- | --- |

B.

mivel az Europol és a harmadik országok közötti együttműködést és a személyes adatok cseréjét lehetővé tevő nemzetközi megállapodásoknak tiszteletben kell tartaniuk az Alapjogi Charta 7. és 8. cikkét és az EUMSZ 16. cikkét, és ezért tiszteletben kell tartaniuk a célhoz kötöttség elvét, a betekintési jogot, a helyesbítéshez való jogot és a Charta által kifejezetten előírt, független hatóság általi ellenőrzést, és az Europol feladatainak ellátásához szükségesnek és arányosnak kell lenniük;

| C. | mivel az adatok ilyen továbbításának az Unió és a harmadik ország által az EUMSZ 218. cikke alapján kötött nemzetközi megállapodáson kell alapulnia, amely megfelelő garanciákat nyújt az egyének magánéletének, alapvető jogainak és szabadságainak védelme tekintetében; |
| --- | --- |

C.

mivel az adatok ilyen továbbításának az Unió és a harmadik ország által az EUMSZ 218. cikke alapján kötött nemzetközi megállapodáson kell alapulnia, amely megfelelő garanciákat nyújt az egyének magánéletének, alapvető jogainak és szabadságainak védelme tekintetében;

| D. | mivel az elmúlt években több olyan eset is napvilágra került, amelynek során megsértették az emberi jogokat a Török Köztársaságban; mivel könyörtelenül elnyomják elsősorban az eltérő véleményeket, többek között újságírókat, politikai aktivistákat és emberi jogi aktivistákat állítva a célkeresztbe; mivel továbbra is érkeznek jelentések kínzásokról, egyebek mellett a 2016. júliusi puccskísérletet követően is; mivel az általános büntetlenség megakadályozza az emberi jogok megsértésének állami tisztviselők általi tényleges kivizsgálását, és mivel folytatódnak a fegyveres csoportok által elkövetett visszaélések; |
| --- | --- |

D.

mivel az elmúlt években több olyan eset is napvilágra került, amelynek során megsértették az emberi jogokat a Török Köztársaságban; mivel könyörtelenül elnyomják elsősorban az eltérő véleményeket, többek között újságírókat, politikai aktivistákat és emberi jogi aktivistákat állítva a célkeresztbe; mivel továbbra is érkeznek jelentések kínzásokról, egyebek mellett a 2016. júliusi puccskísérletet követően is; mivel az általános büntetlenség megakadályozza az emberi jogok megsértésének állami tisztviselők általi tényleges kivizsgálását, és mivel folytatódnak a fegyveres csoportok által elkövetett visszaélések;

| E. | mivel az Europol 2018–2020 közötti időszakra szóló programozási dokumentuma (7) kiemeli a fokozott multidiszciplináris megközelítés jelentőségét, beleértve a szükséges szakértelem és információk összegyűjtését a partnerek bővülő körében, az Europol feladatának megvalósítása érdekében; |
| --- | --- |

E.

mivel az Europol 2018–2020 közötti időszakra szóló programozási dokumentuma (7) kiemeli a fokozott multidiszciplináris megközelítés jelentőségét, beleértve a szükséges szakértelem és információk összegyűjtését a partnerek bővülő körében, az Europol feladatának megvalósítása érdekében;

| F. | mivel a Parlament a kiberbűnözés elleni küzdelemről szóló, 2017. október 3-i állásfoglalásában hangsúlyozta, hogy az Europol és a harmadik országok közötti stratégiai és operatív együttműködési megállapodások megkönnyítik a kiberbűnözés elleni küzdelem terén az információcserét és a gyakorlati együttműködést; |
| --- | --- |

F.

mivel a Parlament a kiberbűnözés elleni küzdelemről szóló, 2017. október 3-i állásfoglalásában hangsúlyozta, hogy az Europol és a harmadik országok közötti stratégiai és operatív együttműködési megállapodások megkönnyítik a kiberbűnözés elleni küzdelem terén az információcserét és a gyakorlati együttműködést;

| G. | mivel az Europol korábban már több megállapodást is létrehozott a harmadik országokkal folytatott adatcseréről, például Albániával, Ausztráliával, Bosznia-Hercegovinával, Kanadával, Kolumbiával, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársasággal, Grúziával, Izlanddal, Liechtensteinnel, Moldovával, Monacóval, Montenegróval, Norvégiával, Szerbiával, Svájccal, Ukrajnával és az Amerikai Egyesült Államokkal; |
| --- | --- |

G.

mivel az Europol korábban már több megállapodást is létrehozott a harmadik országokkal folytatott adatcseréről, például Albániával, Ausztráliával, Bosznia-Hercegovinával, Kanadával, Kolumbiával, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársasággal, Grúziával, Izlanddal, Liechtensteinnel, Moldovával, Monacóval, Montenegróval, Norvégiával, Szerbiával, Svájccal, Ukrajnával és az Amerikai Egyesült Államokkal;

| H. | mivel az Europol 2017. május 1. óta az európai adatvédelmi biztos felügyelete alatt áll, és az adatvédelmi biztos az adatvédelemre vonatkozó politikák és jogszabályok terén az uniós intézmények tanácsadója is; |
| --- | --- |

H.

mivel az Europol 2017. május 1. óta az európai adatvédelmi biztos felügyelete alatt áll, és az adatvédelmi biztos az adatvédelemre vonatkozó politikák és jogszabályok terén az uniós intézmények tanácsadója is;

| 1. | úgy véli, hogy a Török Köztársasággal a bűnüldözés területén folytatott együttműködésre, valamint az együttműködés arányosságának megfelelő értékelésére van szükség az Európai Unió biztonsági érdekei szempontjából; e tekintetben felhívja a Bizottságot, hogy végezzen alapos hatásvizsgálatot; hangsúlyozza, hogy a személyes adatoknak a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynöksége (Europol), valamint az illetékes török hatóságok között a súlyos bűncselekmények és a terrorizmus elleni küzdelem céljából történő cseréjéről szóló megállapodásra vonatkozó tárgyalási felhatalmazás meghatározásakor kellő gondosságra van szükség; |
| --- | --- |

1.

| 2. | úgy véli, hogy a fogadó harmadik országokban biztosítani kell a Charta 7. és 8. cikkével való teljes összhangot, valamint a Charta által védett egyéb alapvető jogokat és szabadságokat; e tekintetben felhívja a Tanácsot, hogy a Bizottság által javasolt tárgyalási irányelveket az ebben az állásfoglalásban meghatározott feltételekkel egészítse ki; |
| --- | --- |

2.

| 3. | úgy véli, hogy komoly aggályok merülnek fel az alapvető jogok tiszteletben tartása tekintetében a Török Köztársaságban, különösen a véleménynyilvánítás szabadsága, a vallásszabadság, valamint azon jog tekintetében, hogy a Chartában és az emberi jogok európai egyezményében foglaltak szerint senki sem vethető alá kínzásnak vagy embertelen bánásmódnak; |
| --- | --- |

3.

| 4. | hangsúlyozza, hogy a tárgyalások megkezdésének előfeltétele, hogy Törökország eleget tegyen a bel- és igazságügyi kérdésekkel kapcsolatos, az összes tagállammal – többek között a Ciprusi Köztársasággal – folytatott teljes körű, tényleges és megkülönböztetésmentes együttműködésre vonatkozó horizontális kötelezettségének; |
| --- | --- |

4.

| 5. | megjegyzi, hogy a mai napig nem végeztek megfelelő hatásvizsgálatot annak mélyreható értékelése érdekében, hogy a személyes adatoknak a Török Köztársaságba történő továbbítása milyen kockázatokat hordoz magában az egyén magánélethez és adatvédelemhez való joga, valamint a Charta által védett egyéb alapvető jogok és szabadságok tekintetében; kéri a Bizottságot, hogy végezzen megfelelő hatásvizsgálatot annak érdekében, hogy meghatározza a megállapodásba foglalandó szükséges biztosítékokat; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragaszkodik ahhoz, hogy a megállapodásból eredő védelem szintje alapvetően egyenértékű legyen az uniós jogban előírt védelem szintjével; amennyiben ez a szint jogilag és a gyakorlatban nem garantálható, a megállapodás nem köthető meg; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kéri, hogy a Charta 8. cikkének és az EUMSZ 16. cikkének teljes körű tiszteletben tartása, valamint annak érdekében, hogy elkerülhető legyen az Europol esetleges felelőssége az uniós adatvédelmi szabályoknak a személyes adatok szükséges és megfelelő biztosítékok nélküli továbbításából eredő megsértése, a megállapodásnak szigorú és különös rendelkezéseket kell tartalmaznia a célhoz kötöttség elvének tiszteletben tartására vonatkozóan, kitérve a továbbított személyes adatok kezelésének egyértelmű feltételeire; |
| --- | --- |

7.

| 8. | felszólít arra, hogy a B. iránymutatás kifejezetten jelezze egyetértését, hogy az Europolnak – az Europol-határozat 19. cikke értelmében – a Török Köztársaságba továbbítandó adatok és hozzáférés tekintetében tiszteletben kell tartania a tagállamok vagy más szolgáltatók által az Europolnak továbbított személyes adatokra vonatkozó korlátozásokat; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kéri, hogy a megállapodás egyértelműen írja elő, hogy minden további adatkezeléshez az Europol előzetes és írásbeli engedélye szükséges; hangsúlyozza, hogy ezeket az engedélyeket az Europolnak dokumentálnia kell, és kérésre az európai adatvédelmi biztos rendelkezésére kell bocsátania; kéri, hogy a megállapodás tartalmazzon olyan rendelkezést, amely kötelezi a Török Köztársaság illetékes hatóságait e korlátozások betartására, és meghatározza az e korlátozásoknak való megfelelés érvényesítésének módját; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kitart amellett, hogy a megállapodásnak egyértelmű és pontos rendelkezést kell tartalmaznia, amely meghatározza az átadott személyes adatok megőrzési időszakát, és az adatmegőrzési időszak végén előírja a továbbított személyes adatok törlését; kéri, hogy a megfelelés biztosítása érdekében a megállapodásba foglaljanak bele eljárási intézkedéseket; ragaszkodik ahhoz, hogy kivételes esetekben, amennyiben az adatok hosszabb ideig történő tárolására megfelelő indokok állnak rendelkezésre, az adatmegőrzési időszak lejártával ezen indokokat és a kísérő dokumentumokat az Europollal és az európai adatvédelmi biztossal közöljék; |
| --- | --- |

10.

| 11. | elvárja az (EU) 2016/680 irányelv (71) preambulumbekezdésében foglalt kritériumok alkalmazását, azaz a török hatóságoknak, amelyek személyes adatokat kapnak az Europoltól, e személyes adatok továbbítása során alkalmazniuk kell a titoktartási kötelezettség és a célhoz kötöttség elvét, valamint semmilyen esetben sem használhatják fel a személyes adatokat halálbüntetés vagy egyéb kegyetlen és embertelen bánásmód kérelmezéséhez, kiszabásához vagy végrehajtásához; |
| --- | --- |

11.

| 12. | úgy véli, hogy egyértelműen meg kell határozni és a nemzetközi megállapodásban fel kell sorolni a bűncselekmények azon kategóriáit, amelyek tekintetében az uniós bűncselekményekkel kapcsolatos fogalommeghatározásoknak megfelelően – amennyiben azok rendelkezésre állnak – sor fog kerülni a személyes adatok cseréjére; hangsúlyozza, hogy e jegyzéknek egyértelműen és pontosan meg kell határoznia az ilyen bűncselekmények körébe tartozó tevékenységeket, valamint az adatcserében valószínűsíthetően érintett személyeket, csoportokat és szervezeteket; |
| --- | --- |

12.

| 13. | sürgeti a Tanácsot és a Bizottságot, hogy az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlata és a Charta 8. cikkének (3) bekezdése értelmében Törökország kormányával együtt határozzák meg a nemzetközi megállapodás végrehajtásának felügyeletéért felelős független felügyeleti hatóságot; sürgeti, hogy erről a hatóságról még a nemzetközi megállapodás hatálybalépése előtt állapodjanak meg, és hozzák azt létre; ragaszkodik ahhoz, hogy a megállapodás mellékletében konkrétan tüntessék fel e hatóság nevét; |
| --- | --- |

13.

| 14. | a Bizottságnak óvatosnak kell lennie a személyes adatok Törökországba történő továbbítása jelentette kockázatok súlyosságát illetően, tekintettel arra, hogy gyakoriak az emberi jogok Török Köztársaságban történő megsértése miatti állampolgári panaszok; |
| --- | --- |

14.

| 15. | úgy véli, hogy mindkét szerződő fél számára lehetőséget kell biztosítani arra, hogy a nemzetközi megállapodást felfüggesszék vagy visszavonják, amennyiben azt megsértik, és a független felügyeleti szervnek is hatáskörrel kell rendelkeznie ahhoz, hogy a megállapodás megsértése esetén javasolja annak felfüggesztését vagy felmondását; úgy ítéli meg, hogy a megállapodással összhangban továbbra is kezelhetők a megállapodás hatálya alá tartozó személyes adatok, melyeket a felfüggesztés vagy felmondás előtt adtak át; úgy véli, hogy a megállapodás partnerek általi betartásának értékelése érdekében elő kell írni a megállapodás rendszeres értékelését; |
| --- | --- |

15.

| 16. | úgy véli, hogy egyértelműen meg kell határozni az egyedi esetek fogalmát, amire az adattovábbítás szükségességének és arányosságának felméréséhez van szükség; rámutat arra, hogy e fogalommeghatározásnak csak a tényleges bűnügyi nyomozásra kell vonatkoznia, és nem a gyanúsítottnak tekintett konkrét személyekkel szembeni bűnüldözési operatív műveletekre; |
| --- | --- |

16.

| 17. | véleménye szerint meg kell határozni az alapos ok fogalmát az adattovábbítás szükségességének és arányosságának felmérése érdekében; rámutat arra, hogy e fogalommeghatározásnak a tényleges bűnügyi nyomozásra kell vonatkoznia; |
| --- | --- |

17.

| 18. | hangsúlyozza, hogy az átvevő hatóságnak továbbított adatokat semmilyen esetben sem szabad más hatóságoknak kezelniük, és e célból össze kell állítani a Török Köztársaság azon illetékes hatóságainak kimerítő listáját – e hatóságok hatásköreinek leírásával együtt –, amelyeknek az Europol adatokat továbbíthat; úgy véli, hogy e jegyzék bármely olyan módosításához, amely egy új illetékes hatóságot helyettesít vagy hoz létre, a nemzetközi megállapodás felülvizsgálatára van szükség; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ragaszkodik ahhoz, hogy kifejezetten jelezni kell, hogy a Török Köztársaság illetékes hatóságaitól származó információknak a Török Köztársaság más hatóságai részére történő továbbítása csak az Europol általi továbbítás eredeti céljaira engedélyezhető, és azt mindig közölni kell a független hatósággal, az európai adatvédelmi biztossal és az Europollal; |
| --- | --- |

19.

| 20. | hangsúlyozza, hogy kifejezetten jelezni kell, hogy tilos a Török Köztársaság illetékes hatóságaitól származó információknak más országok részére történő továbbítása, ami a nemzetközi megállapodás azonnali megszűnéséhez vezetne; |
| --- | --- |

20.

| 21. | úgy véli, hogy a Török Köztársasággal kötött nemzetközi megállapodásnak magában kell foglalnia az érintettek tájékoztatáshoz, helyesbítéshez és törléshez való jogát, ahogyan azt az adatvédelemről szóló más uniós jogszabályok előírják; |
| --- | --- |

21.

| 22. | rámutat a faji vagy etnikai hovatartozásra, a politikai véleményre, a vallási vagy világnézeti meggyőződésre, a szakszervezeti tagságra, a genetikai adatokra, valamint a személyek egészségére és szexuális életére vonatkozó személyes adatok továbbításának rendkívüli érzékenységére, amely súlyos aggályokat vet fel, mivel az Európai Unióhoz képest eltérőek Törökország jogi keretei, társadalmi jellegzetességei és kulturális háttere; rámutat arra, hogy Törökországban másképpen definiálják a bűncselekményeket, mint az Unióban; véleménye szerint az ilyen adattovábbításra ezért csak rendkívül kivételes esetekben és az adatalany és az érintetthez kapcsolódó személyek egyértelmű védelme mellett kerülhet sor; úgy véli, hogy konkrét garanciákat kell meghatározni, amelyeket Törökországnak az alapvető jogok, többek között a véleménynyilvánítás szabadsága, a vallásszabadság és az emberi méltóság tekintetében tiszteletben kell tartania; |
| --- | --- |

22.

| 23. | úgy véli, hogy a megállapodásba bele kell foglalni egy nyomon követési mechanizmust, és hogy a megállapodást az Europol operatív szükségleteihez kapcsolódó működés, valamint az európai adatvédelmi jogoknak és elveknek való megfelelés értékelése céljából rendszeres értékelésnek kell alávetni; |
| --- | --- |

23.

| 24. | felhívja a Bizottságot, hogy a nemzetközi megállapodás véglegesítése előtt a 2016/794/EU és a 45/2001/EK rendelettel összhangban kérje ki az európai adatvédelmi biztos tanácsát; |
| --- | --- |

24.

| 25. | hangsúlyozza, hogy a Parlamentnek a megállapodás megkötésével való egyetértése attól függ, hogy a Parlamentet az EUMSZ 218. cikkével összhangban kielégítő módon bevonják-e az eljárás valamennyi szakaszába; |
| --- | --- |

25.

| 26. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a Török Köztársaság kormányának. |
| --- | --- |

26.

---

(1)  HL L 135., 2016.5.24., 53. o.

(2)  HL L 119., 2016.5.4., 1. o.

(3)  HL L 201., 2002.7.31., 37. o.

(4)  HL L 350., 2008.12.30., 60. o.

(5)  HL L 119., 2016.5.4., 89. o.

(6)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0366.

(7)  Az Europol 2018–2020 közötti időszakra szóló, az Europol igazgatótanácsa által 2017. november 30-án elfogadott programozási dokumentuma, EDOC# 856927v18.

---

| 8.4.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 118/79 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 118/79

---

P8_TA(2018)0297

A személyes adatoknak a súlyos bűncselekmények és a terrorizmus elleni küzdelem céljából történő cseréjéről szóló EU–Izrael-megállapodásra vonatkozó tárgyalások megkezdése

Az Európai Parlament 2018. július 4-i állásfoglalása a Bizottságnak az Európai Unió és Izrael Állam közötti, a személyes adatoknak a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynöksége (Europol), valamint az illetékes izraeli hatóságok között a súlyos bűncselekmények és a terrorizmus elleni küzdelem céljából történő cseréjéről szóló megállapodásra vonatkozó tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról szóló tanácsi határozatra vonatkozó ajánlásáról (COM(2017)0806 – 2018/2062(INI))

(2020/C 118/11)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió és Izrael Állam közötti, a személyes adatoknak a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynöksége (Europol), valamint az illetékes izraeli hatóságok között a súlyos bűncselekmények és a terrorizmus elleni küzdelem céljából történő cseréjéről szóló megállapodásra vonatkozó tárgyalások megkezdésére felhatalmazást adó tanácsi határozatra irányuló bizottsági ajánlásról szóló tárgyalások megnyitására irányuló javaslatra (COM(2017)0806), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és Izrael Állam közötti, a személyes adatoknak a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynöksége (Europol), valamint az illetékes izraeli hatóságok között a súlyos bűncselekmények és a terrorizmus elleni küzdelem céljából történő cseréjéről szóló megállapodásra vonatkozó tárgyalások megkezdésére felhatalmazást adó tanácsi határozatra irányuló bizottsági ajánlásról szóló tárgyalások megnyitására irányuló javaslatra (COM(2017)0806),

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, és különösen annak 7. és 8. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, és különösen annak 7. és 8. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 6. cikkére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ) és különösen annak 16. és 218. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 6. cikkére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ) és különösen annak 16. és 218. cikkére,

| — | tekintettel a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynökségéről (Europol), valamint a 2009/371/IB, a 2009/934/IB, a 2009/935/IB, a 2009/936/IB és a 2009/968/IB tanácsi határozat felváltásáról és hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. május 11-i (EU) 2016/794 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynökségéről (Europol), valamint a 2009/371/IB, a 2009/934/IB, a 2009/935/IB, a 2009/936/IB és a 2009/968/IB tanácsi határozat felváltásáról és hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. május 11-i (EU) 2016/794 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) (általános adatvédelmi rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) (általános adatvédelmi rendelet),

| — | tekintettel az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló, 2002. július 12-i 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3) (elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv), |
| --- | --- |

—

tekintettel az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló, 2002. július 12-i 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3) (elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv),

| — | tekintettel a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében kezelt személyes adatok védelméről szóló, 2008. november 27-i 2008/977/IB tanácsi kerethatározatra (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében kezelt személyes adatok védelméről szóló, 2008. november 27-i 2008/977/IB tanácsi kerethatározatra (4),

| — | tekintettel a személyes adatoknak az illetékes hatóságok által a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, a vádeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából végzett kezelése tekintetében a természetes személyek védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 2008/977/IB tanácsi kerethatározat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/680 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a személyes adatoknak az illetékes hatóságok által a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, a vádeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából végzett kezelése tekintetében a természetes személyek védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 2008/977/IB tanácsi kerethatározat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/680 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (5),

| — | tekintettel az Európa Tanács adatvédelmi egyezményére (ETS 108. sz.) és a személyes adatok gépi kezelése során az egyének védelméről szóló egyezményhez csatolt, a felügyeleti hatóságokról és a határokon átnyúló adatáramlásról szóló, 2001. november 8-i kiegészítő jegyzőkönyvre (ETS 181. sz.), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács adatvédelmi egyezményére (ETS 108. sz.) és a személyes adatok gépi kezelése során az egyének védelméről szóló egyezményhez csatolt, a felügyeleti hatóságokról és a határokon átnyúló adatáramlásról szóló, 2001. november 8-i kiegészítő jegyzőkönyvre (ETS 181. sz.),

| — | tekintettel az európai adatvédelmi biztosnak az Europol és a harmadik országok közötti adatok cseréjét engedélyező nemzetközi szerződések megkötésére vonatkozó nyolc tárgyalási megbízatásról szóló véleményének összefoglalójára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai adatvédelmi biztosnak az Europol és a harmadik országok közötti adatok cseréjét engedélyező nemzetközi szerződések megkötésére vonatkozó nyolc tárgyalási megbízatásról szóló véleményének összefoglalójára,

| — | tekintettel a kiberbűnözés elleni küzdelemről szóló, 2017. október 3-i állásfoglalására (6); |
| --- | --- |

—

tekintettel a kiberbűnözés elleni küzdelemről szóló, 2017. október 3-i állásfoglalására (6);

| — | tekintettel az Európai Parlament és a Tanács közötti, az egyéneknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és a 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló rendeletre irányuló javaslattal (COM(2017)0008) kapcsolatos megállapodásra, és különösen az EUMSZ harmadik része V. címének 4. és 5. fejezete hatálya alá tartozó tevékenységek végzésekor az uniós szervekre, hivatalokra vagy ügynökségekre alkalmazandó műveleti vonatkozású személyes adatok kezeléséről szóló fejezetére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament és a Tanács közötti, az egyéneknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és a 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló rendeletre irányuló javaslattal (COM(2017)0008) kapcsolatos megállapodásra, és különösen az EUMSZ harmadik része V. címének 4. és 5. fejezete hatálya alá tartozó tevékenységek végzésekor az uniós szervekre, hivatalokra vagy ügynökségekre alkalmazandó műveleti vonatkozású személyes adatok kezeléséről szóló fejezetére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 108. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 108. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A8-0235/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A8-0235/2018),

| A. | mivel a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynökségéről (Europol) szóló (EU)2016/794 rendelet a Bizottság (EU)2016/680 irányelv szerinti megfelelőségi határozata, az EUMSZ 218. cikke alapján kötött, megfelelő garanciákat nyújtó nemzetközi megállapodás, vagy a személyes adatok cseréjét lehetővé tevő, 2017. május 1. előtt megkötött együttműködési megállapodások alapján, valamint – kivételes esetekben – eseti alapon, az (EU)2016/794 rendelet 25. cikkének (5) bekezdésében meghatározott szigorú feltételek mellett, és feltéve, hogy a megfelelő garanciák biztosítva vannak, lehetővé teszi a személyes adatok harmadik ország hatósága vagy nemzetközi szervezet részére történő továbbítását, amennyiben a továbbítás az Europol feladatainak ellátásához szükséges; |
| --- | --- |

A.

mivel a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynökségéről (Europol) szóló (EU)2016/794 rendelet a Bizottság (EU)2016/680 irányelv szerinti megfelelőségi határozata, az EUMSZ 218. cikke alapján kötött, megfelelő garanciákat nyújtó nemzetközi megállapodás, vagy a személyes adatok cseréjét lehetővé tevő, 2017. május 1. előtt megkötött együttműködési megállapodások alapján, valamint – kivételes esetekben – eseti alapon, az (EU)2016/794 rendelet 25. cikkének (5) bekezdésében meghatározott szigorú feltételek mellett, és feltéve, hogy a megfelelő garanciák biztosítva vannak, lehetővé teszi a személyes adatok harmadik ország hatósága vagy nemzetközi szervezet részére történő továbbítását, amennyiben a továbbítás az Europol feladatainak ellátásához szükséges;

| B. | mivel az Europol és a harmadik országok közötti együttműködést és a személyes adatok cseréjét lehetővé tevő nemzetközi megállapodásoknak tiszteletben kell tartaniuk az Alapjogi Charta 7. és 8. cikkét és az EUMSZ 16. cikkét, és ezért tiszteletben kell tartaniuk a célhoz kötöttség elvét, a betekintési jogot, a helyesbítéshez való jogot és a Charta által kifejezetten előírt, független hatóság általi ellenőrzést, és az Europol feladatainak ellátásához szükségesnek és arányosnak kell lenniük; |
| --- | --- |

B.

mivel az Europol és a harmadik országok közötti együttműködést és a személyes adatok cseréjét lehetővé tevő nemzetközi megállapodásoknak tiszteletben kell tartaniuk az Alapjogi Charta 7. és 8. cikkét és az EUMSZ 16. cikkét, és ezért tiszteletben kell tartaniuk a célhoz kötöttség elvét, a betekintési jogot, a helyesbítéshez való jogot és a Charta által kifejezetten előírt, független hatóság általi ellenőrzést, és az Europol feladatainak ellátásához szükségesnek és arányosnak kell lenniük;

| C. | mivel az adatok ilyen továbbításának az Unió és a harmadik ország által az EUMSZ 218. cikke alapján kötött nemzetközi megállapodáson kell alapulnia, amely megfelelő garanciákat nyújt az egyének magánéletének, alapvető jogainak és szabadságainak védelme tekintetében; |
| --- | --- |

C.

mivel az adatok ilyen továbbításának az Unió és a harmadik ország által az EUMSZ 218. cikke alapján kötött nemzetközi megállapodáson kell alapulnia, amely megfelelő garanciákat nyújt az egyének magánéletének, alapvető jogainak és szabadságainak védelme tekintetében;

| D. | mivel az Europol 2018–2020 közötti időszakra szóló programozási dokumentuma (7) kiemeli a fokozott multidiszciplináris megközelítés jelentőségét, beleértve a szükséges szakértelem és információk összegyűjtését a partnerek bővülő körében, az Europol feladatának megvalósítása érdekében; |
| --- | --- |

D.

mivel az Europol 2018–2020 közötti időszakra szóló programozási dokumentuma (7) kiemeli a fokozott multidiszciplináris megközelítés jelentőségét, beleértve a szükséges szakértelem és információk összegyűjtését a partnerek bővülő körében, az Europol feladatának megvalósítása érdekében;

| E. | mivel a Parlament a kiberbűnözés elleni küzdelemről szóló, 2017. október 3-i állásfoglalásában hangsúlyozta, hogy az Europol és a harmadik országok közötti stratégiai és operatív együttműködési megállapodások megkönnyítik a kiberbűnözés elleni küzdelem terén az információcserét és a gyakorlati együttműködést; |
| --- | --- |

E.

mivel a Parlament a kiberbűnözés elleni küzdelemről szóló, 2017. október 3-i állásfoglalásában hangsúlyozta, hogy az Europol és a harmadik országok közötti stratégiai és operatív együttműködési megállapodások megkönnyítik a kiberbűnözés elleni küzdelem terén az információcserét és a gyakorlati együttműködést;

| F. | mivel az Europol korábban már több megállapodást is kötött a harmadik országokkal folytatott adatcseréről, például Albániával, Ausztráliával, Bosznia-Hercegovinával, Kanadával, Kolumbiával, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársasággal, Grúziával, Izlanddal, Liechtensteinnel, Moldovával, Monacóval, Montenegróval, Norvégiával, Szerbiával, Svájccal, Ukrajnával és az Amerikai Egyesült Államokkal; |
| --- | --- |

F.

mivel az Europol korábban már több megállapodást is kötött a harmadik országokkal folytatott adatcseréről, például Albániával, Ausztráliával, Bosznia-Hercegovinával, Kanadával, Kolumbiával, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársasággal, Grúziával, Izlanddal, Liechtensteinnel, Moldovával, Monacóval, Montenegróval, Norvégiával, Szerbiával, Svájccal, Ukrajnával és az Amerikai Egyesült Államokkal;

| G. | mivel Izrael Állam szerepelt a 2009. november 30-i 2009/935/IB tanácsi határozatban meghatározott azon harmadik államok és szervezetek jegyzékében, amelyekkel az Europolnak megállapodást kell kötnie (8); mivel 2010-ben megkezdődtek az operatív együttműködési megállapodásról folyó tárgyalások, azonban az Europol-rendelet ((EU) 2016/794 rendelet) 2017. május 1-jei hatálybalépése előtt nem zárultak le; |
| --- | --- |

G.

mivel Izrael Állam szerepelt a 2009. november 30-i 2009/935/IB tanácsi határozatban meghatározott azon harmadik államok és szervezetek jegyzékében, amelyekkel az Europolnak megállapodást kell kötnie (8); mivel 2010-ben megkezdődtek az operatív együttműködési megállapodásról folyó tárgyalások, azonban az Europol-rendelet ((EU) 2016/794 rendelet) 2017. május 1-jei hatálybalépése előtt nem zárultak le;

| H. | mivel az Europol 2017. május 1. óta az európai adatvédelmi biztos felügyelete alatt áll, és az adatvédelmi biztos az adatvédelemre vonatkozó politikák és jogszabályok terén az uniós intézmények foglalkozó tanácsadója is; |
| --- | --- |

H.

mivel az Europol 2017. május 1. óta az európai adatvédelmi biztos felügyelete alatt áll, és az adatvédelmi biztos az adatvédelemre vonatkozó politikák és jogszabályok terén az uniós intézmények foglalkozó tanácsadója is;

| 1. | úgy véli, hogy az Izrael Állammal a bűnüldözés területén folytatott együttműködésre, valamint az együttműködés arányosságának megfelelő értékelésére van szükség az Európai Unió biztonsági érdekei szempontjából; e tekintetben felhívja a Bizottságot, hogy végezzen alapos hatásvizsgálatot; hangsúlyozza, hogy a személyes adatoknak a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynöksége (Europol), valamint az illetékes izraeli hatóságok között a súlyos bűncselekmények és a terrorizmus elleni küzdelem céljából történő cseréjéről szóló megállapodásra vonatkozó tárgyalási felhatalmazás meghatározásakor kellő óvatosságra van szükség; |
| --- | --- |

1.

| 2. | úgy véli, hogy a fogadó harmadik országokban biztosítani kell a Charta 7. és 8. cikkével való teljes összhangot, valamint a Charta által védett egyéb alapvető jogokat és szabadságokat; e tekintetben felhívja a Tanácsot, hogy a Bizottság által javasolt tárgyalási irányelveket az ebben az állásfoglalásban meghatározott feltételekkel egészítse ki; |
| --- | --- |

2.

| 3. | megjegyzi, hogy a mai napig nem végeztek megfelelő hatásvizsgálatot annak mélyreható értékelése érdekében, hogy a személyes adatoknak az Izrael Államba történő továbbítása milyen kockázatokat hordoz magában az egyén magánélethez és adatvédelemhez való joga, valamint a Charta által védett egyéb alapvető jogok és szabadságok tekintetében; kéri a Bizottságot, hogy végezzen megfelelő hatásvizsgálatot annak érdekében, hogy meghatározza a megállapodásba foglalandó szükséges garanciákat; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragaszkodik ahhoz, hogy a megállapodásból eredő védelem szintje alapvetően egyenértékű legyen az uniós jogban előírt védelem szintjével; amennyiben ez a szint jogilag és a gyakorlatban nem garantálható, a megállapodás nem köthető meg; üdvözli ezzel kapcsolatban, hogy a Bizottság 2011-ben olyan országként ismerte el Izraelt, amely megfelelő szintű adatvédelmet biztosít a 95/46/EK irányelv alapján a személyes adatoknak a személyes adatok automatizált kezelése tekintetében; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kéri, hogy a Charta 8. cikkének és az EUMSZ 16. cikkének teljes körű tiszteletben tartása, valamint annak érdekében, hogy elkerülhető legyen az Europol esetleges felelőssége az uniós adatvédelmi szabályoknak a személyes adatok szükséges és megfelelő garanciák nélküli továbbításából eredő megsértése esetén, a megállapodásnak szigorú és különös rendelkezéseket kell tartalmaznia a célhoz kötöttség elvének tiszteletben tartására vonatkozóan, kitérve a továbbított személyes adatok kezelésének egyértelmű feltételeire; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kéri a B. iránymutatás kitöltését annak kifejezett rögzítése érdekében, hogy az Europol az Europol-rendelet 19. cikkének megfelelően köteles a tagállamok vagy más adatszolgáltatók által a számára továbbított személyes adatokra – az Izrael Államnak továbbítandó adatok felhasználására és az azokhoz való hozzáférésre – vonatkozó minden megszorítás tiszteletben tartására; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kéri, hogy a megállapodás egyértelműen írja elő, hogy minden további adatkezeléshez az Europol előzetes és írásbeli engedélye szükséges; hangsúlyozza, hogy ezeket az engedélyeket az Europolnak dokumentálnia kell, és kérésre az európai adatvédelmi biztos rendelkezésére kell bocsátania; kéri, hogy a megállapodás tartalmazzon olyan rendelkezést, amely kötelezi Izrael Állam illetékes hatóságait e korlátozások betartására, és meghatározza az e korlátozásoknak való megfelelés érvényesítésének módját; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kitart amellett, hogy a megállapodásnak egyértelmű és pontos rendelkezést kell tartalmaznia, amely meghatározza az átadott személyes adatok megőrzési idejét, és az adatmegőrzési időszak végén előírja a továbbított személyes adatok törlését; kéri, hogy a megfelelés biztosítása érdekében a megállapodásba foglaljanak bele eljárási intézkedéseket; ragaszkodik ahhoz, hogy kivételes esetekben, amennyiben az adatok hosszabb ideig történő tárolására megfelelő indokok állnak rendelkezésre, az adatmegőrzési idő lejártával ezen indokokat és a kísérő dokumentumokat az Europollal és az európai adatvédelmi biztossal közöljék; |
| --- | --- |

8.

| 9. | elvárja az (EU) 2016/680 irányelv (71) preambulumbekezdésében foglalt kritériumok alkalmazását, azaz az illetékes izraeli hatóságoknak, amelyek személyes adatokat kapnak az Europoltól, e személyes adatok továbbítása során alkalmazniuk kell a titoktartási kötelezettség és a célhoz kötöttség elvét, valamint semmilyen esetben sem használhatják fel a személyes adatokat halálbüntetés vagy egyéb kegyetlen és embertelen bánásmód kérelmezéséhez, kiszabásához vagy végrehajtásához; |
| --- | --- |

9.

| 10. | úgy véli, hogy egyértelműen meg kell határozni és a nemzetközi megállapodásban fel kell sorolni a bűncselekmények azon kategóriáit, amelyek tekintetében az uniós bűncselekményekkel kapcsolatos fogalommeghatározásoknak megfelelően – amennyiben azok rendelkezésre állnak – sor fog kerülni a személyes adatok cseréjére; hangsúlyozza, hogy e jegyzéknek egyértelműen és pontosan meg kell határoznia az ilyen bűncselekmények körébe tartozó tevékenységeket, valamint az adatcserében valószínűsíthetően érintett személyeket, csoportokat és szervezeteket; |
| --- | --- |

10.

| 11. | sürgeti a Tanácsot és a Bizottságot, hogy az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlata és a Charta 8. cikkének (3) bekezdése értelmében Izraelkormányával együtt határozzák meg a nemzetközi megállapodás végrehajtásának felügyeletéért felelős független felügyeleti hatóságot; sürgeti, hogy erről a hatóságról még a nemzetközi megállapodás hatálybalépése előtt állapodjanak meg, és hozzák azt létre; ragaszkodik ahhoz, hogy a megállapodás mellékletében konkrétan tüntessék fel e hatóság nevét; |
| --- | --- |

11.

| 12. | úgy véli, hogy mindkét szerződő fél számára lehetőséget kell biztosítani arra, hogy a nemzetközi megállapodást felfüggesszék vagy visszavonják, amennyiben az megsértésre kerül, és a független felügyeleti szervnek is hatáskörrel kell rendelkeznie ahhoz, hogy a megállapodás megsértése esetén javasolja annak felfüggesztését vagy felmondását; úgy véli, hogy a megállapodással összhangban továbbra is kezelhetők a megállapodás hatálya alá tartozó azon személyes adatok, amelyeket a felfüggesztés vagy felmondás előtt adtak át; úgy véli, hogy a rendszeresen értékelni kell, hogy a felek betartják-e a megállapodást; |
| --- | --- |

12.

| 13. | úgy véli, hogy egyértelműen meg kell határozni az egyedi esetek fogalmát, amire az adattovábbítás szükségességének és arányosságának felméréséhez van szükség; rámutat arra, hogy e fogalommeghatározásnak a tényleges bűnügyi nyomozásra kell vonatkoznia; |
| --- | --- |

13.

| 14. | véleménye szerint meg kell határozni az alapos ok fogalmát az adattovábbítás szükségességének és arányosságának felmérése érdekében; rámutat arra, hogy e fogalommeghatározásnak a tényleges bűnügyi nyomozásra kell vonatkoznia; |
| --- | --- |

14.

| 15. | hangsúlyozza, hogy az átvevő hatóságnak továbbított adatokat semmilyen esetben sem szabad más hatóságoknak kezelnie, és e célból össze kell állítani Izrael Állam azon illetékes hatóságainak kimerítő jegyzékét – e hatóságok hatásköreinek leírásával együtt –, amelyeknek az Europol adatokat továbbíthat; úgy véli, hogy e jegyzék bármely olyan módosításához, amely egy új illetékes hatóságot helyettesít vagy hoz létre, a nemzetközi megállapodás felülvizsgálatára van szükség; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragaszkodik ahhoz, hogy kifejezetten jelezni kell, hogy az Izrael Állam illetékes hatóságaitól származó információknak Izrael Állam más hatóságai részére történő továbbítása csak az Europol általi továbbítás eredeti céljaira engedélyezhető, és azt mindig közölni kell a független hatósággal, az európai adatvédelmi biztossal és az Europollal; |
| --- | --- |

16.

| 17. | hangsúlyozza, hogy kifejezetten jelezni kell, hogy tilos az Izrael Állam illetékes hatóságaitól származó információknak más országok részére történő továbbítása, ami a nemzetközi megállapodás azonnali megszűnéséhez vezetne; |
| --- | --- |

17.

| 18. | úgy véli, hogy az Izrael Állammal kötött nemzetközi megállapodásnak magában kell foglalnia az érintettek tájékoztatáshoz, helyesbítéshez és törléshez való jogát, ahogyan azt az adatvédelemről szóló egyéb uniós jogszabályok előírják; |
| --- | --- |

18.

| 19. | rámutat a faji vagy etnikai hovatartozásra, a politikai véleményre, a vallási vagy világnézeti meggyőződésre, a szakszervezeti tagságra, a genetikai adatokra, valamint a személyek egészségére és szexuális életére vonatkozó személyes adatok továbbításának rendkívüli érzékenységére, amely súlyos aggályokat vet fel, mivel az Európai Unióhoz képest eltérőek Izrael Állam jogi keretei, társadalmi jellegzetességei és kulturális háttere; rámutat arra, hogy Izrael Államban másképpen definiálják a bűncselekményeket, mint az Unióban; véleménye szerint az ilyen adattovábbításnak ezért csak rendkívül kivételes esetekben és az érintett és az érintetthez kapcsolódó személyek egyértelmű védelme mellett kell történnie; úgy véli, hogy konkrét garanciákat kell meghatározni, amelyeket Izraelnek az alapvető jogok, többek között a véleménynyilvánítás szabadsága, a vallásszabadság és az emberi méltóság tekintetében tiszteletben kell tartania; |
| --- | --- |

19.

| 20. | úgy véli, hogy a megállapodásba bele kell foglalni egy nyomonkövetési mechanizmust, és hogy a megállapodást az Europol operatív szükségleteihez kapcsolódó működésével kapcsolatban, valamint az európai adatvédelmi jogoknak és elveknek való megfelelés értékelése céljából rendszeres értékelésnek kell alávetni; |
| --- | --- |

20.

| 21. | felhívja a Bizottságot, hogy a nemzetközi megállapodás véglegesítése előtt a 2016/794/EU és a 45/2001/EK rendelettel összhangban kérje ki az európai adatvédelmi biztos tanácsát; |
| --- | --- |

21.

| 22. | hangsúlyozza, hogy a Parlamentnek a megállapodás megkötésével való egyetértése attól függ, hogy a Parlamentet az EUMSZ 218. cikkével összhangban kielégítő módon bevonják-e az eljárás valamennyi szakaszába; |
| --- | --- |

22.

| 23. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint Izrael Állam kormányának. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  HL L 135., 2016.5.24., 53. o.

(2)  HL L 119., 2016.5.4., 1. o.

(3)  HL L 201., 2002.7.31., 37. o.

(4)  HL L 350., 2008.12.30., 60. o.

(5)  HL L 119., 2016.5.4., 89. o.

(6)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0366.

(7)  Az Europol igazgatótanácsa által 2017. november 30-án elfogadott, az Europol 2018–2020 közötti időszakra szóló programozási dokumentuma, EDOC# 856927v18.

(8)  HL L 325., 2009.12.11., 12. o.

---

| 8.4.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 118/84 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 118/84

---

P8_TA(2018)0298

A személyes adatoknak a súlyos bűncselekmények és a terrorizmus elleni küzdelem céljából történő cseréjéről szóló EU–Tunézia-megállapodásra vonatkozó tárgyalások megkezdése

Az Európai Parlament 2018. július 4-i állásfoglalása a Bizottságnak az Európai Unió és Tunézia közötti, a személyes adatoknak a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynöksége (Europol), valamint az illetékes tunéziai hatóságok között a súlyos bűncselekmények és a terrorizmus elleni küzdelem céljából történő cseréjéről szóló megállapodásra vonatkozó tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról szóló tanácsi határozatra vonatkozó ajánlásáról (COM(2017)0807 – 2018/2063(INI))

(2020/C 118/12)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió és Tunézia közötti, a személyes adatoknak a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynöksége (Europol), valamint az illetékes tunéziai hatóságok között a súlyos bűncselekmények és a terrorizmus elleni küzdelem céljából történő cseréjéről szóló megállapodásra vonatkozó tárgyalások megkezdésére felhatalmazást adó tanácsi határozatra irányuló bizottsági ajánlásra (COM(2017)0807), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és Tunézia közötti, a személyes adatoknak a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynöksége (Europol), valamint az illetékes tunéziai hatóságok között a súlyos bűncselekmények és a terrorizmus elleni küzdelem céljából történő cseréjéről szóló megállapodásra vonatkozó tárgyalások megkezdésére felhatalmazást adó tanácsi határozatra irányuló bizottsági ajánlásra (COM(2017)0807),

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára és különösen annak 7. és 8. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára és különösen annak 7. és 8. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 6. cikkére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ) és különösen annak 16. és 218. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 6. cikkére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ) és különösen annak 16. és 218. cikkére,

| — | tekintettel a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynökségéről (Europol), valamint a 2009/371/IB, a 2009/934/IB, a 2009/935/IB, a 2009/936/IB és a 2009/968/IB tanácsi határozat felváltásáról és hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. május 11-i (EU) 2016/794 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynökségéről (Europol), valamint a 2009/371/IB, a 2009/934/IB, a 2009/935/IB, a 2009/936/IB és a 2009/968/IB tanácsi határozat felváltásáról és hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. május 11-i (EU) 2016/794 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i európai parlamenti és tanácsi (EU) 2016/679 rendeletre (2) (általános adatvédelmi rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i európai parlamenti és tanácsi (EU) 2016/679 rendeletre (2) (általános adatvédelmi rendelet),

| — | tekintettel az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló, 2002. július 12-i 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3) (elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv), |
| --- | --- |

—

tekintettel az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló, 2002. július 12-i 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3) (elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv),

| — | tekintettel a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében feldolgozott személyes adatok védelméről szóló, 2008. november 27-i 2008/977/IB tanácsi kerethatározatra (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében feldolgozott személyes adatok védelméről szóló, 2008. november 27-i 2008/977/IB tanácsi kerethatározatra (4),

| — | tekintettel a személyes adatoknak az illetékes hatóságok által a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, a vádeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából végzett kezelése tekintetében a természetes személyek védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 2008/977/IB tanácsi kerethatározat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/680 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a személyes adatoknak az illetékes hatóságok által a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, a vádeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából végzett kezelése tekintetében a természetes személyek védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 2008/977/IB tanácsi kerethatározat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/680 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (5),

| — | tekintettel az Európa Tanács adatvédelmi egyezményére (ETS 108. sz.) és a személyes adatok gépi feldolgozása során az egyének védelméről szóló egyezményhez csatolt, a felügyeleti hatóságokról és a határokon átnyúló adatáramlásról szóló, 2001. november 8-i kiegészítő jegyzőkönyvre (ETS 181. sz.), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács adatvédelmi egyezményére (ETS 108. sz.) és a személyes adatok gépi feldolgozása során az egyének védelméről szóló egyezményhez csatolt, a felügyeleti hatóságokról és a határokon átnyúló adatáramlásról szóló, 2001. november 8-i kiegészítő jegyzőkönyvre (ETS 181. sz.),

| — | tekintettel az európai adatvédelmi biztosnak az Europol és a harmadik országok közötti adatok cseréjét engedélyező nemzetközi szerződések megkötésére vonatkozó nyolc tárgyalási megbízatásról szóló 2/2018. sz. véleményének összefoglalójára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai adatvédelmi biztosnak az Europol és a harmadik országok közötti adatok cseréjét engedélyező nemzetközi szerződések megkötésére vonatkozó nyolc tárgyalási megbízatásról szóló 2/2018. sz. véleményének összefoglalójára,

| — | tekintettel a kiberbűnözés elleni küzdelemről szóló, 2017. október 3-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kiberbűnözés elleni küzdelemről szóló, 2017. október 3-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel az Európai Parlament és a Tanács közötti, az egyéneknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és a 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló rendeletre irányuló javaslattal (COM(2017)0008) kapcsolatos megállapodásra, és különösen az EUMSZ harmadik része V. címének 4. és 5. fejezete hatálya alá tartozó tevékenységek végzésekor az uniós szervekre, hivatalokra vagy ügynökségekre alkalmazandó műveleti vonatkozású személyes adatok kezeléséről szóló fejezetére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament és a Tanács közötti, az egyéneknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és a 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló rendeletre irányuló javaslattal (COM(2017)0008) kapcsolatos megállapodásra, és különösen az EUMSZ harmadik része V. címének 4. és 5. fejezete hatálya alá tartozó tevékenységek végzésekor az uniós szervekre, hivatalokra vagy ügynökségekre alkalmazandó műveleti vonatkozású személyes adatok kezeléséről szóló fejezetére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 108. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 108. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A8-0237/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A8-0237/2018),

| A. | mivel a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynökségéről (Europol) szóló (EU) 2016/794 rendelet a Bizottság (EU) 2016/680 irányelv szerinti megfelelőségi határozata, az EUMSZ 218. cikke alapján kötött, megfelelő garanciákat nyújtó nemzetközi megállapodás, vagy a személyes adatok cseréjét lehetővé tevő, 2017. május 1. előtt megkötött együttműködési megállapodások alapján, valamint – kivételes esetekben – eseti alapon, az (EU) 2016/794 rendelet 25. cikkének (5) bekezdésében meghatározott szigorú feltételek mellett, és feltéve, hogy a megfelelő biztosítékok biztosítva vannak, lehetővé teszi a személyes adatok harmadik ország hatósága vagy nemzetközi szervezet részére történő továbbítását, amennyiben a továbbítás az Europol feladatainak ellátásához szükséges; |
| --- | --- |

A.

mivel a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynökségéről (Europol) szóló (EU) 2016/794 rendelet a Bizottság (EU) 2016/680 irányelv szerinti megfelelőségi határozata, az EUMSZ 218. cikke alapján kötött, megfelelő garanciákat nyújtó nemzetközi megállapodás, vagy a személyes adatok cseréjét lehetővé tevő, 2017. május 1. előtt megkötött együttműködési megállapodások alapján, valamint – kivételes esetekben – eseti alapon, az (EU) 2016/794 rendelet 25. cikkének (5) bekezdésében meghatározott szigorú feltételek mellett, és feltéve, hogy a megfelelő biztosítékok biztosítva vannak, lehetővé teszi a személyes adatok harmadik ország hatósága vagy nemzetközi szervezet részére történő továbbítását, amennyiben a továbbítás az Europol feladatainak ellátásához szükséges;

| B. | mivel az Europol és a harmadik országok közötti együttműködést és a személyes adatok cseréjét lehetővé tevő nemzetközi megállapodásoknak tiszteletben kell tartaniuk az Alapjogi Charta 7. és 8. cikkét és az EUMSZ 16. cikkét, és ezért tiszteletben kell tartaniuk a célhoz kötöttség elvét, a betekintési jogot, a helyesbítéshez való jogot és a Charta által kifejezetten előírt, független hatóság általi ellenőrzést, és az Europol feladatainak ellátásához szükségesnek és arányosnak kell lenniük; |
| --- | --- |

B.

mivel az Europol és a harmadik országok közötti együttműködést és a személyes adatok cseréjét lehetővé tevő nemzetközi megállapodásoknak tiszteletben kell tartaniuk az Alapjogi Charta 7. és 8. cikkét és az EUMSZ 16. cikkét, és ezért tiszteletben kell tartaniuk a célhoz kötöttség elvét, a betekintési jogot, a helyesbítéshez való jogot és a Charta által kifejezetten előírt, független hatóság általi ellenőrzést, és az Europol feladatainak ellátásához szükségesnek és arányosnak kell lenniük;

| C. | mivel az adatok ilyen továbbításának az Unió és a harmadik ország által az EUMSZ 218. cikke alapján kötött nemzetközi megállapodáson kell alapulnia, amely megfelelő garanciákat nyújt az egyének magánéletének, alapvető szabadságjogainak védelme tekintetében; |
| --- | --- |

C.

mivel az adatok ilyen továbbításának az Unió és a harmadik ország által az EUMSZ 218. cikke alapján kötött nemzetközi megállapodáson kell alapulnia, amely megfelelő garanciákat nyújt az egyének magánéletének, alapvető szabadságjogainak védelme tekintetében;

| D. | mivel az Europol 2018–2020 (7) közötti időszakra szóló programozási dokumentuma kiemeli a fokozott multidiszciplináris megközelítés jelentőségét, beleértve a szükséges szakértelem és információk összegyűjtését a partnerek bővülő körében, az Europol feladatának megvalósítása érdekében; |
| --- | --- |

D.

mivel az Europol 2018–2020 (7) közötti időszakra szóló programozási dokumentuma kiemeli a fokozott multidiszciplináris megközelítés jelentőségét, beleértve a szükséges szakértelem és információk összegyűjtését a partnerek bővülő körében, az Europol feladatának megvalósítása érdekében;

| E. | mivel a Parlament a kiberbűnözés elleni küzdelemről szóló, 2017. október 3-i állásfoglalásában hangsúlyozta, hogy az Europol és a harmadik országok közötti stratégiai és operatív együttműködési megállapodások megkönnyítik a kiberbűnözés elleni küzdelem terén az információcserét és a gyakorlati együttműködést; |
| --- | --- |

E.

mivel a Parlament a kiberbűnözés elleni küzdelemről szóló, 2017. október 3-i állásfoglalásában hangsúlyozta, hogy az Europol és a harmadik országok közötti stratégiai és operatív együttműködési megállapodások megkönnyítik a kiberbűnözés elleni küzdelem terén az információcserét és a gyakorlati együttműködést;

| F. | mivel az Europol korábban már több megállapodást is kötött a harmadik országokkal folytatott adatcseréről, például Albániával, Ausztráliával, Bosznia-Hercegovinával, Kanadával, Kolumbiával, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársasággal, Grúziával, Izlanddal, Liechtensteinnel, Moldovával, Monacóval, Montenegróval, Norvégiával, Szerbiával, Svájccal, Ukrajnával és az Amerikai Egyesült Államokkal; |
| --- | --- |

F.

mivel az Europol korábban már több megállapodást is kötött a harmadik országokkal folytatott adatcseréről, például Albániával, Ausztráliával, Bosznia-Hercegovinával, Kanadával, Kolumbiával, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársasággal, Grúziával, Izlanddal, Liechtensteinnel, Moldovával, Monacóval, Montenegróval, Norvégiával, Szerbiával, Svájccal, Ukrajnával és az Amerikai Egyesült Államokkal;

| G. | mivel az Europol 2017. május 1. óta az európai adatvédelmi biztos felügyelete alatt áll, és az adatvédelmi biztos az adatvédelemre vonatkozó politikák és jogszabályok terén az uniós intézmények tanácsadója is; |
| --- | --- |

G.

mivel az Europol 2017. május 1. óta az európai adatvédelmi biztos felügyelete alatt áll, és az adatvédelmi biztos az adatvédelemre vonatkozó politikák és jogszabályok terén az uniós intézmények tanácsadója is;

| 1. | úgy véli, hogy a Tunéziával a bűnüldözés területén folytatott együttműködés szükségességének, valamint az együttműködés arányosságának megfelelő értékelésére van szükség az Európai Unió biztonsági érdekei szempontjából; e tekintetben felhívja a Bizottságot, hogy végezzen alapos hatásvizsgálatot; hangsúlyozza, hogy a személyes adatoknak a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynöksége (Europol), valamint az illetékes tunéziai hatóságok között a súlyos bűncselekmények és a terrorizmus elleni küzdelem céljából történő cseréjéről szóló, az Európai Uniós és Tunézia közötti megállapodásra vonatkozó tárgyalási felhatalmazás meghatározásakor kellő gondosságra van szükség; |
| --- | --- |

1.

| 2. | úgy véli, hogy a fogadó harmadik országokban biztosítani kell a Charta 7. és 8. cikkével való teljes összhangot, valamint a Charta által védett egyéb alapvető jogokat és szabadságokat; e tekintetben felhívja a Tanácsot, hogy a Bizottság által javasolt tárgyalási irányelveket az ebben az állásfoglalásban meghatározott feltételekkel egészítse ki; |
| --- | --- |

2.

| 3. | megjegyzi, hogy a mai napig nem végeztek megfelelő hatásvizsgálatot annak mélyreható értékelése érdekében, hogy a személyes adatoknak a Tunéziába történő továbbítása milyen kockázatokat hordoz magában az egyén magánélethez és adatvédelemhez való joga, valamint a Charta által védett egyéb alapvető jogok és szabadságok tekintetében; kéri a Bizottságot, hogy végezzen megfelelő hatásvizsgálatot annak érdekében, hogy meghatározza a megállapodásba foglalandó szükséges biztosítékokat; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragaszkodik ahhoz, hogy a megállapodásból eredő védelem szintje alapvetően egyenértékű legyen az uniós jogban előírt védelem szintjével; amennyiben ez a szint jogilag és a gyakorlatban nem garantálható, a megállapodás nem köthető meg; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kéri, hogy a Charta 8. cikkének és az EUMSZ 16. cikkének teljes körű tiszteletben tartása, valamint annak érdekében, hogy elkerülhető legyen az Europol esetleges felelőssége az uniós adatvédelmi szabályoknak a személyes adatok szükséges és megfelelő biztosítékok nélküli továbbításából eredő megsértése esetén, a megállapodás tartalmazzon szigorú és különös rendelkezéseket a célhoz kötöttség elvének tiszteletben tartására vonatkozóan, kitérve a továbbított személyes adatok feldolgozásának egyértelmű feltételeire; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kéri a B. iránymutatás kiegészítését annak kifejezett rögzítése érdekében, hogy az Europol az Europol-rendelet 19. cikkének megfelelően köteles a tagállamok vagy más adatszolgáltatók által a számára továbbított személyes adatokra – a Tunéziának továbbítandó adatok felhasználására és az azokhoz való hozzáférésre – vonatkozó minden megszorítás tiszteletben tartására; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kéri, hogy a megállapodás egyértelműen írja elő, hogy minden további adatkezeléshez az Europol előzetes és írásbeli engedélye szükséges; hangsúlyozza, hogy ezeket az engedélyeket az Europolnak dokumentálnia kell, és kérésre az európai adatvédelmi biztos rendelkezésére kell bocsátania; kéri, hogy a megállapodás tartalmazzon olyan rendelkezést, amely kötelezi Tunézia illetékes hatóságait e korlátozások betartására, és meghatározza az e korlátozásoknak való megfelelés érvényesítésének módját; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kitart amellett, hogy a megállapodásnak egyértelmű és pontos rendelkezést kell tartalmaznia, amely meghatározza az átadott személyes adatok megőrzési idejét, és az adatmegőrzési időszak végén előírja a továbbított személyes adatok törlését; kéri, hogy a megfelelés biztosítása érdekében a megállapodásba foglaljanak bele eljárási intézkedéseket; ragaszkodik ahhoz, hogy kivételes esetekben, amennyiben az adatok hosszabb ideig történő tárolására megfelelő indokok állnak rendelkezésre, az adatmegőrzési idő lejártával ezen indokokat és a kísérő dokumentumokat az Europollal és az európai adatvédelmi biztossal közöljék; |
| --- | --- |

8.

| 9. | elvárja az (EU) 2016/680 irányelv (71) preambulumbekezdésében foglalt kritériumok alkalmazását, azaz az illetékes tunéziai hatóságoknak, amelyek személyes adatokat kapnak az Europoltól, e személyes adatok továbbítása során alkalmazniuk kell a titoktartási kötelezettség és a célhoz kötöttség elvét, valamint semmilyen esetben sem használhatják fel a személyes adatokat halálbüntetés vagy egyéb kegyetlen és embertelen bánásmód kérelmezéséhez, kiszabásához vagy végrehajtásához; |
| --- | --- |

9.

| 10. | úgy véli, hogy egyértelműen meg kell határozni és a nemzetközi megállapodásban fel kell sorolni a bűncselekmények azon kategóriáit, amelyek tekintetében az uniós bűncselekményekkel kapcsolatos fogalommeghatározásoknak megfelelően – amennyiben azok rendelkezésre állnak – sor kerül majd a személyes adatok cseréjére; hangsúlyozza, hogy e jegyzéknek egyértelműen és pontosan meg kell határoznia az ilyen bűncselekmények körébe tartozó tevékenységeket, valamint az adatcserében valószínűsíthetően érintett személyeket, csoportokat és szervezeteket; |
| --- | --- |

10.

| 11. | sürgeti a Tanácsot és a Bizottságot, hogy az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlata és a Charta 8. cikkének (3) bekezdése értelmében Tunézia kormányával együtt határozzák meg, hogy mely független felügyeleti hatóság felel a nemzetközi megállapodás végrehajtásáért; sürgeti, hogy erről a hatóságról még a nemzetközi megállapodás hatálybalépése előtt állapodjanak meg, és hozzák azt létre; ragaszkodik ahhoz, hogy a megállapodás mellékletében konkrétan tüntessék fel e hatóság nevét; |
| --- | --- |

11.

| 12. | úgy véli, hogy mindkét szerződő fél számára lehetőséget kell biztosítani arra, hogy a nemzetközi megállapodást felfüggesszék vagy visszavonják, amennyiben az megsértésre kerül, és a független felügyeleti szervnek is hatáskörrel kell rendelkeznie ahhoz, hogy a megállapodás megsértése esetén javasolja annak felfüggesztését vagy felmondását; úgy ítéli meg, hogy a megállapodással összhangban továbbra is kezelhetők azok a megállapodás hatálya alá tartozó személyes adatok, amelyeket a felfüggesztés vagy felmondás előtt adtak át; úgy véli, hogy a rendszeresen értékelni kell, hogy a felek betartják-e a megállapodást; |
| --- | --- |

12.

| 13. | úgy véli, hogy egyértelműen meg kell határozni az egyedi esetek fogalmát, amire az adattovábbítás szükségességének és arányosságának felméréséhez van szükség; rámutat arra, hogy e fogalommeghatározásnak a tényleges bűnügyi nyomozásra kell vonatkoznia; |
| --- | --- |

13.

| 14. | véleménye szerint meg kell határozni az alapos ok fogalmát az adattovábbítás szükségességének és arányosságának felmérése érdekében; rámutat arra, hogy e fogalommeghatározásnak a tényleges bűnügyi nyomozásra kell vonatkoznia; |
| --- | --- |

14.

| 15. | hangsúlyozza, hogy az átvevő hatóságnak továbbított adatokat semmilyen esetben sem szabad más hatóságoknak feldolgozniuk, és e célból össze kell állítani Tunézia azon illetékes hatóságainak kimerítő listáját – e hatóságok hatásköreinek leírásával együtt – , amelyeknek az Europol adatokat továbbíthat; úgy véli, hogy e jegyzék bármely olyan módosításához, amely egy új illetékes hatóságot helyettesít vagy hoz létre, a nemzetközi megállapodás felülvizsgálatára van szükség; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragaszkodik ahhoz, hogy kifejezetten jelezni kell, hogy a Tunézia illetékes hatóságaitól származó információknak Tunézia más hatóságai részére történő továbbítása csak az Europol általi továbbítás eredeti céljaira engedélyezhető, és azt mindig közölni kell a független hatósággal, az európai adatvédelmi biztossal és az Europollal; |
| --- | --- |

16.

| 17. | hangsúlyozza, hogy kifejezetten jelezni kell, hogy tilos a Tunézia illetékes hatóságaitól származó információknak más országok részére történő továbbítása, ami a nemzetközi megállapodás azonnali megszűnéséhez vezetne; |
| --- | --- |

17.

| 18. | úgy véli, hogy a Tunéziával kötött nemzetközi megállapodásnak magában kell foglalnia az érintettek tájékoztatáshoz, helyesbítéshez és törléshez való jogát, ahogyan azt az adatvédelemről szóló egyéb uniós jogszabályok előírják; |
| --- | --- |

18.

| 19. | rámutat a faji vagy etnikai hovatartozásra, a politikai véleményre, a vallási vagy világnézeti meggyőződésre, a szakszervezeti tagságra, a genetikai adatokra, valamint a személyek egészségére és szexuális életére vonatkozó személyes adatok továbbításának rendkívüli érzékenységére, amely súlyos aggályokat vet fel, mivel az Európai Unióhoz képest eltérőek Tunézia jogi keretei, társadalmi jellegzetességei és kulturális háttere; rámutat arra, hogy Tunéziában másképpen határozzák meg a bűncselekményeket, mint az Unióban; véleménye szerint az ilyen adattovábbításnak ezért csak rendkívül kivételes esetekben és az érintett és a hozzá köthető személyek egyértelmű védelme mellett szabad megtörténnie; úgy véli, hogy konkrét garanciákat kell meghatározni, amelyeket Tunéziának az alapvető jogok, többek között a véleménynyilvánítás szabadsága, a vallásszabadság és az emberi méltóság tekintetében tiszteletben kell tartania; |
| --- | --- |

19.

| 20. | úgy véli, hogy a megállapodásba bele kell foglalni egy nyomonkövetési mechanizmust, és hogy a megállapodást az Europol operatív szükségleteihez kapcsolódó működésével kapcsolatban, valamint az európai adatvédelmi jogoknak és elveknek való megfelelés értékelése céljából rendszeres értékelésnek kell alávetni; |
| --- | --- |

20.

| 21. | felhívja a Bizottságot, hogy a nemzetközi megállapodás véglegesítése előtt a 2016/794/EU és a 45/2001/EK rendelettel összhangban kérje ki az európai adatvédelmi biztos tanácsát; |
| --- | --- |

21.

| 22. | hangsúlyozza, hogy a Parlamentnek a megállapodás megkötésével való egyetértése attól függ, hogy a Parlamentet az EUMSZ 218. cikkével összhangban kielégítő módon bevonják-e az eljárás valamennyi szakaszába; |
| --- | --- |

22.

| 23. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és Tunézia kormányának. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  HL L 135., 2016.5.24., 53. o.

(2)  HL L 119., 2016.5.4., 1. o.

(3)  HL L 201., 2002.7.31., 37. o.

(4)  HL L 350., 2008.12.30., 60. o.

(5)  HL L 119., 2016.5.4., 89. o.

(6)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0366.

(7)  Az Europol igazgatótanácsa által 2017. november 30-án elfogadott, az Europol 2018–2020 közötti időszakra szóló programozási dokumentuma, EDOC# 856927v18.

---

| 8.4.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 118/89 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 118/89

---

P8_TA(2018)0299

A személyes adatoknak a súlyos bűncselekmények és a terrorizmus elleni küzdelem céljából történő cseréjéről szóló EU–Marokkó-megállapodásra vonatkozó tárgyalások megkezdése

Az Európai Parlament 2018. július 4-i állásfoglalása a Bizottságnak az Európai Unió és a Marokkói Királyság közötti, a személyes adatoknak a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynöksége (Europol), valamint az illetékes marokkói hatóságok között a súlyos bűncselekmények és a terrorizmus elleni küzdelem céljából történő cseréjéről szóló megállapodásra vonatkozó tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról szóló tanácsi határozatra vonatkozó ajánlásáról (COM(2017)0808 – 2018/2064(INI))

(2020/C 118/13)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Unió és a Marokkói Királyság közötti, a személyes adatoknak a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynöksége (Europol), valamint az illetékes marokkói hatóságok között a súlyos bűncselekmények és a terrorizmus elleni küzdelem céljából történő cseréjéről szóló megállapodásra vonatkozó tárgyalások megkezdésére felhatalmazást adó tanácsi határozatra irányuló ajánlására (COM(2017)0808), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Unió és a Marokkói Királyság közötti, a személyes adatoknak a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynöksége (Europol), valamint az illetékes marokkói hatóságok között a súlyos bűncselekmények és a terrorizmus elleni küzdelem céljából történő cseréjéről szóló megállapodásra vonatkozó tárgyalások megkezdésére felhatalmazást adó tanácsi határozatra irányuló ajánlására (COM(2017)0808),

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, és különösen annak 7. és 8. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, és különösen annak 7. és 8. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 6. cikkére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ) és különösen annak 16. és 218. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 6. cikkére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ) és különösen annak 16. és 218. cikkére,

| — | tekintettel a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynökségéről (Europol), valamint a 2009/371/IB, a 2009/934/IB, a 2009/935/IB, a 2009/936/IB és a 2009/968/IB tanácsi határozat felváltásáról és hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. május 11-i (EU) 2016/794 európai parlamenti és tanácsi rendeletre, (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynökségéről (Europol), valamint a 2009/371/IB, a 2009/934/IB, a 2009/935/IB, a 2009/936/IB és a 2009/968/IB tanácsi határozat felváltásáról és hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. május 11-i (EU) 2016/794 európai parlamenti és tanácsi rendeletre, (1),

| — | tekintettel a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i európai parlamenti és tanácsi (EU) 2016/679 rendeletre (2) (általános adatvédelmi rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i európai parlamenti és tanácsi (EU) 2016/679 rendeletre (2) (általános adatvédelmi rendelet),

| — | tekintettel az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló, 2002. július 12-i 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3) (elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv), |
| --- | --- |

—

tekintettel az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló, 2002. július 12-i 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3) (elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv),

| — | tekintettel a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében feldolgozott személyes adatok védelméről szóló, 2008. november 27-i 2008/977/IB tanácsi kerethatározatra (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében feldolgozott személyes adatok védelméről szóló, 2008. november 27-i 2008/977/IB tanácsi kerethatározatra (4),

| — | tekintettel a személyes adatoknak az illetékes hatóságok által a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, a vádeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából végzett kezelése tekintetében a természetes személyek védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 2008/977/IB tanácsi kerethatározat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/680 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a személyes adatoknak az illetékes hatóságok által a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, a vádeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából végzett kezelése tekintetében a természetes személyek védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 2008/977/IB tanácsi kerethatározat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/680 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (5),

| — | tekintettel az Európa Tanács adatvédelmi egyezményére (ETS 108. sz.) és a személyes adatok gépi feldolgozása során az egyének védelméről szóló egyezményhez csatolt, a felügyeleti hatóságokról és a határokon átnyúló adatáramlásról szóló, 2001. november 8-i kiegészítő jegyzőkönyvre (ETS 181. sz.), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács adatvédelmi egyezményére (ETS 108. sz.) és a személyes adatok gépi feldolgozása során az egyének védelméről szóló egyezményhez csatolt, a felügyeleti hatóságokról és a határokon átnyúló adatáramlásról szóló, 2001. november 8-i kiegészítő jegyzőkönyvre (ETS 181. sz.),

| — | tekintettel az európai adatvédelmi biztosnak az Europol és a harmadik országok közötti adatok cseréjét engedélyező nemzetközi szerződések megkötésére vonatkozó nyolc tárgyalási megbízatásról szóló véleményének összefoglalójára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai adatvédelmi biztosnak az Europol és a harmadik országok közötti adatok cseréjét engedélyező nemzetközi szerződések megkötésére vonatkozó nyolc tárgyalási megbízatásról szóló véleményének összefoglalójára,

| — | tekintettel a kiberbűnözés elleni küzdelemről szóló, 2017. október 3-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kiberbűnözés elleni küzdelemről szóló, 2017. október 3-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel az Európai Parlament és a Tanács közötti, az egyéneknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és a 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló rendeletre irányuló javaslattal (COM(2017)0008) kapcsolatos megállapodására, és különösen az EUMSZ harmadik része V. címének 4. és 5. fejezete hatálya alá tartozó tevékenységek végzésekor az uniós szervekre, hivatalokra vagy ügynökségekre alkalmazandó műveleti vonatkozású személyes adatok kezeléséről szóló fejezetére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament és a Tanács közötti, az egyéneknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és a 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló rendeletre irányuló javaslattal (COM(2017)0008) kapcsolatos megállapodására, és különösen az EUMSZ harmadik része V. címének 4. és 5. fejezete hatálya alá tartozó tevékenységek végzésekor az uniós szervekre, hivatalokra vagy ügynökségekre alkalmazandó műveleti vonatkozású személyes adatok kezeléséről szóló fejezetére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 108. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 108. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A8-0238/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A8-0238/2018),

| A. | mivel a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynökségéről (Europol) szóló (EU)2016/794 rendelet a Bizottság (EU)2016/680 irányelv szerinti megfelelőségi határozata, az EUMSZ 218. cikke alapján kötött, megfelelő garanciákat nyújtó nemzetközi megállapodás, vagy a személyes adatok cseréjét lehetővé tevő, 2017. május 1. előtt megkötött együttműködési megállapodások alapján, valamint – kivételes esetekben – eseti alapon, az (EU)2016/794 rendelet 25. cikkének (5) bekezdésében meghatározott szigorú feltételek mellett, és feltéve, hogy a megfelelő garanciák biztosítva vannak, lehetővé teszi a személyes adatok harmadik ország hatósága vagy nemzetközi szervezet részére történő továbbítását, amennyiben a továbbítás az Europol feladatainak ellátásához szükséges; |
| --- | --- |

A.

mivel a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynökségéről (Europol) szóló (EU)2016/794 rendelet a Bizottság (EU)2016/680 irányelv szerinti megfelelőségi határozata, az EUMSZ 218. cikke alapján kötött, megfelelő garanciákat nyújtó nemzetközi megállapodás, vagy a személyes adatok cseréjét lehetővé tevő, 2017. május 1. előtt megkötött együttműködési megállapodások alapján, valamint – kivételes esetekben – eseti alapon, az (EU)2016/794 rendelet 25. cikkének (5) bekezdésében meghatározott szigorú feltételek mellett, és feltéve, hogy a megfelelő garanciák biztosítva vannak, lehetővé teszi a személyes adatok harmadik ország hatósága vagy nemzetközi szervezet részére történő továbbítását, amennyiben a továbbítás az Europol feladatainak ellátásához szükséges;

| B. | mivel az Europol és a harmadik országok közötti együttműködést és a személyes adatok cseréjét lehetővé tevő nemzetközi megállapodásoknak tiszteletben kell tartaniuk az Alapjogi Charta 7. és 8. cikkét és az EUMSZ 16. cikkét, és ezért tiszteletben kell tartaniuk a célhoz kötöttség elvét, a betekintési jogot, a helyesbítéshez való jogot és a Charta által kifejezetten előírt, független hatóság általi ellenőrzést, és az Europol feladatainak ellátásához szükségesnek és arányosnak kell lenniük; |
| --- | --- |

B.

mivel az Europol és a harmadik országok közötti együttműködést és a személyes adatok cseréjét lehetővé tevő nemzetközi megállapodásoknak tiszteletben kell tartaniuk az Alapjogi Charta 7. és 8. cikkét és az EUMSZ 16. cikkét, és ezért tiszteletben kell tartaniuk a célhoz kötöttség elvét, a betekintési jogot, a helyesbítéshez való jogot és a Charta által kifejezetten előírt, független hatóság általi ellenőrzést, és az Europol feladatainak ellátásához szükségesnek és arányosnak kell lenniük;

| C. | mivel az adatok ilyen továbbításának az Unió és a harmadik ország által az EUMSZ 218. cikke alapján kötött nemzetközi megállapodáson kell alapulnia, amely megfelelő garanciákat nyújt az egyének magánéletének, alapvető jogainak és szabadságainak védelme tekintetében; |
| --- | --- |

C.

mivel az adatok ilyen továbbításának az Unió és a harmadik ország által az EUMSZ 218. cikke alapján kötött nemzetközi megállapodáson kell alapulnia, amely megfelelő garanciákat nyújt az egyének magánéletének, alapvető jogainak és szabadságainak védelme tekintetében;

| D. | mivel az Europol 2018–2020 közötti időszakra szóló programozási dokumentuma (7) kiemeli a fokozott multidiszciplináris megközelítés jelentőségét, beleértve a szükséges szakértelem és információk összegyűjtését a partnerek bővülő körében, az Europol feladatának megvalósítása érdekében; |
| --- | --- |

D.

mivel az Europol 2018–2020 közötti időszakra szóló programozási dokumentuma (7) kiemeli a fokozott multidiszciplináris megközelítés jelentőségét, beleértve a szükséges szakértelem és információk összegyűjtését a partnerek bővülő körében, az Europol feladatának megvalósítása érdekében;

| E. | mivel a Parlament a kiberbűnözés elleni küzdelemről szóló, 2017. október 3-i állásfoglalásában hangsúlyozta, hogy az Europol és a harmadik országok közötti stratégiai és operatív együttműködési megállapodások megkönnyítik a kiberbűnözés elleni küzdelem terén az információcserét és a gyakorlati együttműködést; |
| --- | --- |

E.

mivel a Parlament a kiberbűnözés elleni küzdelemről szóló, 2017. október 3-i állásfoglalásában hangsúlyozta, hogy az Europol és a harmadik országok közötti stratégiai és operatív együttműködési megállapodások megkönnyítik a kiberbűnözés elleni küzdelem terén az információcserét és a gyakorlati együttműködést;

| F. | mivel az Europol korábban már több megállapodást is létrehozott a harmadik országokkal folytatott adatcseréről, például Albániával, Ausztráliával, Bosznia-Hercegovinával, Kanadával, Kolumbiával, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársasággal, Grúziával, Izlanddal, Liechtensteinnel, Moldovával, Monacóval, Montenegróval, Norvégiával, Szerbiával, Svájccal, Ukrajnával és az Amerikai Egyesült Államokkal; |
| --- | --- |

F.

mivel az Europol korábban már több megállapodást is létrehozott a harmadik országokkal folytatott adatcseréről, például Albániával, Ausztráliával, Bosznia-Hercegovinával, Kanadával, Kolumbiával, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársasággal, Grúziával, Izlanddal, Liechtensteinnel, Moldovával, Monacóval, Montenegróval, Norvégiával, Szerbiával, Svájccal, Ukrajnával és az Amerikai Egyesült Államokkal;

| G. | mivel az Europol 2017. május 1. óta az európai adatvédelmi biztos felügyelete alatt áll, és az adatvédelmi biztos az adatvédelemre vonatkozó politikák és jogszabályok terén az uniós intézmények foglalkozó tanácsadója is; |
| --- | --- |

G.

mivel az Europol 2017. május 1. óta az európai adatvédelmi biztos felügyelete alatt áll, és az adatvédelmi biztos az adatvédelemre vonatkozó politikák és jogszabályok terén az uniós intézmények foglalkozó tanácsadója is;

| 1. | úgy véli, hogy a Marokkói Királysággal a bűnüldözés területén folytatott együttműködésre, valamint az együttműködés arányosságának megfelelő értékelésére van szükség az Európai Unió biztonsági érdekei szempontjából; e tekintetben felhívja a Bizottságot, hogy végezzen alapos hatásvizsgálatot; hangsúlyozza, hogy a személyes adatoknak a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynöksége (Europol), valamint az illetékes marokkói hatóságok között a súlyos bűncselekmények és a terrorizmus elleni küzdelem céljából történő cseréjéről szóló, az Európai Unió és a Marokkói Királyság közötti megállapodásra vonatkozó tárgyalási felhatalmazás meghatározásakor kellő gondosságra van szükség; |
| --- | --- |

1.

| 2. | úgy véli, hogy a fogadó harmadik országokban biztosítani kell a Charta 7. és 8. cikkével való teljes összhangot, valamint a Charta által védett egyéb alapvető jogokat és szabadságjogokat; e tekintetben felhívja a Tanácsot, hogy a Bizottság által javasolt tárgyalási irányelveket az ebben az állásfoglalásban meghatározott feltételekkel egészítse ki; |
| --- | --- |

2.

| 3. | megjegyzi, hogy a mai napig nem végeztek megfelelő hatásvizsgálatot annak mélyreható értékelése érdekében, hogy a személyes adatoknak a Marokkói Királyságba történő továbbítása milyen kockázatokat hordoz magában az egyén magánélethez és adatvédelemhez való joga, valamint a Charta által védett egyéb alapvető jogok és szabadságok tekintetében; kéri a Bizottságot, hogy végezzen megfelelő hatásvizsgálatot annak érdekében, hogy meghatározza a megállapodásba foglalandó szükséges garanciákat; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragaszkodik ahhoz, hogy a megállapodásból eredő védelem szintje alapvetően egyenértékű legyen az uniós jogban előírt védelem szintjével; amennyiben ez a szint jogilag és a gyakorlatban nem garantálható, a megállapodás nem köthető meg; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kéri, hogy a Charta 8. cikkének és az EUMSZ 16. cikkének teljes körű tiszteletben tartása, valamint annak érdekében, hogy elkerülhető legyen az Europol esetleges felelőssége az uniós adatvédelmi szabályoknak a személyes adatok szükséges és megfelelő garanciák nélküli továbbításából eredő megsértése, a megállapodásnak szigorú és különös rendelkezéseket kell tartalmaznia a célhoz kötöttség elvének tiszteletben tartására vonatkozóan, kitérve a továbbított személyes adatok kezelésének egyértelmű feltételeire; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kéri a B. iránymutatás kitöltését annak kifejezett rögzítése érdekében, hogy az Europol az Europol-rendelet 19. cikkének megfelelően köteles a tagállamok vagy más adatszolgáltatók által a számára továbbított személyes adatokra – a marokkói Királyságnak továbbítandó adatok felhasználására és az azokhoz való hozzáférrésre – vonatkozó minden megszorítás tiszteletben tartására; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kéri, hogy a megállapodás egyértelműen írja elő, hogy minden további adatkezeléshez az Europol előzetes és írásbeli engedélye szükséges; hangsúlyozza, hogy ezeket az engedélyeket az Europolnak dokumentálnia kell, és kérésre az európai adatvédelmi biztos rendelkezésére kell bocsátania; kéri, hogy a megállapodás tartalmazzon olyan rendelkezést, amely kötelezi a Marokkói Királyság illetékes hatóságait e korlátozások betartására, és meghatározza az e korlátozásoknak való megfelelés érvényesítésének módját; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kitart amellett, hogy a megállapodásnak egyértelmű és pontos rendelkezést kell tartalmaznia, amely meghatározza az átadott személyes adatok megőrzési időszakát, és az adatmegőrzési időszak végén előírja a továbbított személyes adatok törlését; kéri, hogy a megfelelés biztosítása érdekében a megállapodásba foglaljanak bele eljárási intézkedéseket; ragaszkodik ahhoz, hogy kivételes esetekben, amennyiben az adatok hosszabb ideig történő tárolására megfelelő indokok állnak rendelkezésre, az adatmegőrzési időszak lejártával ezen indokokat és a kísérő dokumentumokat az Europollal és az európai adatvédelmi biztossal közöljék; |
| --- | --- |

8.

| 9. | elvárja az (EU) 2016/680 irányelv (71) preambulumbekezdésében foglalt kritériumok alkalmazását, azaz a marokkói hatóságoknak, amelyek személyes adatokat kapnak az Europoltól, e személyes adatok továbbítása során alkalmazniuk kell a titoktartási kötelezettség és a célhoz kötöttség elvét, valamint semmilyen esetben sem használhatják fel a személyes adatokat halálbüntetés vagy egyéb kegyetlen és embertelen bánásmód kérelmezéséhez, kiszabásához vagy végrehajtásához; |
| --- | --- |

9.

| 10. | úgy véli, hogy egyértelműen meg kell határozni és a nemzetközi megállapodásban fel kell sorolni a bűncselekmények azon kategóriáit, amelyek tekintetében az uniós bűncselekményekkel kapcsolatos fogalommeghatározásoknak megfelelően – amennyiben azok rendelkezésre állnak – sor kerül majd a személyes adatok cseréjére; hangsúlyozza, hogy e jegyzéknek egyértelműen és pontosan meg kell határoznia az ilyen bűncselekmények körébe tartozó tevékenységeket, valamint az adatcserében valószínűsíthetően érintett személyeket, csoportokat és szervezeteket; |
| --- | --- |

10.

| 11. | sürgeti a Tanácsot és a Bizottságot, hogy az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlata és a Charta 8. cikkének (3) bekezdése értelmében a Marokkói Királyság kormányával együtt határozzák meg a nemzetközi megállapodás végrehajtásának felügyeletéért felelős független felügyeleti hatóságot; sürgeti, hogy erről a hatóságról még a nemzetközi megállapodás hatálybalépése előtt állapodjanak meg, és hozzák azt létre; ragaszkodik ahhoz, hogy a megállapodás mellékletében konkrétan tüntessék fel e hatóság nevét; |
| --- | --- |

11.

| 12. | úgy véli, hogy mindkét szerződő fél számára lehetőséget kell biztosítani arra, hogy a nemzetközi megállapodást felfüggesszék vagy visszavonják, amennyiben azt megsértik, és a független felügyeleti szervnek is hatáskörrel kell rendelkeznie ahhoz, hogy a megállapodás megsértése esetén javasolja annak felfüggesztését vagy felmondását; úgy véli, hogy a megállapodással összhangban továbbra is kezelhetők a megállapodás hatálya alá tartozó személyes adatok, amelyet a felfüggesztés vagy felmondás előtt adtak át; úgy véli, hogy a rendszeresen értékelni kell, hogy a felek betartják-e a megállapodást; |
| --- | --- |

12.

| 13. | véleménye szerint egyértelműen meg kell határozni az egyedi esetek fogalmát, amire az adattovábbítás szükségességének és arányosságának felméréséhez van szükség; rámutat arra, hogy e fogalommeghatározásnak a tényleges bűnügyi nyomozásra kell vonatkoznia; |
| --- | --- |

13.

| 14. | véleménye szerint meg kell határozni az alapos ok fogalmát az adattovábbítás szükségességének és arányosságának felmérése érdekében; rámutat arra, hogy e fogalommeghatározásnak a tényleges bűnügyi nyomozásra kell vonatkoznia; |
| --- | --- |

14.

| 15. | hangsúlyozza, hogy az átvevő hatóságnak továbbított adatokat semmilyen esetben sem szabad más hatóságoknak kezelnie, és e célból össze kell állítani a Marokkói Királyság azon illetékes hatóságainak kimerítő listáját – e hatóságok hatásköreinek leírásával együtt – , amelyeknek az Europol adatokat továbbíthat; úgy véli, hogy e jegyzék bármely olyan módosításához, amely egy új illetékes hatóságot helyettesít vagy hoz létre, a nemzetközi megállapodás felülvizsgálatára van szükség; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragaszkodik ahhoz, hogy kifejezetten jelezni kell, hogy a Marokkói Királyság illetékes hatóságaitól származó információknak a Marokkói Királyság más hatóságai részére történő továbbítása csak az Europol általi továbbítás eredeti céljaira engedélyezhető, és azt mindig közölni kell a független hatósággal, az európai adatvédelmi biztossal és az Europollal; |
| --- | --- |

16.

| 17. | hangsúlyozza, hogy kifejezetten jelezni kell, hogy tilos a Marokkói Királyság illetékes hatóságaitól származó információknak más országok részére történő továbbítása, ami a nemzetközi megállapodás azonnali megszűnéséhez vezetne; |
| --- | --- |

17.

| 18. | úgy véli, hogy a Marokkói Királysággal kötött nemzetközi megállapodásnak magában kell foglalnia az érintettek tájékoztatáshoz, helyesbítéshez és törléshez való jogát, ahogyan azt az adatvédelemről szóló egyéb uniós jogszabályok előírják; |
| --- | --- |

18.

| 19. | rámutat a faji vagy etnikai hovatartozásra, a politikai véleményre, a vallási vagy világnézeti meggyőződésre, a szakszervezeti tagságra, a genetikai adatokra, valamint a személyek egészségére és szexuális életére vonatkozó személyes adatok továbbításának rendkívüli érzékenységére, amely súlyos aggályokat vet fel, mivel az Európai Unióhoz képest eltérőek a Marokkói Királyság jogi keretei, társadalmi jellegzetességei és kulturális háttere; rámutat arra, hogy a Marokkói Királyságban másképpen definiálják a bűncselekményeket, mint az Unióban; véleménye szerint az ilyen adattovábbításnak ezért csak rendkívül kivételes esetekben és az érintett és az érintetthez kapcsolódó személyek egyértelmű védelme mellett kell történnie; úgy véli, hogy konkrét garanciákat kell meghatározni, amelyeket a marokkói Királyságnak az alapvető jogok, többek között a véleménynyilvánítás szabadsága, a vallásszabadság és az emberi méltóság tekintetében tiszteletben kell tartania; |
| --- | --- |

19.

| 20. | úgy véli, hogy a megállapodásba bele kell foglalni egy nyomon követési mechanizmust, és hogy a megállapodást az Europol operatív szükségleteihez kapcsolódó működésével kapcsolatban, valamint az európai adatvédelmi jogok és elveknek való megfelelés értékelése céljából rendszeres értékelésnek kell alávetni; |
| --- | --- |

20.

| 21. | felhívja a Bizottságot, hogy a nemzetközi megállapodás véglegesítése előtt a 2016/794/EU és a 45/2001/EK rendelettel összhangban kérje ki az európai adatvédelmi biztos tanácsát; |
| --- | --- |

21.

| 22. | hangsúlyozza, hogy a Parlamentnek a megállapodás megkötésével való egyetértése attól függ, hogy a Parlamentet az EUMSZ 218. cikkével összhangban kielégítő módon bevonják-e az eljárás valamennyi szakaszába; |
| --- | --- |

22.

| 23. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a Marokkói Királyság kormányának. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  HL L 135., 2016.5.24., 53. o.

(2)  HL L 119., 2016.5.4., 1. o.

(3)  HL L 201., 2002.7.31., 37. o.

(4)  HL L 350., 2008.12.30., 60. o.

(5)  HL L 119., 2016.5.4., 89. o.

(6)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0366.

(7)  Az Europol igazgatótanácsa által 2017. november 30-án elfogadott, az Europol 2018–2020 közötti időszakra szóló programozási dokumentuma, EDOC# 856927v18.

---

| 8.4.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 118/94 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 118/94

---

P8_TA(2018)0300

A személyes adatoknak a súlyos bűncselekmények és a terrorizmus elleni küzdelem céljából történő cseréjéről szóló EU–Libanon-megállapodásra vonatkozó tárgyalások megkezdése

Az Európai Parlament 2018. július 4-i állásfoglalása a Bizottságnak az Európai Unió és a Libanoni Köztársaság közötti, a személyes adatoknak a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynöksége (Europol), valamint az illetékes libanoni hatóságok között a súlyos bűncselekmények és a terrorizmus elleni küzdelem céljából történő cseréjéről szóló megállapodásra vonatkozó tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról szóló tanácsi határozatra vonatkozó ajánlásáról (COM(2017)0805 – 2018/2065(INI))

(2020/C 118/14)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Unió és a Libanoni Köztársaság közötti, a személyes adatoknak a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynöksége (Europol), valamint az illetékes libanoni hatóságok között a súlyos bűncselekmények és a terrorizmus elleni küzdelem céljából történő cseréjéről szóló megállapodásra vonatkozó tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról szóló tanácsi határozatra vonatkozó ajánlására (COM(2017)0805), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Unió és a Libanoni Köztársaság közötti, a személyes adatoknak a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynöksége (Europol), valamint az illetékes libanoni hatóságok között a súlyos bűncselekmények és a terrorizmus elleni küzdelem céljából történő cseréjéről szóló megállapodásra vonatkozó tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról szóló tanácsi határozatra vonatkozó ajánlására (COM(2017)0805),

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, és különösen annak 7. és 8. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, és különösen annak 7. és 8. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 6. cikkére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ) és különösen annak 16. és 218. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 6. cikkére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ) és különösen annak 16. és 218. cikkére,

| — | tekintettel a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynökségéről (Europol), valamint a 2009/371/IB, a 2009/934/IB, a 2009/935/IB, a 2009/936/IB és a 2009/968/IB tanácsi határozat felváltásáról és hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. május 11-i (EU) 2016/794 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynökségéről (Europol), valamint a 2009/371/IB, a 2009/934/IB, a 2009/935/IB, a 2009/936/IB és a 2009/968/IB tanácsi határozat felváltásáról és hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. május 11-i (EU) 2016/794 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) (általános adatvédelmi rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) (általános adatvédelmi rendelet),

| — | tekintettel az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló, 2002. július 12-i 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3) (elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv), |
| --- | --- |

—

tekintettel az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló, 2002. július 12-i 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3) (elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv),

| — | tekintettel a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében feldolgozott személyes adatok védelméről szóló, 2008. november 27-i 2008/977/IB tanácsi kerethatározatra (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében feldolgozott személyes adatok védelméről szóló, 2008. november 27-i 2008/977/IB tanácsi kerethatározatra (4),

| — | tekintettel a személyes adatoknak az illetékes hatóságok által a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, a vádeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából végzett kezelése tekintetében a természetes személyek védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 2008/977/IB tanácsi kerethatározat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/680 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a személyes adatoknak az illetékes hatóságok által a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, a vádeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából végzett kezelése tekintetében a természetes személyek védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 2008/977/IB tanácsi kerethatározat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/680 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (5),

| — | tekintettel az Európa Tanács adatvédelmi egyezményére (ETS 108. sz.) és a személyes adatok gépi feldolgozása során az egyének védelméről szóló egyezményhez csatolt, a felügyeleti hatóságokról és a határokon átnyúló adatáramlásról szóló, 2001. november 8-i kiegészítő jegyzőkönyvre (ETS 181. sz.), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács adatvédelmi egyezményére (ETS 108. sz.) és a személyes adatok gépi feldolgozása során az egyének védelméről szóló egyezményhez csatolt, a felügyeleti hatóságokról és a határokon átnyúló adatáramlásról szóló, 2001. november 8-i kiegészítő jegyzőkönyvre (ETS 181. sz.),

| — | tekintettel az európai adatvédelmi biztosnak az Europol és a harmadik országok közötti adatok cseréjét engedélyező nemzetközi szerződések megkötésére vonatkozó nyolc tárgyalási megbízatásról szóló véleményének összefoglalójára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai adatvédelmi biztosnak az Europol és a harmadik országok közötti adatok cseréjét engedélyező nemzetközi szerződések megkötésére vonatkozó nyolc tárgyalási megbízatásról szóló véleményének összefoglalójára,

| — | tekintettel a kiberbűnözés elleni küzdelemről szóló, 2017. október 3-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kiberbűnözés elleni küzdelemről szóló, 2017. október 3-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel az Európai Parlament és a Tanács közötti, az egyéneknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és a 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló rendeletre irányuló javaslattal (COM(2017)0008) kapcsolatos megállapodásra, és különösen az EUMSZ harmadik része V. címének 4. és 5. fejezete hatálya alá tartozó tevékenységek végzésekor az uniós szervekre, hivatalokra vagy ügynökségekre alkalmazandó műveleti vonatkozású személyes adatok kezeléséről szóló fejezetére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament és a Tanács közötti, az egyéneknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és a 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló rendeletre irányuló javaslattal (COM(2017)0008) kapcsolatos megállapodásra, és különösen az EUMSZ harmadik része V. címének 4. és 5. fejezete hatálya alá tartozó tevékenységek végzésekor az uniós szervekre, hivatalokra vagy ügynökségekre alkalmazandó műveleti vonatkozású személyes adatok kezeléséről szóló fejezetére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 108. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 108. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A8-0234/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A8-0234/2018),

| A. | mivel a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynökségéről (Europol) szóló (EU) 2016/794 rendelet – a Bizottság (EU) 2016/680 irányelv szerinti megfelelőségi határozata, az EUMSZ 218. cikke alapján kötött, megfelelő garanciákat nyújtó nemzetközi megállapodás, vagy a személyes adatok cseréjét lehetővé tevő, 2017. május 1. előtt megkötött együttműködési megállapodások alapján, valamint kivételes esetekben eseti alapon, az (EU) 2016/794 rendelet 25. cikkének (5) bekezdésében meghatározott szigorú feltételek mellett, és feltéve, hogy a megfelelő biztosítékok biztosítva vannak –, lehetővé teszi a személyes adatok harmadik ország hatósága vagy nemzetközi szervezet részére történő továbbítását, amennyiben a továbbítás az Europol feladatainak ellátásához szükséges; |
| --- | --- |

A.

mivel a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynökségéről (Europol) szóló (EU) 2016/794 rendelet – a Bizottság (EU) 2016/680 irányelv szerinti megfelelőségi határozata, az EUMSZ 218. cikke alapján kötött, megfelelő garanciákat nyújtó nemzetközi megállapodás, vagy a személyes adatok cseréjét lehetővé tevő, 2017. május 1. előtt megkötött együttműködési megállapodások alapján, valamint kivételes esetekben eseti alapon, az (EU) 2016/794 rendelet 25. cikkének (5) bekezdésében meghatározott szigorú feltételek mellett, és feltéve, hogy a megfelelő biztosítékok biztosítva vannak –, lehetővé teszi a személyes adatok harmadik ország hatósága vagy nemzetközi szervezet részére történő továbbítását, amennyiben a továbbítás az Europol feladatainak ellátásához szükséges;

| B. | mivel az Europol és a harmadik országok közötti együttműködést és a személyes adatok cseréjét lehetővé tevő nemzetközi megállapodásoknak tiszteletben kell tartaniuk az Alapjogi Charta 7. és 8. cikkét és az EUMSZ 16. cikkét, és ezért tiszteletben kell tartaniuk a célhoz kötöttség elvét, a betekintési jogot, a helyesbítéshez való jogot és a Charta által kifejezetten előírt, független hatóság általi ellenőrzést, és az Europol feladatainak ellátásához szükségesnek és arányosnak kell lenniük; |
| --- | --- |

B.

mivel az Europol és a harmadik országok közötti együttműködést és a személyes adatok cseréjét lehetővé tevő nemzetközi megállapodásoknak tiszteletben kell tartaniuk az Alapjogi Charta 7. és 8. cikkét és az EUMSZ 16. cikkét, és ezért tiszteletben kell tartaniuk a célhoz kötöttség elvét, a betekintési jogot, a helyesbítéshez való jogot és a Charta által kifejezetten előírt, független hatóság általi ellenőrzést, és az Europol feladatainak ellátásához szükségesnek és arányosnak kell lenniük;

| C. | mivel az adatok ilyen továbbításának az Unió és a harmadik ország által az EUMSZ 218. cikke alapján kötött nemzetközi megállapodáson kell alapulnia, amely megfelelő garanciákat nyújt az egyének magánéletének, alapvető jogainak és szabadságainak védelme tekintetében; |
| --- | --- |

C.

mivel az adatok ilyen továbbításának az Unió és a harmadik ország által az EUMSZ 218. cikke alapján kötött nemzetközi megállapodáson kell alapulnia, amely megfelelő garanciákat nyújt az egyének magánéletének, alapvető jogainak és szabadságainak védelme tekintetében;

| D. | mivel az Europol 2018–2020 közötti időszakra szóló programozási dokumentuma (7) kiemeli a fokozott multidiszciplináris megközelítés jelentőségét, beleértve a szükséges szakértelem és információk összegyűjtését a partnerek bővülő körében, az Europol feladatának megvalósítása érdekében; |
| --- | --- |

D.

mivel az Europol 2018–2020 közötti időszakra szóló programozási dokumentuma (7) kiemeli a fokozott multidiszciplináris megközelítés jelentőségét, beleértve a szükséges szakértelem és információk összegyűjtését a partnerek bővülő körében, az Europol feladatának megvalósítása érdekében;

| E. | mivel a Parlament a kiberbűnözés elleni küzdelemről szóló, 2017. október 3-i állásfoglalásában hangsúlyozta, hogy az Europol és a harmadik országok közötti stratégiai és operatív együttműködési megállapodások megkönnyítik a kiberbűnözés elleni küzdelem terén az információcserét és a gyakorlati együttműködést; |
| --- | --- |

E.

mivel a Parlament a kiberbűnözés elleni küzdelemről szóló, 2017. október 3-i állásfoglalásában hangsúlyozta, hogy az Europol és a harmadik országok közötti stratégiai és operatív együttműködési megállapodások megkönnyítik a kiberbűnözés elleni küzdelem terén az információcserét és a gyakorlati együttműködést;

| F. | mivel az Europol korábban már több megállapodást is kötött a harmadik országokkal folytatott adatcseréről, például Albániával, Ausztráliával, Bosznia-Hercegovinával, Kanadával, Kolumbiával, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársasággal, Grúziával, Izlanddal, Liechtensteinnel, Moldovával, Monacóval, Montenegróval, Norvégiával, Szerbiával, Svájccal, Ukrajnával és az Amerikai Egyesült Államokkal; |
| --- | --- |

F.

mivel az Europol korábban már több megállapodást is kötött a harmadik országokkal folytatott adatcseréről, például Albániával, Ausztráliával, Bosznia-Hercegovinával, Kanadával, Kolumbiával, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársasággal, Grúziával, Izlanddal, Liechtensteinnel, Moldovával, Monacóval, Montenegróval, Norvégiával, Szerbiával, Svájccal, Ukrajnával és az Amerikai Egyesült Államokkal;

| G. | mivel az Europol 2017. május 1. óta az európai adatvédelmi biztos felügyelete alatt áll, és az adatvédelmi biztos az adatvédelemre vonatkozó politikák és jogszabályok terén az uniós intézmények tanácsadója is; |
| --- | --- |

G.

mivel az Europol 2017. május 1. óta az európai adatvédelmi biztos felügyelete alatt áll, és az adatvédelmi biztos az adatvédelemre vonatkozó politikák és jogszabályok terén az uniós intézmények tanácsadója is;

| 1. | úgy véli, hogy a Libanoni Köztársasággal a bűnüldözés területén folytatott együttműködésre, valamint az együttműködés arányosságának megfelelő értékelésére van szükség az Európai Unió biztonsági érdekei szempontjából; e tekintetben felhívja a Bizottságot, hogy végezzen alapos hatásvizsgálatot; hangsúlyozza, hogy az Európai Unió és a Libanoni Köztársaság közötti, a személyes adatoknak a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynöksége (Europol), valamint az illetékes egyiptomi hatóságok között a súlyos bűncselekmények és a terrorizmus elleni küzdelem céljából történő cseréjéről szóló megállapodásra irányuló tárgyalásokra vonatkozó tárgyalási felhatalmazás meghatározásakor kellő gondosságra van szükség; |
| --- | --- |

1.

| 2. | úgy véli, hogy a fogadó harmadik országokban biztosítani kell a Charta 7. és 8. cikkével való teljes összhangot, valamint a Charta által védett egyéb alapvető jogokat és szabadságjogokat; e tekintetben felhívja a Tanácsot, hogy a Bizottság által javasolt tárgyalási irányelveket az ebben az állásfoglalásban meghatározott feltételekkel egészítse ki; |
| --- | --- |

2.

| 3. | megjegyzi, hogy a mai napig nem végeztek megfelelő hatásvizsgálatot annak mélyreható értékelése érdekében, hogy a személyes adatoknak a Libanoni Köztársaságba történő továbbítása milyen kockázatokat hordoz magában az egyén magánélethez és adatvédelemhez való joga, valamint a Charta által védett egyéb alapvető jogok és szabadságok tekintetében; kéri a Bizottságot, hogy végezzen megfelelő hatásvizsgálatot annak érdekében, hogy meghatározza a megállapodásba foglalandó szükséges garanciákat; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragaszkodik ahhoz, hogy a megállapodásból eredő védelem szintje alapvetően egyenértékű legyen az uniós jogban előírt védelem szintjével; hangsúlyozza, hogy amennyiben ez a szint jogilag és a gyakorlatban nem garantálható, a megállapodás nem köthető meg; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kéri, hogy a Charta 8. cikkének és az EUMSZ 16. cikkének teljes körű tiszteletben tartása, valamint annak érdekében, hogy elkerülhető legyen az Europol esetleges felelőssége az uniós adatvédelmi szabályoknak a személyes adatok szükséges és megfelelő garanciák nélküli továbbításából eredő megsértése esetén, a megállapodásnak szigorú és konkrét rendelkezéseket kell tartalmaznia a célhoz kötöttség elvének tiszteletben tartására vonatkozóan, kitérve a továbbított személyes adatok kezelésének egyértelmű feltételeire; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kéri a B. iránymutatás kitöltését annak kifejezett rögzítése érdekében, hogy az Europol az Europol-rendelet 19. cikkének megfelelően köteles a tagállamok vagy más adatszolgáltatók által a számára továbbított személyes adatokra – a Libanoni Köztársaságnak továbbítandó adatok felhasználására és az azokhoz való hozzáférésre – vonatkozó minden megszorítás tiszteletben tartására; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kéri, hogy a megállapodás egyértelműen írja elő, hogy minden további adatkezeléshez az Europol előzetes és írásbeli engedélye szükséges; hangsúlyozza, hogy ezeket az engedélyeket az Europolnak dokumentálnia kell, és kérésre az európai adatvédelmi biztos rendelkezésére kell bocsátania; kéri, hogy a megállapodás tartalmazzon olyan rendelkezést, amely kötelezi a Libanoni Köztársaság illetékes hatóságait e korlátozások betartására, és meghatározza az e korlátozásoknak való megfelelés érvényesítésének módját; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kitart amellett, hogy a megállapodásnak egyértelmű és pontos rendelkezést kell tartalmaznia, amely meghatározza az átadott személyes adatok megőrzési idejét, és az adatmegőrzési időszak végén előírja a továbbított személyes adatok törlését; kéri, hogy a megfelelés biztosítása érdekében a megállapodásba foglaljanak bele eljárási intézkedéseket; ragaszkodik ahhoz, hogy kivételes esetekben, amennyiben az adatok hosszabb ideig történő tárolására megfelelő indokok állnak rendelkezésre, az adatmegőrzési idő lejártával ezen indokokat és a kísérő dokumentumokat az Europollal és az európai adatvédelmi biztossal közöljék; |
| --- | --- |

8.

| 9. | elvárja az (EU) 2016/680 irányelv (71) preambulumbekezdésében foglalt kritériumok alkalmazását, azaz az illetékes libanoni hatóságoknak, amelyek személyes adatokat kapnak az Europoltól, e személyes adatok továbbítása során alkalmazniuk kell a titoktartási kötelezettség és a célhoz kötöttség elvét, valamint semmilyen esetben sem használhatják fel a személyes adatokat halálbüntetés vagy egyéb kegyetlen és embertelen bánásmód kérelmezéséhez, kiszabásához vagy végrehajtásához; |
| --- | --- |

9.

| 10. | úgy véli, hogy egyértelműen meg kell határozni és a nemzetközi megállapodásban fel kell sorolni a bűncselekmények azon kategóriáit, amelyek tekintetében az uniós bűncselekményekkel kapcsolatos fogalommeghatározásoknak megfelelően – amennyiben azok rendelkezésre állnak – sor kerül majd a személyes adatok cseréjére; hangsúlyozza, hogy e jegyzéknek egyértelműen és pontosan meg kell határoznia az ilyen bűncselekmények körébe tartozó tevékenységeket, valamint az adatcserében valószínűsíthetően érintett személyeket, csoportokat és szervezeteket; |
| --- | --- |

10.

| 11. | sürgeti a Tanácsot és a Bizottságot, hogy az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlata és a Charta 8. cikkének (3) bekezdése értelmében a Libanoni Köztársaság kormányával együtt határozzák meg a nemzetközi megállapodás végrehajtásának felügyeletéért felelős független felügyeleti hatóságot; sürgeti, hogy erről a hatóságról még a nemzetközi megállapodás hatálybalépése előtt állapodjanak meg, és hozzák azt létre; ragaszkodik ahhoz, hogy a megállapodás mellékletében konkrétan tüntessék fel e hatóság nevét; |
| --- | --- |

11.

| 12. | úgy véli, hogy mindkét szerződő fél számára lehetőséget kell biztosítani arra, hogy a nemzetközi megállapodást felfüggesszék vagy visszavonják, amennyiben az megsértésre kerül, és a független felügyeleti szervnek is hatáskörrel kell rendelkeznie ahhoz, hogy a megállapodás megsértése esetén javasolja annak felfüggesztését vagy felmondását; úgy ítéli meg, hogy a megállapodással összhangban továbbra is kezelhetők a megállapodás hatálya alá tartozó személyes adatok, amelyet a felfüggesztés vagy felmondás előtt adtak át; úgy véli, hogy a rendszeresen értékelni kell, hogy a felek betartják-e a megállapodást; |
| --- | --- |

12.

| 13. | úgy véli, hogy egyértelműen meg kell határozni az egyedi esetek fogalmát, amire az adattovábbítás szükségességének és arányosságának felméréséhez van szükség; rámutat arra, hogy e fogalommeghatározásnak tényleges bűnügyi nyomozásokra kell vonatkoznia; |
| --- | --- |

13.

| 14. | véleménye szerint meg kell határozni az alapos ok fogalmát az adattovábbítás szükségességének és arányosságának felmérése érdekében; rámutat arra, hogy e fogalommeghatározásnak tényleges bűnügyi nyomozásokra kell vonatkoznia; |
| --- | --- |

14.

| 15. | hangsúlyozza, hogy az átvevő hatóságnak továbbított adatokat semmilyen esetben sem szabad más hatóságoknak kezelnie, és e célból össze kell állítani a Libanoni Köztársaság azon illetékes hatóságainak kimerítő listáját – e hatóságok hatásköreinek leírásával együtt –, amelyeknek az Europol adatokat továbbíthat; úgy véli, hogy e jegyzék bármely olyan módosításához, amely egy új illetékes hatóságot helyettesít vagy hoz létre, a nemzetközi megállapodás felülvizsgálatára van szükség; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragaszkodik ahhoz, hogy kifejezetten jelezni kell, hogy az információknak a Libanoni Köztársaság illetékes hatóságaitól a Libanoni Köztársaság más hatóságai részére történő továbbítása csak az Europol általi továbbítás eredeti céljaira engedélyezhető, és azt mindig közölni kell a független hatósággal, az európai adatvédelmi biztossal és az Europollal; |
| --- | --- |

16.

| 17. | hangsúlyozza, hogy kifejezetten jelezni kell, hogy tilos az információknak a Libanoni Köztársaság illetékes hatóságaitól más országok részére történő továbbítása, ami a nemzetközi megállapodás azonnali megszűnéséhez vezetne; |
| --- | --- |

17.

| 18. | úgy véli, hogy a Libanoni Köztársasággal kötött nemzetközi megállapodásnak magában kell foglalnia az érintettek tájékoztatáshoz, helyesbítéshez és törléshez való jogát, ahogyan azt az adatvédelemről szóló más uniós jogszabályok előírják; |
| --- | --- |

18.

| 19. | rámutat a faji vagy etnikai hovatartozásra, a politikai véleményre, a vallási vagy világnézeti meggyőződésre, a szakszervezeti tagságra, a genetikai adatokra, valamint a személyek egészségére és szexuális életére vonatkozó személyes adatok továbbításának rendkívüli érzékenységére, amely súlyos aggályokat vet fel, mivel az Európai Unióhoz képest eltérőek a Libanoni Köztársaság jogi keretei, társadalmi jellegzetességei és kulturális háttere; rámutat arra, hogy a Libanoni Köztársaságban másképpen definiálják a bűncselekményeket, mint az Unióban; véleménye szerint az ilyen adattovábbításnak ezért csak rendkívül kivételes esetekben és az érintett és a hozzá köthető személyek egyértelmű védelme mellett szabad történnie; úgy véli, hogy konkrét garanciákat kell meghatározni, amelyeket a Libanoni Köztársaságnak az alapvető jogok, többek között a véleménynyilvánítás szabadsága, a vallásszabadság és az emberi méltóság tekintetében tiszteletben kell tartania; |
| --- | --- |

19.

| 20. | úgy véli, hogy a megállapodásba bele kell foglalni egy nyomonkövetési mechanizmust, és hogy a megállapodást rendszeres értékelésnek kell alávetni, felmérendő az Europol operatív szükségleteihez képesti működését, valamint az európai adatvédelmi jogoknak és elveknek való megfelelését; |
| --- | --- |

20.

| 21. | felhívja a Bizottságot, hogy a nemzetközi megállapodás véglegesítése előtt a 2016/794/EU és a 45/2001/EK rendelettel összhangban kérje ki az európai adatvédelmi biztos tanácsát; |
| --- | --- |

21.

| 22. | hangsúlyozza, hogy a Parlamentnek a megállapodás megkötésével való egyetértése attól függ, hogy a Parlamentet az EUMSZ 218. cikkével összhangban kielégítő módon bevonják-e az eljárás valamennyi szakaszába; |
| --- | --- |

22.

| 23. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a Libanoni Köztársaság kormányának. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  HL L 135., 2016.5.24., 53. o.

(2)  HL L 119., 2016.5.4., 1. o.

(3)  HL L 201., 2002.7.31., 37. o.

(4)  HL L 350., 2008.12.30., 60. o.

(5)  HL L 119., 2016.5.4., 89. o.

(6)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0366.

(7)  Az Europol igazgatótanácsa által 2017. november 30-án elfogadott, az Europol 2018–2020 közötti időszakra szóló programozási dokumentuma, EDOC# 856927v18.

---

| 8.4.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 118/99 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 118/99

---

P8_TA(2018)0301

A személyes adatoknak a súlyos bűncselekmények és a terrorizmus elleni küzdelem céljából történő cseréjéről szóló EU–Egyiptom-megállapodásra vonatkozó tárgyalások megkezdése

Az Európai Parlament 2018. július 4-i állásfoglalása a Bizottságnak az Európai Unió és az Egyiptomi Arab Köztársaság közötti, a személyes adatoknak a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynöksége (Europol), valamint az illetékes egyiptomi hatóságok között a súlyos bűncselekmények és a terrorizmus elleni küzdelem céljából történő cseréjéről szóló megállapodásra vonatkozó tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról szóló tanácsi határozatra vonatkozó bizottsági ajánlásról (COM(2017)0809 – 2018/2066(INI))

(2020/C 118/15)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Unió és az Egyiptomi Arab Köztársaság közötti, a személyes adatoknak a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynöksége (Europol), valamint az illetékes egyiptomi hatóságok között a súlyos bűncselekmények és a terrorizmus elleni küzdelem céljából történő cseréjéről szóló megállapodásra vonatkozó tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról szóló tanácsi határozatra vonatkozó bizottsági ajánlásra (COM(2017)0809), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Unió és az Egyiptomi Arab Köztársaság közötti, a személyes adatoknak a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynöksége (Europol), valamint az illetékes egyiptomi hatóságok között a súlyos bűncselekmények és a terrorizmus elleni küzdelem céljából történő cseréjéről szóló megállapodásra vonatkozó tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról szóló tanácsi határozatra vonatkozó bizottsági ajánlásra (COM(2017)0809),

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, és különösen annak 7. és 8. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, és különösen annak 7. és 8. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 6. cikkére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ) és különösen annak 16. és 218. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 6. cikkére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ) és különösen annak 16. és 218. cikkére,

| — | tekintettel a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynökségéről (Europol), valamint a 2009/371/IB, a 2009/934/IB, a 2009/935/IB, a 2009/936/IB és a 2009/968/IB tanácsi határozat felváltásáról és hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. május 11-i (EU) 2016/794 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynökségéről (Europol), valamint a 2009/371/IB, a 2009/934/IB, a 2009/935/IB, a 2009/936/IB és a 2009/968/IB tanácsi határozat felváltásáról és hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. május 11-i (EU) 2016/794 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i európai parlamenti és tanácsi (EU) 2016/679 rendeletre (2) (általános adatvédelmi rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i európai parlamenti és tanácsi (EU) 2016/679 rendeletre (2) (általános adatvédelmi rendelet),

| — | tekintettel az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló, 2002. július 12-i 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3) (elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv), |
| --- | --- |

—

tekintettel az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló, 2002. július 12-i 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3) (elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv),

| — | tekintettel a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében feldolgozott személyes adatok védelméről szóló, 2008. november 27-i 2008/977/IB tanácsi kerethatározatra (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében feldolgozott személyes adatok védelméről szóló, 2008. november 27-i 2008/977/IB tanácsi kerethatározatra (4),

| — | tekintettel a személyes adatoknak az illetékes hatóságok által a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, a vádeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából végzett kezelése tekintetében a természetes személyek védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 2008/977/IB tanácsi kerethatározat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/680 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a személyes adatoknak az illetékes hatóságok által a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, a vádeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából végzett kezelése tekintetében a természetes személyek védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 2008/977/IB tanácsi kerethatározat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/680 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (5),

| — | tekintettel az Európa Tanács adatvédelmi egyezményére (ETS 108. sz.) és a személyes adatok gépi feldolgozása során az egyének védelméről szóló egyezményhez csatolt, a felügyeleti hatóságokról és a határokon átnyúló adatáramlásról szóló, 2001. november 8-i kiegészítő jegyzőkönyvre (ETS 181. sz.), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács adatvédelmi egyezményére (ETS 108. sz.) és a személyes adatok gépi feldolgozása során az egyének védelméről szóló egyezményhez csatolt, a felügyeleti hatóságokról és a határokon átnyúló adatáramlásról szóló, 2001. november 8-i kiegészítő jegyzőkönyvre (ETS 181. sz.),

| — | tekintettel az európai adatvédelmi biztosnak az Europol és a harmadik országok közötti adatok cseréjét engedélyező nemzetközi szerződések megkötésére vonatkozó nyolc tárgyalási megbízatásról szóló véleményének összefoglalójára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai adatvédelmi biztosnak az Europol és a harmadik országok közötti adatok cseréjét engedélyező nemzetközi szerződések megkötésére vonatkozó nyolc tárgyalási megbízatásról szóló véleményének összefoglalójára,

| — | tekintettel a kiberbűnözés elleni küzdelemről szóló, 2017. október 3-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kiberbűnözés elleni küzdelemről szóló, 2017. október 3-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel az Európai Parlament és a Tanács közötti, az egyéneknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és a 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló rendeletre irányuló javaslattal (COM(2017)0008) kapcsolatos megállapodására, és különösen EUMSZ harmadik része V. címének 4. és 5. fejezete hatálya alá tartozó tevékenységek végzésekor az uniós szervekre, hivatalokra vagy ügynökségekre alkalmazandó műveleti vonatkozású személyes adatok kezeléséről szóló fejezetére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament és a Tanács közötti, az egyéneknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és a 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló rendeletre irányuló javaslattal (COM(2017)0008) kapcsolatos megállapodására, és különösen EUMSZ harmadik része V. címének 4. és 5. fejezete hatálya alá tartozó tevékenységek végzésekor az uniós szervekre, hivatalokra vagy ügynökségekre alkalmazandó műveleti vonatkozású személyes adatok kezeléséről szóló fejezetére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 108. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 108. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A8-0236/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A8-0236/2018),

| A. | mivel a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynökségéről (Europol) szóló (EU) 2016/794 rendelet a Bizottság (EU) 2016/680 irányelv szerinti megfelelőségi határozata, az EUMSZ 218. cikke alapján kötött, megfelelő garanciákat nyújtó nemzetközi megállapodás, vagy a személyes adatok cseréjét lehetővé tevő, 2017. május 1. előtt megkötött együttműködési megállapodások alapján, valamint – kivételes esetekben – eseti alapon, az (EU) 2016/794 rendelet 25. cikkének (5) bekezdésében meghatározott szigorú feltételek mellett, és feltéve, hogy a megfelelő garanciák biztosítva vannak, lehetővé teszi a személyes adatok harmadik ország hatósága vagy nemzetközi szervezet részére történő továbbítását, amennyiben a továbbítás az Europol feladatainak ellátásához szükséges; |
| --- | --- |

A.

mivel a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynökségéről (Europol) szóló (EU) 2016/794 rendelet a Bizottság (EU) 2016/680 irányelv szerinti megfelelőségi határozata, az EUMSZ 218. cikke alapján kötött, megfelelő garanciákat nyújtó nemzetközi megállapodás, vagy a személyes adatok cseréjét lehetővé tevő, 2017. május 1. előtt megkötött együttműködési megállapodások alapján, valamint – kivételes esetekben – eseti alapon, az (EU) 2016/794 rendelet 25. cikkének (5) bekezdésében meghatározott szigorú feltételek mellett, és feltéve, hogy a megfelelő garanciák biztosítva vannak, lehetővé teszi a személyes adatok harmadik ország hatósága vagy nemzetközi szervezet részére történő továbbítását, amennyiben a továbbítás az Europol feladatainak ellátásához szükséges;

| B. | mivel az Europol és a harmadik országok közötti együttműködést és a személyes adatok cseréjét lehetővé tevő nemzetközi megállapodásoknak tiszteletben kell tartaniuk az Alapjogi Charta 7. és 8. cikkét és az EUMSZ 16. cikkét, és ezért tiszteletben kell tartaniuk a célhoz kötöttség elvét, a betekintési jogot, a helyesbítéshez való jogot és a Charta által kifejezetten előírt, független hatóság általi ellenőrzést, és az Europol feladatainak ellátásához szükségesnek és arányosnak kell lenniük; |
| --- | --- |

B.

mivel az Europol és a harmadik országok közötti együttműködést és a személyes adatok cseréjét lehetővé tevő nemzetközi megállapodásoknak tiszteletben kell tartaniuk az Alapjogi Charta 7. és 8. cikkét és az EUMSZ 16. cikkét, és ezért tiszteletben kell tartaniuk a célhoz kötöttség elvét, a betekintési jogot, a helyesbítéshez való jogot és a Charta által kifejezetten előírt, független hatóság általi ellenőrzést, és az Europol feladatainak ellátásához szükségesnek és arányosnak kell lenniük;

| C. | mivel az adatok ilyen továbbításának az Unió és a harmadik ország által az EUMSZ 218. cikke alapján kötött nemzetközi megállapodáson kell alapulnia, amely megfelelő garanciákat nyújt az egyének magánéletének, alapvető jogainak és szabadságainak védelme tekintetében; |
| --- | --- |

C.

mivel az adatok ilyen továbbításának az Unió és a harmadik ország által az EUMSZ 218. cikke alapján kötött nemzetközi megállapodáson kell alapulnia, amely megfelelő garanciákat nyújt az egyének magánéletének, alapvető jogainak és szabadságainak védelme tekintetében;

| D. | mivel az elmúlt években több olyan eset is napvilágra került, amelynek során megsértették az emberi jogokat az Egyiptomi Arab Köztársaságban; mivel különösen az eltérő véleményű emberek, köztük újságírók, politikai aktivisták és emberi jogi aktivisták könyörtelen elnyomására került sor; mivel továbbra is érkeznek jelentések kínzásokról; mivel az emberi jogok állami tisztviselők általi megsértésének hatékony kivizsgálását büntetlenül megakadályozzák; |
| --- | --- |

D.

mivel az elmúlt években több olyan eset is napvilágra került, amelynek során megsértették az emberi jogokat az Egyiptomi Arab Köztársaságban; mivel különösen az eltérő véleményű emberek, köztük újságírók, politikai aktivisták és emberi jogi aktivisták könyörtelen elnyomására került sor; mivel továbbra is érkeznek jelentések kínzásokról; mivel az emberi jogok állami tisztviselők általi megsértésének hatékony kivizsgálását büntetlenül megakadályozzák;

| E. | mivel az Europol 2018–2020 közötti időszakra szóló programozási dokumentuma (7) kiemeli a fokozott multidiszciplináris megközelítés jelentőségét, beleértve a szükséges szakértelem és információk összegyűjtését a partnerek bővülő körében, az Europol feladatának megvalósítása érdekében; |
| --- | --- |

E.

mivel az Europol 2018–2020 közötti időszakra szóló programozási dokumentuma (7) kiemeli a fokozott multidiszciplináris megközelítés jelentőségét, beleértve a szükséges szakértelem és információk összegyűjtését a partnerek bővülő körében, az Europol feladatának megvalósítása érdekében;

| F. | mivel a Parlament a kiberbűnözés elleni küzdelemről szóló, 2017. október 3-i állásfoglalásában hangsúlyozta, hogy az Europol és a harmadik országok közötti stratégiai és operatív együttműködési megállapodások megkönnyítik a kiberbűnözés elleni küzdelem terén az információcserét és a gyakorlati együttműködést; |
| --- | --- |

F.

mivel a Parlament a kiberbűnözés elleni küzdelemről szóló, 2017. október 3-i állásfoglalásában hangsúlyozta, hogy az Europol és a harmadik országok közötti stratégiai és operatív együttműködési megállapodások megkönnyítik a kiberbűnözés elleni küzdelem terén az információcserét és a gyakorlati együttműködést;

| G. | mivel az Europol korábban már több megállapodást is létrehozott a harmadik országokkal folytatott adatcseréről, például Albániával, Ausztráliával, Bosznia-Hercegovinával, Kanadával, Kolumbiával, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársasággal, Grúziával, Izlanddal, Liechtensteinnel, Moldovával, Monacóval, Montenegróval, Norvégiával, Szerbiával, Svájccal, Ukrajnával és az Amerikai Egyesült Államokkal; |
| --- | --- |

G.

mivel az Europol korábban már több megállapodást is létrehozott a harmadik országokkal folytatott adatcseréről, például Albániával, Ausztráliával, Bosznia-Hercegovinával, Kanadával, Kolumbiával, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársasággal, Grúziával, Izlanddal, Liechtensteinnel, Moldovával, Monacóval, Montenegróval, Norvégiával, Szerbiával, Svájccal, Ukrajnával és az Amerikai Egyesült Államokkal;

| H. | mivel az Europol 2017. május 1. óta az európai adatvédelmi biztos felügyelete alatt áll, és az adatvédelmi biztos az adatvédelemre vonatkozó politikák és jogszabályok terén az uniós intézmények tanácsadója is; |
| --- | --- |

H.

mivel az Europol 2017. május 1. óta az európai adatvédelmi biztos felügyelete alatt áll, és az adatvédelmi biztos az adatvédelemre vonatkozó politikák és jogszabályok terén az uniós intézmények tanácsadója is;

| 1. | úgy véli, hogy megfelelően értékelni kell az Egyiptomi Arab Köztársasággal a bűnüldözés területén folytatott együttműködés szükségességét, valamint arányosságát az Európai Unió biztonsági érdekei szempontjából; e tekintetben felhívja a Bizottságot, hogy végezzen alapos hatásvizsgálatot; hangsúlyozza, hogy az Európai Unió és az Egyiptomi Arab Köztársaság közötti, a személyes adatoknak a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynöksége (Europol), valamint az illetékes egyiptomi hatóságok között a súlyos bűncselekmények és a terrorizmus elleni küzdelem céljából történő cseréjéről szóló megállapodásra irányuló tárgyalásokra vonatkozó tárgyalási felhatalmazás meghatározásakor kellő gondosságra van szükség; |
| --- | --- |

1.

| 2. | úgy véli, hogy a fogadó harmadik országokban biztosítani kell a Charta 7. és 8. cikkével való teljes összhangot, valamint a Charta által védett egyéb alapvető jogokat és szabadságjogokat; e tekintetben felhívja a Tanácsot, hogy a Bizottság által javasolt tárgyalási irányelveket az ebben az állásfoglalásban meghatározott feltételekkel egészítse ki; |
| --- | --- |

2.

| 3. | úgy véli, hogy komoly aggályok merülnek fel az alapvető jogok tiszteletben tartása tekintetében az Egyiptomi Arab Köztársaságban, különösen a véleménynyilvánítás szabadsága, a vallásszabadság, valamint azon jog tekintetében, hogy senki sem vethető alá kínzásnak vagy embertelen bánásmódnak a Chartában és az emberi jogok európai egyezményében foglaltak szerint; |
| --- | --- |

3.

| 4. | megjegyzi, hogy a mai napig nem végeztek megfelelő hatásvizsgálatot annak mélyreható értékelése érdekében, hogy a személyes adatoknak az Egyiptomi Arab Köztársaságba történő továbbítása milyen kockázatokat hordoz magában az egyén magánélethez és adatvédelemhez való joga, valamint a Charta által védett egyéb alapvető jogok és szabadságok tekintetében; kéri a Bizottságot, hogy végezzen megfelelő hatásvizsgálatot annak érdekében, hogy meghatározza a megállapodásba beépítendő szükséges garanciákat; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ragaszkodik ahhoz, hogy a megállapodásból eredő védelem szintje alapvetően egyenértékű legyen az uniós jogban előírt védelem szintjével; amennyiben ez a szint jogilag és a gyakorlatban nem garantálható, a megállapodás nem köthető meg; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kéri, hogy a Charta 8. cikkének és az EUMSZ 16. cikkének teljes körű tiszteletben tartása, valamint annak érdekében, hogy elkerülhető legyen az Europol esetleges felelőssége az uniós adatvédelmi szabályoknak a személyes adatok szükséges és megfelelő garanciák nélküli továbbításából eredő megsértése tekintetében, a megállapodás tartalmazzon szigorú és konkrét rendelkezéseket a célhoz kötöttség elvének tiszteletben tartására vonatkozóan, meghatározva a továbbított személyes adatok kezelésének egyértelmű feltételeit; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kéri a B. iránymutatás kitöltését annak kifejezett rögzítése érdekében, hogy az Europol az Europol-rendelet 19. cikkének megfelelően köteles a tagállamok vagy más adatszolgáltatók által a számára továbbított személyes adatokra – az Egyiptomi Arab Köztársaságnak továbbítandó adatok felhasználására és az azokhoz való hozzáférésre – vonatkozó minden megszorítás tiszteletben tartására; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kéri, hogy a megállapodás egyértelműen írja elő, hogy minden további adatkezeléshez az Europol előzetes és írásbeli engedélye szükséges; hangsúlyozza, hogy ezeket az engedélyeket az Europolnak dokumentálnia kell, és kérésre az európai adatvédelmi biztos rendelkezésére kell bocsátania; kéri, hogy a megállapodás tartalmazzon olyan rendelkezést, amely kötelezi az Egyiptomi Arab Köztársaság illetékes hatóságait e korlátozások betartására, és meghatározza az e korlátozásoknak való megfelelés érvényesítésének módját; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kitart amellett, hogy a megállapodásnak egyértelmű és pontos rendelkezést kell tartalmaznia, amely meghatározza a továbbított személyes adatok megőrzési idejét, és az adatmegőrzési időszak végén előírja a továbbított személyes adatok törlését; kéri, hogy a megfelelés biztosítása érdekében a megállapodásba foglaljanak bele eljárási intézkedéseket; ragaszkodik ahhoz, hogy kivételes esetekben, amennyiben az adatok hosszabb ideig történő tárolására megfelelő indokok állnak rendelkezésre, az adatmegőrzési idő lejártával ezen indokokat és a kísérő dokumentumokat az Europollal és az európai adatvédelmi biztossal közöljék; |
| --- | --- |

9.

| 10. | elvárja az (EU) 2016/680 irányelv (71) preambulumbekezdésében foglalt kritériumok alkalmazását, azaz az egyiptomi hatóságoknak, amelyek személyes adatokat kapnak az Europoltól, e személyes adatok továbbítása során alkalmazniuk kell a titoktartási kötelezettség és a célhoz kötöttség elvét, valamint semmilyen esetben sem használhatják fel a személyes adatokat halálbüntetés vagy egyéb kegyetlen és embertelen bánásmód kérelmezéséhez, kiszabásához vagy végrehajtásához; |
| --- | --- |

10.

| 11. | úgy véli, hogy egyértelműen meg kell határozni és a nemzetközi megállapodásban fel kell sorolni a bűncselekmények azon kategóriáit, amelyek tekintetében az uniós bűncselekményekkel kapcsolatos fogalommeghatározásoknak megfelelően – amennyiben azok rendelkezésre állnak – sor kerül majd a személyes adatok cseréjére; hangsúlyozza, hogy e jegyzéknek egyértelműen és pontosan meg kell határoznia az ilyen bűncselekmények körébe tartozó cselekményeket, valamint az adatcserében valószínűsíthetően érintett személyeket, csoportokat és szervezeteket; |
| --- | --- |

11.

| 12. | sürgeti a Tanácsot és a Bizottságot, hogy az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlata és a Charta 8. cikkének (3) bekezdése értelmében az Egyiptomi Arab Köztársaság kormányával együtt határozzák meg a nemzetközi megállapodás végrehajtásának felügyeletéért felelős független felügyeleti hatóságot; sürgeti, hogy erről a hatóságról még a nemzetközi megállapodás hatálybalépése előtt állapodjanak meg, és hozzák azt létre; ragaszkodik ahhoz, hogy a megállapodás mellékletében kifejezetten tüntessék fel e hatóság nevét; |
| --- | --- |

12.

| 13. | úgy véli, hogy mindkét szerződő fél számára lehetőséget kell biztosítani arra, hogy a nemzetközi megállapodást felfüggesszék vagy visszavonják, amennyiben az megsértésre kerül, és a független felügyeleti szervet is fel kell hatalmazni arra, hogy a megállapodás megsértése esetén javasolja annak felfüggesztését vagy felmondását; úgy véli, hogy a megállapodással összhangban továbbra is kezelhetők a megállapodás hatálya alá tartozó személyes adatok, amelyet a felfüggesztés vagy felmondás előtt továbbítottak; úgy véli, hogy rendszeres időközönként értékelni kell, hogy a felek betartják-e a megállapodást; |
| --- | --- |

13.

| 14. | úgy véli, hogy egyértelműen meg kell határozni az egyedi esetek fogalmát, mivel erre szükség van az adattovábbítás szükségességének és arányosságának értékeléséhez; rámutat arra, hogy e fogalommeghatározásnak a tényleges bűnügyi nyomozásra kell vonatkoznia; |
| --- | --- |

14.

| 15. | úgy véli, hogy meg kell határozni az észszerű ok fogalmát az adattovábbítás szükségességének és arányosságának értékeléséhez; rámutat arra, hogy e fogalommeghatározásnak a tényleges bűnügyi nyomozásra kell vonatkoznia; |
| --- | --- |

15.

| 16. | hangsúlyozza, hogy az átvevő hatóság számára továbbított adatokat semmilyen esetben sem szabad más hatóságoknak kezelnie, és e célból össze kell állítani az Egyiptomi Arab Köztársaság azon illetékes hatóságainak kimerítő listáját – e hatóságok hatásköreinek leírásával együtt – amelyek részére az Europol adatokat továbbíthat; úgy véli, hogy e jegyzék bármely olyan módosításához, amely egy új illetékes hatóságot helyettesít vagy hoz létre, a nemzetközi megállapodás felülvizsgálatára van szükség; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ragaszkodik ahhoz, hogy kifejezetten jelezni kell, hogy az Egyiptomi Arab Köztársaság illetékes hatóságaitól az információknak az Egyiptomi Arab Köztársaság más hatóságai részére történő továbbítása csak az Europol általi továbbítás eredeti céljaira engedélyezhető, és azt mindig közölni kell a független hatósággal, az európai adatvédelmi biztossal és az Europollal; |
| --- | --- |

17.

| 18. | hangsúlyozza, hogy kifejezetten jelezni kell, hogy tilos az Egyiptomi Arab Köztársaság illetékes hatóságaitól az információk más országok részére történő továbbítása, ami a nemzetközi megállapodás azonnali megszűnéséhez vezetne; |
| --- | --- |

18.

| 19. | úgy véli, hogy az Egyiptomi Arab Köztársasággal kötött nemzetközi megállapodásnak magában kell foglalnia az érintettek tájékoztatáshoz, helyesbítéshez és törléshez való jogát, ahogyan azt az adatvédelemről szóló más uniós jogszabályok előírják; |
| --- | --- |

19.

| 20. | rámutat a faji vagy etnikai hovatartozásra, a politikai véleményre, a vallási vagy világnézeti meggyőződésre, a szakszervezeti tagságra, a genetikai adatokra, valamint a személyek egészségére és szexuális életére vonatkozó személyes adatok továbbításának rendkívüli érzékenységére, amely súlyos aggályokat vet fel, mivel az Európai Unióhoz képest az Egyiptomi Arab Köztársaság jogi keretrendszere, társadalmi jellegzetességei és kulturális háttere eltérőek; rámutat arra, hogy az Egyiptomi Arab Köztársaságban másképpen definiálják a bűncselekményeket, mint az Unióban; véleménye szerint az ilyen adattovábbításnak ezért csak rendkívül kivételes esetekben és az érintett, illetve az érintetthez kapcsolódó személyek számára biztosított egyértelmű garanciák mellett kell történnie; úgy véli, hogy konkrét garanciákat kell meghatározni, amelyeket az Egyiptomi Arab Köztársaságnak az alapvető jogok, többek között a véleménynyilvánítás szabadsága, a vallásszabadság és az emberi méltóság tekintetében tiszteletben kell tartania; |
| --- | --- |

20.

| 21. | úgy véli, hogy a megállapodásba bele kell foglalni egy nyomonkövetési mechanizmust, és hogy a megállapodást az Europol operatív szükségleteihez kapcsolódó működésével kapcsolatban, valamint az európai adatvédelmi jogoknak és elveknek való megfelelés értékelése céljából időszakonként értékelésnek kell alávetni; |
| --- | --- |

21.

| 22. | felhívja a Bizottságot, hogy a nemzetközi megállapodás véglegesítése előtt az 2016/794/EU és a 45/2001/EK rendelettel összhangban kérje ki az európai adatvédelmi biztos tanácsát; |
| --- | --- |

22.

| 23. | hangsúlyozza, hogy a Parlamentnek a megállapodás megkötésével való egyetértése attól függ, hogy a Parlamentet az EUMSZ 218. cikkével összhangban kielégítő módon bevonják-e az eljárás valamennyi szakaszába; |
| --- | --- |

23.

| 24. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint az Egyiptomi Arab Köztársaság kormányának. |
| --- | --- |

24.

---

(1)  HL L 135., 2016.5.24., 53. o.

(2)  HL L 119., 2016.5.4., 1. o.

(3)  HL L 201., 2002.7.31., 37. o.

(4)  HL L 350., 2008.12.30., 60. o.

(5)  HL L 119., 2016.5.4., 89. o.

(6)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0366.

(7)  Az Europol igazgatótanácsa által 2017. november 30-án elfogadott, az Europol 2018–2020 közötti időszakra szóló programozási dokumentuma, EDOC# 856927v18.

---

| 8.4.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 118/104 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 118/104

---

P8_TA(2018)0302

A személyes adatoknak a súlyos bűncselekmények és a terrorizmus elleni küzdelem céljából történő cseréjéről szóló EU–Algéria-megállapodásra vonatkozó tárgyalások megkezdése

Az Európai Parlament 2018. július 4-i állásfoglalása a Bizottságnak az Európai Unió és az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaság közötti, a személyes adatoknak a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynöksége (Europol), valamint az illetékes algériai hatóságok között a súlyos bűncselekmények és a terrorizmus elleni küzdelem céljából történő cseréjéről szóló megállapodásra vonatkozó tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról szóló tanácsi határozatra vonatkozó ajánlásáról (COM(2017)0811 – 2018/2067(INI))

(2020/C 118/16)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Unió és az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaság közötti, a személyes adatoknak a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynöksége (Europol), valamint az illetékes algériai hatóságok között a súlyos bűncselekmények és a terrorizmus elleni küzdelem céljából történő cseréjéről szóló megállapodásra vonatkozó tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról szóló tanácsi határozatra vonatkozó ajánlására (COM(2017)0811), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Unió és az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaság közötti, a személyes adatoknak a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynöksége (Europol), valamint az illetékes algériai hatóságok között a súlyos bűncselekmények és a terrorizmus elleni küzdelem céljából történő cseréjéről szóló megállapodásra vonatkozó tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról szóló tanácsi határozatra vonatkozó ajánlására (COM(2017)0811),

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára és különösen annak 7. és 8. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára és különösen annak 7. és 8. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 6. cikkére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ) és különösen annak 16. és 218. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 6. cikkére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ) és különösen annak 16. és 218. cikkére,

| — | tekintettel a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynökségéről (Europol), valamint a 2009/371/IB, a 2009/934/IB, a 2009/935/IB, a 2009/936/IB és a 2009/968/IB tanácsi határozat felváltásáról és hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. május 11-i (EU) 2016/794 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynökségéről (Europol), valamint a 2009/371/IB, a 2009/934/IB, a 2009/935/IB, a 2009/936/IB és a 2009/968/IB tanácsi határozat felváltásáról és hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. május 11-i (EU) 2016/794 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) (általános adatvédelmi rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) (általános adatvédelmi rendelet),

| — | tekintettel az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló, 2002. július 12-i 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3) (elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv), |
| --- | --- |

—

tekintettel az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló, 2002. július 12-i 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3) (elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv),

| — | tekintettel a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében feldolgozott személyes adatok védelméről szóló, 2008. november 27-i 2008/977/IB tanácsi kerethatározatra (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében feldolgozott személyes adatok védelméről szóló, 2008. november 27-i 2008/977/IB tanácsi kerethatározatra (4),

| — | tekintettel a személyes adatoknak az illetékes hatóságok által a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, a vádeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából végzett kezelése tekintetében a természetes személyek védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 2008/977/IB tanácsi kerethatározat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/680 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a személyes adatoknak az illetékes hatóságok által a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, a vádeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából végzett kezelése tekintetében a természetes személyek védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 2008/977/IB tanácsi kerethatározat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/680 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (5),

| — | tekintettel az Európa Tanács adatvédelmi egyezményére (ETS 108. sz.) és a személyes adatok gépi feldolgozása során az egyének védelméről szóló egyezményhez csatolt, a felügyeleti hatóságokról és a határokon átnyúló adatáramlásról szóló, 2001. november 8-i kiegészítő jegyzőkönyvre (ETS 181. sz.), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács adatvédelmi egyezményére (ETS 108. sz.) és a személyes adatok gépi feldolgozása során az egyének védelméről szóló egyezményhez csatolt, a felügyeleti hatóságokról és a határokon átnyúló adatáramlásról szóló, 2001. november 8-i kiegészítő jegyzőkönyvre (ETS 181. sz.),

| — | tekintettel az európai adatvédelmi biztosnak az Europol és a harmadik országok közötti adatok cseréjét engedélyező nemzetközi szerződések megkötésére vonatkozó nyolc tárgyalási megbízatásról szóló 2/2018. sz. véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai adatvédelmi biztosnak az Europol és a harmadik országok közötti adatok cseréjét engedélyező nemzetközi szerződések megkötésére vonatkozó nyolc tárgyalási megbízatásról szóló 2/2018. sz. véleményére,

| — | tekintettel a kiberbűnözés elleni küzdelemről szóló, 2017. október 3-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kiberbűnözés elleni küzdelemről szóló, 2017. október 3-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel az Európai Parlament és a Tanács közötti, az egyéneknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és az 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló rendeletre irányuló javaslattal (COM(2017)0008) kapcsolatos megállapodására, és különösen az EUMSZ harmadik része V. címének 4. és 5. fejezete hatálya alá tartozó tevékenységek végzésekor az uniós szervekre, hivatalokra vagy ügynökségekre alkalmazandó műveleti vonatkozású személyes adatok kezeléséről szóló fejezetére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament és a Tanács közötti, az egyéneknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és az 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló rendeletre irányuló javaslattal (COM(2017)0008) kapcsolatos megállapodására, és különösen az EUMSZ harmadik része V. címének 4. és 5. fejezete hatálya alá tartozó tevékenységek végzésekor az uniós szervekre, hivatalokra vagy ügynökségekre alkalmazandó műveleti vonatkozású személyes adatok kezeléséről szóló fejezetére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 108. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 108. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A8-0239/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A8-0239/2018),

| A. | mivel a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynökségéről (Europol) szóló (EU) 2016/794 rendelet a Bizottság (EU) 2016/680 irányelv szerinti megfelelőségi határozata, az EUMSZ 218. cikke alapján kötött, megfelelő garanciákat nyújtó nemzetközi megállapodás, vagy a személyes adatok cseréjét lehetővé tevő, 2017. május 1. előtt megkötött együttműködési megállapodások alapján, valamint – kivételes esetekben – eseti alapon, az (EU) 2016/794 rendelet 25. cikkének (5) bekezdésében meghatározott szigorú feltételek mellett, és feltéve, hogy a megfelelő garanciák biztosítva vannak, lehetővé teszi a személyes adatok harmadik ország hatósága vagy nemzetközi szervezet részére történő továbbítását, amennyiben a továbbítás az Europol feladatainak ellátásához szükséges; |
| --- | --- |

A.

mivel a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynökségéről (Europol) szóló (EU) 2016/794 rendelet a Bizottság (EU) 2016/680 irányelv szerinti megfelelőségi határozata, az EUMSZ 218. cikke alapján kötött, megfelelő garanciákat nyújtó nemzetközi megállapodás, vagy a személyes adatok cseréjét lehetővé tevő, 2017. május 1. előtt megkötött együttműködési megállapodások alapján, valamint – kivételes esetekben – eseti alapon, az (EU) 2016/794 rendelet 25. cikkének (5) bekezdésében meghatározott szigorú feltételek mellett, és feltéve, hogy a megfelelő garanciák biztosítva vannak, lehetővé teszi a személyes adatok harmadik ország hatósága vagy nemzetközi szervezet részére történő továbbítását, amennyiben a továbbítás az Europol feladatainak ellátásához szükséges;

| B. | mivel az Europol és a harmadik országok közötti együttműködést és a személyes adatok cseréjét lehetővé tevő nemzetközi megállapodásoknak tiszteletben kell tartaniuk az Alapjogi Charta 7. és 8. cikkét és az EUMSZ 16. cikkét, és ezért tiszteletben kell tartaniuk a célhoz kötöttség elvét, a betekintési jogot, a helyesbítéshez való jogot és a Charta által kifejezetten előírt, független hatóság általi ellenőrzést, és az Europol feladatainak ellátásához szükségesnek és arányosnak kell lenniük; |
| --- | --- |

B.

mivel az Europol és a harmadik országok közötti együttműködést és a személyes adatok cseréjét lehetővé tevő nemzetközi megállapodásoknak tiszteletben kell tartaniuk az Alapjogi Charta 7. és 8. cikkét és az EUMSZ 16. cikkét, és ezért tiszteletben kell tartaniuk a célhoz kötöttség elvét, a betekintési jogot, a helyesbítéshez való jogot és a Charta által kifejezetten előírt, független hatóság általi ellenőrzést, és az Europol feladatainak ellátásához szükségesnek és arányosnak kell lenniük;

| C. | mivel az ilyen adattovábbításnak az Unió és a harmadik ország által az EUMSZ 218. cikke alapján kötött nemzetközi megállapodáson kell alapulnia, amely megfelelő garanciákat nyújt az egyének magánéletének, alapvető jogainak és szabadságainak védelme tekintetében; |
| --- | --- |

C.

mivel az ilyen adattovábbításnak az Unió és a harmadik ország által az EUMSZ 218. cikke alapján kötött nemzetközi megállapodáson kell alapulnia, amely megfelelő garanciákat nyújt az egyének magánéletének, alapvető jogainak és szabadságainak védelme tekintetében;

| D. | mivel az Europol 2018–2020 közötti időszakra szóló programozási dokumentuma (7) kiemeli a fokozott multidiszciplináris megközelítés jelentőségét, beleértve a szükséges szakértelem és információk összegyűjtését a partnerek bővülő körében, az Europol feladatának megvalósítása érdekében; |
| --- | --- |

D.

mivel az Europol 2018–2020 közötti időszakra szóló programozási dokumentuma (7) kiemeli a fokozott multidiszciplináris megközelítés jelentőségét, beleértve a szükséges szakértelem és információk összegyűjtését a partnerek bővülő körében, az Europol feladatának megvalósítása érdekében;

| E. | mivel a Parlament a kiberbűnözés elleni küzdelemről szóló, 2017. október 3-i állásfoglalásában hangsúlyozta, hogy az Europol és a harmadik országok közötti stratégiai és operatív együttműködési megállapodások megkönnyítik a kiberbűnözés elleni küzdelem terén az információcserét és a gyakorlati együttműködést; |
| --- | --- |

E.

mivel a Parlament a kiberbűnözés elleni küzdelemről szóló, 2017. október 3-i állásfoglalásában hangsúlyozta, hogy az Europol és a harmadik országok közötti stratégiai és operatív együttműködési megállapodások megkönnyítik a kiberbűnözés elleni küzdelem terén az információcserét és a gyakorlati együttműködést;

| F. | mivel az Europol korábban már több megállapodást is kötött a harmadik országokkal folytatott adatcseréről, például Albániával, Ausztráliával, Bosznia-Hercegovinával, Kanadával, Kolumbiával, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársasággal, Grúziával, Izlanddal, Liechtensteinnel, Moldovával, Monacóval, Montenegróval, Norvégiával, Szerbiával, Svájccal, Ukrajnával és az Amerikai Egyesült Államokkal; |
| --- | --- |

F.

mivel az Europol korábban már több megállapodást is kötött a harmadik országokkal folytatott adatcseréről, például Albániával, Ausztráliával, Bosznia-Hercegovinával, Kanadával, Kolumbiával, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársasággal, Grúziával, Izlanddal, Liechtensteinnel, Moldovával, Monacóval, Montenegróval, Norvégiával, Szerbiával, Svájccal, Ukrajnával és az Amerikai Egyesült Államokkal;

| G. | mivel az Europol 2017. május 1. óta az európai adatvédelmi biztos felügyelete alatt áll, és az adatvédelmi biztos az adatvédelemre vonatkozó politikák és jogszabályok terén az uniós intézmények tanácsadója is; |
| --- | --- |

G.

mivel az Europol 2017. május 1. óta az európai adatvédelmi biztos felügyelete alatt áll, és az adatvédelmi biztos az adatvédelemre vonatkozó politikák és jogszabályok terén az uniós intézmények tanácsadója is;

| 1. | úgy véli, hogy az Algériai Demokratikus és Népi Köztársasággal a bűnüldözés területén folytatott együttműködésre, valamint az együttműködés arányosságának megfelelő értékelésére van szükség az Európai Unió biztonsági érdekei szempontjából; e tekintetben felhívja a Bizottságot, hogy végezzen alapos hatásvizsgálatot; hangsúlyozza, hogy az Európai Unió és az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaság közötti, a személyes adatoknak a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynöksége (Europol), valamint az illetékes egyiptomi hatóságok között a súlyos bűncselekmények és a terrorizmus elleni küzdelem céljából történő cseréjéről szóló megállapodásra irányuló tárgyalásokra vonatkozó tárgyalási felhatalmazás meghatározásakor kellő gondosságra van szükség; |
| --- | --- |

1.

| 2. | úgy véli, hogy a fogadó harmadik országokban biztosítani kell a Charta 7. és 8. cikkével való teljes összhangot, valamint a Charta által védett egyéb alapvető jogokat és szabadságokat; e tekintetben felhívja a Tanácsot, hogy a Bizottság által javasolt tárgyalási irányelveket az ebben az állásfoglalásban meghatározott feltételekkel egészítse ki; |
| --- | --- |

2.

| 3. | megjegyzi, hogy a mai napig nem végeztek megfelelő hatásvizsgálatot annak mélyreható értékelése érdekében, hogy a személyes adatoknak az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaságba történő továbbítása milyen kockázatokat hordoz magában az egyén magánéletének tiszteletben tartásához és az adatvédelemhez való joga, valamint a Charta által védett egyéb alapvető jogok és szabadságok tekintetében; kéri a Bizottságot, hogy végezzen megfelelő hatásvizsgálatot annak érdekében, hogy meghatározza a megállapodásba foglalandó szükséges garanciákat; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragaszkodik ahhoz, hogy a megállapodásból eredő védelem szintje alapvetően egyenértékű legyen az uniós jogban előírt védelem szintjével; hangsúlyozza, hogy amennyiben ez a szint jogilag és a gyakorlatban nem garantálható, a megállapodás nem köthető meg; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kéri, hogy a Charta 8. cikkének és az EUMSZ 16. cikkének teljes körű tiszteletben tartása, valamint annak érdekében, hogy elkerülhető legyen az Europol esetleges felelőssége az uniós adatvédelmi szabályoknak a személyes adatok szükséges és megfelelő garanciák nélküli továbbításából eredő megsértése esetén, a megállapodás tartalmazzon szigorú és különös rendelkezéseket a célhoz kötöttség elvének tiszteletben tartására vonatkozóan, kitérve a továbbított személyes adatok feldolgozásának egyértelmű feltételeire; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kéri a B. iránymutatás kitöltését a megállapodásban annak kifejezett rögzítése érdekében, hogy az Europol az Europol-rendelet 19. cikkének megfelelően köteles a tagállamok vagy más adatszolgáltatók által a számára továbbított személyes adatokra – az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaságnak továbbítandó adatok felhasználására és az azokhoz való hozzáférésre – vonatkozó minden megszorítás tiszteletben tartására; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kéri, hogy a megállapodás egyértelműen írja elő, hogy minden további adatkezeléshez az Europol előzetes és írásbeli engedélye szükséges; hangsúlyozza, hogy ezeket az engedélyeket az Europolnak dokumentálnia kell, és kérésre az európai adatvédelmi biztos rendelkezésére kell bocsátania; kéri, hogy a megállapodás tartalmazzon olyan rendelkezést, amely kötelezi az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaság illetékes hatóságait e korlátozások betartására, és meghatározza az e korlátozásoknak való megfelelés érvényesítésének módját; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kitart amellett, hogy a megállapodásnak egyértelmű és pontos rendelkezést kell tartalmaznia, amely meghatározza az átadott személyes adatok megőrzési idejét, és az adatmegőrzési időszak végén előírja a továbbított személyes adatok törlését; kéri, hogy a megfelelés biztosítása érdekében a megállapodásba foglaljanak bele eljárási intézkedéseket; ragaszkodik ahhoz, hogy kivételes esetekben, amennyiben az adatok hosszabb ideig történő tárolására megfelelő indokok állnak rendelkezésre, az adatmegőrzési idő lejártával ezen indokokat és a kísérő dokumentumokat az Europollal és az európai adatvédelmi biztossal közöljék; |
| --- | --- |

8.

| 9. | elvárja az (EU) 2016/680 irányelv (71) preambulumbekezdésében foglalt kritériumok alkalmazását, azaz az illetékes algériai hatóságoknak, amelyek személyes adatokat kapnak az Europoltól, e személyes adatok továbbítása során alkalmazniuk kell a titoktartási kötelezettség és a célhoz kötöttség elvét, valamint semmilyen esetben sem használhatják fel a személyes adatokat halálbüntetés vagy egyéb kegyetlen és embertelen bánásmód kérelmezéséhez, kiszabásához vagy végrehajtásához; |
| --- | --- |

9.

| 10. | úgy véli, hogy egyértelműen meg kell határozni és a nemzetközi megállapodásban fel kell sorolni a bűncselekmények azon kategóriáit, amelyek tekintetében az uniós bűncselekményekkel kapcsolatos fogalommeghatározásoknak megfelelően – amennyiben azok rendelkezésre állnak – sor fog kerülni a személyes adatok cseréjére; hangsúlyozza, hogy e jegyzéknek egyértelműen és pontosan meg kell határoznia az ilyen bűncselekmények körébe tartozó tevékenységeket, valamint az adatcserében valószínűsíthetően érintett személyeket, csoportokat és szervezeteket; |
| --- | --- |

10.

| 11. | sürgeti a Tanácsot és a Bizottságot, hogy az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlata és a Charta 8. cikkének (3) bekezdése értelmében az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaság kormányával közösen határozzák meg a nemzetközi megállapodás végrehajtásának felügyeletéért felelős független felügyeleti hatóságot; sürgeti, hogy erről a hatóságról még a nemzetközi megállapodás hatálybalépése előtt állapodjanak meg, és hozzák azt létre; ragaszkodik ahhoz, hogy a megállapodás mellékletében konkrétan tüntessék fel e hatóság nevét; |
| --- | --- |

11.

| 12. | úgy véli, hogy mindkét szerződő fél számára lehetőséget kell biztosítani arra, hogy a nemzetközi megállapodást felfüggesszék vagy visszavonják, amennyiben az megsértésre kerül, és a független felügyeleti szervnek is hatáskörrel kell rendelkeznie ahhoz, hogy a megállapodás megsértése esetén javasolja annak felfüggesztését vagy felmondását; úgy véli, hogy a megállapodással összhangban továbbra is kezelhetők a megállapodás hatálya alá tartozó személyes adatok, amelyet a felfüggesztés vagy felmondás előtt adtak át; úgy véli, hogy a rendszeresen értékelni kell, hogy a felek betartják-e a megállapodást; |
| --- | --- |

12.

| 13. | véleménye szerint egyértelműen meg kell határozni az egyedi esetek fogalmát, amire az adattovábbítás szükségességének és arányosságának felméréséhez van szükség; rámutat arra, hogy e fogalommeghatározásnak a tényleges bűnügyi nyomozásra kell vonatkoznia; |
| --- | --- |

13.

| 14. | véleménye szerint meg kell határozni az alapos ok fogalmát az adattovábbítás szükségességének és arányosságának felmérése érdekében; rámutat arra, hogy e fogalommeghatározásnak a tényleges bűnügyi nyomozásra kell vonatkoznia; |
| --- | --- |

14.

| 15. | hangsúlyozza, hogy az adatokat fogadó hatóságnak továbbított adatokat semmilyen esetben sem szabad más hatóságoknak kezelnie, és e célból össze kell állítani az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaság azon illetékes hatóságainak kimerítő jegyzékét – e hatóságok hatásköreinek leírásával együtt –, amelyeknek az Europol adatokat továbbíthat; úgy véli, hogy e jegyzék bármely olyan módosításához, amely egy új illetékes hatóságot helyettesít vagy hoz létre, a nemzetközi megállapodás felülvizsgálatára van szükség; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragaszkodik ahhoz, hogy kifejezetten jelezni kell, hogy az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaság illetékes hatóságaitól származó információknak az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaság más hatóságai részére történő továbbítása csak az Europol általi továbbítás eredeti céljaira engedélyezhető, és azt mindig közölni kell a független hatósággal, az európai adatvédelmi biztossal és az Europollal; |
| --- | --- |

16.

| 17. | hangsúlyozza, hogy kifejezetten jelezni kell, hogy tilos az információknak az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaság illetékes hatóságai általi, más országok részére történő továbbítása, ami a nemzetközi megállapodás azonnali megszűnéséhez vezet; |
| --- | --- |

17.

| 18. | úgy véli, hogy az Algériai Demokratikus és Népi Köztársasággal kötött nemzetközi megállapodásnak magában kell foglalnia az érintettek tájékoztatáshoz, helyesbítéshez és törléshez való jogát, ahogyan azt az adatvédelemről szóló más uniós jogszabályok előírják; |
| --- | --- |

18.

| 19. | rámutat a faji vagy etnikai hovatartozásra, a politikai véleményre, a vallási vagy világnézeti meggyőződésre, a szakszervezeti tagságra, a genetikai adatokra, valamint a személyek egészségére és szexuális életére vonatkozó személyes adatok továbbításának rendkívül kényes voltára, ami súlyos aggályokat vet fel, mivel az Európai Unióhoz képest az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaság jogi keretei, társadalmi jellegzetességei és kulturális háttere eltérő; rámutat arra, hogy az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaságban másképpen határozzák meg a bűncselekményeket, mint az Unióban; véleménye szerint az ilyen adattovábbításnak ezért csak rendkívül kivételes esetekben és az érintett és a hozzá köthető személyek egyértelmű védelme mellett szabad történnie; úgy véli, hogy konkrét garanciákat kell meghatározni, amelyeket az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaságnak az alapvető jogok, többek között a véleménynyilvánítás szabadsága, a vallásszabadság és az emberi méltóság tekintetében tiszteletben kell tartania; |
| --- | --- |

19.

| 20. | úgy véli, hogy a megállapodásba bele kell foglalni egy nyomon követési mechanizmust, és hogy a megállapodást az Europol operatív szükségleteihez kapcsolódó működés, valamint az európai adatvédelmi jogoknak és elveknek való megfelelés értékelése céljából rendszeres értékelésnek kell alávetni; |
| --- | --- |

20.

| 21. | felhívja a Bizottságot, hogy a nemzetközi megállapodás véglegesítése előtt a 2016/794/EU és a 45/2001/EK rendelettel összhangban kérje ki az európai adatvédelmi biztos tanácsát; |
| --- | --- |

21.

| 22. | hangsúlyozza, hogy a Parlamentnek a megállapodás megkötésével való egyetértése attól függ, hogy a Parlamentet az EUMSZ 218. cikkével összhangban kielégítő módon bevonják-e az eljárás valamennyi szakaszába; |
| --- | --- |

22.

| 23. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaság kormányának. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  HL L 135., 2016.5.24., 53. o.

(2)  HL L 119., 2016.5.4., 1. o.

(3)  HL L 201., 2002.7.31., 37. o.

(4)  HL L 350., 2008.12.30., 60. o.

(5)  HL L 119., 2016.5.4., 89. o.

(6)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0366.

(7)  Az Europol igazgatótanácsa által 2017. november 30-án elfogadott, az Europol 2018–2020 közötti időszakra szóló programozási dokumentuma, EDOC# 856927v18.

---

2018. július 5., csütörtök

| 8.4.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 118/109 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 118/109

---

P8_TA(2018)0303

A chişinău-i polgármesterválasztás érvénytelenítése nyomán Moldovában kialakult politikai válság

Az Európai Parlament 2018. július 5-i állásfoglalása a Chișinăuban tartott polgármesterválasztás eredményének érvénytelenítését követően kialakult politikai válságról (2018/2783(RSP))

(2020/C 118/17)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel Moldováról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a Grúziával, Moldovával és Ukrajnával kötött társulási megállapodásokról/mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodásokról szóló, 2016. január 21-i állásfoglalására (1) (AA/DCFTA), |
| --- | --- |

—

tekintettel Moldováról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a Grúziával, Moldovával és Ukrajnával kötött társulási megállapodásokról/mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodásokról szóló, 2016. január 21-i állásfoglalására (1) (AA/DCFTA),

| — | tekintettel a társulási menetrend Moldovai Köztársaság általi végrehajtásáról szóló, 2018. április 3-i jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a társulási menetrend Moldovai Köztársaság általi végrehajtásáról szóló, 2018. április 3-i jelentésre,

| — | tekintettel a Moldovai Köztársaságnak nyújtandó makroszintű pénzügyi támogatásról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról szóló, 2017. július 4-i jogalkotási állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Moldovai Köztársaságnak nyújtandó makroszintű pénzügyi támogatásról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról szóló, 2017. július 4-i jogalkotási állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság Moldovai Köztársaságnak juttatandó makroszintű pénzügyi támogatás politikai előfeltételeit lefektető, a 2017. július 4-i jogalkotási állásfoglaláshoz csatolt közös nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság Moldovai Köztársaságnak juttatandó makroszintű pénzügyi támogatás politikai előfeltételeit lefektető, a 2017. július 4-i jogalkotási állásfoglaláshoz csatolt közös nyilatkozatára,

| — | tekintettel a Moldovai Köztársaság parlamentje által a választási rendszert érintő változtatások 2017. július 20-i megszavazására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Moldovai Köztársaság parlamentje által a választási rendszert érintő változtatások 2017. július 20-i megszavazására,

| — | tekintettel az EBESZ/ODIHR és a Velencei Bizottság 2017. július 19-i ajánlásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EBESZ/ODIHR és a Velencei Bizottság 2017. július 19-i ajánlásaira,

| — | tekintettel az Európai Parlament Külügyi Bizottsága elnökének, Moldovával foglalkozó előadójának és az Euronest társelnökének 2018. június 21-i nyilatkozataira, valamint az Európai Külügyi Szolgálat 2018. június 20-i és 2018. június 27-i nyilatkozatára Chișinău polgármestere megválasztásának elismeréséről, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament Külügyi Bizottsága elnökének, Moldovával foglalkozó előadójának és az Euronest társelnökének 2018. június 21-i nyilatkozataira, valamint az Európai Külügyi Szolgálat 2018. június 20-i és 2018. június 27-i nyilatkozatára Chișinău polgármestere megválasztásának elismeréséről,

| — | tekintettel az Európai Unió és a Moldovai Köztársaság közötti társulási megállapodás 2. cikkére, amely kimondja, hogy „... a demokratikus alapelvek, az emberi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartása ... a felek bel- és külpolitikájának alapját képezi, és e megállapodás lényeges elemét képezi”, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és a Moldovai Köztársaság közötti társulási megállapodás 2. cikkére, amely kimondja, hogy „... a demokratikus alapelvek, az emberi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartása ... a felek bel- és külpolitikájának alapját képezi, és e megállapodás lényeges elemét képezi”,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel Andrej Năstase a 2018. május 20-i és június 3-i kétfordulós szavazást követően a szavazatok 52,57 %-ával megnyerte az előrehozott polgármester-választást Chișinăuban, legyőzve a 47,43 %-ot elérő Ion Covont; |
| --- | --- |

A.

mivel Andrej Năstase a 2018. május 20-i és június 3-i kétfordulós szavazást követően a szavazatok 52,57 %-ával megnyerte az előrehozott polgármester-választást Chișinăuban, legyőzve a 47,43 %-ot elérő Ion Covont;

| B. | mivel a Chișinăuban tartott polgármester-választás nemzetközi megfigyelői elismerték az eredményt és a választások kompetitív jellegét; |
| --- | --- |

B.

mivel a Chișinăuban tartott polgármester-választás nemzetközi megfigyelői elismerték az eredményt és a választások kompetitív jellegét;

| C. | mivel 2018. június 19-én egy chișinăui bíróság megsemmisítette a polgármester-választás eredményét, azzal az indokkal, hogy a választás napján, a kampány hivatalos lezárultát követően mindkét jelölt üzent a szavazóknak a közösségi médiában; mivel a választási eljárás egyik résztvevője sem kérte a választás eredményének megsemmisítését; |
| --- | --- |

C.

mivel 2018. június 19-én egy chișinăui bíróság megsemmisítette a polgármester-választás eredményét, azzal az indokkal, hogy a választás napján, a kampány hivatalos lezárultát követően mindkét jelölt üzent a szavazóknak a közösségi médiában; mivel a választási eljárás egyik résztvevője sem kérte a választás eredményének megsemmisítését;

| D. | mivel 2018. június 21-én egy chișinăui fellebbviteli bíróság helybenhagyta az elsőfokú bíróság határozatát, és megállapította, hogy a választókkal a közösségi médián keresztül folytatott kommunikáció jogellenesen befolyásolta a választások eredményét; |
| --- | --- |

D.

mivel 2018. június 21-én egy chișinăui fellebbviteli bíróság helybenhagyta az elsőfokú bíróság határozatát, és megállapította, hogy a választókkal a közösségi médián keresztül folytatott kommunikáció jogellenesen befolyásolta a választások eredményét;

| E. | mivel 2018. június 25-én a Moldovai Legfelsőbb Bíróság is helybenhagyta a korábbi bíróságok határozatait a chișinăui polgármester-választás eredményének érvénytelenítéséről; |
| --- | --- |

E.

mivel 2018. június 25-én a Moldovai Legfelsőbb Bíróság is helybenhagyta a korábbi bíróságok határozatait a chișinăui polgármester-választás eredményének érvénytelenítéséről;

| F. | mivel 2018. június 29-én a Moldovai Központi Választási Bizottság megerősítette a Legfelsőbb Bíróság határozatát a chișinăui polgármester-választás érvénytelenítéséről; |
| --- | --- |

F.

mivel 2018. június 29-én a Moldovai Központi Választási Bizottság megerősítette a Legfelsőbb Bíróság határozatát a chișinăui polgármester-választás érvénytelenítéséről;

| G. | mivel a „gyerünk szavazni!” felszólítás, amely a bíróságok szerint nyomást és indokolatlan befolyást gyakorolt a szavazókra, bevett gyakorlat volt a korábbi moldovai választások során, és soha nem vezetett azok érvénytelenítéséhez; |
| --- | --- |

G.

mivel a „gyerünk szavazni!” felszólítás, amely a bíróságok szerint nyomást és indokolatlan befolyást gyakorolt a szavazókra, bevett gyakorlat volt a korábbi moldovai választások során, és soha nem vezetett azok érvénytelenítéséhez;

| H. | mivel ez a fejlemény veszélyeztetheti az ország elkötelezettségét az európai értékek és alapelvek mellett, és aláássa a moldovai állampolgárok állami intézményekbe vetett bizalmát; mivel a moldovai politikai pártok kijelentették, hogy ez veszélyes precedenst jelent a jövőbeni választásokra vonatkozóan, és több ezren tiltakoztak a chișinăui bíróságok határozatai ellen; |
| --- | --- |

H.

mivel ez a fejlemény veszélyeztetheti az ország elkötelezettségét az európai értékek és alapelvek mellett, és aláássa a moldovai állampolgárok állami intézményekbe vetett bizalmát; mivel a moldovai politikai pártok kijelentették, hogy ez veszélyes precedenst jelent a jövőbeni választásokra vonatkozóan, és több ezren tiltakoztak a chișinăui bíróságok határozatai ellen;

| I. | mivel a nemzetközi közösség, beleértve az Európai Uniót és az Egyesült Államok Külügyminisztériumát is, bírálta a határozatot, hangsúlyozva, hogy a szavazók akaratát tiszteletben kell tartani; |
| --- | --- |

I.

mivel a nemzetközi közösség, beleértve az Európai Uniót és az Egyesült Államok Külügyminisztériumát is, bírálta a határozatot, hangsúlyozva, hogy a szavazók akaratát tiszteletben kell tartani;

| J. | mivel az EU és Moldova közösen vállalt kötelezettséget politikai társulásuk és gazdasági integrációjuk előmozdítására, amely egy olyan folyamat, amely magában foglalja strukturális és egyéb jelentős reformok elfogadását és végrehajtását az ország által, összhangban az AA/DCFTA és a társulási menetrend rendelkezéseivel, valamint a Moldova által az európai értékek védelme érdekében vállalt kötelezettséget is, beleértve az emberi értékeket és szabadságokat, a demokráciát, az egyenlőséget és a jogállamiság tiszteletben tartását is; |
| --- | --- |

J.

mivel az EU és Moldova közösen vállalt kötelezettséget politikai társulásuk és gazdasági integrációjuk előmozdítására, amely egy olyan folyamat, amely magában foglalja strukturális és egyéb jelentős reformok elfogadását és végrehajtását az ország által, összhangban az AA/DCFTA és a társulási menetrend rendelkezéseivel, valamint a Moldova által az európai értékek védelme érdekében vállalt kötelezettséget is, beleértve az emberi értékeket és szabadságokat, a demokráciát, az egyenlőséget és a jogállamiság tiszteletben tartását is;

| K. | mivel a választás érvénytelenítése a demokratikus standardok moldovai alkalmazása folyamatos romlásának zavaró és fontos jele, különös tekintettel arra, hogy a független és átlátható igazságszolgáltatás a demokrácia és a jogállamiság kulcsfontosságú pillére; mivel ez az érvénytelenítés arra utal, hogy egyre gyorsabb az önkényuralmi rendszer felé történő elmozdulás, és hogy jelentősen megcsappant az emberek bizalma a hatóságok és intézmények iránt; |
| --- | --- |

K.

mivel a választás érvénytelenítése a demokratikus standardok moldovai alkalmazása folyamatos romlásának zavaró és fontos jele, különös tekintettel arra, hogy a független és átlátható igazságszolgáltatás a demokrácia és a jogállamiság kulcsfontosságú pillére; mivel ez az érvénytelenítés arra utal, hogy egyre gyorsabb az önkényuralmi rendszer felé történő elmozdulás, és hogy jelentősen megcsappant az emberek bizalma a hatóságok és intézmények iránt;

| L. | mivel a Moldovai Köztársaság parlamentje – az EBESZ/ODIHR és a Velencei Bizottság negatív ajánlásaival ellentétesen – 2017 júliusában elfogadta a választási törvény ellentmondásos módosítását, amely aggályokat vetett fel a jelöltek befolyásolásának veszélye, az egyéni választókerületek, a parlamenti képviselet arányosítási összetevőjének túl magas küszöbértékei, valamint a kisebbségek és a nők nem megfelelő képviseletének kockázata miatt; mivel a Velencei Bizottság emellett hangsúlyozta, hogy a szóban forgó jogalkotási kezdeményezés kapcsán kialakult polarizálódás nem arra utal, hogy a legfontosabb érdekeltek észszerű konzultációt folytattak volna és széles körű konszenzus alakult volna ki; |
| --- | --- |

L.

mivel a Moldovai Köztársaság parlamentje – az EBESZ/ODIHR és a Velencei Bizottság negatív ajánlásaival ellentétesen – 2017 júliusában elfogadta a választási törvény ellentmondásos módosítását, amely aggályokat vetett fel a jelöltek befolyásolásának veszélye, az egyéni választókerületek, a parlamenti képviselet arányosítási összetevőjének túl magas küszöbértékei, valamint a kisebbségek és a nők nem megfelelő képviseletének kockázata miatt; mivel a Velencei Bizottság emellett hangsúlyozta, hogy a szóban forgó jogalkotási kezdeményezés kapcsán kialakult polarizálódás nem arra utal, hogy a legfontosabb érdekeltek észszerű konzultációt folytattak volna és széles körű konszenzus alakult volna ki;

| M. | mivel az ENSZ az emberi jogok védelmezőivel foglalkozó különleges előadója szerint Moldovában emberi jogok védelmezői és újságírók megbélyegzés áldozatává válnak, és politikai indíttatású bűnvádi eljárásokat indítanak ellenük vagy megfenyegetik őket, ha eltérő véleményt megfogalmazó embereket védenek, és korlátozzák az újságírók információhoz való hozzáférését; |
| --- | --- |

M.

mivel az ENSZ az emberi jogok védelmezőivel foglalkozó különleges előadója szerint Moldovában emberi jogok védelmezői és újságírók megbélyegzés áldozatává válnak, és politikai indíttatású bűnvádi eljárásokat indítanak ellenük vagy megfenyegetik őket, ha eltérő véleményt megfogalmazó embereket védenek, és korlátozzák az újságírók információhoz való hozzáférését;

| N. | mivel a moldovai bírói kar reformja terén elért elégtelen előrelépés és az uniós feltételek teljesítésének elmulasztása miatt 2017 októberében az EU úgy döntött, hogy visszatartja 28 millió EUR összegű kifizetését az EU igazságügyi reformprogramja keretében; |
| --- | --- |

N.

mivel a moldovai bírói kar reformja terén elért elégtelen előrelépés és az uniós feltételek teljesítésének elmulasztása miatt 2017 októberében az EU úgy döntött, hogy visszatartja 28 millió EUR összegű kifizetését az EU igazságügyi reformprogramja keretében;

| 1. | mély aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a moldovai Legfelsőbb Bíróság kétes bizonyítékok alapján és nem átlátható módon érvénytelenítette a chișinăui polgármester-választás eredményét, ami jelentősen aláásta a választási folyamat integritását; |
| --- | --- |

1.

| 2. | emlékeztet, hogy a hiteles, átlátható, tisztességes és inkluzív választások minden demokratikus rendszer sarokkövét képezik a bírói kar pártatlanságának és minden politikai befolyástól való függetlenségének megőrzéséve együtt, hiszen ez az ország politikai rendszerébe vetett bizalom alapja, valamint hogy az igazságszolgáltatásba és a választások lebonyolításába politikai beavatkozás ellentétes azokkal az európai normákkal, amelyeket Moldova magáévá tett, többek között az EU–Moldova társulási megállapodás részeként; |
| --- | --- |

2.

| 3. | erős szolidaritást fejezi ki a Chișinău utcáin tiltakozó ezrekkel és csatlakozik kérésükhöz, hogy a moldovai hatóságok tegyék meg a megfelelő intézkedéseket annak érdekében, hogy a nemzeti és nemzetközi megfigyelők által is elismert és a választók akaratát tükröző chișinăui polgármester-választás eredményét tartsák tiszteletben; felszólítja a hatóságokat, hogy biztosítsák a békés tiltakozáshoz való jogot; |
| --- | --- |

3.

| 4. | sürgeti a moldovai hatóságokat, hogy garantálják a demokratikus mechanizmusok működését, és ragaszkodik ahhoz, hogy a hatalom végrehajtó és az igazságszolgáltatási ága is kölcsönösen tartsa tiszteletben a hatalmi ágak szétválasztását, teljes mértékben támogassa a demokratikus elveket és tartsa tiszteletben a jogállamiságot; |
| --- | --- |

4.

| 5. | súlyos aggodalmát fejezi ki a moldovai demokratikus normák további romlása miatt; úgy véli, hogy a bíróságok döntése, amelyekről számos alkalommal hangoztatták, hogy működésük politikailag befolyásolt és irányított, jól példázza az állam csapdába ejtését és a moldovai intézmények igen mély válságáról tanúskodik; sajnálja, hogy a nemzetközi közösség számos felhívása ellenére a hatóságok továbbra is aláássák az állami intézmények igazságosságába és pártatlanságába vetett bizalmat; |
| --- | --- |

5.

| 6. | úgy véli, hogy a chișinăui polgármester-választás eredményének érvénytelenítését követően immár nem teljesülnek a makroszintű pénzügyi támogatás nyújtásának politikai feltételei, és emlékeztet, hogy „a makroszintű pénzügyi támogatás nyújtásának előfeltétele, hogy a kedvezményezett ország tiszteletben tartsa a hatékony demokratikus mechanizmusokat, ideértve a többpárti parlamentáris rendszert és a jogállamiságot, valamint biztosítsa az emberi jogok tiszteletben tartását”; |
| --- | --- |

6.

| 7. | sürgeti a Bizottságot, hogy függessze fel a Moldovának nyújtott makroszintű pénzügyi támogatás tervezett folyósítását; úgy véli, hogy a jövőbeli kifizetésekre vonatkozó döntéseket csak a tervezett parlamenti választások után kell meghozni, azzal a feltétellel, hogy azokat a nemzetközileg elismert normáknak megfelelően bonyolítják le, és szakosodott nemzetközi testületek értékelik, valamint hogy a makroszintű pénzügyi támogatás feltételei teljesültek; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kéri a Bizottságot, hogy függessze fel a Moldova számára nyújtott költségvetési támogatást a 2015. júliusi precedens alapján, amikor a felfüggesztésre a bankválságot követően került sor; úgy véli, hogy a Chișinăuban tartott polgármester-választás érvénytelenítésére adott válaszként az uniós költségvetési támogatás felfüggesztésére vonatkozó mechanizmust kell alkalmazni, és annak tartalmaznia kell a moldovai hatóságok által végrehajtandó intézkedések jegyzékét, amely magában foglalja a választás eredményének elismerését Chișinăuban, valamint banki csalások esetén az elkövetők ellen folytatott, eredményorientált, teljes körű és átlátható vizsgálatokat, valamint a vagyonvisszaszerzést és az elkövetők büntetőeljárás alá vonását; |
| --- | --- |

8.

| 9. | felhívja a moldovai hatóságokat, hogy hajtsák végre az EBESZ/ODIHR és a Velencei Bizottság választási reformmal kapcsolatos ajánlásait; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ismételten aggodalmát fejezi ki a gazdasági és politikai hatalom egy szűk csoport kezében való koncentrálódása, a jogállamiság, a demokratikus normák és az emberi jogok tiszteletben tartása terén megfigyelhető romlás, az állami intézmények túlzott mértékű politizálódása, a rendszerszintű korrupció, a 2014-es banki csalás elégtelen kivizsgálása és a korlátozott médiapluralizmus miatt; aggodalmát fejezi ki az igazságszolgáltatás függetlenségének hiánya, és különösen az olyan esetek miatt, amikor az igazságszolgáltatást politikai ellenfelekre történő nyomásgyakorlásra használják; felhívja a moldovai hatóságokat, hogy reformálják meg az igazságszolgáltatási rendszert, beleértve új bírák kinevezését is, hogy megakadályozzák, hogy a bírói kar beavatkozhasson a választási és politikai folyamatokba, vagy bármilyen más módon aláássa a moldovai nép demokratikusan kifejezett akaratát; |
| --- | --- |

10.

| 11. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a politikai ellenfeleket és ügyvédeiket a moldovai hatóságok koholt vádakkal és büntetőeljárásokkal üldözik, és felhívja a figyelmet arra, hogy az ilyen esetekben a hatóságok megsértik a jogállamiságot, valamint a politikai ellenzék és ügyvédek jogait; |
| --- | --- |

11.

| 12. | sajnálja, hogy a 2014. évi banki csalást követően, amely során a moldovai pénzügyi rendszerből összesen mintegy 1 milliárd USD-t loptak el, a hatóságok nagyon kevés előrelépést tettek az ügy alapos és pártatlan kivizsgálása terén; határozott erőfeszítéseket sürget az ellopott pénzeszközök visszaszerzése és a felelősök bíróság elé állítása érdekében, függetlenül azok politikai hovatartozásától; úgy véli, hogy ez elengedhetetlen a moldovai állampolgárok intézményekbe vetett bizalmának és a hatóságok hitelességének helyreállításához; |
| --- | --- |

12.

| 13. | felhívja a moldovai hatóságokat, hogy tartsák tiszteletben a nemzetközi elveket és a bevált gyakorlatokat, és biztosítsák a civil társadalom számára kedvező környezetet; aggodalmát fejezi ki különösen amiatt, hogy a nem kormányzati szervezetekre vonatkozó, jelenleg a parlamentben megvitatás alatt álló jogszabálytervezetben olyan rendelkezések szerepelnek, amelyek korlátozhatják a moldovai nem kormányzati szervezetek külföldi finanszírozását; |
| --- | --- |

13.

| 14. | felhívja a moldovai parlamentet, hogy az új audiovizuális törvénykönyv végleges elfogadása előtt konzultáljon a civil társadalommal és a független médiával, és utasítsa el „a kettős célú reformot”; aggodalmát fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy Moldovában a független, helyi és ellenzéki média – amely mellesleg nem rendelkezik elegendő forrással – képes lesz-e végrehajtani az új törvény kötelező helyi tartalomra vonatkozó követelményeit; |
| --- | --- |

14.

| 15. | felszólítja az EKSZ-t és a Bizottságot, hogy szorosan kövessék nyomon a fejleményeket e területeken, és hogy megfelelően tájékoztassák a Parlamentet; |
| --- | --- |

15.

| 16. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az Európai Külügyi Szolgálatnak, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamoknak, valamint a Moldovai Köztársaság elnökének, miniszterelnökének és házelnökének, illetve az EBESZ/ODIHR-nak és a Velencei Bizottságnak. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  HL C 11., 2018.1.12., 82. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0283.

---

| 8.4.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 118/113 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 118/113

---

P8_TA(2018)0304

Szomália

Az Európai Parlament 2018. július 5-i állásfoglalása Szomáliáról (2018/2784(RSP))

(2020/C 118/18)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Szomáliáról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a 2016. szeptember 15-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Szomáliáról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a 2016. szeptember 15-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a dadaabi menekülttáborról szóló, 2017. május 18-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a dadaabi menekülttáborról szóló, 2017. május 18-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az Európai Külügyi Szolgálat szóvivőjének a Szomáliában végrehajtott támadásokról szóló, 2017. október 30-i nyilatkozatára, illetve a szóvivő valamennyi korábbi nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Külügyi Szolgálat szóvivőjének a Szomáliában végrehajtott támadásokról szóló, 2017. október 30-i nyilatkozatára, illetve a szóvivő valamennyi korábbi nyilatkozatára,

| — | tekintettel a Tanács Szomáliáról szóló, 2017. április 3-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács Szomáliáról szóló, 2017. április 3-i következtetéseire,

| — | tekintettel a közös EU–Afrika stratégiára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös EU–Afrika stratégiára,

| — | tekintettel a Cotonoui Megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Cotonoui Megállapodásra,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára,

| — | tekintettel az ENSZ emberi jogi főbiztosi hivatala által 2017. decemberben közzétett „A polgári lakosság védelme: a béke, a biztonság és az emberi jogok alapjainak megteremtése Szomáliában” című jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ emberi jogi főbiztosi hivatala által 2017. decemberben közzétett „A polgári lakosság védelme: a béke, a biztonság és az emberi jogok alapjainak megteremtése Szomáliában” című jelentésre,

| — | tekintettel a Szomáliai Szövetségi Köztársaságra irányuló EU–Szomália nemzeti indikatív programra (2014-2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Szomáliai Szövetségi Köztársaságra irányuló EU–Szomália nemzeti indikatív programra (2014-2020),

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának az Afrikai Unió szomáliai missziója (AMISOM) megbízatásának meghosszabbításáról szóló, 2018. május 15-i határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának az Afrikai Unió szomáliai missziója (AMISOM) megbízatásának meghosszabbításáról szóló, 2018. május 15-i határozatára,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának a szomáliai helyzetről szóló, 2018. március 27-i határozatára, valamint valamennyi korábbi határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának a szomáliai helyzetről szóló, 2018. március 27-i határozatára, valamint valamennyi korábbi határozatára,

| — | tekintettel az ENSZ különleges szomáliai képviselőjének az ENSZ Biztonsági Tanácsának címzett, 2018. május 15-i tájékoztatására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ különleges szomáliai képviselőjének az ENSZ Biztonsági Tanácsának címzett, 2018. május 15-i tájékoztatására,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának Szomáliáról szóló, 2018. január 25-i, 2018. február 25-i és 2018. április 4-i sajtónyilatkozataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának Szomáliáról szóló, 2018. január 25-i, 2018. február 25-i és 2018. április 4-i sajtónyilatkozataira,

| — | tekintettel az Afrika szarváról szóló 2018. június 25-i, az éhínség kockázatának kezeléséről szóló 2017. július 17-i és a Szomáliáról szóló, 2017. április 3-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Afrika szarváról szóló 2018. június 25-i, az éhínség kockázatának kezeléséről szóló 2017. július 17-i és a Szomáliáról szóló, 2017. április 3-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel az ENSZ főtitkárának Szomáliáról szóló, 2017. december 26-i és 2018. május 2-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ főtitkárának Szomáliáról szóló, 2017. december 26-i és 2018. május 2-i jelentésére,

| — | tekintettel az ENSZ–Szomália biztonsági konferencia 2017. december 4-i közleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ–Szomália biztonsági konferencia 2017. december 4-i közleményére,

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának a Szomália emberi jogok területén való támogatásáról szóló, 2017. szeptember 29-i határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának a Szomália emberi jogok területén való támogatásáról szóló, 2017. szeptember 29-i határozatára,

| — | tekintettel az AMISOM 2017. november 8-i nyilatkozatára, amely szerint 2017 decemberétől a csapatok Szomáliából való fokozatos kivonását kezdeményezi, és 2020-ra az összes csapatot ki kívánja vonni az országból, |
| --- | --- |

—

tekintettel az AMISOM 2017. november 8-i nyilatkozatára, amely szerint 2017 decemberétől a csapatok Szomáliából való fokozatos kivonását kezdeményezi, és 2020-ra az összes csapatot ki kívánja vonni az országból,

| — | tekintettel négy ENSZ emberi jogi szakértő 2016. május 4-i közös nyilatkozatára, amelyben aggodalmukat fejezték ki a szomáliai szakszervezeti képviselők növekvő üldözése miatt, |
| --- | --- |

—

tekintettel négy ENSZ emberi jogi szakértő 2016. május 4-i közös nyilatkozatára, amelyben aggodalmukat fejezték ki a szomáliai szakszervezeti képviselők növekvő üldözése miatt,

| — | tekintettel az ILO egyesülési szabadsággal foglalkozó bizottságának 2016. novemberi 380. jelentésében szereplő következtetésekre és ajánlásokra, amelyeket az ILO igazgatótanácsa a 3113. sz. ügy kapcsán hagyott jóvá, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ILO egyesülési szabadsággal foglalkozó bizottságának 2016. novemberi 380. jelentésében szereplő következtetésekre és ajánlásokra, amelyeket az ILO igazgatótanácsa a 3113. sz. ügy kapcsán hagyott jóvá,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel az al-Shabaab számos terrorista támadást követett el szomáliai területen; mivel 2017. október 14-én követték el Szomália történelmének legborzasztóbb terrorista támadását, amelyben hivatalosan legalább 512 ember meghalt, 357-en pedig megsérültek; mivel az al-Shabaab és az iszlám államhoz kapcsolódó egyéb terrorista csoportok tovább folytatták a nemzetközileg elismert szomáliai kormány és a civilek elleni terrorcselekményeket; |
| --- | --- |

A.

mivel az al-Shabaab számos terrorista támadást követett el szomáliai területen; mivel 2017. október 14-én követték el Szomália történelmének legborzasztóbb terrorista támadását, amelyben hivatalosan legalább 512 ember meghalt, 357-en pedig megsérültek; mivel az al-Shabaab és az iszlám államhoz kapcsolódó egyéb terrorista csoportok tovább folytatták a nemzetközileg elismert szomáliai kormány és a civilek elleni terrorcselekményeket;

| B. | mivel 2018. április 1-jén az al-Shabaab gépjárműbe rejtett robbanóeszközt robbantott fel az Afrikai Unió bulamareri békefenntartó bázisában és a közeli falvakban; mivel 2018. február 25-én legalább 32 embert életét követelő, két terrorista támadás történt Mogadishuban; |
| --- | --- |

B.

mivel 2018. április 1-jén az al-Shabaab gépjárműbe rejtett robbanóeszközt robbantott fel az Afrikai Unió bulamareri békefenntartó bázisában és a közeli falvakban; mivel 2018. február 25-én legalább 32 embert életét követelő, két terrorista támadás történt Mogadishuban;

| C. | mivel a szomáliai kormány biztonsági erői jogellenesen öltek és sebesítettek meg civileket 2017 júniusában Baidoában egy segélyszállítmány-elosztó helyszínen, a kormányzati erők közötti belső harc következtében; mivel a regionális erők és a klánok milíciái közötti összecsapások során is célba vették a polgári lakosságot, különösen az Alsó-Shabelle, a Galguduud és a Hiran régiókban; |
| --- | --- |

C.

mivel a szomáliai kormány biztonsági erői jogellenesen öltek és sebesítettek meg civileket 2017 júniusában Baidoában egy segélyszállítmány-elosztó helyszínen, a kormányzati erők közötti belső harc következtében; mivel a regionális erők és a klánok milíciái közötti összecsapások során is célba vették a polgári lakosságot, különösen az Alsó-Shabelle, a Galguduud és a Hiran régiókban;

| D. | mivel az ENSZ Emberi Jogi Hivatalának és az ENSZ szomáliai támogató missziójának (UNSOM) jelentése szerint a 2016. január 1-jétől2017. október 14-ig terjedő időszakban 2 078 polgári személy vesztette életét és 2 507-en sebesültek meg Szomáliában; mivel ezek többsége az al-Shabaab militánsoknak tulajdonítható; mivel e halálesetek jelentős részét a klánok milíciái, állami szereplők – köztük a hadsereg és a rendőrség –, valamint az Afrikai Unió szomáliai missziója okozta; |
| --- | --- |

D.

mivel az ENSZ Emberi Jogi Hivatalának és az ENSZ szomáliai támogató missziójának (UNSOM) jelentése szerint a 2016. január 1-jétől2017. október 14-ig terjedő időszakban 2 078 polgári személy vesztette életét és 2 507-en sebesültek meg Szomáliában; mivel ezek többsége az al-Shabaab militánsoknak tulajdonítható; mivel e halálesetek jelentős részét a klánok milíciái, állami szereplők – köztük a hadsereg és a rendőrség –, valamint az Afrikai Unió szomáliai missziója okozta;

| E. | mivel Szomália két évtizede polgárháborúban áll; mivel 2012 óta, amikor megalakult az új, nemzetközileg támogatott kormány, az ország jelentős haladást ért el a béke és a stabilitás terén; mivel ugyan az al-Shabaab az elmúlt években súlyos veszteségeket szenvedett a terrorizmusellenes műveletek következtében, de az ENSZ jelentései szerint az ISIS/Dáis szomáliai frakciója jelentősen megnőtt; |
| --- | --- |

E.

mivel Szomália két évtizede polgárháborúban áll; mivel 2012 óta, amikor megalakult az új, nemzetközileg támogatott kormány, az ország jelentős haladást ért el a béke és a stabilitás terén; mivel ugyan az al-Shabaab az elmúlt években súlyos veszteségeket szenvedett a terrorizmusellenes műveletek következtében, de az ENSZ jelentései szerint az ISIS/Dáis szomáliai frakciója jelentősen megnőtt;

| F. | mivel 2017. február 8-án tartották Szomália az első szabad választásokat a nemzetközileg támogatott kormány megalakulása óta; mivel a választási rendszer a részvétel tekintetében haladást ért el, ugyanakkor kevés választási elemet tartalmazott; mivel a kormány elkötelezte magát amellett, hogy a 2020/2021-es választásokon áttérjen az általános és egyenlő (súlyozás nélküli) választójogon alapuló választási rendszerre; |
| --- | --- |

F.

mivel 2017. február 8-án tartották Szomália az első szabad választásokat a nemzetközileg támogatott kormány megalakulása óta; mivel a választási rendszer a részvétel tekintetében haladást ért el, ugyanakkor kevés választási elemet tartalmazott; mivel a kormány elkötelezte magát amellett, hogy a 2020/2021-es választásokon áttérjen az általános és egyenlő (súlyozás nélküli) választójogon alapuló választási rendszerre;

| G. | mivel az Afrikai Unió szomáliai missziójának (AMISOM) megbízatását 2018. július 31-ig meghosszabbították; mivel az ENSZ Biztonsági Tanácsának 2372/17. sz. határozata szerint az AMISOM egyenruhás személyi állományát számát 2018. október 30-ig20 626 főre kell csökkenteni; mivel az AMISOM személyi állományát szolgálatban elkövetett emberi jogi visszaélésekkel, szexuális erőszakkal és kötelességszegéssel vádolják; |
| --- | --- |

G.

mivel az Afrikai Unió szomáliai missziójának (AMISOM) megbízatását 2018. július 31-ig meghosszabbították; mivel az ENSZ Biztonsági Tanácsának 2372/17. sz. határozata szerint az AMISOM egyenruhás személyi állományát számát 2018. október 30-ig20 626 főre kell csökkenteni; mivel az AMISOM személyi állományát szolgálatban elkövetett emberi jogi visszaélésekkel, szexuális erőszakkal és kötelességszegéssel vádolják;

| H. | mivel Szomáliában továbbra is súlyosan korlátozzák a véleménynyilvánítás szabadságát, amely minden működő demokrácia alapvető pillére; mivel az újságírók, az emberi jogok védelmezői, a civil társadalmi aktivisták és a politikai vezetők továbbra is napi szinten vannak kitéve fenyegetésnek; mivel az al-Shabaab továbbra is él a megfélemlítés, letartóztatás, megfelelő eljárás nélküli őrizetbe vétel, sőt akár az emberölés eszközével is; mivel a hatóságok ritkán vizsgálják ki az ilyen eseteket; mivel Szomália a Nemzetközi Újságíró Szövetség (IFJ) szerint nyolc egymást követő évben Afrika leghalálosabb országa volt az újságírók és más médiaszemélyek számára, tevékenységük végzése és a véleménynyilvánítás szabadsághoz való alapvető joguk gyakorlása tekintetében; |
| --- | --- |

H.

mivel Szomáliában továbbra is súlyosan korlátozzák a véleménynyilvánítás szabadságát, amely minden működő demokrácia alapvető pillére; mivel az újságírók, az emberi jogok védelmezői, a civil társadalmi aktivisták és a politikai vezetők továbbra is napi szinten vannak kitéve fenyegetésnek; mivel az al-Shabaab továbbra is él a megfélemlítés, letartóztatás, megfelelő eljárás nélküli őrizetbe vétel, sőt akár az emberölés eszközével is; mivel a hatóságok ritkán vizsgálják ki az ilyen eseteket; mivel Szomália a Nemzetközi Újságíró Szövetség (IFJ) szerint nyolc egymást követő évben Afrika leghalálosabb országa volt az újságírók és más médiaszemélyek számára, tevékenységük végzése és a véleménynyilvánítás szabadsághoz való alapvető joguk gyakorlása tekintetében;

| I. | mivel az egyesülési szabadsághoz való jog és a szakszervezetekbe tömörüléshez való jog elengedhetetlen minden működő demokrácia kialakításához; mivel a szomáliai szövetségi kormány ténylegesen nem teszi lehetővé a független szakszervezetek létrehozását és létezését; mivel a szomáliai szakszervezeti és munkavállalói jogok aktivistái mindennapos megfélemlítéssel, megtorlással és zaklatással szembesülnek; mivel általános Szomáliában a szakszervezeti képviselők és szocialisták megbélyegzése és az őket lejárató kampányok; |
| --- | --- |

I.

mivel az egyesülési szabadsághoz való jog és a szakszervezetekbe tömörüléshez való jog elengedhetetlen minden működő demokrácia kialakításához; mivel a szomáliai szövetségi kormány ténylegesen nem teszi lehetővé a független szakszervezetek létrehozását és létezését; mivel a szomáliai szakszervezeti és munkavállalói jogok aktivistái mindennapos megfélemlítéssel, megtorlással és zaklatással szembesülnek; mivel általános Szomáliában a szakszervezeti képviselők és szocialisták megbélyegzése és az őket lejárató kampányok;

| J. | mivel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) határozatot hozott a szomáliai kormány ellen az egyesülési szabadság megsértésére vonatkozó panasz tárgyában; mivel az ILO arra szólította fel a kormányt, hogy „haladéktalanul ismerje el Omar Faruk Osmant a Szomáliai Újságírók Nemzeti szakszervezete (NUSOJ) és a Szomáliai Szakszervezetek Szövetsége (FESTU) vezetőjeként”; |
| --- | --- |

J.

mivel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) határozatot hozott a szomáliai kormány ellen az egyesülési szabadság megsértésére vonatkozó panasz tárgyában; mivel az ILO arra szólította fel a kormányt, hogy „haladéktalanul ismerje el Omar Faruk Osmant a Szomáliai Újságírók Nemzeti szakszervezete (NUSOJ) és a Szomáliai Szakszervezetek Szövetsége (FESTU) vezetőjeként”;

| K. | mivel az ENSZ emberi jogi szakértői nyilvánosan kijelentették, hogy „Szomália nem teljesíti nemzetközi emberi jogi kötelezettségeit, és a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet irányító testülete által tett konkrét ajánlások ellenére tovább romlik a szakszervezetek helyzete, és sürgetik a szomáliai kormányt, hogy tartózkodjon a Szomáliában bejegyzett szakszervezetek, különösen a NUSOJ és a FESTU ügyeibe való minden további beavatkozástól”; |
| --- | --- |

K.

mivel az ENSZ emberi jogi szakértői nyilvánosan kijelentették, hogy „Szomália nem teljesíti nemzetközi emberi jogi kötelezettségeit, és a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet irányító testülete által tett konkrét ajánlások ellenére tovább romlik a szakszervezetek helyzete, és sürgetik a szomáliai kormányt, hogy tartózkodjon a Szomáliában bejegyzett szakszervezetek, különösen a NUSOJ és a FESTU ügyeibe való minden további beavatkozástól”;

| L. | mivel az emberi jogok megsértése széles körben elterjedt Szomáliában; mivel az elkövetők többnyire nem állami szereplők – al-Shabaab milicisták és a klánok milicistái –, de állami szereplők is vannak közöttük; mivel sor került törvénytelen kivégzésekre, szexuális és nemi alapú erőszakra, önkényes letartóztatásokra, fogva tartásokra és elrablásokra; mivel az ENSZ Emberi Jogi Hivatala szerint a Szomália Nemzeti Hírszerző és Biztonsági Hivatala (NISA) rendszeresen megsérti a nemzetközi emberi jogi jogszabályokat; mivel a NISA gyakran bírósági úton kívül jár el, és hatásköre túlságosan tág; |
| --- | --- |

L.

mivel az emberi jogok megsértése széles körben elterjedt Szomáliában; mivel az elkövetők többnyire nem állami szereplők – al-Shabaab milicisták és a klánok milicistái –, de állami szereplők is vannak közöttük; mivel sor került törvénytelen kivégzésekre, szexuális és nemi alapú erőszakra, önkényes letartóztatásokra, fogva tartásokra és elrablásokra; mivel az ENSZ Emberi Jogi Hivatala szerint a Szomália Nemzeti Hírszerző és Biztonsági Hivatala (NISA) rendszeresen megsérti a nemzetközi emberi jogi jogszabályokat; mivel a NISA gyakran bírósági úton kívül jár el, és hatásköre túlságosan tág;

| M. | mivel azonban a politikai helyzet instabil, és a kormányzás továbbra is gyenge, amely akadályozza az igazságszolgáltatás és a biztonsági ágazat reformja terén az előrehaladást; mivel a Transparency International szerint Szomália a világ legkorruptabb országa; |
| --- | --- |

M.

mivel azonban a politikai helyzet instabil, és a kormányzás továbbra is gyenge, amely akadályozza az igazságszolgáltatás és a biztonsági ágazat reformja terén az előrehaladást; mivel a Transparency International szerint Szomália a világ legkorruptabb országa;

| N. | mivel a katonai bíróságok továbbra is az ügyek széles körében ítélkeznek, beleértve a terrorizmussal kapcsolatos bűncselekményeket is, olyan eljárásokban, amelyek messze elmaradnak a tisztességes eljárás biztosítására vonatkozó nemzetközi előírásoktól; mivel 2017 harmadik negyedévéig legalább 23 személyt végeztek ki katonai bíróságok ítéletei alapján, többségükben terrorizmussal kapcsolatos vádak alapján; mivel 2017. február 13-án hét személyt – beleértve egy gyermeket is – ítéltek halálra Puntföldön gyilkosságért, nagyrészt a puntföldi hírszerző szolgálatok által alkalmazott kényszerrel kicsikart vallomások alapján; öt személyt pedig ugyanezen év áprilisában végeztek ki; |
| --- | --- |

N.

mivel a katonai bíróságok továbbra is az ügyek széles körében ítélkeznek, beleértve a terrorizmussal kapcsolatos bűncselekményeket is, olyan eljárásokban, amelyek messze elmaradnak a tisztességes eljárás biztosítására vonatkozó nemzetközi előírásoktól; mivel 2017 harmadik negyedévéig legalább 23 személyt végeztek ki katonai bíróságok ítéletei alapján, többségükben terrorizmussal kapcsolatos vádak alapján; mivel 2017. február 13-án hét személyt – beleértve egy gyermeket is – ítéltek halálra Puntföldön gyilkosságért, nagyrészt a puntföldi hírszerző szolgálatok által alkalmazott kényszerrel kicsikart vallomások alapján; öt személyt pedig ugyanezen év áprilisában végeztek ki;

| O. | mivel a külföldi érdekek tovább bonyolítják a politikai helyzetet; mivel az egyrészről az Egyesült Arab Emírségek és Szaúd-Arábia, másrészről a Katar közötti szélesebb körű konfrontációban a szomáliai szövetségi kormány semlegességre törekszik; mivel ennek megtorlásaként Szaúd-Arábia és az Egyesült Arab Emírségek megszüntették a Szomáliának rendszeresen nyújtott költségvetési támogatásukat, ami tovább gyengíti a kormány abbéli képességét, hogy kifizesse a biztonsági erőket; |
| --- | --- |

O.

mivel a külföldi érdekek tovább bonyolítják a politikai helyzetet; mivel az egyrészről az Egyesült Arab Emírségek és Szaúd-Arábia, másrészről a Katar közötti szélesebb körű konfrontációban a szomáliai szövetségi kormány semlegességre törekszik; mivel ennek megtorlásaként Szaúd-Arábia és az Egyesült Arab Emírségek megszüntették a Szomáliának rendszeresen nyújtott költségvetési támogatásukat, ami tovább gyengíti a kormány abbéli képességét, hogy kifizesse a biztonsági erőket;

| P. | mivel a gyermekek a szomáliai konfliktus legnagyobb áldozatai közé tartoznak; mivel számos esetben fordul elő a gyermekek elrablása és terrorista csoportokba toborzása; mivel a szomáliai biztonsági erők ellenségként kezelték őket, és gyakran esnek gyilkosság, csonkítás, letartóztatás és fogva tartás áldozatául; |
| --- | --- |

P.

mivel a gyermekek a szomáliai konfliktus legnagyobb áldozatai közé tartoznak; mivel számos esetben fordul elő a gyermekek elrablása és terrorista csoportokba toborzása; mivel a szomáliai biztonsági erők ellenségként kezelték őket, és gyakran esnek gyilkosság, csonkítás, letartóztatás és fogva tartás áldozatául;

| Q. | mivel a Human Rights Watch 2018. február 21-i jelentése jogsértésekre és visszaélésekre – köztük verésekre, kínzásra, elzárásra és szexuális erőszakra – mutat rá, amelyeket 2015 óta több száz, a kormány felügyelete alatt álló gyermek ellen követtek el a terrorizmussal kapcsolatos tevékenységük miatt; mivel Puntföldön gyermekeket ítéltek halálra terrorista bűncselekmények miatt; |
| --- | --- |

Q.

mivel a Human Rights Watch 2018. február 21-i jelentése jogsértésekre és visszaélésekre – köztük verésekre, kínzásra, elzárásra és szexuális erőszakra – mutat rá, amelyeket 2015 óta több száz, a kormány felügyelete alatt álló gyermek ellen követtek el a terrorizmussal kapcsolatos tevékenységük miatt; mivel Puntföldön gyermekeket ítéltek halálra terrorista bűncselekmények miatt;

| R. | mivel az évek óta tartó szárazság után a közelmúltbeli rekord mennyiségű esőzések okozta áradások 230 000 embert kényszerítettek otthona elhagyására, akiknek a becslések szerint több mint a fele gyermek; mivel ők ahhoz a 2,6 millió emberhez csatlakoznak az országban, akiket már az aszály és a konfliktus érintett; |
| --- | --- |

R.

mivel az évek óta tartó szárazság után a közelmúltbeli rekord mennyiségű esőzések okozta áradások 230 000 embert kényszerítettek otthona elhagyására, akiknek a becslések szerint több mint a fele gyermek; mivel ők ahhoz a 2,6 millió emberhez csatlakoznak az országban, akiket már az aszály és a konfliktus érintett;

| S. | mivel a polgári áldozatok jelentős számát a klánok milíciái gyilkolták meg; mivel a klánok közötti konfliktusok legfőbb oka a földek és az erőforrások feletti viták, amelyeket folyamatos megtorlások kísérnek; mivel ezeket a konfliktusokat tovább súlyosbította a források szűkössége és az aszály; mivel az ilyen konfliktusokat kormányellenes elemek egyes területek további destabilizálására használják ki; |
| --- | --- |

S.

mivel a polgári áldozatok jelentős számát a klánok milíciái gyilkolták meg; mivel a klánok közötti konfliktusok legfőbb oka a földek és az erőforrások feletti viták, amelyeket folyamatos megtorlások kísérnek; mivel ezeket a konfliktusokat tovább súlyosbította a források szűkössége és az aszály; mivel az ilyen konfliktusokat kormányellenes elemek egyes területek további destabilizálására használják ki;

| T. | mivel az élelmiszer-ellátás bizonytalansága továbbra is komoly problémát jelent a szomáliai állam és lakosság számára; mivel a Bizottság Európai Polgári Védelem és Humanitárius Segítségnyújtási Műveletek Főigazgatósága szerint Szomália 12 millió lakosának mintegy felét érint az élelmiszer-ellátás bizonytalansága és humanitárius segítségre szorul; mivel a becslések szerint 1,2 millió gyermek szenved akut alultápláltságban, közülük 232 000 ember szenved életveszélyesen súlyos akut alultápláltságban; mivel az ország számos része még nem épült fel teljesen a 2011–2012-es éhínség óta; mivel az aszályok tovább súlyosbítják az élelmiszer-bizonytalanság problémáit Szomáliában; |
| --- | --- |

T.

mivel az élelmiszer-ellátás bizonytalansága továbbra is komoly problémát jelent a szomáliai állam és lakosság számára; mivel a Bizottság Európai Polgári Védelem és Humanitárius Segítségnyújtási Műveletek Főigazgatósága szerint Szomália 12 millió lakosának mintegy felét érint az élelmiszer-ellátás bizonytalansága és humanitárius segítségre szorul; mivel a becslések szerint 1,2 millió gyermek szenved akut alultápláltságban, közülük 232 000 ember szenved életveszélyesen súlyos akut alultápláltságban; mivel az ország számos része még nem épült fel teljesen a 2011–2012-es éhínség óta; mivel az aszályok tovább súlyosbítják az élelmiszer-bizonytalanság problémáit Szomáliában;

| U. | mivel számos szomáliai menekülttábor van Kenyában, beleértve a dadaabi tábort is, ahol önmagában 350 000 menekült tartózkodik; mivel a nemzetközi közösség megfelelő támogatásának hiánya miatt a kenyai hatóságok csökkenteni kívánják ezeket a táborokat és az itt élők Szomáliába való visszatérését szorgalmazzák; |
| --- | --- |

U.

mivel számos szomáliai menekülttábor van Kenyában, beleértve a dadaabi tábort is, ahol önmagában 350 000 menekült tartózkodik; mivel a nemzetközi közösség megfelelő támogatásának hiánya miatt a kenyai hatóságok csökkenteni kívánják ezeket a táborokat és az itt élők Szomáliába való visszatérését szorgalmazzák;

| V. | mivel a nemzetközi humanitárius szereplők kulcsfontosságú szerepet játszanak az élelmiszer-bizonytalanság leküzdésében és a humanitárius segítségnyújtásban; mivel e szereplők jelentős szerepet játszottak abban, hogy elhárult a humanitárius katasztrófa veszélye Szomáliában; mivel voltak kísérletek arra, hogy a humanitárius segítséget a hadviselés finanszírozására csatornázzák át; |
| --- | --- |

V.

mivel a nemzetközi humanitárius szereplők kulcsfontosságú szerepet játszanak az élelmiszer-bizonytalanság leküzdésében és a humanitárius segítségnyújtásban; mivel e szereplők jelentős szerepet játszottak abban, hogy elhárult a humanitárius katasztrófa veszélye Szomáliában; mivel voltak kísérletek arra, hogy a humanitárius segítséget a hadviselés finanszírozására csatornázzák át;

| W. | mivel 2016 óta az EU fokozatosan növelte a Szomáliába irányuló éves humanitárius támogatását, különösen az országot sújtó súlyos aszályt követően, amelyre 2017-ben 120 millió EUR-t különített el a humanitárius partnerek számára; mivel a nemzetközi humanitárius segítségnyújtási tervnek csak a 24 %-a részesül finanszírozásban; |
| --- | --- |

W.

mivel 2016 óta az EU fokozatosan növelte a Szomáliába irányuló éves humanitárius támogatását, különösen az országot sújtó súlyos aszályt követően, amelyre 2017-ben 120 millió EUR-t különített el a humanitárius partnerek számára; mivel a nemzetközi humanitárius segítségnyújtási tervnek csak a 24 %-a részesül finanszírozásban;

| X. | mivel az EU az Európai Fejlesztési Alapon (2014–2020) keresztül 486 millió EUR-t biztosított, a hangsúlyt az államépítésre és a béketeremtésre, az élelmezésbiztonságra, az ellenálló képesség növelésére és az oktatásra helyezve; mivel az EU az Afrikai Békekeret révén támogatja az AMISOM-ot; mivel az AMISOM, az Afrikai Unió 22 000 fős békefenntartó missziója Szomália egyes részein bizonyos fokú stabilitást teremtett; mivel az ország bizonyos részeit továbbra is az al-Shabaab iszlamista mozgalom ellenőrzi és fenyegeti, vagy mint Szomáliföldet és Puntföldet külön hatóságok ellenőrzik; |
| --- | --- |

X.

mivel az EU az Európai Fejlesztési Alapon (2014–2020) keresztül 486 millió EUR-t biztosított, a hangsúlyt az államépítésre és a béketeremtésre, az élelmezésbiztonságra, az ellenálló képesség növelésére és az oktatásra helyezve; mivel az EU az Afrikai Békekeret révén támogatja az AMISOM-ot; mivel az AMISOM, az Afrikai Unió 22 000 fős békefenntartó missziója Szomália egyes részein bizonyos fokú stabilitást teremtett; mivel az ország bizonyos részeit továbbra is az al-Shabaab iszlamista mozgalom ellenőrzi és fenyegeti, vagy mint Szomáliföldet és Puntföldet külön hatóságok ellenőrzik;

| 1. | elítél az al-Shabaab és más szélsőséges terrorista csoportok által a szomáliai lakosság ellen intézett valamennyi terrorista támadást; kijelenti, hogy a terrorista cselekményeket semmilyen legitim ok nem indokolja; felszólít a terrorista támadásokért és az emberi jogok megsértéséért felelős személyek bíróság elé állítására a nemzetközi emberi jogi normáknak megfelelően; legmélyebb együttérzését fejezi ki a szomáliai terrorcselekmények áldozatai és azok családtagjai iránt, és mélységes sajnálatának ad hangot a kioltott emberéletek miatt; emlékezteti a szomáliai hatóságokat, hogy minden körülmények között kötelesek garantálni az emberi jogokat és megvédeni a civil lakosságot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | hangsúlyozza, hogy a terrorizmust kiváltó okok – azaz a bizonytalanság, a szegénység, az emberi jogok megsértése, a környezetkárosodások, a büntetlenség, az igazságszolgáltatás hiánya és az elnyomás – felszámolása jelentős mértékben hozzájárulna a szomáliai terrorista szervezetek és tevékenységek felszámolásához; úgy véli, hogy a fejletlenség és a bizonytalanság ördögi kört alkot; ezért felszólítja a nemzetközi szereplőket, köztük az uniós fejlesztési programokat, hogy a szomáliai fejlesztési és biztonságpolitikájuk közötti koherencia biztosítása érdekében foglalkozzanak a biztonsági ágazat reformjával és kapacitásépítési kezdeményezésekkel; felszólítja az EU-t, hogy a kölcsönös elszámoltathatósági keret és a biztonsági paktum révén továbbra is támogassa a békét és a megbékélési folyamatot; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ösztönzi a szomáliai szövetségi kormányt, hogy folytassa béke- és államépítő erőfeszítéseit olyan erős intézmények kialakítása érdekében, amelyeket jogállam irányít, és amelyek biztosítani tudják az alapvető közszolgáltatásokat, továbbá a biztonság, a véleménynyilvánítás szabadsága és az egyesülési szabadság elérése érdekében; üdvözli, hogy az al-Shabaab nem tudta megakadályozni a 2016–2017-es választási folyamatot; felszólítja a szomáliai szövetségi kormányt annak biztosítására, hogy a 2020–2021-es választásokra készen álljon az általános és egyenlő választójogon alapuló választási rendszer; emlékeztet arra, hogy csak a társadalmi befogadás, a fenntartható fejlődés, a demokratikus alapelveken és a jogállamiságon alapuló jó kormányzás révén lehet tartós stabilitást és békét elérni; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felszólítja a szomáliai szövetségi kormányt, hogy fokozza arra irányuló erőfeszítéseit, hogy az egész országban megszilárduljon a jogállamiság; úgy véli, hogy a büntetlenség az állandósult erőszak és az emberi jogi helyzet rosszabbodásának egyik legfőbb oka; kéri, hogy a szomáliai hatóságok a katonai bíróságok joghatósága alá vont jövőbeni civil ügyeket tegyék át a polgári bíróságokhoz a büntetőeljárások lefolytatása céljából; felszólítja a szomáliai elnököt, hogy haladéktalanul enyhítsen a még végre nem hajtott halálos ítéleteken, amely első lépés a valamennyi halálos ítéletre vonatkozó moratórium felé; úgy véli, hogy csak a jogállamiság számolhatja fel a büntetlenséget; felszólítja a kormányt és a nemzetközi szereplőket, hogy folytassák a munkát annak érdekében, hogy létrejöjjön a független igazságszolgáltatás, hogy a szomáliai újságírók ellen elkövetett bűnök feltárása céljából független és hiteles nyomozások induljanak, hogy felszámolják a korrupciót, valamint hogy elszámoltatható intézményeket állítsanak fel, különösen a biztonsági ágazatban; ezzel összefüggésben üdvözli, hogy a kormány az ENSZ-szel és az EU-val együttműködve tavaly elindított egy nemzeti igazságügyi képzési tantervet; |
| --- | --- |

4.

| 5. | elítéli, hogy Szomáliában állami és nem állami szereplők megsértik a véleménynyilvánítás szabadágát; aggódik a jelenlegi adminisztráció és néhány regionális állami adminisztráció autokrata megközelítése miatt, aminek következtében letartóztatják a politikai ellenzéket és a békés bírálókat; teljes mértékben elfogadhatatlannak tartja az újságírók és a civil társadalmi aktivisták megfélemlítését, zaklatását, fogva tartását vagy meggyilkolását; kéri a szomáliai hatóságokat, hogy fejezzék be a NISA felhasználását a független újságírók és politikai ellenfelek megfélemlítésére; felszólítja a kormányt és az EU-t, hogy a szomáliai jogállamisággal kapcsolatos tevékenységek részeként biztosítsa, hogy a NISA-t hatékony felügyeleti mechanizmusok szabályozzák; megerősíti, hogy a véleménynyilvánítás és a gondolat szabadsága nélkülözhetetlen az erős és demokratikus társadalom kialakulásához; felszólítja a szomáliai szövetségi kormányt annak biztosítására, hogy teljes mértékben tiszteletben tartsák a véleménynyilvánítás szabadságát; felszólítja a szomáliai kormányt, hogy vizsgálja felül büntető törvénykönyvét, az új médiatörvényt és a többi jogszabályt, hogy összhangba hozza azokat Szomáliának a véleménynyilvánítás és a média szabadságára irányuló nemzetközi kötelezettségeivel; |
| --- | --- |

5.

| 6. | aggodalmának ad hangot bizonyos külföldi érdekek miatt, amelyek még bonyolultabbá teszik a politikai helyzetet: az egyrészt az Egyesült Arab Emírségek és Szaúd-Arábia, másrészt Katar közötti szélesebb konfrontációra tekintettel megállapítja, hogy szomáliai szövetségi kormány – amely arra törekedett, hogy semleges maradjon – elesett a Szaúd-Arábiától és az Egyesült Arab Emírségekből érkező rendszeres költségvetési támogatási kifizetésektől, ami miatt a kormány még kevésbé képes a biztonsági erőket fizetni; sürgeti az Egyesült Arab Emírségeket, hogy haladéktalanul fejezzék be a Szomália destabilizálására irányuló tevékenységeket, és tartsák tiszteletben Szomália szuverenitását és területi sérthetetlenségét; |
| --- | --- |

6.

| 7. | határozottan elítéli a gyülekezési és a véleménynyilvánítási szabadság súlyos megsértését a szomáliai szabad és független szakszervezetekkel szemben, különösen a NUSOJ és a FESTU hosszú ideje tartó elnyomását, és ragaszkodik ahhoz, hogy lezárják a folyamatban lévő vizsgálatokat, valamint a Legfőbb Ügyészség által Omar Faruk Osman, a NUSOJ főtitkára ellen a sajtószabadság világnapja megünneplésének a tájékoztatási minisztérium jóváhagyása nélküli megszervezése miatt indított ügyet; |
| --- | --- |

7.

| 8. | elítéli a szakszervezeti aktivisták szomáliai állam általi elnyomását; felszólítja a szomáliai államot, hogy hagyjon fel a szakszervezeti aktivisták elnyomásával; ragaszkodik ahhoz, hogy a kormány engedélyezze független szakszervezetek létrejöttét; határozottan úgy véli, hogy a szakszervezetek nélkülözhetetlenek a szomáliai munkavállalók jogainak garantálásához; kijelenti, hogy a független szakszervezetek jelentős mértékben hozzájárulhatnak a szomáliai biztonsági helyzet javulásához; |
| --- | --- |

8.

| 9. | sürgeti a szomáliai szövetségi kormányt, hogy tartsa tiszteletben és tartsa fenn a nemzetközi jogállamiságot, és fogadja el és maradéktalanul hajtsa végre a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) 3113. számú ügyben hozott határozatait; |
| --- | --- |

9.

| 10. | elismerését fejezi ki az UNSOM munkájára vonatkozóan minden tekintetben és különösen a szomáliai emberi jogok nyomon követése tekintetében, valamint az ENSZ Biztonsági Tanácsának azon határozatára vonatkozóan, amely 2019. március 31-ig meghosszabbítja a misszió mandátumát; elismerését fejezi ki az Afrikai Unió arra irányuló erőfeszítéseiért, hogy Szomáliában bizonyos fokú stabilitást biztosítson újra és megszervezze az átmeneti politikai folyamatot; szorgalmazza az uniós nyomon követés és kapacitásépítés javítását az AMISOM által elkövetett visszaélésekkel kapcsolatos elszámoltathatóság biztosítása érdekében, különös tekintettel arra, hogy a misszió nagy részének finanszírozásáért az Unió felel; sürgeti az AMISOM-ot hogy hajtsa végre a megbízatását a civil lakosság védelme érdekében; |
| --- | --- |

10.

| 11. | elítéli, hogy Szomáliában gyermekkatonákat toboroznak, ami visszataszító háborús bűn; úgy véli, hogy a gyermekek alkotják az egyik legkiszolgáltatottabb csoportot a konfliktusban; felszólít minden fegyveres csoportot, hogy azonnal hagyjon fel ezzel a gyakorlattal és a besorozott gyermekeket engedje el; felszólítja az államot, hogy a terrorizmus és a háború áldozataiként – és ne bűnözőkként – kezelje őket, és felszólítja az EU-t, hogy segítse Szomáliát a rehabilitáció és a visszailleszkedés terén tett erőfeszítéseiben; sürgeti a szomáliai hatóságokat, hogy fejezzék be azon gyermekek fogva tartását, akiket azzal gyanúsítanak, hogy jogellenes módon kapcsolatban állnak az al-Shabaabbal; szorgalmazza, hogy minden szomáliai szereplő tartsa be a gyermekek fegyveres konfliktusba történő bevonásáról szóló, a gyermek jogairól szóló egyezményhez fűzött fakultatív jegyzőkönyv céljait, és bátorítja a szomáliai szövetségi kormányt, hogy késedelem nélkül ratifikálja azt; |
| --- | --- |

11.

| 12. | üdvözli az újonnan létrehozott Szomáliai Nemzeti Emberi Jogi Bizottság biztosainak kiválasztását, és felszólítja a szomáliai kormányt, hogy minden további késlekedés nélkül tegye hivatalossá az említett bizottságot; súlyosan aggódik a szomáliai biztonsági erők által elkövetett emberi jogi visszaélésekről, köztük gyilkosságokról, önkényes letartóztatásokról és fogva tartásról, kínzásról, nemi erőszakról és emberrablásokról szóló jelentések miatt; felszólítja a hatóságokat annak biztosítására, hogy a törvénysértéseket teljes körűen kivizsgálják, és az elkövetőket bíróság elé állítsák; felszólítja a kormányt és az EU-t, hogy erősítse meg a szomáliai nyomozóhivatal (CID) ahhoz szükséges műszaki szakértelmét, hogy alapos és hatékony, a jogokat tiszteletben tartó nyomozásokat tudjon lefolytatni; felszólítja az al-Shabaab elleni harcban részt vevő hazai és külföldi csapatokat, hogy a nemzetközi joggal összhangban lépjenek fel; felszólítja a szomáliai kormányt, hogy teljesítse kötelezettségeit és szüntesse meg a belső menekültek kényszerkilakoltatását, többek között az ország fővárosában, Mogadishuban; |
| --- | --- |

12.

| 13. | elismerését fejezi ki a szomáliai kormánynak, amiért a 2018. májusi háromnapos nemzeti alkotmányozó konventet követően elindította a szomáliai ideiglenes alkotmány felülvizsgálatát célzó folyamatot, amely el fog vezetni Szomália állandó alkotmányához; sürgeti a szomáliai kormányt, hogy véglegesítse az erőszakos szélsőségesség megelőzéséről és az ellene való küzdelemről szóló szomáliai nemzeti cselekvési tervet (PCVE), amely része az ország biztonságra vonatkozó, az AMISOM által támogatott átfogó megközelítésének (CAS); |
| --- | --- |

13.

| 14. | szörnyű háborús bűnként elítéli a nők, férfiak, fiúk és lányok ellen elkövetett nemi alapú szexuális erőszakot, amely különösen a nőket és a lányokat érinti; felszólítja az államot, hogy fokozza a társadalom kiszolgáltatott csoportjainak védelme érdekében tett erőfeszítéseit; ezzel összefüggésben üdvözli, hogy a kormány az ENSZ-szel és az EU-val együttműködve tavaly elindított egy országos igazságügyi képzési tantervet; ismételten hangot ad a nők jogai miatti súlyos aggodalmának; felszólít minden érintett hatóságot, hogy támogassák a nemek közötti egyenlőséget és a nők társadalmi szerepvállalásának növelését; elítéli a homoszexualitás törvényen kívül helyezését Szomáliában és az LMBTI személyek kriminalizálását; |
| --- | --- |

14.

| 15. | elítéli a szomáliaiak millióinak életét fenyegető súlyos humanitárius helyzetet; emlékeztet arra, hogy a 2011-es éhínség idején a bizonytalanság, valamint az növelte a halálesetek számát, hogy az al-Shabaab szélsőséges milicistái hátráltatták az élelmiszersegélyek akkoriban ellenőrzésük alatt tartott dél- és közép-szomáliai területekre való eljutását; felhívja az EU-t, tagállamait és a nemzetközi közösséget, hogy fokozzák a szomáliai lakosságnak nyújtott segítséget, javítsák a legkiszolgáltatottabbak életkörülményeit, valamint kezeljék a kényszerű lakóhelyelhagyás, az élelmiszer-ellátás bizonytalansága, a járványok és a természeti katasztrófák következményeit; elítéli a Szomáliában a humanitárius szereplők és a békefenntartók ellen intézett összes támadást; felszólít arra, hogy az uniós támogatást hangolják össze a nemzetközi szinten elfogadott fejlesztéshatékonysági alapelvekkel a nemrégiben jóváhagyott fenntartható fejlesztési célok elérése érdekében; |
| --- | --- |

15.

| 16. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az Afrikai Uniónak, Szomália elnökének, miniszterelnökének és parlamentjének, az ENSZ főtitkárának, az ENSZ Biztonsági Tanácsának, az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának, valamint az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlésnek. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  HL C 204., 2018.6.13., 127. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0229.

---

| 8.4.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 118/119 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 118/119

---

P8_TA(2018)0305

Burundi

Az Európai Parlament 2018. július 5-i állásfoglalása Burundiról (2018/2785(RSP))

(2020/C 118/19)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Burundiról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a 2015. július 9-i (1), 2015. december 17-i (2), 2017. január 19-i (3) és 2017. július 6-i (4) állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Burundiról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a 2015. július 9-i (1), 2015. december 17-i (2), 2017. január 19-i (3) és 2017. július 6-i (4) állásfoglalására,

| — | tekintettel a felülvizsgált Cotonoui Megállapodásra, különösen annak 96. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a felülvizsgált Cotonoui Megállapodásra, különösen annak 96. cikkére,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára,

| — | tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára (1966), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára (1966),

| — | tekintettel az emberi jogok és a népek jogainak afrikai chartájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok és a népek jogainak afrikai chartájára,

| — | tekintettel a demokráciáról, a választásokról és a kormányzásról szóló afrikai chartára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a demokráciáról, a választásokról és a kormányzásról szóló afrikai chartára,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának a burundi helyzetről szóló, 2015. november 12-i 2248. (2015) és 2016. július 29-i 2303. (2016) számú határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának a burundi helyzetről szóló, 2015. november 12-i 2248. (2015) és 2016. július 29-i 2303. (2016) számú határozatára,

| — | tekintettel az ENSZ burundi helyzettel foglalkozó vizsgálóbizottsága (UNCI) által az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának adott, 2018. június 27-i szóbeli beszámolóra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ burundi helyzettel foglalkozó vizsgálóbizottsága (UNCI) által az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának adott, 2018. június 27-i szóbeli beszámolóra,

| — | tekintettel az ENSZ főtitkárának a burundi helyzetről szóló, 2017. február 23-án közzétett első jelentésére, valamint az ENSZ Biztonsági Tanácsa elnökének a Burundiban tapasztalható politikai helyzetről és folytatódó erőszakról szóló nyilatkozatára, amely határozottan sürgette a kormányt és valamennyi felet az erőszak beszüntetésére és elutasítására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ főtitkárának a burundi helyzetről szóló, 2017. február 23-án közzétett első jelentésére, valamint az ENSZ Biztonsági Tanácsa elnökének a Burundiban tapasztalható politikai helyzetről és folytatódó erőszakról szóló nyilatkozatára, amely határozottan sürgette a kormányt és valamennyi felet az erőszak beszüntetésére és elutasítására,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának a burundi helyzetről szóló 2017. március 13-i sajtónyilatkozatára, valamint az ENSZ Biztonsági Tanácsa elnökének 2018. április 5-i nyilatkozatára, amely elítélte az erőszak és az emberi jogok megsértése valamennyi esetét Burundiban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának a burundi helyzetről szóló 2017. március 13-i sajtónyilatkozatára, valamint az ENSZ Biztonsági Tanácsa elnökének 2018. április 5-i nyilatkozatára, amely elítélte az erőszak és az emberi jogok megsértése valamennyi esetét Burundiban,

| — | tekintettel az ENSZ Burundiról szóló független vizsgálatáról 2016. szeptember 20-án kiadott jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Burundiról szóló független vizsgálatáról 2016. szeptember 20-án kiadott jelentésre,

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának a burundi emberi jogi helyzetről szóló, 2016. szeptember 30-i határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának a burundi emberi jogi helyzetről szóló, 2016. szeptember 30-i határozatára,

| — | tekintettel a Burundira vonatkozó, a békét és a megbékélést célzó, 2000. augusztus 28-i arushai megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Burundira vonatkozó, a békét és a megbékélést célzó, 2000. augusztus 28-i arushai megállapodásra,

| — | tekintettel az Afrikai Unió csúcstalálkozóján 2015. június 13-án Burundiról tett nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Afrikai Unió csúcstalálkozóján 2015. június 13-án Burundiról tett nyilatkozatra,

| — | tekintettel az Afrikai Unió Béke- és Biztonsági Tanácsának tevékenységeiről, valamint a béke és a biztonság afrikai helyzetéről szóló határozatra (Assembly/AU/Dec.598(XXVI)), amelyet az Afrikai Unió állam- és kormányfőinek 2016. január 30–31-én Addisz Abebában (Etiópia) tartott 26. rendes ülésén fogadtak el, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Afrikai Unió Béke- és Biztonsági Tanácsának tevékenységeiről, valamint a béke és a biztonság afrikai helyzetéről szóló határozatra (Assembly/AU/Dec.598(XXVI)), amelyet az Afrikai Unió állam- és kormányfőinek 2016. január 30–31-én Addisz Abebában (Etiópia) tartott 26. rendes ülésén fogadtak el,

| — | tekintettel az Afrikai Unió közgyűlésének határozataira és nyilatkozataira (Assembly/AU/Dec.605–620(XXVII)), amelyeket az Afrikai Unió állam- és kormányfőinek 2016. július 17–18-án Kigaliban (Ruanda) tartott 27. rendes ülésén fogadtak el, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Afrikai Unió közgyűlésének határozataira és nyilatkozataira (Assembly/AU/Dec.605–620(XXVII)), amelyeket az Afrikai Unió állam- és kormányfőinek 2016. július 17–18-án Kigaliban (Ruanda) tartott 27. rendes ülésén fogadtak el,

| — | tekintettel az Emberi Jogok és a Népek Jogai Afrikai Bizottságának a Burundi Köztársaságban kialakult emberi jogi helyzetről szóló, 2016. november 4-i állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok és a Népek Jogai Afrikai Bizottságának a Burundi Köztársaságban kialakult emberi jogi helyzetről szóló, 2016. november 4-i állásfoglalására,

| — | tekintettel a Kelet-afrikai Közösség csúcstalálkozójának Burundiról szóló, 2015. május 31-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kelet-afrikai Közösség csúcstalálkozójának Burundiról szóló, 2015. május 31-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportjának (AKCS) tagjai, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti partnerségi megállapodás 96. cikke alapján a Burundi Köztársasággal folytatott konzultációs eljárás lezárásáról szóló, 2016. március 14-i (EU) 2016/394 tanácsi határozatra (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportjának (AKCS) tagjai, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti partnerségi megállapodás 96. cikke alapján a Burundi Köztársasággal folytatott konzultációs eljárás lezárásáról szóló, 2016. március 14-i (EU) 2016/394 tanácsi határozatra (5),

| — | tekintettel a 2015. október 1-jei (EU) 2015/1755 tanácsi rendeletre (6), valamint a burundi helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló, 2015. október 1-jei (KKBP) 2015/1763 (7) és 2016. szeptember 29-i (KKBP) 2016/1745 (8) tanácsi határozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2015. október 1-jei (EU) 2015/1755 tanácsi rendeletre (6), valamint a burundi helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló, 2015. október 1-jei (KKBP) 2015/1763 (7) és 2016. szeptember 29-i (KKBP) 2016/1745 (8) tanácsi határozatra,

| — | tekintettel a Burundiról szóló, 2015. március 16-i, május 18-i, június 22-i és november 16-i, valamint 2016. február 15-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Burundiról szóló, 2015. március 16-i, május 18-i, június 22-i és november 16-i, valamint 2016. február 15-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel Federica Mogherini, a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője 2015. május 28-i, 2015. december 19-i, 2016. október 21-i és 2017. október 27-i nyilatkozataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel Federica Mogherini, a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője 2015. május 28-i, 2015. december 19-i, 2016. október 21-i és 2017. október 27-i nyilatkozataira,

| — | tekintettel az alelnök/főképviselő szóvivőjének a burundi helyzetről szóló, 2018. június 8-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az alelnök/főképviselő szóvivőjének a burundi helyzetről szóló, 2018. június 8-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az alelnök/főképviselő szóvivője által az EU nevében kiadott 2018. május 8-i nyilatkozatra a burundi helyzetről az alkotmányos népszavazást megelőzően, |
| --- | --- |

—

tekintettel az alelnök/főképviselő szóvivője által az EU nevében kiadott 2018. május 8-i nyilatkozatra a burundi helyzetről az alkotmányos népszavazást megelőzően,

| — | tekintettel az alelnök/főképviselő szóvivőjének a Ligue ITEKA Burundiban való betiltásáról szóló, 2017. január 6-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az alelnök/főképviselő szóvivőjének a Ligue ITEKA Burundiban való betiltásáról szóló, 2017. január 6-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel Burundi politikai, emberi jogi és humanitárius válsággal küzd, amióta 2015 áprilisában Nkurunziza elnök bejelentette, hogy indulni kíván a választásokon, hogy vitatott módon harmadszor is elnöki megbízatást kapjon, és ezt követően hónapokig tartó halálos felfordulás következett, amelynek során a Nemzetközi Büntetőbíróság (NBB) szerint 593 személy veszítette életét, és az UNCHR szerint azóta 413 000 ember menekült el az országból, a belső menekültek száma pedig 169 000-re tehető; mivel az ENSZ Humanitárius Ügyekért Felelős Koordinációs Hivatala (OCHA) szerint az országban 3,6 millióan szorulnak humanitárius segítségnyújtásra; |
| --- | --- |

A.

mivel Burundi politikai, emberi jogi és humanitárius válsággal küzd, amióta 2015 áprilisában Nkurunziza elnök bejelentette, hogy indulni kíván a választásokon, hogy vitatott módon harmadszor is elnöki megbízatást kapjon, és ezt követően hónapokig tartó halálos felfordulás következett, amelynek során a Nemzetközi Büntetőbíróság (NBB) szerint 593 személy veszítette életét, és az UNCHR szerint azóta 413 000 ember menekült el az országból, a belső menekültek száma pedig 169 000-re tehető; mivel az ENSZ Humanitárius Ügyekért Felelős Koordinációs Hivatala (OCHA) szerint az országban 3,6 millióan szorulnak humanitárius segítségnyújtásra;

| B. | mivel a népszavazás során megszavazott alkotmánymódosítások többek között kiterjesztik az elnöki hatásköröket, csökkentik az alelnök hatásköreit, az elnök hatáskörébe utalják a miniszterelnök kinevezését, egyszerű többséget igénylő eljárást vezetnek be a törvények elfogadására és módosítására, felülvizsgálhatóvá teszik az arushai megállapodással bevezetett kvótákat, és megtiltják az 5 %-nál kisebb szavazati aránnyal rendelkező politikai pártok részvételét a kormányzásban, és ezek mindegyike veszélyezteti az arushai megállapodást; |
| --- | --- |

B.

mivel a népszavazás során megszavazott alkotmánymódosítások többek között kiterjesztik az elnöki hatásköröket, csökkentik az alelnök hatásköreit, az elnök hatáskörébe utalják a miniszterelnök kinevezését, egyszerű többséget igénylő eljárást vezetnek be a törvények elfogadására és módosítására, felülvizsgálhatóvá teszik az arushai megállapodással bevezetett kvótákat, és megtiltják az 5 %-nál kisebb szavazati aránnyal rendelkező politikai pártok részvételét a kormányzásban, és ezek mindegyike veszélyezteti az arushai megállapodást;

| C. | mivel a 2018. május 17-i népszavazást megelőzően országszerte fokozódott a politikai ellenfelekkel szembeni erőszak és megfélemlítés, amelynek során erőszakkal eltüntették és megfélemlítették az említett alkotmánymódosítás ellenzőit; mivel az alkotmányos népszavazás lehetővé teszi az arushai megállapodásban megtárgyalt rendelkezések hatályon kívül helyezését is, ami csökkentheti az inkluzivitást, és további súlyos következményekkel járhat Burundi politikai stabilitása szempontjából; mivel az alkotmánymódosítások ellenére Nkurunziza elnök bejelentette, hogy nem kíván indulni a 2020-as választásokon; |
| --- | --- |

C.

mivel a 2018. május 17-i népszavazást megelőzően országszerte fokozódott a politikai ellenfelekkel szembeni erőszak és megfélemlítés, amelynek során erőszakkal eltüntették és megfélemlítették az említett alkotmánymódosítás ellenzőit; mivel az alkotmányos népszavazás lehetővé teszi az arushai megállapodásban megtárgyalt rendelkezések hatályon kívül helyezését is, ami csökkentheti az inkluzivitást, és további súlyos következményekkel járhat Burundi politikai stabilitása szempontjából; mivel az alkotmánymódosítások ellenére Nkurunziza elnök bejelentette, hogy nem kíván indulni a 2020-as választásokon;

| D. | mivel az Amnesty International szerint a hivatalos kampányidőszak során gyakran érkeztek beszámolók a „nem” szavazat mellett kampányolók letartóztatásáról, megveréséről és megfélemlítéséről; mivel a népszavazásra a folyamatos elnyomás légkörében került sor, amelyek arra indították a burundi katolikus püspököket, hogy kijelentsék, számos polgár olyan mértékű félelemben él, hogy a megtorlástól való félelmében nem mer véleményt nyilvánítani; |
| --- | --- |

D.

mivel az Amnesty International szerint a hivatalos kampányidőszak során gyakran érkeztek beszámolók a „nem” szavazat mellett kampányolók letartóztatásáról, megveréséről és megfélemlítéséről; mivel a népszavazásra a folyamatos elnyomás légkörében került sor, amelyek arra indították a burundi katolikus püspököket, hogy kijelentsék, számos polgár olyan mértékű félelemben él, hogy a megtorlástól való félelmében nem mer véleményt nyilvánítani;

| E. | mivel az ENSZ vizsgálóbizottságának megállapítása szerint a lakosságot továbbra is politikai erőszak, önkényes letartóztatások, törvénytelen kivégzések, verések, gyűlöletbeszéd és számos más visszaélés sújtja; mivel a kormányzó politikai párt ifjúsági szervezete, az Imbonerakure továbbra is emberijog-sértéseket követ el, és különféle megfélemlítő taktikákat alkalmaz, például úttorlaszokat és ellenőrzőpontokat állít fel egyes tartományokban, pénzt kényszerítve ki és zaklatva a járókelőket, és letartóztatva azokat, akiket azzal gyanúsítanak, hogy kapcsolatot tartanak az ellenzékkel, akik közül sokakat fogva tartottak, megerőszakoltak, megvertek és megkínoztak, néhányan pedig bele is haltak a bántalmazásba; |
| --- | --- |

E.

mivel az ENSZ vizsgálóbizottságának megállapítása szerint a lakosságot továbbra is politikai erőszak, önkényes letartóztatások, törvénytelen kivégzések, verések, gyűlöletbeszéd és számos más visszaélés sújtja; mivel a kormányzó politikai párt ifjúsági szervezete, az Imbonerakure továbbra is emberijog-sértéseket követ el, és különféle megfélemlítő taktikákat alkalmaz, például úttorlaszokat és ellenőrzőpontokat állít fel egyes tartományokban, pénzt kényszerítve ki és zaklatva a járókelőket, és letartóztatva azokat, akiket azzal gyanúsítanak, hogy kapcsolatot tartanak az ellenzékkel, akik közül sokakat fogva tartottak, megerőszakoltak, megvertek és megkínoztak, néhányan pedig bele is haltak a bántalmazásba;

| F. | mivel a 2018-as népszavazás időszakában a jogvédő szervezetek országos és helyi szinten egyaránt a civil mozgástér szűküléséről és a médiatér romlásáról számoltak be; mivel a kormányzat 2015 óta fokozódó mértékben fenyegeti és célkeresztbe állítja a helyi nem kormányzati szervezeteket és emberijog-védőket, miközben a sajtószabadság és az újságírók munkakörülményei folyamatosan romlanak; mivel a magántulajdonú média és az újságírók már eddig is nagy árat fizettek a kormányzattal folytatott csatában, letartóztatásokat, azonnali kivégzéseket és erőszakos eltüntetéseket szenvedtek el, a kormányzat pedig időnként bűnözőknek, sőt, terroristának bélyegezte őket; |
| --- | --- |

F.

mivel a 2018-as népszavazás időszakában a jogvédő szervezetek országos és helyi szinten egyaránt a civil mozgástér szűküléséről és a médiatér romlásáról számoltak be; mivel a kormányzat 2015 óta fokozódó mértékben fenyegeti és célkeresztbe állítja a helyi nem kormányzati szervezeteket és emberijog-védőket, miközben a sajtószabadság és az újságírók munkakörülményei folyamatosan romlanak; mivel a magántulajdonú média és az újságírók már eddig is nagy árat fizettek a kormányzattal folytatott csatában, letartóztatásokat, azonnali kivégzéseket és erőszakos eltüntetéseket szenvedtek el, a kormányzat pedig időnként bűnözőknek, sőt, terroristának bélyegezte őket;

| G. | mivel a Riporterek Határok Nélkül szervezet 2018-as globális sajtószabadsági indexén Burundit 180 országból a 156. helyre sorolta; |
| --- | --- |

G.

mivel a Riporterek Határok Nélkül szervezet 2018-as globális sajtószabadsági indexén Burundit 180 országból a 156. helyre sorolta;

| H. | mivel számos emberi jogi aktivista hosszú börtönbüntetést kapott – közülük a legkirívóbb Germain Rukuki, a Burundi Katolikus Jogászok Szövetségének munkatársa, akit 32 évre ítéltek –, illetve letartóztatásban várja tárgyalását, mint Nestor Nibitanga; mivel a helyi és nemzetközi nem kormányzati szervezetek ellenőrzése céljából korlátozó jellegű törvényeket fogadtak el; mivel egyes szervezetek tevékenységük felfüggesztésére, mások – mint például a Ligue ITEKA, a FODOCE és az ACAT – végleges beszüntetésére kényszerültek; mivel számos vezetőt és emberijog-védőt száműztek, míg a még otthon tartózkodók állandó nyomás alatt állnak vagy a letartóztatás fenyegetésével szembesülnek; mivel Emmanuel Nshimirimana, Aimé Constant Gatore és Marius Nizigama 10 és 32 év közötti börtönbüntetést kapott, míg Nestor Nibitangát akár 20 év börtönre is ítélhetik; mivel Jean Bigirimana már majdnem két éve eltűnt, és egyike annak a számos embernek, aki az erőszakos eltüntetések áldozatává vált a válság során; |
| --- | --- |

H.

mivel számos emberi jogi aktivista hosszú börtönbüntetést kapott – közülük a legkirívóbb Germain Rukuki, a Burundi Katolikus Jogászok Szövetségének munkatársa, akit 32 évre ítéltek –, illetve letartóztatásban várja tárgyalását, mint Nestor Nibitanga; mivel a helyi és nemzetközi nem kormányzati szervezetek ellenőrzése céljából korlátozó jellegű törvényeket fogadtak el; mivel egyes szervezetek tevékenységük felfüggesztésére, mások – mint például a Ligue ITEKA, a FODOCE és az ACAT – végleges beszüntetésére kényszerültek; mivel számos vezetőt és emberijog-védőt száműztek, míg a még otthon tartózkodók állandó nyomás alatt állnak vagy a letartóztatás fenyegetésével szembesülnek; mivel Emmanuel Nshimirimana, Aimé Constant Gatore és Marius Nizigama 10 és 32 év közötti börtönbüntetést kapott, míg Nestor Nibitangát akár 20 év börtönre is ítélhetik; mivel Jean Bigirimana már majdnem két éve eltűnt, és egyike annak a számos embernek, aki az erőszakos eltüntetések áldozatává vált a válság során;

| I. | mivel 2017 októberében az NBB bírái felhatalmazták az NBB ügyészét, hogy vizsgálatot indítson a 2015. április 26. és 2017. október 26. között Burundiban vagy burundi állampolgárok által Burundin kívül állítólag elkövetett, a Bíróság joghatósága alá tartozó bűncselekményekkel kapcsolatban; mivel Burundi 2017. október 27-i hatállyal – valamennyi ország közül elsőként – kilépett az NBB-ből, miután a Bíróság 2016 áprilisában úgy határozott, hogy előzetes vizsgálatot kezd a Burundiban elkövetett erőszak és emberijog-sértések, valamint emberiesség elleni lehetséges bűncselekmények ügyében, miközben a rezsim továbbra is büntetlenül követ el gyilkosságokat az országban; |
| --- | --- |

I.

mivel 2017 októberében az NBB bírái felhatalmazták az NBB ügyészét, hogy vizsgálatot indítson a 2015. április 26. és 2017. október 26. között Burundiban vagy burundi állampolgárok által Burundin kívül állítólag elkövetett, a Bíróság joghatósága alá tartozó bűncselekményekkel kapcsolatban; mivel Burundi 2017. október 27-i hatállyal – valamennyi ország közül elsőként – kilépett az NBB-ből, miután a Bíróság 2016 áprilisában úgy határozott, hogy előzetes vizsgálatot kezd a Burundiban elkövetett erőszak és emberijog-sértések, valamint emberiesség elleni lehetséges bűncselekmények ügyében, miközben a rezsim továbbra is büntetlenül követ el gyilkosságokat az országban;

| J. | mivel a burundi csapatok békefenntartó missziókban való részvétele lehetővé teszi Nkurunziza elnök rendszere számára a belső problémák eltitkolását, és Burundi stabilizáló tényezőként való beállítását más, válságban lévő országok felé, ugyanakkor Burundi maga soha nem látott méretű válsággal küzd, amelyet az emberi jogok súlyos megsértése jellemez; mivel ennek során Burundi hatalmas pénzösszegekhez jut, ezt azonban nem osztják vissza a lakosság javára; mivel az Imbonerakure milícia feloszlatása nélkül nem lehet békés, szabad, demokratikus és független választásokat tartani; |
| --- | --- |

J.

mivel a burundi csapatok békefenntartó missziókban való részvétele lehetővé teszi Nkurunziza elnök rendszere számára a belső problémák eltitkolását, és Burundi stabilizáló tényezőként való beállítását más, válságban lévő országok felé, ugyanakkor Burundi maga soha nem látott méretű válsággal küzd, amelyet az emberi jogok súlyos megsértése jellemez; mivel ennek során Burundi hatalmas pénzösszegekhez jut, ezt azonban nem osztják vissza a lakosság javára; mivel az Imbonerakure milícia feloszlatása nélkül nem lehet békés, szabad, demokratikus és független választásokat tartani;

| K. | mivel Burundi a folyamatos társadalmi-gazdasági szétesés állapotában van, és egy főre jutó GDP tekintetében utolsó előtti a világon; mivel 3,6 millió burundi polgár (a lakosság 30 %-a) segélyre szorul, és 1,7 millió személy élelmiszer-ellátása bizonytalan; mivel ez a szegénység súlyosbodott a 2020-as választásokhoz való „önkéntes” hozzájárulás bevezetésével, amelyet az Imbonerakure gyakran erőszakkal hajt be, és egy közalkalmazott havi fizetésének mintegy 10 %-át vagy még többet tesz ki; |
| --- | --- |

K.

mivel Burundi a folyamatos társadalmi-gazdasági szétesés állapotában van, és egy főre jutó GDP tekintetében utolsó előtti a világon; mivel 3,6 millió burundi polgár (a lakosság 30 %-a) segélyre szorul, és 1,7 millió személy élelmiszer-ellátása bizonytalan; mivel ez a szegénység súlyosbodott a 2020-as választásokhoz való „önkéntes” hozzájárulás bevezetésével, amelyet az Imbonerakure gyakran erőszakkal hajt be, és egy közalkalmazott havi fizetésének mintegy 10 %-át vagy még többet tesz ki;

| L. | mivel az Afrikai Unió 30. csúcstalálkozóján és a Kelet-afrikai Közösség 19. csúcstalálkozóján az Afrikai Unió, illetve a Kelet-afrikai Közösség kifejezte elkötelezettségét a burundi politikai helyzetnek a 2000. augusztus 28-i arushai megállapodáson alapuló inkluzív párbeszéd révén történő békés rendezése iránt; |
| --- | --- |

L.

mivel az Afrikai Unió 30. csúcstalálkozóján és a Kelet-afrikai Közösség 19. csúcstalálkozóján az Afrikai Unió, illetve a Kelet-afrikai Közösség kifejezte elkötelezettségét a burundi politikai helyzetnek a 2000. augusztus 28-i arushai megállapodáson alapuló inkluzív párbeszéd révén történő békés rendezése iránt;

| M. | mivel az országban uralkodó helyzet miatt számos kétoldalú és többoldalú partner felfüggesztette a burundi kormány számára biztosított pénzügyi és műszaki segítségnyújtást; mivel az EU felfüggesztette a burundi közigazgatás számára közvetlenül nyújtott pénzügyi támogatásokat (beleértve a költségvetés-támogatásokat is), fenntartja azonban a lakosság számára nyújtott támogatást és a humanitárius segítségnyújtást; |
| --- | --- |

M.

mivel az országban uralkodó helyzet miatt számos kétoldalú és többoldalú partner felfüggesztette a burundi kormány számára biztosított pénzügyi és műszaki segítségnyújtást; mivel az EU felfüggesztette a burundi közigazgatás számára közvetlenül nyújtott pénzügyi támogatásokat (beleértve a költségvetés-támogatásokat is), fenntartja azonban a lakosság számára nyújtott támogatást és a humanitárius segítségnyújtást;

| N. | mivel az EU és az USA célzott és egyéni szankciókat fogadott el Burundival szemben; mivel a Tanács 2017. október 23-án megújította és 2018. október 31-ig meghosszabbította a Burundival szembeni uniós korlátozó intézkedéseket; mivel ezek az intézkedések utazási tilalmat és a pénzeszközök befagyasztását jelentik olyan meghatározott személyek esetében, akiket úgy ítélnek meg, hogy veszélyeztetik a demokráciát, illetve akadályozzák a jelenlegi válság politikai rendezését Burundiban; |
| --- | --- |

N.

mivel az EU és az USA célzott és egyéni szankciókat fogadott el Burundival szemben; mivel a Tanács 2017. október 23-án megújította és 2018. október 31-ig meghosszabbította a Burundival szembeni uniós korlátozó intézkedéseket; mivel ezek az intézkedések utazási tilalmat és a pénzeszközök befagyasztását jelentik olyan meghatározott személyek esetében, akiket úgy ítélnek meg, hogy veszélyeztetik a demokráciát, illetve akadályozzák a jelenlegi válság politikai rendezését Burundiban;

| O. | mivel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa 38. ülésén, 2018. június 28-án elfogadta a Burundiról szóló időszakos egyetemes emberi jogi helyzetértékelés eredményét; mivel Burundi a helyzetértékelés 242 ajánlása közül 125-öt fogadott el, különösen elutasítva az ország emberi jogi helyzetének javítására irányuló gyakorlati lépésekre vonatkozó ajánlásokat; |
| --- | --- |

O.

mivel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa 38. ülésén, 2018. június 28-án elfogadta a Burundiról szóló időszakos egyetemes emberi jogi helyzetértékelés eredményét; mivel Burundi a helyzetértékelés 242 ajánlása közül 125-öt fogadott el, különösen elutasítva az ország emberi jogi helyzetének javítására irányuló gyakorlati lépésekre vonatkozó ajánlásokat;

| P. | mivel az alkotmánybíróság helybenhagyta a 2018. május 17-i népszavazás eredményét, és elutasította az ellenzék által benyújtott, megfélemlítésre és visszaélésekre hivatkozó petíciót; |
| --- | --- |

P.

mivel az alkotmánybíróság helybenhagyta a 2018. május 17-i népszavazás eredményét, és elutasította az ellenzék által benyújtott, megfélemlítésre és visszaélésekre hivatkozó petíciót;

| 1. | mély aggodalmát fejezi ki a kiterjedt büntetlenség és emberijog-sértések, ezen belül az azonnali kivégzések, a kínzás, az erőszakos eltűnések és az önkényes fogva tartás miatt; emlékezteti Burundit azon kötelezettségére, hogy az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa tagjaként újra kell kezdenie és teljes körűen folytatnia kell az együttműködést az ENSZ Burundival foglalkozó vizsgálóbizottságával és a három ENSZ-szakértőből álló csoporttal, és engedélyeznie kell az ENSZ emberijog-védők helyzetével foglalkozó különleges előadójának belépését az országba; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felszólítja Burundi kormányát, hogy maradéktalanul tartsa tiszteletben az arushai megállapodást mint az ország békéjének és stabilitásának fő eszközét; felszólítja Burundi kormányát, hogy tartsa tiszteletben az emberi és polgári jogokkal kapcsolatos nemzetközi jogi kötelezettségeit, és mozdítsa elő és védelmezze a véleménynyilvánítás és az egyesülés szabadságához való jogot, amelyet a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya – amelynek Burundi részes fele – rögzít; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ismételten elítéli az újságírók, az ellenzék támogatói és az emberijog-védők megfélemlítését, elnyomását, zaklatását és a velük szembeni erőszakot; felszólítja a burundi hatóságokat, hogy tartsák tiszteletben a jogállamiságot és az alapvető emberi jogokat, így a véleménynyilvánítás szabadságát és a média szabadságát, és haladéktalanul és feltétel nélkül helyezzék szabadlábra Germain Rukukit, Nestor Nibitangát, Emmanuel Nshimirimanát, Aimé Constant Gatore-t és Marius Nizigamát, öt olyan emberijog-védőt, akiket kizárólag emberi jogi munkájuk miatt vettek őrizetbe, de a hatóságok az állam belső biztonságának aláásásával vádolják őket; követeli, hogy a burundi hatóságok indítsanak vizsgálatot Jean Bigirimana helyzetével kapcsolatban; |
| --- | --- |

3.

| 4. | elítéli Burundi azon döntését, hogy kilép az NBB-ből; támogatja a kiterjedt bűncselekmények és elnyomó fellépések ügyében az NBB által indított előzetes vizsgálat folytatását Burundiban; felhívja az Uniót, hogy a Burundiban elkövetett bűncselekmények ügyében továbbra is gyakoroljon nyomást az elszámoltathatóság érdekében; elvárja Burunditól, hogy indítsa újra és folytassa együttműködését az NBB-vel, tekintettel arra, hogy a büntetlenség elleni harc, az emberijog-sértések miatti vádemelés és az elszámoltatás továbbra is szükséges lépések a válság rendezése és a tartós, békés megoldás szempontjából; |
| --- | --- |

4.

| 5. | üdvözli az ENSZ Burundival foglalkozó vizsgálóbizottságának szóbeli beszámolóját, és méltatja az országban zajló emberi jogi válság dokumentálása terén végzett nélkülözhetetlen munkáját; |
| --- | --- |

5.

| 6. | hangsúlyozza a humanitárius helyzet miatti aggodalmát, amelyben 169 000 ember él belső menekültként, 1,67 milliónyian szorulnak humanitárius segítségnyújtásra, és több mint 410 000 burundi polgár keresett menedéket a szomszédos országokban; méltatja a befogadó országok erőfeszítéseit, és felhívja a térség kormányait annak garantálására, hogy a menekültek hazatérése önkéntes legyen, tájékozott döntéshozatalon alapuljon, továbbá biztonságos és méltóságteljes módon történjen; |
| --- | --- |

6.

| 7. | sajnálatának ad hangot ugyanakkor a Kelet-afrikai Közösség által vezetett, Burundin belüli párbeszéd lassú haladása, valamint a burundi kormány e téren mutatott elkötelezettségének hiánya miatt, és felszólítja valamennyi felet, különösen a burundi hatóságokat, hogy vállaljanak kötelezettséget a Burundin belüli párbeszéd sürgős újrakezdésére, amelyet valóban inkluzív kereten belül, előfeltételek nélkül kell megszervezni; |
| --- | --- |

7.

| 8. | megújult és koordinált megközelítést szorgalmaz az AU, az EU, az ENSZ Afrikai Gazdasági Bizottsága (ECA) és az ENSZ egésze között; sajnálatosnak tartja, hogy Burundi kormánya nem veszi figyelembe az ENSZ főtitkárának jelentéseit, az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa genfi határozatait, az AU 2018. januári határozatát és az ECA közvetítésre irányuló erőfeszítéseit; ösztönzi a kétoldalú és többoldalú partnereket és Burundi kormányát, hogy folytassák a segítségnyújtás újraindításához vezető feltételek burundi kormány általi megteremtésére irányuló párbeszédüket; felhív minden burundi érdekelt felet, hogy vegyenek részt aktívan ebben a folyamatban; ismételten kifejezi támogatását az AU és az ENSZ-főtitkár különmegbízottja támogatásával folyó közvetítési folyamat iránt; |
| --- | --- |

8.

| 9. | méltatja a humanitárius helyzet enyhítése érdekében a kétoldalú és többoldalú partnerek által biztosított segítségnyújtást, és felhívja a nemzetközi közösséget, hogy továbbra is nyújtsanak támogatást válaszul az ország humanitárius szükségleteire; arra buzdítja a Bizottságot, hogy 2018-ban nyújtson további közvetlen támogatást a lakosságnak; hangsúlyozza, hogy az együttműködés klasszikus módjához való visszatéréshez a jogállamiság és a demokrácia visszaállítására van szükség, a büntetlenség elleni harcot és a burundi polgárok védelmét is beleértve; |
| --- | --- |

9.

| 10. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a jelenlegi politikai válság etnikai konfliktussá alakulhat a propaganda, a gyűlöletre uszító vagy erőszakra felszólító nyilatkozatok miatt, amelyek egyenlőségjelet tesznek az ellenfelek, a civil társadalom tagjai, az újságírók, a tuszik és „a rendszer ellenségei” közé, akiket meg kell semmisíteni; sürgeti valamennyi felet Burundiban, hogy tartózkodjanak minden olyan magatartástól vagy megszólalástól, amely tovább súlyosbíthatja az erőszakot, elmélyítheti a válságot, vagy hosszú távon befolyásolhatja a térség stabilitását; |
| --- | --- |

10.

| 11. | továbbra is súlyosan aggódik amiatt, hogy a 2018. május 17-i népszavazáson elfogadott új alkotmány elindíthatja az arushai megállapodásban tárgyalások útján körültekintően meghatározott azon rendelkezések lerombolását, amelyek segítettek véget vetni a burundi polgárháborúnak; |
| --- | --- |

11.

| 12. | a Cotonoui Megállapodás 96. cikke címén a burundi hatóságokkal folytatott konzultációt követően megerősíti, hogy támogatja az Európai Unió azon határozatát, hogy felfüggeszti a Burundi kormányának nyújtott közvetlen pénzügyi segélyt, és üdvözli az Európai Unió által a békére irányuló erőfeszítések és az emberi jogok elleni fellépésekért felelős személyekre bevezetett utazási korlátozások elfogadását és vagyoni eszközeik befagyasztását; |
| --- | --- |

12.

| 13. | követeli, hogy vessenek véget az ENSZ és az AU békefenntartó misszióiban részt vevő burundi csapatok és különböző burundi egységek számára folyósított további kifizetéseknek; tudomásul veszi Nkurunziza elnök bejelentését, amely szerint 2020-ban nem indul a választásokon; felhívja a nemzetközi közösséget, hogy Nkurunziza elnök 2020-as választásokkal kapcsolatos kijelentésétől függetlenül szorosan kövesse nyomon a Burundiban fennálló helyzetet; |
| --- | --- |

13.

| 14. | emlékeztet az alelnök/főképviselő 2018. május 8-i határozott nyilatkozatára a 2018. május 17-i alkotmányos népszavazás előkészítő szakaszának elindításáról; sajnálatosnak tartja a különböző társadalmi és politikai csoportok közötti konszenzusos megközelítés hiányát Burundiban, az alkotmánytervezet kulcsfontosságú elemeivel kapcsolatos nyilvános hivatalos információk hiányát, valamint az újságírók és a média feletti szoros ellenőrzést; |
| --- | --- |

14.

| 15. | emlékezteti Burundi kormányát, hogy a 2020-as választások inkluzív, hiteles és átlátható módon való megrendezésének feltételei magukban foglalják a véleménynyilvánítás szabadságát, az információkhoz való hozzáférést és egy olyan szabad térség meglétét, ahol az emberijog-védők megfélemlítés és megtorlástól való félelem nélkül felszólalhatnak; |
| --- | --- |

15.

| 16. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást Burundi kormányának és parlamentjének, az AKCS–EU Miniszterek Tanácsának, a Bizottságnak, a Tanácsnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az Európai Unió tagállamai kormányainak és parlamentjeinek, az Afrikai Unió tagállamainak és intézményeinek és az ENSZ főtitkárának. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  HL C 265., 2017.8.11., 137. o.

(2)  HL C 399., 2017.11.24., 190. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0004.

(4)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0310.

(5)  HL L 73., 2016.3.18., 90. o.

(6)  HL L 257., 2015.10.2., 1. o.

(7)  HL L 257., 2015.10.2., 37. o.

(8)  HL L 264., 2016.9.30., 29. o.

---

| 8.4.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 118/125 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 118/125

---

P8_TA(2018)0313

A migrációs válság és a humanitárius helyzet Venezuelában és határain

Az Európai Parlament 2018. július 5-i állásfoglalása a Venezuelában, illetve Venezuela Kolumbiával és Brazíliával közös szárazföldi határain kialakult migrációs válságról és humanitárius helyzetről (2018/2770(RSP))

(2020/C 118/20)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a venezuelai helyzetről szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a venezuelai helyzetről szóló 2014. február 27-i (1), a venezuelai demokratikus ellenzék üldöztetéséről szóló 2014. december 18-i (2), a venezuelai helyzetről szóló 2015. március 12-i (3), a venezuelai helyzetről szóló 2016. június 8-i (4), a venezuelai helyzetről szóló 2017. április 27-i (5), a venezuelai helyzetről szóló 2018. február 8-i (6), valamint a venezuelai választásokról szóló 2018. május 3-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a venezuelai helyzetről szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a venezuelai helyzetről szóló 2014. február 27-i (1), a venezuelai demokratikus ellenzék üldöztetéséről szóló 2014. december 18-i (2), a venezuelai helyzetről szóló 2015. március 12-i (3), a venezuelai helyzetről szóló 2016. június 8-i (4), a venezuelai helyzetről szóló 2017. április 27-i (5), a venezuelai helyzetről szóló 2018. február 8-i (6), valamint a venezuelai választásokról szóló 2018. május 3-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel az Emberi Jogok 1948. évi Egyetemes Nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok 1948. évi Egyetemes Nyilatkozatára,

| — | tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára,

| — | tekintettel a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára,

| — | tekintettel a Nemzetközi Büntetőbíróság Római Statútumára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Büntetőbíróság Római Statútumára,

| — | tekintettel a Nemzetközi Büntetőbíróság főügyésze, Fatou Bensouda 2018. február 8-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Büntetőbíróság főügyésze, Fatou Bensouda 2018. február 8-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az ENSZ emberi jogi főbiztosa Venezueláról szóló, 2017. március 31-i nyilatkozatára; |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ emberi jogi főbiztosa Venezueláról szóló, 2017. március 31-i nyilatkozatára;

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Főbiztosának Hivatala (OHCHR) 2018. június 22-i„Emberi jogi jogsértések a Venezuelai Bolivári Köztársaságban” című jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Főbiztosának Hivatala (OHCHR) 2018. június 22-i„Emberi jogi jogsértések a Venezuelai Bolivári Köztársaságban” című jelentésre,

| — | tekintettel a bírósági tárgyalás nélküli, azonnali vagy önkényes kivégzésekkel foglalkozó különleges ENSZ-előadó, a békés gyülekezés és az egyesülés szabadságához fűződő jog kérdésével foglalkozó különleges ENSZ-előadó, az emberijog-védők helyzetével foglalkozó különleges ENSZ-előadó és az ENSZ önkényes fogva tartással foglalkozó munkacsoportja által 2017. április 28-án kiadott közös nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a bírósági tárgyalás nélküli, azonnali vagy önkényes kivégzésekkel foglalkozó különleges ENSZ-előadó, a békés gyülekezés és az egyesülés szabadságához fűződő jog kérdésével foglalkozó különleges ENSZ-előadó, az emberijog-védők helyzetével foglalkozó különleges ENSZ-előadó és az ENSZ önkényes fogva tartással foglalkozó munkacsoportja által 2017. április 28-án kiadott közös nyilatkozatra,

| — | tekintettel a G7-ek vezetőinek 2018. május 23-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a G7-ek vezetőinek 2018. május 23-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel a Lima-csoport 2018. január 23-i, 2018. február 14-i, 2018. május 21-i, 2018. június 2-i és 2018. június 15-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Lima-csoport 2018. január 23-i, 2018. február 14-i, 2018. május 21-i, 2018. június 2-i és 2018. június 15-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az Amerikai Államok Szervezetének (AÁSZ) az egyre romló venezuelai humanitárius helyzetről szóló, 2018. április 20-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Amerikai Államok Szervezetének (AÁSZ) az egyre romló venezuelai humanitárius helyzetről szóló, 2018. április 20-i jelentésére,

| — | tekintettel az AÁSZ Főtitkárságának és a nemzetközi szakértők fórumának az emberiesség elleni bűncselekmények esetleges venezuelai elkövetéséről szóló, 2018. május 29-i jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az AÁSZ Főtitkárságának és a nemzetközi szakértők fórumának az emberiesség elleni bűncselekmények esetleges venezuelai elkövetéséről szóló, 2018. május 29-i jelentésre,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Amerikaközi Bizottságának (IACHR) 2018. február 12-én közzétett, „Demokratikus intézmények, jogállamiság és emberi jogok Venezuelában” című jelentésére, valamint 2018. március 14-i állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Amerikaközi Bizottságának (IACHR) 2018. február 12-én közzétett, „Demokratikus intézmények, jogállamiság és emberi jogok Venezuelában” című jelentésére, valamint 2018. március 14-i állásfoglalására,

| — | tekintettel a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (alelnök/főképviselő) a legutóbbi venezuelai fejleményekről szóló, 2018. január 26-i, 2018. április 19-i és 2018. május 22-i nyilatkozataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (alelnök/főképviselő) a legutóbbi venezuelai fejleményekről szóló, 2018. január 26-i, 2018. április 19-i és 2018. május 22-i nyilatkozataira,

| — | tekintettel a Tanács 2017. november 13-i, 2018. január 22-i, 2018. május 28-i, valamint 2018. június 25-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács 2017. november 13-i, 2018. január 22-i, 2018. május 28-i, valamint 2018. június 25-i következtetéseire,

| — | tekintettel Hrisztosz Sztilijanídisz humanitárius segítségnyújtásért és válságkezelésért felelős uniós biztosnak a 2018. márciusi kolumbiai hivatalos kiküldetésről szóló nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel Hrisztosz Sztilijanídisz humanitárius segítségnyújtásért és válságkezelésért felelős uniós biztosnak a 2018. márciusi kolumbiai hivatalos kiküldetésről szóló nyilatkozatára,

| — | tekintettel Demokráciatámogatási és Választási Koordinációs Csoportjának a venezuelai helyzetről szóló, 2018. április 23-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel Demokráciatámogatási és Választási Koordinációs Csoportjának a venezuelai helyzetről szóló, 2018. április 23-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) és (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) és (4) bekezdésére,

| A. | mivel az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság helyzete Venezuelában tovább romlik; mivel Venezuelának jelenleg példátlan politikai, társadalmi, gazdasági és humanitárius válsággal kell megküzdenie, amelyet bizonytalanság, erőszak, emberi jogi jogsértések, a jogállamiság hanyatlása, a gyógyszerek és a szolgáltatások hiánya, jövedelemkiesés és a szegénység arányának növekedése jellemez, amely egyre több halálos áldozatot követel és a menekültek és migránsok számának növekedésével jár; |
| --- | --- |

A.

mivel az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság helyzete Venezuelában tovább romlik; mivel Venezuelának jelenleg példátlan politikai, társadalmi, gazdasági és humanitárius válsággal kell megküzdenie, amelyet bizonytalanság, erőszak, emberi jogi jogsértések, a jogállamiság hanyatlása, a gyógyszerek és a szolgáltatások hiánya, jövedelemkiesés és a szegénység arányának növekedése jellemez, amely egyre több halálos áldozatot követel és a menekültek és migránsok számának növekedésével jár;

| B. | mivel a minőségi egészségügyi szolgáltatásokhoz, gyógyszerekhez, élelmiszerekhez és vízhez való korlátozott hozzáférés következtében egyre több venezuelai ember – különösen a kiszolgáltatottabb csoportok, így a nők, gyermekek és betegek – szenved alultápláltságban; mivel a venezuelai lakosság 87 %-át sújtja szegénység, és a mélyszegénységben élők aránya 61,2 %; mivel a gyermekágyi halandóság 60 %-kal, a csecsemőhalandóság pedig 30 %-kal nőtt; mivel 2017-ben a maláriás megbetegedések száma a megelőző évhez képest 69 %-kal nőtt, ami a WHO adatai szerint a világon a legnagyobb növekedés, és mivel más betegségek, közöttük a tuberkulózis és a kanyaró is a járvánnyá válás küszöbén állnak; |
| --- | --- |

B.

mivel a minőségi egészségügyi szolgáltatásokhoz, gyógyszerekhez, élelmiszerekhez és vízhez való korlátozott hozzáférés következtében egyre több venezuelai ember – különösen a kiszolgáltatottabb csoportok, így a nők, gyermekek és betegek – szenved alultápláltságban; mivel a venezuelai lakosság 87 %-át sújtja szegénység, és a mélyszegénységben élők aránya 61,2 %; mivel a gyermekágyi halandóság 60 %-kal, a csecsemőhalandóság pedig 30 %-kal nőtt; mivel 2017-ben a maláriás megbetegedések száma a megelőző évhez képest 69 %-kal nőtt, ami a WHO adatai szerint a világon a legnagyobb növekedés, és mivel más betegségek, közöttük a tuberkulózis és a kanyaró is a járvánnyá válás küszöbén állnak;

| C. | mivel sajnálatos módon a nemzetközi közösség felkészültsége ellenére a venezuelai kormány továbbra is tagadja a probléma létezését, és nem hajlandó nyíltan átvenni a nemzetközi humanitárius segélyt, illetve elősegíteni annak szétosztását; |
| --- | --- |

C.

mivel sajnálatos módon a nemzetközi közösség felkészültsége ellenére a venezuelai kormány továbbra is tagadja a probléma létezését, és nem hajlandó nyíltan átvenni a nemzetközi humanitárius segélyt, illetve elősegíteni annak szétosztását;

| D. | mivel az ország gazdasági helyzete jelentősen romlott; mivel a Nemzetközi Valutaalap előrejelzései szerint a venezuelai hiperinfláció mértéke 2018-ban ugrásszerűen meg fog emelkedni 13 000 %-ra, a 2017-es 2 400 %-ról, ami átlagosan óránként mintegy 1,5 %-os áremelkedést eredményez; |
| --- | --- |

D.

mivel az ország gazdasági helyzete jelentősen romlott; mivel a Nemzetközi Valutaalap előrejelzései szerint a venezuelai hiperinfláció mértéke 2018-ban ugrásszerűen meg fog emelkedni 13 000 %-ra, a 2017-es 2 400 %-ról, ami átlagosan óránként mintegy 1,5 %-os áremelkedést eredményez;

| E. | mivel az OHCHR 2018. június 22-én közzétett jelentése kiemeli, hogy a venezuelai hatóságok nem vonják felelősségre azokat a személyeket, akik súlyosan megsértik az emberi jogokat, többek között gyilkosságokat követnek el, tüntetők ellen túlzott erőszakot alkalmaznak, valamint önkényes fogva tartás, bántalmazás és kínzás felelősei; mivel a jelek szerint ugyancsak büntetlenséget élveznek a biztonsági erők olyan tisztjei, akik tüntetőket bírósági eljárás nélkül kivégeztek; |
| --- | --- |

E.

mivel az OHCHR 2018. június 22-én közzétett jelentése kiemeli, hogy a venezuelai hatóságok nem vonják felelősségre azokat a személyeket, akik súlyosan megsértik az emberi jogokat, többek között gyilkosságokat követnek el, tüntetők ellen túlzott erőszakot alkalmaznak, valamint önkényes fogva tartás, bántalmazás és kínzás felelősei; mivel a jelek szerint ugyancsak büntetlenséget élveznek a biztonsági erők olyan tisztjei, akik tüntetőket bírósági eljárás nélkül kivégeztek;

| F. | mivel az AÁSZ által kijelölt független nemzetközi szakértők fórumának 2018. május 29-én ismertetett jelentése szerint hét emberiesség elleni bűncselekményt hajtottak végre Venezuelában, legalább 2014. februárjáig visszamenőleg, és a kormány maga felelős a régió jelenlegi humanitárius válságáért; mivel a Nemzetközi Büntetőbíróság (NBB) ügyésze bejelentette a Venezuelában 2017. áprilisa óta elkövetett állítólagos bűncselekmények előzetes vizsgálatának megindítását; |
| --- | --- |

F.

mivel az AÁSZ által kijelölt független nemzetközi szakértők fórumának 2018. május 29-én ismertetett jelentése szerint hét emberiesség elleni bűncselekményt hajtottak végre Venezuelában, legalább 2014. februárjáig visszamenőleg, és a kormány maga felelős a régió jelenlegi humanitárius válságáért; mivel a Nemzetközi Büntetőbíróság (NBB) ügyésze bejelentette a Venezuelában 2017. áprilisa óta elkövetett állítólagos bűncselekmények előzetes vizsgálatának megindítását;

| G. | mivel a 2018. május 20-én tartott választások lebonyolítása nem felelt meg a hiteles választási folyamatra vonatkozó nemzetközi minimumszabályoknak, és annak során nem tartották be a politikai pluralizmus, a demokrácia, az átláthatóság és a jogállamiság elveit; mivel ez tovább nehezíti a politikai válság megoldására tett erőfeszítéseket; mivel az EU más demokratikus szervezetekkel együtt nem ismeri el a választásokat, illetve az ezen illegitim eljárással létrehozott hatóságokat; |
| --- | --- |

G.

mivel a 2018. május 20-én tartott választások lebonyolítása nem felelt meg a hiteles választási folyamatra vonatkozó nemzetközi minimumszabályoknak, és annak során nem tartották be a politikai pluralizmus, a demokrácia, az átláthatóság és a jogállamiság elveit; mivel ez tovább nehezíti a politikai válság megoldására tett erőfeszítéseket; mivel az EU más demokratikus szervezetekkel együtt nem ismeri el a választásokat, illetve az ezen illegitim eljárással létrehozott hatóságokat;

| H. | mivel a Venezuelában kialakult többdimenziós válság következtében a lakóhelyelhagyás a régióban mindeddig sohasem tapasztalt méreteket öltött; mivel az ENSZ Menekültügyi Főbiztosának Hivatala (UNHCR) és a Nemzetközi Migrációs Szervezet (IOM) szerint az országot elhagyó venezuelaiak száma 2005 és 2017 között drámai mértékben, 437 000-ről több mint 1,6 millióra nőtt; mivel 2015 és 2017 között körülbelül 945 000 venezuelai hagyta el az országot; mivel az országot 2014 óta elhagyó személyek száma 2018-ban meghaladta a 2 milliót; mivel a menedékjogot kérelmező venezuelai állampolgárok száma 2014 óta globálisan 2 000 %-kal nőtt, és 2018. június közepéig meghaladta a 280 000 főt; |
| --- | --- |

H.

mivel a Venezuelában kialakult többdimenziós válság következtében a lakóhelyelhagyás a régióban mindeddig sohasem tapasztalt méreteket öltött; mivel az ENSZ Menekültügyi Főbiztosának Hivatala (UNHCR) és a Nemzetközi Migrációs Szervezet (IOM) szerint az országot elhagyó venezuelaiak száma 2005 és 2017 között drámai mértékben, 437 000-ről több mint 1,6 millióra nőtt; mivel 2015 és 2017 között körülbelül 945 000 venezuelai hagyta el az országot; mivel az országot 2014 óta elhagyó személyek száma 2018-ban meghaladta a 2 milliót; mivel a menedékjogot kérelmező venezuelai állampolgárok száma 2014 óta globálisan 2 000 %-kal nőtt, és 2018. június közepéig meghaladta a 280 000 főt;

| I. | mivel a régióban 520 000 venezuelai kapott alternatív tartózkodási engedélyt; mivel a világon több mint 280 000 venezuelai folyamodott menekült státuszért; mivel az EU-ban nemzetközi védelmet kérelmező venezuelaiak száma 2014 és 2017 között több mint 3 500 %-kal nőtt; mivel becslések szerint a venezuelaiak több mint 60 %-a továbbra is rendezetlen jogállású; |
| --- | --- |

I.

mivel a régióban 520 000 venezuelai kapott alternatív tartózkodási engedélyt; mivel a világon több mint 280 000 venezuelai folyamodott menekült státuszért; mivel az EU-ban nemzetközi védelmet kérelmező venezuelaiak száma 2014 és 2017 között több mint 3 500 %-kal nőtt; mivel becslések szerint a venezuelaiak több mint 60 %-a továbbra is rendezetlen jogállású;

| J. | mivel az ENSZ Humanitárius Ügyekért Felelős Koordinációs Hivatala (UNOCHA) szerint Kolumbia fogadja be a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek legnagyobb részét, mivel az ország területén több mint 820 000 venezuelai él; mivel a Venezuelával határos Cucuta és Boa Vista városba rengeteg ember érkezik, akik gyakran borzalmas egészségügyi állapotban vannak és súlyosan alultápláltak; mivel Peruba, Chilébe, Argentínába, Panamába, Brazíliába, Ecuadorba, Mexikóba, a Dominikai Köztársaságba, Costa Ricába, Uruguayba, Bolíviába és Paraguayba szintén rendkívül nagy számú menekült és migráns érkezik; mivel a menekültek egyre gyakrabban használnak tengeri útvonalakat, különösen a Karib-szigetek, így Aruba, Curaçao, Bonaire, valamint Trinidad és Guyana felé; mivel az európai országok is egyre inkább érintettek, különösen Spanyolország, Portugália és Olaszország; mivel a befogadó országokra egyre nagyobb terhet ró, hogy segítséget adnak az újonnan érkezők számára; |
| --- | --- |

J.

mivel az ENSZ Humanitárius Ügyekért Felelős Koordinációs Hivatala (UNOCHA) szerint Kolumbia fogadja be a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek legnagyobb részét, mivel az ország területén több mint 820 000 venezuelai él; mivel a Venezuelával határos Cucuta és Boa Vista városba rengeteg ember érkezik, akik gyakran borzalmas egészségügyi állapotban vannak és súlyosan alultápláltak; mivel Peruba, Chilébe, Argentínába, Panamába, Brazíliába, Ecuadorba, Mexikóba, a Dominikai Köztársaságba, Costa Ricába, Uruguayba, Bolíviába és Paraguayba szintén rendkívül nagy számú menekült és migráns érkezik; mivel a menekültek egyre gyakrabban használnak tengeri útvonalakat, különösen a Karib-szigetek, így Aruba, Curaçao, Bonaire, valamint Trinidad és Guyana felé; mivel az európai országok is egyre inkább érintettek, különösen Spanyolország, Portugália és Olaszország; mivel a befogadó országokra egyre nagyobb terhet ró, hogy segítséget adnak az újonnan érkezők számára;

| K. | mivel a kolumbiai nemzeti és helyi hatóságok elismerésre méltóan azon dolgoznak, hogy státuszuktól függetlenül a venezuelai menekültek számára biztosítsák az alapvető emberi jogokat, így az alapfokú oktatáshoz és az alapvető egészségügyi ellátáshoz való hozzáférést; mivel Kolumbiában a helyi közösségek, a vallási intézmények és a hétköznapi emberek egyaránt a testvériség szellemében fogadják a venezuelai migránsokat, és nagyfokú ellenálló képességről és szolidaritásról tesznek tanúbizonyságot; |
| --- | --- |

K.

mivel a kolumbiai nemzeti és helyi hatóságok elismerésre méltóan azon dolgoznak, hogy státuszuktól függetlenül a venezuelai menekültek számára biztosítsák az alapvető emberi jogokat, így az alapfokú oktatáshoz és az alapvető egészségügyi ellátáshoz való hozzáférést; mivel Kolumbiában a helyi közösségek, a vallási intézmények és a hétköznapi emberek egyaránt a testvériség szellemében fogadják a venezuelai migránsokat, és nagyfokú ellenálló képességről és szolidaritásról tesznek tanúbizonyságot;

| L. | mivel a Bizottság 2018. június 7-én bejelentette, hogy 35,1 millió EUR összegű csomagot bocsát rendelkezésre sürgősségi segély és fejlesztési támogatás formájában a venezuelai lakosság és a válság által érintett szomszédos országok támogatása érdekében; mivel e pénzügyi hozzájárulás hozzáadódik ahhoz a 37 millió EUR-s összeghez, amelynek folyósítására az EU már kötelezettséget vállalt, és amelynek rendeltetése a humanitárius segítségnyújtás és együttműködési projektek lefolytatása az országban; mivel 2018. június 13-án 56 %-os finanszírozási hiány áll fenn az UNHCR 46,1 millió dolláros kiegészítő felhívása tekintetében; |
| --- | --- |

L.

mivel a Bizottság 2018. június 7-én bejelentette, hogy 35,1 millió EUR összegű csomagot bocsát rendelkezésre sürgősségi segély és fejlesztési támogatás formájában a venezuelai lakosság és a válság által érintett szomszédos országok támogatása érdekében; mivel e pénzügyi hozzájárulás hozzáadódik ahhoz a 37 millió EUR-s összeghez, amelynek folyósítására az EU már kötelezettséget vállalt, és amelynek rendeltetése a humanitárius segítségnyújtás és együttműködési projektek lefolytatása az országban; mivel 2018. június 13-án 56 %-os finanszírozási hiány áll fenn az UNHCR 46,1 millió dolláros kiegészítő felhívása tekintetében;

| M. | mivel minden hónapban több, mint 12 000 venezuelai menekült lép be Roraima brazil államba, és közülük mintegy 2 700 Boa Vista városban marad; mivel e város lakosságának már több, mint 7 %-a venezuelai, és ha a jelenlegi tendencia folytatódik, akkor az év végéig az ott élő venezuelaiak száma meghaladja majd a 60 000-et; mivel e népességbeáramlás óriási nyomást gyakorol a város közszolgáltatásaira, különösen a közegészségügyre és az oktatásra; mivel Roraima Brazília egyik legszegényebb állama, amely nagyon szűk munkaerőpiaccal és gyenge gazdasággal rendelkezik, ami ugyancsak akadályozza a menekültek és a migránsok integrációját; |
| --- | --- |

M.

mivel minden hónapban több, mint 12 000 venezuelai menekült lép be Roraima brazil államba, és közülük mintegy 2 700 Boa Vista városban marad; mivel e város lakosságának már több, mint 7 %-a venezuelai, és ha a jelenlegi tendencia folytatódik, akkor az év végéig az ott élő venezuelaiak száma meghaladja majd a 60 000-et; mivel e népességbeáramlás óriási nyomást gyakorol a város közszolgáltatásaira, különösen a közegészségügyre és az oktatásra; mivel Roraima Brazília egyik legszegényebb állama, amely nagyon szűk munkaerőpiaccal és gyenge gazdasággal rendelkezik, ami ugyancsak akadályozza a menekültek és a migránsok integrációját;

| N. | mivel a Parlament 2018. június 25–30. között eseti küldöttséget küldött Venezuela Kolumbiával és Brazíliával közös határaira, hogy a helyszínen mérje fel a válság hatásait; |
| --- | --- |

N.

mivel a Parlament 2018. június 25–30. között eseti küldöttséget küldött Venezuela Kolumbiával és Brazíliával közös határaira, hogy a helyszínen mérje fel a válság hatásait;

| 1. | mélységesen megdöbbenti és riasztónak találja a katasztrofális venezuelai humanitárius helyzetet, amely számos halálos áldozatot követelt, és amelynek eredményeként soha nem látott mértékben áramlottak be menekültek és migránsok a szomszédos országokba és azokon túl; szolidaritását fejezi ki az alapvető életkörülmények, így az élelmiszerhez, az ivóvízhez, az egészségügyi szolgáltatásokhoz és a gyógyszerekhez való hozzáférés hiánya miatt országukat elhagyni kényszerülő valamennyi venezuelai emberrel; |
| --- | --- |

1.

| 2. | sürgeti a venezuelai hatóságokat, hogy ismerjék el a jelenlegi humanitárius válságot, akadályozzák meg annak további elmélyülését, és segítsenek elő politikai és gazdasági megoldásokat a civilek biztonságának és az ország és a régió stabilitásának biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

2.

| 3. | követeli, hogy a venezuelai hatóságok sürgősen és akadály nélkül engedjék be az országba a humanitárius segélyeket a humanitárius és közegészségügyi válság súlyosbodásának, és különösen az olyan betegségek újbóli megjelenésének megakadályozása érdekében, mint a kanyaró, a malária, a diftéria és a ragadós száj- és körömfájás, valamint biztosítsanak akadálytalan hozzáférést azon nemzetközi szervezetek számára, amelyek támogatni kívánják a társadalom valamennyi érintett csoportját; kéri a legkiszolgáltatottabb csoportok – például a nők, a gyermekek és a betegek – körében jelentkező alultápláltság elleni rövid távú válaszlépések gyors végrehajtását; mélységesen aggódik a határokon átkelő, kísérő nélküli kiskorúak nagy száma miatt; |
| --- | --- |

3.

| 4. | elismerését fejezi ki a kolumbiai kormánynak a válaszintézkedések gyorsaságáért, valamint az országba belépő valamennyi venezuelai embernek nyújtott támogatásáért; elismeréssel szól a Brazília és a régió más országai, különösen Peru, valamint egyéb regionális és nemzetközi szervezetek, magán- és állami szervezetek, a katolikus egyház és általában a régióban élő polgárok által a venezuelai menekültek és migránsok számára biztosított aktív támogatásról és az irányukban tanúsított szolidaritásról; felhívja a tagállamokat, hogy azonnali intézkedésekkel, többek között humanitárius vízumok és különleges tartózkodási engedélyek kibocsátásával vagy más regionális migrációs kereten belül, a megfelelő védelmi biztosítékok mellett biztosítsanak védelmet a területükön tartózkodó venezuelai menekültek és migránsok számára; felszólítja a venezuelai hatóságokat, hogy könnyítsék meg és gyorsítsák fel saját állampolgáraik azonosító okmányainak kibocsátását és megújítását, mind Venezuelában, mind külföldön; |
| --- | --- |

4.

| 5. | felhívja a nemzetközi közösséget, beleértve az EU-t, hogy alakítson ki összehangolt, átfogó és regionális választ a válságra, és kötelezettségvállalásait teljesítve növelje a befogadó országoknak nyújtott pénzügyi és anyagi segítséget; melegen üdvözli az eddig odaítélt uniós humanitárius segélyeket, és felszólít a sürgősségi alapokon keresztül haladéktalanul nyújtandó további humanitárius támogatásra annak érdekében, hogy a szomszédos országokban a venezuelai válság által érintett személyek gyorsan növekvő igényeit kielégítsék; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ismételten hangsúlyozza, hogy a jelenlegi humanitárius válság politikai válságból fakad; sürgeti a venezuelai hatóságokat annak biztosítására, hogy haladéktalanul véget vetnek valamennyi emberi jogi jogsértésnek, beleértve a polgári lakosság sérelmére elkövetett jogsértéseket is, valamint hogy teljes mértékben tiszteletben tartják az emberi jogokat és az alapvető szabadságokat, így a véleménynyilvánítás szabadságát, a sajtószabadságot és a gyülekezési szabadságot; sürgeti a venezuelai hatóságokat, hogy tartsanak tiszteletben minden demokratikusan megválasztott intézményt, nevezetesen a Nemzetgyűlést, bocsássanak szabadon minden politikai foglyot, valamint juttassák érvényre a demokratikus elveket, a jogállamiságot és az emberi jogokat; felhívja az Európai Külügyi Szolgálatot, hogy tegyen meg minden tőle telhetőt a jelenlegi humanitárius és politikai válság életképes megoldása előtti tér felnyitásához szükséges nemzetközi közvetítői erőfeszítések elősegítése érdekében; |
| --- | --- |

6.

| 7. | felszólít a nemzetközileg elismert demokratikus normáknak és a venezuelai alkotmányos rendnek megfelelő, új elnökválasztás megtartására átlátható, egyenlő, tisztességes és nemzetközi megfigyelői keretben, a politikai pártokra vagy jelöltekre vonatkozó korlátozások nélkül, valamennyi venezuelai polgár politikai jogainak maradéktalan tiszteletben tartása mellett; hangsúlyozza, hogy az ilyen választások eredményeként létrejövő legitim kormánynak sürgősen foglalkoznia kell a jelenlegi venezuelai gazdasági és társadalmi válsággal, valamint elő kell segítenie a nemzeti megbékélést; |
| --- | --- |

7.

| 8. | emlékeztet, hogy a nemzetközi közösség által elfogadott esetleges szankcióknak célzottaknak és visszafordíthatóknak kell lenniük, és semmilyen módon sem szabad a venezuelai lakosságot károsítaniuk; üdvözli a további célzott és visszavonható szankciók gyors elfogadását, valamint a 2017 novemberében előírt fegyverembargót; megismétli, hogy ezeket a szankciókat magas rangú tisztviselőkre súlyos emberi jogi jogsértések, a venezuelai demokrácia és jogállamiság aláásása miatt és a 2018. május 20-i jogellenes, nemzetközileg el nem ismert választások lefolytatásával összefüggésben szabták ki, amelyekre az időpont vagy a feltételek egyeztetése nélkül, olyan körülmények között került sor, amelyek nem tették lehetővé valamennyi politikai párt egyenlő feltételek melletti részvételét; emlékeztet arra a lehetőségre, hogy ezek a szankciók a kiéleződött politikai, társadalmi, gazdasági és humanitárius válságért felelős személyekre, különösen Nicolás Maduro elnökre korábbi állásfoglalásaival összhangban kiterjeszthetők; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ismételten hangsúlyozza, hogy az emberi jogok súlyos megsértéséért felelős személyeket felelősségre kell vonni; teljes mértékben támogatja az NBB a venezuelai rezsim által elkövetett súlyos bűncselekmények és elnyomó intézkedések ügyében folytatott előzetes vizsgálatát, és felhívja az Európai Uniót, hogy e téren vállaljon aktív szerepet; teljes mértékben támogatja az Amerikai Államok Szervezetének főtitkára által kijelölt független nemzetközi szakértők fórumának és az ENSZ emberi jogi főbiztosának felhívását, amely szerint a venezuelai helyzettel foglalkozó vizsgálóbizottságot kell létrehozni, és erősíteni kell az NBB részvételét; |
| --- | --- |

9.

| 10. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének / az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Venezuelai Bolivári Köztársaság kormányának és Nemzetgyűlésének, a Kolumbiai Köztársaság, a Brazil Szövetségi Köztársaság és a Perui Köztársaság kormányának és parlamentjének, az Euro–Latin-amerikai Parlamenti Közgyűlésnek, az Amerikai Államok Szervezete főtitkárának és a Lima-csoportnak. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  HL C 285., 2017.8.29., 145. o.

(2)  HL C 294., 2016.8.12., 21. o.

(3)  HL C 316., 2016.8.30., 190. o.

(4)  HL C 86., 2018.3.6., 101. o.

(5)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0200.

(6)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0041.

(7)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0199.

---

| 8.4.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 118/130 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 118/130

---

P8_TA(2018)0314

A tagállamoknak szóló iránymutatások a humanitárius segítségnyújtás bűncselekménynek történő minősítésének megelőzésére

Az Európai Parlament 2018. július 5-i állásfoglalása a humanitárius segítségnyújtás bűncselekménynek történő minősítésének megelőzésérére vonatkozóan a tagállamoknak szóló iránymutatásokról (2018/2769(RSP))

(2020/C 118/21)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a jogellenes be- és átutazáshoz, valamint a jogellenes tartózkodáshoz történő segítségnyújtás meghatározásáról szóló, 2002. november 28-i 2002/90/EK tanácsi irányelvre (1) (segítségnyújtási irányelv), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogellenes be- és átutazáshoz, valamint a jogellenes tartózkodáshoz történő segítségnyújtás meghatározásáról szóló, 2002. november 28-i 2002/90/EK tanácsi irányelvre (1) (segítségnyújtási irányelv),

| — | tekintettel a Tanácsnak a jogellenes be- és átutazáshoz, valamint a jogellenes tartózkodáshoz történő segítségnyújtás elleni küzdelem büntetőjogi keretének megerősítéséről szóló, 2002. november 28-i 2002/946/IB kerethatározatára (2) (kerethatározat), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanácsnak a jogellenes be- és átutazáshoz, valamint a jogellenes tartózkodáshoz történő segítségnyújtás elleni küzdelem büntetőjogi keretének megerősítéséről szóló, 2002. november 28-i 2002/946/IB kerethatározatára (2) (kerethatározat),

| — | tekintettel a migránscsempészet elleni uniós cselekvési tervet (2015–2020) létrehozó, 2015. május 27-i bizottsági közleményre (COM(2015)0285), |
| --- | --- |

—

tekintettel a migránscsempészet elleni uniós cselekvési tervet (2015–2020) létrehozó, 2015. május 27-i bizottsági közleményre (COM(2015)0285),

| — | tekintettel „A jogellenes be- és átutazáshoz, valamint a jogellenes tartózkodáshoz történő segítségnyújtás elleni uniós jogi keret REFIT-értékelése: a segítségnyújtási csomag” című, 2017. március 22-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (2002/90/EK irányelv és 2002/946/IB kerethatározat) (SWD(2017)0117), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A jogellenes be- és átutazáshoz, valamint a jogellenes tartózkodáshoz történő segítségnyújtás elleni uniós jogi keret REFIT-értékelése: a segítségnyújtási csomag” című, 2017. március 22-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (2002/90/EK irányelv és 2002/946/IB kerethatározat) (SWD(2017)0117),

| — | tekintettel az ENSZ biztonságos, rendezett és szabályos migrációról, illetve menekültekről szóló globális megállapodásai terén elért haladásról szóló, 2018. április 18-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ biztonságos, rendezett és szabályos migrációról, illetve menekültekről szóló globális megállapodásai terén elért haladásról szóló, 2018. április 18-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a „Megfelel a célnak? A jogellenes be- és átutazáshoz, valamint a jogellenes tartózkodáshoz történő segítségnyújtás meghatározásáról szóló irányelv és az irreguláris migránsoknak nyújtott humanitárius segítség kriminalizálása” című tanulmányra, amelyet a Belső Politikák Főigazgatósága adott ki 2016-ban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Megfelel a célnak? A jogellenes be- és átutazáshoz, valamint a jogellenes tartózkodáshoz történő segítségnyújtás meghatározásáról szóló irányelv és az irreguláris migránsoknak nyújtott humanitárius segítség kriminalizálása” című tanulmányra, amelyet a Belső Politikák Főigazgatósága adott ki 2016-ban,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége rendezetlen jogállású migránsok és a velük kapcsolatba lépő személyek kriminalizálásáról szóló, 2014-ben kiadott tanulmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége rendezetlen jogállású migránsok és a velük kapcsolatba lépő személyek kriminalizálásáról szóló, 2014-ben kiadott tanulmányára,

| — | tekintettel az Európa Tanács emberi jogi biztosának „A migráció kriminalizálása Európában: emberi jogi következmények” című, 2010. február 4-i vitaanyagára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács emberi jogi biztosának „A migráció kriminalizálása Európában: emberi jogi következmények” című, 2010. február 4-i vitaanyagára,

| — | tekintettel a migránsok szárazföldön, légi úton és tengeren történő csempészete elleni fellépésről szóló, a nemzetközi szervezett bűnözés elleni ENSZ-egyezményt kiegészítő jegyzőkönyvre, amely az ENSZ Közgyűlésének 55. ülésszakán a 2000. november 15-i 55/25. határozattal került elfogadásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a migránsok szárazföldön, légi úton és tengeren történő csempészete elleni fellépésről szóló, a nemzetközi szervezett bűnözés elleni ENSZ-egyezményt kiegészítő jegyzőkönyvre, amely az ENSZ Közgyűlésének 55. ülésszakán a 2000. november 15-i 55/25. határozattal került elfogadásra,

| — | tekintettel az ENSZ migránsok emberi jogaival foglalkozó különleges előadójának „Regionális tanulmány: Az Európai Unió külső határainak igazgatása és annak a migránsok emberi jogaira való hatása” című, 2013. április 24-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ migránsok emberi jogaival foglalkozó különleges előadójának „Regionális tanulmány: Az Európai Unió külső határainak igazgatása és annak a migránsok emberi jogaira való hatása” című, 2013. április 24-i jelentésére,

| — | tekintettel a humanitárius segítségnyújtás bűncselekménynek történő minősítésének megelőzésérére vonatkozóan a tagállamoknak szóló iránymutatásokról szóló, a Bizottsághoz intézett kérdésre (O-000065/2018 – B8-0034/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a humanitárius segítségnyújtás bűncselekménynek történő minősítésének megelőzésérére vonatkozóan a tagállamoknak szóló iránymutatásokról szóló, a Bizottsághoz intézett kérdésre (O-000065/2018 – B8-0034/2018),

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság állásfoglalási indítványára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság állásfoglalási indítványára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 128. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 128. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel a migránscsempészet elleni uniós cselekvési tervben (2015–2020) a Bizottság hangsúlyozta, hogy biztosítani kell, hogy „megfelelő büntetőjogi szankciók álljanak rendelkezésre, egyidejűleg elkerülve annak veszélyét, hogy a bajba jutott migránsok számára humanitárius segítségnyújtást biztosítókat bűnözőnek tekintsék”, továbbá javítani kell a segítségnyújtási irányelvből és az azt kísérő kerethatározatból álló uniós segítségnyújtási csomagot; |
| --- | --- |

A.

mivel a migránscsempészet elleni uniós cselekvési tervben (2015–2020) a Bizottság hangsúlyozta, hogy biztosítani kell, hogy „megfelelő büntetőjogi szankciók álljanak rendelkezésre, egyidejűleg elkerülve annak veszélyét, hogy a bajba jutott migránsok számára humanitárius segítségnyújtást biztosítókat bűnözőnek tekintsék”, továbbá javítani kell a segítségnyújtási irányelvből és az azt kísérő kerethatározatból álló uniós segítségnyújtási csomagot;

| B. | mivel a segítségnyújtási irányelv 1. cikkének (2) bekezdése nem kötelező erejű humanitárius segítségnyújtási kivételt határoz meg, lehetőséget nyújtva a tagállamoknak arra, hogy a segítségnyújtást ne kriminalizálják, amikor az humanitárius természetű; |
| --- | --- |

B.

mivel a segítségnyújtási irányelv 1. cikkének (2) bekezdése nem kötelező erejű humanitárius segítségnyújtási kivételt határoz meg, lehetőséget nyújtva a tagállamoknak arra, hogy a segítségnyújtást ne kriminalizálják, amikor az humanitárius természetű;

| C. | mivel az ENSZ biztonságos, rendezett és szabályos migrációról, illetve menekültekről szóló globális megállapodásai terén elért előrelépésekről szóló, 2018. április 18-i állásfoglalásában a Parlament felszólított a humanitárius segítségnyújtás kriminalizálásának mellőzésére, a bajba jutottak megsegítésére irányuló kutatási és mentési kapacitások növelésére, nagyobb kapacitások rendelkezésre bocsátására valamennyi állam által, valamint a tengeri és szárazföldi mentési műveleteket végző magánszereplők és nem kormányzati szervezetek által nyújtott segítség elismerésére; |
| --- | --- |

C.

mivel az ENSZ biztonságos, rendezett és szabályos migrációról, illetve menekültekről szóló globális megállapodásai terén elért előrelépésekről szóló, 2018. április 18-i állásfoglalásában a Parlament felszólított a humanitárius segítségnyújtás kriminalizálásának mellőzésére, a bajba jutottak megsegítésére irányuló kutatási és mentési kapacitások növelésére, nagyobb kapacitások rendelkezésre bocsátására valamennyi állam által, valamint a tengeri és szárazföldi mentési műveleteket végző magánszereplők és nem kormányzati szervezetek által nyújtott segítség elismerésére;

| D. | mivel a segítségnyújtási csomag REFIT-értékeléséről szóló bizottsági szolgálati munkadokumentumban a Bizottság kiemelte, hogy az ismeretek és bevált gyakorlatok ügyészek, bűnüldöző szervek és civil társadalom közötti megosztásának előmozdítása hozzájárulhatna a jelenlegi helyzet javításához és a ténylegesen humanitárius segítségnyújtás kriminalizálásának megelőzéséhez; |
| --- | --- |

D.

mivel a segítségnyújtási csomag REFIT-értékeléséről szóló bizottsági szolgálati munkadokumentumban a Bizottság kiemelte, hogy az ismeretek és bevált gyakorlatok ügyészek, bűnüldöző szervek és civil társadalom közötti megosztásának előmozdítása hozzájárulhatna a jelenlegi helyzet javításához és a ténylegesen humanitárius segítségnyújtás kriminalizálásának megelőzéséhez;

| E. | mivel a segítségnyújtási irányelv 1. cikke (1) bekezdésének b) pontja nem írja elő a tagállamok számára, hogy tartózkodjanak a jogellenes tartózkodás elősegítésének büntetésétől, amennyiben az nem anyagi haszonszerzés céljából történik, és mivel a segítségnyújtási határozat nem tartalmaz olyan kötelező rendelkezéseket, amelyek akadályozzák a humanitárius célból vagy vészhelyzetekben végzett tevékenységek büntetését; |
| --- | --- |

E.

mivel a segítségnyújtási irányelv 1. cikke (1) bekezdésének b) pontja nem írja elő a tagállamok számára, hogy tartózkodjanak a jogellenes tartózkodás elősegítésének büntetésétől, amennyiben az nem anyagi haszonszerzés céljából történik, és mivel a segítségnyújtási határozat nem tartalmaz olyan kötelező rendelkezéseket, amelyek akadályozzák a humanitárius célból vagy vészhelyzetekben végzett tevékenységek büntetését;

| 1. | emlékeztet, hogy a segítségnyújtási irányelv és a kapcsolódó kerethatározat értelmében a tagállamok kötelesek olyan jogszabályokat végrehajtani, amelyek büntetőjogi szankciókat vezetnek be a jogellenes be- és átutazás, valamint a jogellenes tartózkodás elősegítése ellen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aggodalmát fejezi ki a segítségnyújtási csomag migránsoknak humanitárius segítséget nyújtó polgárokra és a fogadó társadalom egészének társadalmi kohéziójára gyakorolt nem szándékolt következményei miatt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | hangsúlyozza, hogy az ENSZ csempészet elleni jegyzőkönyve értelmében a humanitárius segítségnyújtást nem szabad büntetni; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rámutat, hogy a tagállamok illetékes hatóságai által végrehajtott életmentő intézkedéseket támogató és kiegészítő humanitárius segítségnyújtásban részt vevő szereplők tevékenysége nem terjedhet túl a segítségnyújtási irányelvben rögzítetteken, és hogy fellépéseiket tagállami ellenőrzés alatt kell végrehajtaniuk; |
| --- | --- |

4.

| 5. | sajnálja, hogy a segítségnyújtási irányelvben rögzített humanitárius segítségnyújtási kivételt a tagállamok csak nagyon korlátozott mértékben ültették át, és megjegyzi, hogy a kivételt a büntetőeljárás alá vonás megakadályozásaként kellene alkalmazni, annak biztosítása érdekében, hogy nem vonnak büntetőeljárás alá a migránsokat humanitárius okokból segítő egyéneket és civil szervezeteket; |
| --- | --- |

5.

| 6. | felhívja a tagállamokat, hogy ültessék át a segítségnyújtási irányelvben rögzített humanitárius segítségnyújtási kivételt, és hozzanak létre megfelelő rendszereket a segítségnyújtási csomag végrehajtásának és eredményes gyakorlati alkalmazásának ellenőrzésére, évente összegyűjtve és rögzítve az arra vonatkozó információkat, hogy hány embert tartóztatnak le a határon vagy belföldön való segítségnyújtásért, a megindított bírósági eljárások számát, azt, hogy hány embert ítéltek el, valamint arra vonatkozó információkat, hogy az ítéleteket hogyan hozzák, és milyen okokból szüntetnek meg vizsgálatot; |
| --- | --- |

6.

| 7. | sürgeti a Bizottságot, hogy a jelenlegi acquis tiszta és egységes értelmezésének biztosítása érdekében fogadjon el iránymutatásokat a tagállamok számára, meghatározva, hogy a segítségnyújtás mely formáját nem szabad büntetni, beleértve a segítségnyújtási irányelv 1. cikke (1) bekezdésének b) pontját és 1. cikke (2) bekezdését, és hangsúlyozza, hogy az egyértelmű feltételek nagyobb következetességet biztosítanak a segítségnyújtás büntetőjogi szabályozásában szerte a tagállamokban, és korlátozzák az indokolatlan kriminalizálást; |
| --- | --- |

7.

| 8. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottságnak, a Tanácsnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  HL L 328., 2002.12.5., 17. o.

(2)  HL L 328., 2002.12.5., 1. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0118.

---

| 8.4.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 118/133 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 118/133

---

P8_TA(2018)0315

Az EU–USA adatvédelmi pajzs által nyújtott védelem megfelelősége

Az Európai Parlament 2018. július 5-i állásfoglalása az EU–USA adatvédelmi pajzs által nyújtott védelem megfelelőségéről (2018/2645(RSP))

(2020/C 118/22)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre (EUSZ), az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ) és az Európai Unió Alapjogi Chartájának (az EU Charta) 6., 7., 8., 11., 16., 47. és 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre (EUSZ), az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ) és az Európai Unió Alapjogi Chartájának (az EU Charta) 6., 7., 8., 11., 16., 47. és 52. cikkére,

| — | tekintettel a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (általános adatvédelmi rendelet) (1) és a személyes adatoknak az illetékes hatóságok által a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, a vádeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából végzett kezelése tekintetében a természetes személyek védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 2008/977/IB tanácsi kerethatározat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/680 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (általános adatvédelmi rendelet) (1) és a személyes adatoknak az illetékes hatóságok által a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, a vádeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából végzett kezelése tekintetében a természetes személyek védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 2008/977/IB tanácsi kerethatározat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/680 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2),

| — | tekintettel az Európai Unió Bírósága által a C-362/14. sz. Maximillian Schrems kontra adatvédelmi biztos ügyben hozott, 2015. október 6-i ítéletre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Bírósága által a C-362/14. sz. Maximillian Schrems kontra adatvédelmi biztos ügyben hozott, 2015. október 6-i ítéletre (3),

| — | tekintettel az Európai Unió Bírósága által a C-203/15. sz. Tele2 Sverige AB kontra Post- och telestyrelsen és a C-698/15. sz. Secretary of State for the Home Department kontra Tom Watson és társai ügyben hozott, 2016. december 21-i ítéletre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Bírósága által a C-203/15. sz. Tele2 Sverige AB kontra Post- och telestyrelsen és a C-698/15. sz. Secretary of State for the Home Department kontra Tom Watson és társai ügyben hozott, 2016. december 21-i ítéletre (4),

| — | tekintettel a 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv értelmében az EU–USA adatvédelmi pajzs által nyújtott védelem megfelelőségéről szóló, 2016. július 12-i (EU) 2016/1250 bizottsági végrehajtási határozatra (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv értelmében az EU–USA adatvédelmi pajzs által nyújtott védelem megfelelőségéről szóló, 2016. július 12-i (EU) 2016/1250 bizottsági végrehajtási határozatra (5),

| — | tekintettel az európai adatvédelmi biztosnak (EDPS) az EU-USA adatvédelmi pajzsra vonatkozó tervezet megfelelőségi határozatáról szól, 2016. május 30-i 4/2016. számú véleményére (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai adatvédelmi biztosnak (EDPS) az EU-USA adatvédelmi pajzsra vonatkozó tervezet megfelelőségi határozatáról szól, 2016. május 30-i 4/2016. számú véleményére (6),

| — | tekintettel a 29. cikk szerinti adatvédelmi munkacsoportnak (WP29) az EU–USA adatvédelmi pajzsról szóló 2016. április 13-i 01/2016. sz. véleményére (7) és 2016. július 26-i WP29-nyilatkozatra (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 29. cikk szerinti adatvédelmi munkacsoportnak (WP29) az EU–USA adatvédelmi pajzsról szóló 2016. április 13-i 01/2016. sz. véleményére (7) és 2016. július 26-i WP29-nyilatkozatra (8),

| — | tekintettel a Bizottság által az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, az EU–USA adatvédelmi pajzs működésének első éves felülvizsgálatáról szóló, 2017. október 18-i jelentésre (COM(2017)0611) és az ahhoz csatolt bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2017)0344), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, az EU–USA adatvédelmi pajzs működésének első éves felülvizsgálatáról szóló, 2017. október 18-i jelentésre (COM(2017)0611) és az ahhoz csatolt bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2017)0344),

| — | tekintettel a WP29 „EU–USA adatvédelmi pajzs – Első éves közös felülvizsgálat” című, 2017. november 28-i dokumentumára (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a WP29 „EU–USA adatvédelmi pajzs – Első éves közös felülvizsgálat” című, 2017. november 28-i dokumentumára (9),

| — | tekintettel a WP29 a külföldi hírszerzői tevékenység megfigyeléséről szóló amerikai törvény (FISA) 702. szakaszának újbóli engedélyezésével kapcsolatos, 2018. április 11-i válaszlevelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a WP29 a külföldi hírszerzői tevékenység megfigyeléséről szóló amerikai törvény (FISA) 702. szakaszának újbóli engedélyezésével kapcsolatos, 2018. április 11-i válaszlevelére,

| — | tekintettel az EU–USA adatvédelmi pajzs által nyújtott védelem megfelelőségéről szóló, 2017. április 6-i állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU–USA adatvédelmi pajzs által nyújtott védelem megfelelőségéről szóló, 2017. április 6-i állásfoglalására (10),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel az Európai Unió Bírósága (továbbiakban: EUB) a C-362/14. számú, a Maximillian Schrems kontra adatvédelmi biztos ügyben hozott 2015. október 6-i ítéletében érvénytelenítette a védett adatkikötőről szóló határozatot, és az ítéletben világossá tette, hogy a valamely harmadik országban biztosított, megfelelő szintű védelmet úgy kell értelmezni, hogy az „lényegében egyenértékű” az Unióban a Charta fényében értelmezett 95/46/EK irányelv értelmében biztosított védelemmel, és emiatt szükség van az új megállapodás megkötésére irányuló tárgyalások lezárására, a jogbiztonságot biztosítandó azzal kapcsolatban, hogy a személyes adatokat miként kell továbbítani az EU-ból az USA-ba; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unió Bírósága (továbbiakban: EUB) a C-362/14. számú, a Maximillian Schrems kontra adatvédelmi biztos ügyben hozott 2015. október 6-i ítéletében érvénytelenítette a védett adatkikötőről szóló határozatot, és az ítéletben világossá tette, hogy a valamely harmadik országban biztosított, megfelelő szintű védelmet úgy kell értelmezni, hogy az „lényegében egyenértékű” az Unióban a Charta fényében értelmezett 95/46/EK irányelv értelmében biztosított védelemmel, és emiatt szükség van az új megállapodás megkötésére irányuló tárgyalások lezárására, a jogbiztonságot biztosítandó azzal kapcsolatban, hogy a személyes adatokat miként kell továbbítani az EU-ból az USA-ba;

| B. | mivel a harmadik ország által biztosított védelmi szint vizsgálata során a Bizottság köteles értékelni a belföldi jogából, vagy a vállalt nemzetközi kötelezettségeiből eredően ebben az országban alkalmazandó szabályok tartalmát, valamint az e szabályok tiszteletben tartásának biztosítására szolgáló gyakorlatot, mivel a Bizottságnak a 95/46/EK irányelv 25. cikke (2) bekezdésének megfelelően figyelembe kell vennie a személyes adatok harmadik országba való továbbításával kapcsolatos valamennyi körülményt; mivel ezen értékelésnek nem csupán a kereskedelmi és magáncélú személyes adatok védelmével kapcsolatos jogszabályokra és gyakorlatokra kell hivatkoznia, de az adott országban vagy ágazatban alkalmazandó keret valamennyi aspektusára ki kell terjednie, különösen, de nem kizárólag, a bűnüldözés, a nemzetbiztonság és az alapvető jogok tiszteletben tartása szempontjaira; |
| --- | --- |

B.

mivel a harmadik ország által biztosított védelmi szint vizsgálata során a Bizottság köteles értékelni a belföldi jogából, vagy a vállalt nemzetközi kötelezettségeiből eredően ebben az országban alkalmazandó szabályok tartalmát, valamint az e szabályok tiszteletben tartásának biztosítására szolgáló gyakorlatot, mivel a Bizottságnak a 95/46/EK irányelv 25. cikke (2) bekezdésének megfelelően figyelembe kell vennie a személyes adatok harmadik országba való továbbításával kapcsolatos valamennyi körülményt; mivel ezen értékelésnek nem csupán a kereskedelmi és magáncélú személyes adatok védelmével kapcsolatos jogszabályokra és gyakorlatokra kell hivatkoznia, de az adott országban vagy ágazatban alkalmazandó keret valamennyi aspektusára ki kell terjednie, különösen, de nem kizárólag, a bűnüldözés, a nemzetbiztonság és az alapvető jogok tiszteletben tartása szempontjaira;

| C. | mivel a személyes adatok uniós és egyesült államokbeli kereskedelmi szervezetek közötti átadása a globális gazdaság egyre növekvő digitalizációja fényében a transzatlanti kapcsolatok fontos eleme; mivel az adattovábbításnak a személyes adatok védelméhez való jog és a magánélethez való jog maradéktalan tiszteletben tartása mellett kell történnie; mivel az EU egyik alapvető célja az EU Chartában foglalt alapvető jogok védelme; |
| --- | --- |

C.

mivel a személyes adatok uniós és egyesült államokbeli kereskedelmi szervezetek közötti átadása a globális gazdaság egyre növekvő digitalizációja fényében a transzatlanti kapcsolatok fontos eleme; mivel az adattovábbításnak a személyes adatok védelméhez való jog és a magánélethez való jog maradéktalan tiszteletben tartása mellett kell történnie; mivel az EU egyik alapvető célja az EU Chartában foglalt alapvető jogok védelme;

| D. | mivel az adatvédelmi pajzsot aláíró Facebook megerősítette, hogy mintegy 2,7 millió uniós állampolgár adatai is szerepeltek a Cambridge Analytica politikai tanácsadó cég által nem megfelelően felhasznált adatok között; |
| --- | --- |

D.

mivel az adatvédelmi pajzsot aláíró Facebook megerősítette, hogy mintegy 2,7 millió uniós állampolgár adatai is szerepeltek a Cambridge Analytica politikai tanácsadó cég által nem megfelelően felhasznált adatok között;

| E. | mivel az európai adatvédelmi biztos a 4/2016. sz. véleményében több fenntartást is megfogalmazott az adatvédelmi pajzs tervezetével kapcsolatban; mivel ugyanebben a véleményében az európai adatvédelmi biztos üdvözli az összes fél arra irányuló erőfeszítéseit, hogy megoldást találjanak a személyes adatoknak az EU-ból az USA részére kereskedelmi célokból, egy öntanúsítási rendszer keretében történő továbbítására; |
| --- | --- |

E.

mivel az európai adatvédelmi biztos a 4/2016. sz. véleményében több fenntartást is megfogalmazott az adatvédelmi pajzs tervezetével kapcsolatban; mivel ugyanebben a véleményében az európai adatvédelmi biztos üdvözli az összes fél arra irányuló erőfeszítéseit, hogy megoldást találjanak a személyes adatoknak az EU-ból az USA részére kereskedelmi célokból, egy öntanúsítási rendszer keretében történő továbbítására;

| F. | mivel az EU–USA adatvédelmi pajzs tervezetének megfelelőségével kapcsolatos bizottsági végrehajtási határozatról szóló 01/2016 sz. véleményében a WP29 üdvözölte, hogy az adatvédelmi pajzs javulást eredményezett a védett adatkikötőről szóló határozathoz képest, ugyanakkor komoly aggályokat is megfogalmazott mind az adatvédelmi pajzs keretében továbbított adatok kereskedelmi szempontjai, mind a hatóságok ezen adatokhoz való hozzáférése kapcsán; |
| --- | --- |

F.

mivel az EU–USA adatvédelmi pajzs tervezetének megfelelőségével kapcsolatos bizottsági végrehajtási határozatról szóló 01/2016 sz. véleményében a WP29 üdvözölte, hogy az adatvédelmi pajzs javulást eredményezett a védett adatkikötőről szóló határozathoz képest, ugyanakkor komoly aggályokat is megfogalmazott mind az adatvédelmi pajzs keretében továbbított adatok kereskedelmi szempontjai, mind a hatóságok ezen adatokhoz való hozzáférése kapcsán;

| G. | mivel az Egyesült Államok hatóságaival való további megbeszéléseket követően a Bizottság 2016. július 12-én elfogadta az (EU) 2016/1250 végrehajtási határozatot, amelyben az EU–USA adatvédelmi pajzs keretében az Európai Unióból az Egyesült Államokban található szervezeteknek továbbított személyes adatok védelmének szintjét megfelelőnek nyilvánítja; |
| --- | --- |

G.

mivel az Egyesült Államok hatóságaival való további megbeszéléseket követően a Bizottság 2016. július 12-én elfogadta az (EU) 2016/1250 végrehajtási határozatot, amelyben az EU–USA adatvédelmi pajzs keretében az Európai Unióból az Egyesült Államokban található szervezeteknek továbbított személyes adatok védelmének szintjét megfelelőnek nyilvánítja;

| H. | mivel az EU–USA adatvédelmi pajzsot az Egyesült Államok kormányának számos egyoldalú kötelezettségvállalása és biztosítéka kíséri, többek közt elmagyarázza az adatvédelmi elveket, a felügyelet, a jogérvényesítés és a jogorvoslat működését, valamint azokat a védelmi és biztonsági intézkedéseket illetően, amelyek alapján a biztonsági ügynökségek hozzáférhetnek a személyes adatokhoz és feldolgozhatják azokat; |
| --- | --- |

H.

mivel az EU–USA adatvédelmi pajzsot az Egyesült Államok kormányának számos egyoldalú kötelezettségvállalása és biztosítéka kíséri, többek közt elmagyarázza az adatvédelmi elveket, a felügyelet, a jogérvényesítés és a jogorvoslat működését, valamint azokat a védelmi és biztonsági intézkedéseket illetően, amelyek alapján a biztonsági ügynökségek hozzáférhetnek a személyes adatokhoz és feldolgozhatják azokat;

| I. | mivel 2016. július 26-i nyilatkozatában a WP29 üdvözölte az EU–USA adatvédelmi pajzs mechanizmusa által a védett adatkikötőről szóló határozathoz képest bevezetett javításokat, és elismeréssel nyugtázta, hogy a Bizottság és az amerikai hatóságok figyelembe vették az aggályait; mivel ugyanakkor a WP29 azt jelzi, hogy számos aggálya továbbra is fennáll mind az EU-ból átvitt adatok kereskedelmi aspektusai, mind az USA közigazgatási hatóságainak az adatokhoz való hozzáférése tekintetében, így például az automatizált döntésekről szóló konkrét szabályok és az általános kifogásolási jog hiánya, az ombudsmani mechanizmus függetlenségével és hatáskörével kapcsolatos, szigorúbb biztosítékok szükségessége, illetve konkrét biztosítékok arra, hogy nem kerül sor a személyes adatok tömeges és megkülönböztetés nélküli gyűjtésére (tömeges gyűjtés); |
| --- | --- |

I.

mivel 2016. július 26-i nyilatkozatában a WP29 üdvözölte az EU–USA adatvédelmi pajzs mechanizmusa által a védett adatkikötőről szóló határozathoz képest bevezetett javításokat, és elismeréssel nyugtázta, hogy a Bizottság és az amerikai hatóságok figyelembe vették az aggályait; mivel ugyanakkor a WP29 azt jelzi, hogy számos aggálya továbbra is fennáll mind az EU-ból átvitt adatok kereskedelmi aspektusai, mind az USA közigazgatási hatóságainak az adatokhoz való hozzáférése tekintetében, így például az automatizált döntésekről szóló konkrét szabályok és az általános kifogásolási jog hiánya, az ombudsmani mechanizmus függetlenségével és hatáskörével kapcsolatos, szigorúbb biztosítékok szükségessége, illetve konkrét biztosítékok arra, hogy nem kerül sor a személyes adatok tömeges és megkülönböztetés nélküli gyűjtésére (tömeges gyűjtés);

| J. | mivel a 2017. április 6-i állásfoglalásában a Parlament elismeri ugyan, hogy az EU–USA adatvédelmi pajzs jelentős előrelépést jelent a szabványok egyértelműségének tekintetében a védett EU–USA adatkikötőhöz képest, ám úgy véli, hogy fontos kérdések maradtak megoldatlanok bizonyos kereskedelmi szempontokat, a nemzetbiztonságot és a bűnüldözést illetően; mivel felszólítja a Bizottságot, hogy az első közös éves felülvizsgálat során végezze el a hiányosságok és a gyengeségek alapos és mélyreható vizsgálatát, továbbá mutassa be, hogy miként kezelte ezeket az uniós Chartának és az uniós jognak való megfelelés érdekében, valamint különös alapossággal értékelje, hogy az amerikai kormányzat által megfogalmazott garanciákban és pontosításokban szereplő mechanizmusok és biztosítékok hatékonyak és megvalósíthatók-e; |
| --- | --- |

J.

mivel a 2017. április 6-i állásfoglalásában a Parlament elismeri ugyan, hogy az EU–USA adatvédelmi pajzs jelentős előrelépést jelent a szabványok egyértelműségének tekintetében a védett EU–USA adatkikötőhöz képest, ám úgy véli, hogy fontos kérdések maradtak megoldatlanok bizonyos kereskedelmi szempontokat, a nemzetbiztonságot és a bűnüldözést illetően; mivel felszólítja a Bizottságot, hogy az első közös éves felülvizsgálat során végezze el a hiányosságok és a gyengeségek alapos és mélyreható vizsgálatát, továbbá mutassa be, hogy miként kezelte ezeket az uniós Chartának és az uniós jognak való megfelelés érdekében, valamint különös alapossággal értékelje, hogy az amerikai kormányzat által megfogalmazott garanciákban és pontosításokban szereplő mechanizmusok és biztosítékok hatékonyak és megvalósíthatók-e;

| K. | mivel a Bizottság által a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, az EU–USA adatvédelmi pajzs működésének első éves felülvizsgálatáról szóló jelentés és az ahhoz csatolt bizottsági szolgálati munkadokumentum elismeri ugyan, hogy az Egyesült Államok hatóságai bevezették az adatvédelmi pajzs megfelelő működésének biztosításához szükséges struktúrákat és eljárásokat, továbbá arra a következtetésre jutottak, hogy az Egyesült Államok továbbra is biztosítja az adatvédelmi pajzs keretében továbbított személyes adatok megfelelő szintű védelmét, ugyanakkor tíz ajánlást fogalmaztak meg az Egyesült Államok hatóságai számára annak érdekében, hogy meg lehessen oldani az aggodalomra okot adó problémákat nem csupán az amerikai kereskedelmi minisztérium által az adatvédelmi pajzs hatálya alá tartozó szervezetek tanúsításának nyomon követéséért és az alapelvek végrehajtásáért felelős közigazgatási szervként ellátott feladatokat és tevékenységeket illetően, hanem a nemzetbiztonság területéhez kapcsolódó kérdéseket, például a FISA 702. szakaszának újbóli engedélyezését, az állandó ombudsman kinevezését vagy azt illetően is, hogy még mindig nem léptek hivatalba a Polgári Szabadságjogi Felügyelő Tanács tagjai; |
| --- | --- |

K.

mivel a Bizottság által a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, az EU–USA adatvédelmi pajzs működésének első éves felülvizsgálatáról szóló jelentés és az ahhoz csatolt bizottsági szolgálati munkadokumentum elismeri ugyan, hogy az Egyesült Államok hatóságai bevezették az adatvédelmi pajzs megfelelő működésének biztosításához szükséges struktúrákat és eljárásokat, továbbá arra a következtetésre jutottak, hogy az Egyesült Államok továbbra is biztosítja az adatvédelmi pajzs keretében továbbított személyes adatok megfelelő szintű védelmét, ugyanakkor tíz ajánlást fogalmaztak meg az Egyesült Államok hatóságai számára annak érdekében, hogy meg lehessen oldani az aggodalomra okot adó problémákat nem csupán az amerikai kereskedelmi minisztérium által az adatvédelmi pajzs hatálya alá tartozó szervezetek tanúsításának nyomon követéséért és az alapelvek végrehajtásáért felelős közigazgatási szervként ellátott feladatokat és tevékenységeket illetően, hanem a nemzetbiztonság területéhez kapcsolódó kérdéseket, például a FISA 702. szakaszának újbóli engedélyezését, az állandó ombudsman kinevezését vagy azt illetően is, hogy még mindig nem léptek hivatalba a Polgári Szabadságjogi Felügyelő Tanács tagjai;

| L. | mivel a WP 29 2017. november 28-i, „EU–USA adatvédelmi pajzs – Első éves közös felülvizsgálat” című, az első közös éves felülvizsgálatot követően kiadott véleménye elismeri, hogy az adatvédelmi pajzs előrelépést jelent a védett adatkikötőről szóló érvényét vesztő határozathoz képest; mivel a WP29 elismeri az Egyesült Államok hatóságai és a Bizottság által az adatvédelmi pajzs végrehajtása érdekében kifejtett erőfeszítéseket; |
| --- | --- |

L.

mivel a WP 29 2017. november 28-i, „EU–USA adatvédelmi pajzs – Első éves közös felülvizsgálat” című, az első közös éves felülvizsgálatot követően kiadott véleménye elismeri, hogy az adatvédelmi pajzs előrelépést jelent a védett adatkikötőről szóló érvényét vesztő határozathoz képest; mivel a WP29 elismeri az Egyesült Államok hatóságai és a Bizottság által az adatvédelmi pajzs végrehajtása érdekében kifejtett erőfeszítéseket;

| M. | mivel a WP29 több olyan fontos megoldatlan kérdést azonosított, amely jelentős aggodalomra ad okot egyrészt a kereskedelmi problémák tekintetében, másrészt pedig annak kapcsán is, hogy az Egyesült Államok hatóságai hozzáférnek az adatvédelmi pajzs keretében az Egyesült Államoknak (akár bűnüldözési célból, akár nemzetbiztonsági okok miatt) átadott adatokhoz, és ezeket a kérdéseket a Bizottságnak és az Egyesült Államok hatóságainak meg kell oldaniuk; mivel azt kérte, hogy mihamarabb, de legkésőbb a második közös felülvizsgálat idején hozzanak létre egy cselekvési tervet annak bizonyítására, hogy el fogják oszlatni mindezeket az aggályokat; |
| --- | --- |

M.

mivel a WP29 több olyan fontos megoldatlan kérdést azonosított, amely jelentős aggodalomra ad okot egyrészt a kereskedelmi problémák tekintetében, másrészt pedig annak kapcsán is, hogy az Egyesült Államok hatóságai hozzáférnek az adatvédelmi pajzs keretében az Egyesült Államoknak (akár bűnüldözési célból, akár nemzetbiztonsági okok miatt) átadott adatokhoz, és ezeket a kérdéseket a Bizottságnak és az Egyesült Államok hatóságainak meg kell oldaniuk; mivel azt kérte, hogy mihamarabb, de legkésőbb a második közös felülvizsgálat idején hozzanak létre egy cselekvési tervet annak bizonyítására, hogy el fogják oszlatni mindezeket az aggályokat;

| N. | mivel abban az esetben, ha az adott határidőn belül nem orvosolják a WP29 által azonosított problémákat, a WP29 tagjai megfelelő intézkedéseket hoznak, ideértve az adatvédelmi pajzs megfelelőségi határozatának nemzeti bíróságok elé utalását azzal a céllal, hogy azok az Európai Unió Bíróságához utalhassák azt előzetes döntéshozatalra; |
| --- | --- |

N.

mivel abban az esetben, ha az adott határidőn belül nem orvosolják a WP29 által azonosított problémákat, a WP29 tagjai megfelelő intézkedéseket hoznak, ideértve az adatvédelmi pajzs megfelelőségi határozatának nemzeti bíróságok elé utalását azzal a céllal, hogy azok az Európai Unió Bíróságához utalhassák azt előzetes döntéshozatalra;

| O. | mivel egy megsemmisítés iránti keresetet (T-738/16 sz. La Quadrating du Net és mások kontra Bizottság), valamint az írországi adatvédelmi biztos, a Facebook Ireland Limited és Maximilian Schrems (Schrems II ügy) közötti ügynek az ír High Court általi továbbutalását az EUB elé terjesztették; mivel a továbbutalás megjegyzi, hogy továbbra is zajlik tömeges megfigyelés, valamint vizsgálja, hogy létezik-e hatékony jogorvoslat az amerikai jogban azon európai uniós polgárok számára, akinek személyes adatait átadják az Egyesült Államoknak; |
| --- | --- |

O.

mivel egy megsemmisítés iránti keresetet (T-738/16 sz. La Quadrating du Net és mások kontra Bizottság), valamint az írországi adatvédelmi biztos, a Facebook Ireland Limited és Maximilian Schrems (Schrems II ügy) közötti ügynek az ír High Court általi továbbutalását az EUB elé terjesztették; mivel a továbbutalás megjegyzi, hogy továbbra is zajlik tömeges megfigyelés, valamint vizsgálja, hogy létezik-e hatékony jogorvoslat az amerikai jogban azon európai uniós polgárok számára, akinek személyes adatait átadják az Egyesült Államoknak;

| P. | mivel az USA Kongresszusa 2018. január 11-én módosította és hat évre ismét engedélyezte a FISA 702. szakaszát anélkül, hogy eloszlatta volna a Bizottság közös felülvizsgálati jelentésében és a WP29 véleményében megfogalmazott aggályokat; |
| --- | --- |

P.

mivel az USA Kongresszusa 2018. január 11-én módosította és hat évre ismét engedélyezte a FISA 702. szakaszát anélkül, hogy eloszlatta volna a Bizottság közös felülvizsgálati jelentésében és a WP29 véleményében megfogalmazott aggályokat;

| Q. | mivel a 2018. március 23-án aláírt költségvetési gyűjtőjogszabály részeként az USA Kongresszusa elfogadta az adatok tengeren túli felhasználásának pontosításáról szóló törvényt, amely megkönnyíti a bűnüldözés hozzáférését a kommunikációs tartalmakhoz és egyéb kapcsolódó adatokhoz, lehetővé téve az amerikai bűnüldöző hatóságok számára a kommunikációs adatok átadásának kikényszerítését abban az esetben is, ha azokat az Egyesült Államokon kívül tárolják, továbbá lehetővé téve bizonyos külföldi országok számára, hogy végrehajtási megállapodásokat kössenek az Egyesült Államokkal annak érdekében, hogy az amerikai szolgáltatók eleget tehessenek a kommunikációs adatokhoz való hozzáférést igénylő bizonyos külföldi kéréseknek; |
| --- | --- |

Q.

mivel a 2018. március 23-án aláírt költségvetési gyűjtőjogszabály részeként az USA Kongresszusa elfogadta az adatok tengeren túli felhasználásának pontosításáról szóló törvényt, amely megkönnyíti a bűnüldözés hozzáférését a kommunikációs tartalmakhoz és egyéb kapcsolódó adatokhoz, lehetővé téve az amerikai bűnüldöző hatóságok számára a kommunikációs adatok átadásának kikényszerítését abban az esetben is, ha azokat az Egyesült Államokon kívül tárolják, továbbá lehetővé téve bizonyos külföldi országok számára, hogy végrehajtási megállapodásokat kössenek az Egyesült Államokkal annak érdekében, hogy az amerikai szolgáltatók eleget tehessenek a kommunikációs adatokhoz való hozzáférést igénylő bizonyos külföldi kéréseknek;

| R. | mivel a Facebook, a Cambridge Analystica és az SCL Elections az adatvédelmi pajzs keretében tanúsított vállalatok, és így a megfelelőségi határozatot jogalapként használták fel arra, hogy személyes adatokat adjanak át az Európai Unióból az Egyesült Államokba, és azokat ott dolgozzák fel; |
| --- | --- |

R.

mivel a Facebook, a Cambridge Analystica és az SCL Elections az adatvédelmi pajzs keretében tanúsított vállalatok, és így a megfelelőségi határozatot jogalapként használták fel arra, hogy személyes adatokat adjanak át az Európai Unióból az Egyesült Államokba, és azokat ott dolgozzák fel;

| S. | mivel az általános adatvédelmi rendelet 45. cikkének (5) bekezdése értelmében, amennyiben a rendelkezésre álló információk szerint egy harmadik állam már nem biztosít megfelelő szintű védelmet, a Bizottság visszavonja, módosítja vagy felfüggeszti a megfelelőségi határozatát; |
| --- | --- |

S.

mivel az általános adatvédelmi rendelet 45. cikkének (5) bekezdése értelmében, amennyiben a rendelkezésre álló információk szerint egy harmadik állam már nem biztosít megfelelő szintű védelmet, a Bizottság visszavonja, módosítja vagy felfüggeszti a megfelelőségi határozatát;

| 1. | kiemeli az adatvédelmi pajzs továbbra is fennálló hiányosságait az érintettek alapvető jogainak tiszteletben tartása tekintetében; hangsúlyozza, hogy egyre nagyobb a kockázata annak, hogy az EUB érvényteleníti az adatvédelmi pajzsról szóló (EU) 2016/1250 bizottsági végrehajtási határozatot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tudomásul veszi a védett adatkikötőre vonatkozó megállapodáshoz képest bekövetkezett javulást, ideértve a kulcsfontosságú fogalommeghatározások beillesztését, az adatmegőrzéssel és az adatok harmadik országoknak való továbbításával kapcsolatos szigorúbb kötelezettségeket, az egyéni jogorvoslatot és a független felügyeletet biztosító ombudsmani hivatal létrehozását, az érintettek jogainak érvényesülését biztosító fékeket és ellensúlyokat, a külső és belső megfelelési felülvizsgálatokat, a rendszeresebb és szigorúbb dokumentációt és nyomon követést, a többféle jogorvoslati mód rendelkezésre állását, valamint a nemzeti adatvédelmi hatóságok által a panaszok kivizsgálásában játszott kiemelt szerepet; |
| --- | --- |

2.

| 3. | emlékeztet rá, hogy a WP 29 2018. május 25-ét tűzte ki határidőként a fennmaradó kérdések megoldására, és ennek be nem tartása esetén úgy dönthet, hogy a nemzeti bíróságok elé terjeszti az adatvédelmi pajzsot annak érdekében, hogy azok az EUB-hez utalhassák az ügyet előzetes döntéshozatalra (11); |
| --- | --- |

3.

Intézményi kérdések/jelölések

| 4. | sajnálatosnak tartja, hogy ilyen sok időt vett igénybe az Adatvédelmi és Polgári Szabadságjogi Felügyelő Tanács (PCLOB) elnökének és két új tagjának kinevezése, továbbá sürgeti a Szenátust, hogy a kinevezések ratifikálása céljából végezze el e személyek profiljának ellenőrzését, és ezáltal állítsa vissza a független ügynökség határozatképességét, és tegye lehetővé, hogy az ügynökség elvégezze a feladatait a terrorizmus megelőzése, illetve a magánélet és a polgári szabadságjogok védelme terén; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az elnök és a határozatképesség hiánya korlátozta a PCLOB-t a cselekvésben és feladatai ellátásában; felhívja a figyelmet arra, hogy határozatképtelenség esetén a PCLOB nem kezdeményezhet új tanácsadási vagy felügyeleti projektet, illetve nem vehet fel alkalmazottakat; emlékeztet rá, hogy a PCLOB még nem adta ki régóta várt, a 12333. számú elnöki rendelet konkrét működéséről való tájékoztatásra szolgáló jelentését az említett elnöki rendelet szerinti megfigyelések végrehajtásáról, valamint a rendelet szükségességéről és arányosságáról az adatvédelem terén keltett hatások fényében; megjegyzi, hogy erre a jelentésre nagy szükség lenne, tekintettel a 12333. számú elnöki rendelet alkalmazásának bizonytalanságára és kiszámíthatatlanságára; sajnálatosnak tartja, hogy a PCLOB nem adott ki új jelentést a FISA 702. szakaszáról a 2018. januári újbóli engedélyezést megelőzően; úgy véli, hogy a határozatképtelenség súlyosan aláássa az Egyesült Államok hatóságai által vállalt megfelelőségi és felügyeleti garanciákat és biztosítékokat; sürgeti ezért az amerikai hatóságokat, hogy haladéktanul nevezzék ki és erősítsék meg az új igazgatótanácsi tagokat; |
| --- | --- |

5.

| 6. | annak fényében, hogy a 28. sz. elnöki politikai irányelv (PPD 28) az adatvédelmi pajzs egyik központi eleme, kéri a PPD 28-ról szóló PCLOB-jelentés kiadását, amely továbbra is elnöki privilégium hatálya alá tartozik és ezért még nem tették közzé; |
| --- | --- |

6.

| 7. | megismétli azt az álláspontját, hogy az Egyesült Államok külügyminisztériuma által létrehozott ombudsmani mechanizmus nem eléggé független, és nem rendelkezik elegendő tényleges hatáskörrel feladatai ellátásához és az uniós állampolgárok hatékony jogorvoslati lehetőségeinek biztosításához; hangsúlyozza, hogy pontosítani kell az ombudsmani mechanizmus pontos hatásköreit, és különösen a hírszerzési közösséggel szembeni hatásköreit, valamint a határozataival szembeni hatékony jogorvoslat szintjét; sajnálatosnak tartja, hogy az ombudsman csak az amerikai kormányzati szervektől kérhet intézkedéseket és információkat, és nem utasíthatja a hatóságokat a jogellenes felügyelet megszüntetésére vagy az információk végleges megsemmisítésére; hangsúlyozza, hogy hivatalban van ugyan egy megbízott ombudsman, ám az Egyesült Államok kormánya mindmáig nem nevezett ki állandó ombudsmant, ami nem járul hozzá a kölcsönös bizalomhoz; úgy véli, hogy független, tapasztalt és kellő hatáskörökkel rendelkező ombudsman kinevezésének hiányában az uniós állampolgárok részére nyújtott hatékony jogorvoslatra vonatkozó amerikai biztosítékok semmisek lennének; |
| --- | --- |

7.

| 8. | elismeri, hogy a Szenátus a közelmúltban megerősítette a Szövetségi Kereskedelmi Bizottság (Federal Trade Commission, a továbbiakban: FTC) új elnökét és négy új biztosát; sajnálatosnak tartja, hogy az említett megerősítés előtt az FTC öt posztja közül négyet nem töltöttek be, hiszen az FTC az illetékes szerv az adatvédelmi pajzs elveinek amerikai szervezetek általi végrehajtása tekintetében; |
| --- | --- |

8.

| 9. | hangsúlyozza, hogy a Facebook és a Cambridge Analytica által alkalmazott gyakorlattal kapcsolatos közelmúltbeli értesülések kiemelik, hogy proaktív felügyeleti és végrehajtási intézkedésekre van szükség, amelyek nem csupán a panaszokon alapulnak, hanem módszeresen ellenőrzik azt is, hogy a tanúsítási életciklus folyamán a gyakorlatban miként felelnek meg az adatvédelmi politikák az adatvédelmi pajzs elveinek; felkéri az illetékes uniós adatvédelmi hatóságokat, hogy hozzanak megfelelő intézkedéseket, és meg nem felelés esetén függesszék fel az átadásokat; |
| --- | --- |

9.

Kereskedelmi kérdések

| 10. | úgy véli, hogy az átláthatóság biztosítása és a hamis tanúsítási ügyek elkerülése érdekében a Kereskedelmi Minisztériumnak nem szabadna megengednie, hogy az amerikai vállalatok azelőtt tegyék nyilvánossá az adatvédelmi pajzs tanúsítványukat, hogy a Minisztérium véglegesítette volna a tanúsítási eljárást, és felvette volna őket az adatvédelmi pajzs listájára; aggódik amiatt, hogy a Kereskedelmi Minisztérium nem használta ki az adatvédelmi pajzsban foglalt lehetőséget, hogy a megfelelés biztosítása érdekében elkérje a tanúsítással rendelkező vállalkozások által a harmadik felekkel kötött szerződésekben használt szerződéses feltételek másolatát; úgy véli ezért, hogy nincs hatékonyan ellenőrizve, hogy a tanúsítással rendelkező vállalkozások valóban megfelelnek-e az adatvédelmi pajzs rendelkezéseinek; felhívja a Kereskedelmi Minisztériumot, hogy proaktív módon és rendszeresen végezzen hivatalból megfelelőségi felülvizsgálatot az adatvédelmi pajzs szabályainak és követelményeinek a vállalkozások által történő eredményes betartásának nyomon követésére; |
| --- | --- |

10.

| 11. | úgy véli, hogy az uniós polgárok számára elérhető számos jogorvoslati eljárás túl bonyolult és nehezen használható, ezért kevésbé eredményes lehet; úgy véli, hogy ahogy a független jogorvoslati eljárási mechanizmusokat nyújtó vállalkozások is kiemelték, a legtöbb panaszt az adatvédelmi pajzsról általános információkat, illetve az adataik feldolgozását megismerni kívánó egyének tették közvetlenül a vállalkozásoknak; azt ajánlja ezért, hogy az amerikai hatóságok konkrétabb információkat tegyenek közzé az adatvédelmi pajzsról a weboldalukon hozzáférhető és könnyen érthető formában az egyének számára a jogaik, valamint az elérhető jogorvoslat és megoldások tekintetében; |
| --- | --- |

11.

| 12. | az adatvédelmi pajzs keretében tanúsított vállalatok, például a Facebook és a Cambridge Analytica által elkövetett, a személyes adatokkal való visszaélés közelmúltbeli fejleményei tekintetében felhívja az adatvédelmi pajzsért felelős amerikai hatóságokat, hogy késedelem nélkül lépjenek fel e fejlemények ügyében, teljes mértékben összhangban a jelenlegi adatvédelmi pajzs rendelkezéseinek betartására adott biztosítékokkal és kötelezettségvállalásokkal, és ha szükséges, töröljék ezeket a vállalatokat az adatvédelmi pajzs listájáról; felhívja az illetékes uniós adatvédelmi hatóságokat is a fejlemények kivizsgálására, és adott esetben az adatvédelmi pajzs keretében az adattovábbítás felfüggesztésére vagy letiltására; úgy véli, hogy a fejlemények egyértelműen azt mutatják, hogy az adatvédelmi pajzs mechanizmusa nem védi megfelelően az adatvédelemhez való jogot; |
| --- | --- |

12.

| 13. | komoly aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a Facebook megváltoztatta a felhasználói feltételeit az Egyesült Államokban és Kanadában élő nem uniós polgárok számára, akik eddig az EU adatvédelmi jogszabályainak védelmét élvezték, és akiknek most a Facebook Írország helyett a Facebook USA céget kell elfogadniuk, mint adatkezelőt; úgy véli, hogy ez mintegy 1,5 milliárd felhasználó személyes adatainak egy harmadik országba való továbbítását jelenti; komoly kétségei vannak az iránt, hogy az volt-e az adatvédelmi pajzs célja, hogy egy gyakorlatilag monopolhelyzetben lévő platform felhasználóinak alapvető jogait ilyen példátlan nagy mértékben korlátozzák; felhívja az EU adatvédelmi hatóságait az ügy kivizsgálására; |
| --- | --- |

13.

| 14. | komoly aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy ha ezt az ügyet nem rendezik, akkor a személyes adatokkal ily módon visszaélő, a politikai véleményt vagy a választói viselkedést manipulálni szándékozó számos fél fenyegetést jelenthet a demokratikus folyamatra és arra az alapelvre, hogy a szavazók képesek tájékozott, tényeken alapuló döntéseket hozni; |
| --- | --- |

14.

| 15. | üdvözli és támogatja az amerikai jogalkotónak címzett felhívásokat, hogy dolgozzanak ki egy törvénycsomagot a magánélet védelme és az adatvédelem terén; |
| --- | --- |

15.

| 16. | emlékeztet az arra vonatkozó aggodalmaira, hogy nincsenek külön szabályok és biztosítékok az adatvédelmi pajzsban a jogi hatállyal vagy az egyénre jelentős hatással bíró, az automatizált adatfeldolgozáson/profilalkotáson alapuló döntésekre; elismeri a Bizottság azon szándékát, hogy tanulmányt rendeljen meg tényszerű bizonyítékok gyűjtésére, és annak további vizsgálatára, hogy az adatvédelmi pajzs keretében mennyire releváns az automatizált döntéshozatal az adattovábbítás szempontjából; felhívja a Bizottságot, hogy ha a tanulmány ezt ajánlja, alkosson konkrét szabályokat az automatizált döntéshozatal vonatkozásában elegendő biztosíték nyújtása céljából; tudomásul veszi e tekintetben a közös felülvizsgálatból szerzett azon információt, hogy nem történhet automatizált döntéshozatal olyan személyes adatok alapján, amelyeket az adatvédelmi pajzs keretében továbbítottak; sajnálatának ad hangot amiatt, hogy a WP29 szerint a vállalatoktól érkező válaszok nagyon általánosak voltak, és nem tették egyértelművé, hogy ezek az állítások az adatvédelmi pajzshoz csatlakozó minden vállalat esetében megfelelnek-e a valóságnak; hangsúlyozza továbbá az általános adatvédelmi rendelet (GDPR) alkalmazhatóságát a GDPR 3. cikkének (2) bekezdésében foglalt feltételeknek megfelelően; |
| --- | --- |

16.

| 17. | hangsúlyozza, hogy tovább kell javítani a HR-adatok értelmezését és kezelését, mivel az amerikai kormány, illetve a Bizottság és a WP29 eltérően értelmezi a „HR-adat” fogalmát; teljes mértékben egyetért a WP29 azon felhívásával, hogy a Bizottság kezdjen tárgyalásokat az amerikai hatóságokkal az adatvédelmi pajzs mechanizmusának e kérdés tekintetében való módosításáról; |
| --- | --- |

17.

| 18. | megismétli azon aggodalmát, hogy az adatvédelmi pajzs alapelvei nem követik a beleegyezésen alapuló adatfeldolgozás uniós modelljét, hanem csak nagyon különleges esetekben engedik a kívülmaradást vagy a tiltakozást; a közös felülvizsgálat fényében ezért sürgeti a Kereskedelmi Minisztériumot, hogy működjön együtt az európai adatvédelmi hatóságokkal, hogy pontosabb iránymutatásokat nyújtson az adatvédelmi pajzs alapvető elvei, mint például a választási lehetőség elve, a tájékoztatás elve, a továbbítás, az adatkezelő és az adatfeldolgozó közötti kapcsolat és hozzáférés tekintetében, amelyek az (EU) 2016/679 rendeletben sokkal jobban tiszteletben tartják az érintettek jogait; |
| --- | --- |

18.

| 19. | megismétli az aggodalmait amiatt, hogy a Kongresszus 2017 márciusában elutasította a Federal Communications Commission (szövetségi kommunikációs bizottság) által előterjesztett, a széles sávú és egyéb hírközlési szolgáltatások fogyasztói adatainak védelmére vonatkozó szabályozást, ami gyakorlatilag megszünteti a széles sávú internet használatával kapcsolatos adatvédelmet, amely előírta volna az internetszolgáltatók számára, hogy az internetes böngészéssel kapcsolatos és egyéb személyes adatok hirdetők és más vállalatok számára történő értékesítése vagy megosztása előtt a fogyasztók kifejezett hozzájárulását meg kell szerezniük; úgy véli, hogy ez újabb fenyegetést jelent a személyes adatok egyesült államokbeli védelmére; |
| --- | --- |

19.

Bűnüldözési és nemzetbiztonsági kérdések

| 20. | úgy véli, hogy az adatvédelmi pajzs mechanizmusában nincs konkrétan elkülönítve a „nemzetbiztonság” fogalma annak biztosítása érdekében, hogy az adatvédelmi szabályok megsértését eredményesen lehessen bírósági úton felülvizsgálni, biztosítva a szükségesség és az arányosság szigorú tesztjének való megfelelést; felszólít ezért a „nemzetbiztonság” egyértelmű definíciójának meghatározására; |
| --- | --- |

20.

| 21. | megjegyzi, hogy a FISA 702. szakaszában foglalt célok száma növekedett a technológiai és kommunikációs minták változása, illetve a folyamatosan változó fenyegetési környezet miatt; |
| --- | --- |

21.

| 22. | sajnálja, hogy az USA nem ragadta meg az alkalmat a FISA 702. szakaszának újbóli engedélyezésekor a közelmúltban, hogy belefoglalja a PPD 28 által nyújtott biztosítékokat; bizonyítékokat és jogilag kötelező érvényű kötelezettségvállalásokat kér annak biztosítására, hogy a FISA 702. szakasza szerinti adatgyűjtés ne legyen megkülönböztető, és hogy a hozzáférés ne általános alapú (tömeges gyűjtés) legyen, ami ellentétes az EU Chartájával; tudomásul veszi a Bizottság szolgálati munkadokumentumában foglalt magyarázatát, hogy a FISA 702. szakasza szerinti megfigyelés mindig kiválasztási tényezőkön alapszik, és ennélfogva nem teszi lehetővé a tömeges gyűjtést; csatlakozik ezért a WP29 által tett felhíváshoz, hogy a Polgári Szabadságjogi Felügyelő Tanács adjon ki frissített jelentést a „célok” fogalmáról, a „kiválasztási tényezők meghatározásáról” és a kiválasztási tényezők alkalmazásának konkrét folyamatáról az UPSTREAM program keretében annak tisztázása és megoldása érdekében, hogy e tekintetben megvalósul-e a személyes adatok tömeges gyűjtése; sajnálja, hogy az EU állampolgárai ki vannak zárva a FISA 702. szakaszának újbóli engedélyezése által nyújtott hozzáadott védelemből; sajnálja, hogy a FISA 702. szakaszának újbóli engedélyezése számos csupán eljárásbeli módosítást tartalmaz, amelyek nem foglalkoznak a WP29-ben is felvetett legproblémásabb kérdésekkel; felhívja a Bizottságot, hogy vegye komolyan a FISA 702. szakaszának közelgő WP29-elemzését, és lépjen fel annak megfelelően; |
| --- | --- |

22.

| 23. | megerősíti, hogy a FISA 702. szakaszának újabb hat évre szóló újbóli engedélyezése megkérdőjelezi az adatvédelmi pajzs törvényességét; |
| --- | --- |

23.

| 24. | megismétli az aggodalmát amiatt, hogy a 12333. sz. elnöki rendelet lehetővé teszi a Nemzetbiztonsági Ügynökség számára, hogy bírósági parancs, bírósági végzés vagy kongresszusi engedély nélkül gyűjtött óriási mennyiségű személyes adatokat osszon meg 16 másik hivatallal, mint például az FBI, a Kábítószer-ellenes Hivatal és a Belbiztonsági Minisztérium; sajnálja, hogy a 12333. sz. elnöki rendelet alapján végzett megfigyelési tevékenységek nem képezik bírósági felülvizsgálat tárgyát; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kiemeli a FISA 702. szakasza vagy a 12333. sz. elnöki rendelet alapján végzett megfigyelési intézkedések nem USA-állampolgár alanyai tekintetében a jogorvoslat folytatódó akadályozását, az eljárási követelmények amerikai bíróságok általi jelenlegi értelmezésének köszönhetően, hogy a nem USA-állampolgárok az őket érintő döntések ellen az amerikai bíróságokhoz fordulhassanak; |
| --- | --- |

25.

| 26. | aggodalmát fejezi ki az egyesült államokbeli közvédelem javításáról szóló 13768. sz. elnöki rendeletnek az USA-ban az egyének számára elérhető bírósági és adminisztratív jogorvoslatokra vonatkozó következményei miatt, mivel az adatvédelmi törvény már nem vonatkozik a nem USA állampolgárokra; tudomásul veszi a Bizottság álláspontját, hogy a megfelelőségi értékelés nem támaszkodik az adatvédelmi törvény által nyújtott védelemre, és hogy ezért ez az elnöki rendelet nem érinti az adatvédelmi pajzsot; úgy véli, hogy a 13768. sz. elnöki rendelet kinyilvánítja ugyanakkor az amerikai kormányzat azon szándékát, hogy visszavonja az uniós polgároknak korábban nyújtott adatvédelmi biztosítékokat, és felülírja az Obama-elnökség alatt az EU felé tett kötelezettségvállalásokat; |
| --- | --- |

26.

| 27. | komoly aggodalmát fejezi ki az adatok tengeren túli felhasználásának pontosításáról szóló törvény vagy „CLOUD-törvény” (H.R. 4943) közelmúltbeli elfogadása miatt, amely kiterjeszti az amerikai és külföldi bűnüldözés azon képességét, hogy a nemzetközi határokon keresztül célozzák meg az emberek adatait, és férjenek azokhoz hozzá, a kölcsönös jogsegély eszközeinek használata nélkül, amelyek megfelelő biztosítékokat nyújtanak, és tiszteletben tartják annak az országnak a bírósági hatáskörét, ahol az információ található; kiemeli, hogy a CLOUD-törvénynek komoly következményei lehetnek az EU-ra nézve, mivel széles a hatóköre, és potenciális konfliktust teremt az EU adatvédelmi jogszabályaival; |
| --- | --- |

27.

| 28. | úgy véli, hogy kiegyensúlyozottabb megoldás lehetett volna a kölcsönös jogsegélyről szóló szerződések megerősítése a nemzetközi és igazságügyi együttműködés ösztönzése céljából; megismétli, hogy az (EU) 2016/679 rendelet (általános adatvédelmi rendelet) 48. cikkében rögzítetteknek megfelelően a személyes adatokhoz való hozzáférés lehetővé tételének előnyben részesített mechanizmusait a kölcsönös jogsegélyről szóló megállapodások és más nemzetközi megállapodások tartalmazzák; |
| --- | --- |

28.

| 29. | sajnálatosnak tartja, hogy az amerikai hatóságok nem tudták proaktív módon teljesíteni azon kötelezettségvállalásukat, hogy időben átfogó tájékoztatást nyújtsanak a Bizottságnak az adatvédelmi pajzs szempontjából releváns bármely fejleményről, például nem értesítették a Bizottságot az USA jogi rendszerének változásairól, például Trump elnöknek az egyesült államokbeli közvédelem javításáról szóló 13768. sz. elnöki rendelete vagy az internetszolgáltatók vonatkozásában az adatvédelmi szabályok visszavonása tekintetében; |
| --- | --- |

29.

| 30. | emlékeztet rá, hogy ahogyan azt a 2017. április 6-i állásfoglalásában is megfogalmazta, sem az adatvédelmi pajzs alapelvei, sem az Egyesült Államok kormányzatának levelei nem nyújtanak pontosításokat és biztosítékokat azt bizonyítva, hogy léteznének hatékony bírósági jogorvoslati jogok azon uniós polgárok számára, akiknek személyes adatait az amerikai hatóságok bűnüldözési és közérdekű céllal feldolgozzák, amely jogorvoslati jogokat az Európai Unió Bírósága 2015. október 6-i ítéletében az uniós Charta 47. cikkében megfogalmazott alapvető jog lényegeként emelt ki; |
| --- | --- |

30.

Következtetések

| 31. | felhívja a Bizottságot, hogy tegyen meg minden szükséges intézkedést annak biztosítására, hogy az adatvédelmi pajzs teljes mértékben megfeleljen a 2018. május 25-től alkalmazandó (EU) 2016/679 rendeletnek és az EU Chartájának, hogy a megfelelőség ne vezessen kiskapukhoz vagy versenyelőnyökhöz az amerikai vállalatok számára; |
| --- | --- |

31.

| 32. | sajnálatosnak tartja, hogy a Bizottság és az illetékes amerikai hatóságok nem kezdték újra a párbeszédet az adatvédelmi pajzs rendelkezéseiről, és nem állapodtak meg semmilyen cselekvési tervben, hogy minél hamarabb megoldják az azonosított hibákat, ahogyan arra a WP29 is felszólított a közös felülvizsgálatról szóló decemberi jelentésében; felszólítja a Bizottságot és az illetékes amerikai hatóságokat, hogy ezt haladéktalanul tegyék meg; |
| --- | --- |

32.

| 33. | emlékeztet rá, hogy a Szerződések, az EU Charta és az emberi jogok európai egyezménye, valamint jogszabályok és az ítélkezési gyakorlat rögzíti a magánélet tiszteletben tartásához és az adatok védelméhez való jogokat; hangsúlyozza, hogy ezeket olyan módon kell alkalmazni, amely nem akadályozza feleslegesen a kereskedelmi vagy nemzetközi megállapodásokat, de nem is lehet ezeket „kiegyensúlyozni” a kereskedelmi vagy politikai érdekeknek megfelelően; |
| --- | --- |

33.

| 34. | úgy véli, hogy a jelenlegi adatvédelmi pajzs rendelkezései nem nyújtanak az uniós adatvédelmi jogszabályok és az EU Charta által előírt megfelelő szintű védelmet, ahogy azt az Európai Unió Bírósága is értelmezte; |
| --- | --- |

34.

| 35. | úgy véli, hogy amennyiben az USA 2018. szeptember 1-jéig nem éri el a teljes megfelelőséget, azt a következtetést kell levonni, hogy a Bizottság nem tudta teljesíteni a GDPR 45. cikkének (5) bekezdését; felszólítja ezért a Bizottságot, hogy függessze fel az adatvédelmi pajzsot, amíg az amerikai hatóságok nem teljesítik annak feltételeit; |
| --- | --- |

35.

| 36. | utasítja az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottságot, hogy továbbra is kövesse nyomon az e téren történt fejleményeket, köztük az EUB elé vitt ügyeket, és kövesse nyomon az ezen állásfoglalásban megfogalmazott ajánlások megvalósítását; |
| --- | --- |

36.

o

o o

| 37. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok parlamentjeinek és kormányainak, valamint az Európa Tanácsnak. |
| --- | --- |

37.

---

(1)  HL L 119., 2016.5.4., 1. o.

(2)  HL L 119., 2016.5.4., 89. o.

(3)  ECLI:EU:C:2015:650.

(4)  ECLI:EU:C:2016:970.

(5)  HL L 207., 2016.8.1., 1. o.

(6)  HL C 257., 2016.7.15., 8. o.

(7)  http://ec.europa.eu/justice/article-29/documentation/opinion-recommendation/files/2016/wp238_en.pdf

(8)  http://ec.europa.eu/justice/article-29/press-material/press-release/art29_press_material/2016/20160726_wp29_wp_statement_eu_us_privacy_shield_en.pdf

(9)  A WP 255 elérhető a következő címen: http://ec.europa.eu/newsroom/article29/item-detail.cfm?item_id=612621

(10)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0131.

(11)  https://ec.europa.eu/newsroom/just/document.cfm?doc_id=48782

---

| 8.4.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 118/141 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 118/141

---

P8_TA(2018)0316

Az USA adójogszabályok külföldi számlával rendelkező adóalanyok általi betartásáról szóló törvényének kedvezőtlen hatása az uniós polgárokra

Az Európai Parlament 2018. július 5-i állásfoglalása az USA adójogszabályok külföldi számlával rendelkező adóalanyok általi betartásáról szóló törvényének (FATCA) uniós polgárokra és különösen az „amerikainak tekinthető” személyekre gyakorolt kedvezőtlen hatásáról (2018/2646(RSP))

(2020/C 118/23)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 7., 8. és 21. cikkére; |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 7., 8. és 21. cikkére;

| — | tekintettel az emberi jogok védelméről szóló európai egyezmény 8. és 14. cikkére; |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok védelméről szóló európai egyezmény 8. és 14. cikkére;

| — | tekintettel a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv visszavonásáról szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/679 rendeletre (1) (általános adatforgalmi rendelet); |
| --- | --- |

—

tekintettel a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv visszavonásáról szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/679 rendeletre (1) (általános adatforgalmi rendelet);

| — | tekintettel a fizetési számlákhoz kapcsolódó díjak összehasonlíthatóságáról, a fizetésiszámla-váltásról és az alapszintű fizetési számla nyitásáról, illetve használatáról, szóló, 2014. július 23-i 2014/92/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2); |
| --- | --- |

—

tekintettel a fizetési számlákhoz kapcsolódó díjak összehasonlíthatóságáról, a fizetésiszámla-váltásról és az alapszintű fizetési számla nyitásáról, illetve használatáról, szóló, 2014. július 23-i 2014/92/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2);

| — | tekintettel a 2011/16/EU irányelvnek az adózás területére vonatkozó kötelező automatikus információcsere tekintetében történő módosításáról szóló, 2014. december 9-i 2014/107/EU tanácsi irányelvre (3); |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2011/16/EU irányelvnek az adózás területére vonatkozó kötelező automatikus információcsere tekintetében történő módosításáról szóló, 2014. december 9-i 2014/107/EU tanácsi irányelvre (3);

| — | tekintettel az adóátláthatóságról szóló 2016. október 11-i tanácsi következtetésekre; |
| --- | --- |

—

tekintettel az adóátláthatóságról szóló 2016. október 11-i tanácsi következtetésekre;

| — | tekintettel az adózási átláthatóság, valamint az adókijátszás és az adókikerülés elleni küzdelem fokozása érdekében hozott további intézkedésekről szóló, 2016. július 5-i bizottsági közleményre (COM(2016)0451); |
| --- | --- |

—

tekintettel az adózási átláthatóság, valamint az adókijátszás és az adókikerülés elleni küzdelem fokozása érdekében hozott további intézkedésekről szóló, 2016. július 5-i bizottsági közleményre (COM(2016)0451);

| — | tekintettel az Európai Parlament által 2017. december 13-án a Tanácshoz és a Bizottsághoz intézett ajánlásra a pénzmosással, az adókikerüléssel és az adókijátszással kapcsolatos vizsgálatot követően (4); |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament által 2017. december 13-án a Tanácshoz és a Bizottsághoz intézett ajánlásra a pénzmosással, az adókikerüléssel és az adókijátszással kapcsolatos vizsgálatot követően (4);

| — | tekintettel a feltételes adómegállapításokról és a jellegükben vagy hatásukban hasonló egyéb intézkedésekről szóló, 2016. július 6-i állásfoglalására (5); |
| --- | --- |

—

tekintettel a feltételes adómegállapításokról és a jellegükben vagy hatásukban hasonló egyéb intézkedésekről szóló, 2016. július 6-i állásfoglalására (5);

| — | tekintettel az OECD Tanácsa által 2014. július 15-én elfogadott közös beszámolási standardokra (CRS); |
| --- | --- |

—

tekintettel az OECD Tanácsa által 2014. július 15-én elfogadott közös beszámolási standardokra (CRS);

| — | tekintettel az egyesült államokbeli FATCA uniós polgárokra és különösen az „amerikainak tekinthető” személyekre gyakorolt káros hatásáról szóló, a Bizottsághoz és a Tanácshoz intézett kérdésekre (O-000052/2018 – B8-0033/2018 és O-000053/2018 – B8-0032/2018); |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyesült államokbeli FATCA uniós polgárokra és különösen az „amerikainak tekinthető” személyekre gyakorolt káros hatásáról szóló, a Bizottsághoz és a Tanácshoz intézett kérdésekre (O-000052/2018 – B8-0033/2018 és O-000053/2018 – B8-0032/2018);

| — | tekintettel eljárási szabályzata 128. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 128. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel európai polgárok egy csoportja petícióval fordult a Petíciós Bizottsághoz a FATCA és az azt végrehajtó kormányközi megállapodások káros hatásai, valamint az állampolgárságon alapuló adóztatás területen kívüli hatásai kapcsán; |
| --- | --- |

A.

mivel európai polgárok egy csoportja petícióval fordult a Petíciós Bizottsághoz a FATCA és az azt végrehajtó kormányközi megállapodások káros hatásai, valamint az állampolgárságon alapuló adóztatás területen kívüli hatásai kapcsán;

| B. | mivel a FATCA, illetve a tagállamok és az Egyesült Államok közötti kapcsolódó kormányközi megállapodások hatályba lépése óta az uniós pénzintézeteknek, az egyesült államokbeli leányvállalataikat tönkretevő bírságok – többek között 30 %-os forrásadó – fenyegetése mellett nemzeti kormányukon keresztül részletes információkat kell közölniük az Egyesült Államok adóhatóságával (US IRS) a feltehetően „egyesült államokbeli személyek” bankszámláiról; mivel ez sértheti az uniós adatvédelmi szabályokat és az alapjogokat; |
| --- | --- |

B.

mivel a FATCA, illetve a tagállamok és az Egyesült Államok közötti kapcsolódó kormányközi megállapodások hatályba lépése óta az uniós pénzintézeteknek, az egyesült államokbeli leányvállalataikat tönkretevő bírságok – többek között 30 %-os forrásadó – fenyegetése mellett nemzeti kormányukon keresztül részletes információkat kell közölniük az Egyesült Államok adóhatóságával (US IRS) a feltehetően „egyesült államokbeli személyek” bankszámláiról; mivel ez sértheti az uniós adatvédelmi szabályokat és az alapjogokat;

| C. | mivel a FATCA célja az egyesült államokbeli személyek adóelkerülésének megakadályozása, és mivel előírja külföldi pénzintézetek számára, hogy „egyesült államokbeli személyek” után kutassanak számos indikátor, többek között egyesült államokbeli születési hely, ottani telefonszám, vagy a számla felett egyesült államokbeli címmel rendelkező meghatalmazott megnevezése alapján, amivel szemben az adott személynek kell bizonyítania, hogy ő nem „egyesült államokbeli személy”; |
| --- | --- |

C.

mivel a FATCA célja az egyesült államokbeli személyek adóelkerülésének megakadályozása, és mivel előírja külföldi pénzintézetek számára, hogy „egyesült államokbeli személyek” után kutassanak számos indikátor, többek között egyesült államokbeli születési hely, ottani telefonszám, vagy a számla felett egyesült államokbeli címmel rendelkező meghatalmazott megnevezése alapján, amivel szemben az adott személynek kell bizonyítania, hogy ő nem „egyesült államokbeli személy”;

| D. | mivel ezek a FATCA által előírt indikátorok olyan személyek önkényes zaklatásához és büntetéséhez vezethetnek, akiknek valójában semmilyen kapcsolatuk nincs az Egyesült Államokkal; mivel a FATCA a gyakorlatban személyek széles körét érinti, például az európai-amerikai kettős állampolgárokat és nem egyesült államokbeli családtagjaikat, és különösen az úgynevezett „amerikainak tekintett” személyeket, akik születésüknél fogva örökölték amerikai állampolgárságukat, de nem tartanak fenn kapcsolatot az Egyesült Államokkal, soha nem éltek, dolgoztak, vagy tanultak ott és nincs ottani társadalombiztosítási számuk; |
| --- | --- |

D.

mivel ezek a FATCA által előírt indikátorok olyan személyek önkényes zaklatásához és büntetéséhez vezethetnek, akiknek valójában semmilyen kapcsolatuk nincs az Egyesült Államokkal; mivel a FATCA a gyakorlatban személyek széles körét érinti, például az európai-amerikai kettős állampolgárokat és nem egyesült államokbeli családtagjaikat, és különösen az úgynevezett „amerikainak tekintett” személyeket, akik születésüknél fogva örökölték amerikai állampolgárságukat, de nem tartanak fenn kapcsolatot az Egyesült Államokkal, soha nem éltek, dolgoztak, vagy tanultak ott és nincs ottani társadalombiztosítási számuk;

| E. | mivel a Bizottság elismeri, hogy a FATCA és az ahhoz kapcsolódó kormányközi megállapodások azzal a nem szándékos hatással járnak, hogy akadályozzák az uniós pénzügyi szolgáltatásokhoz való hozzáférést olyan személyek esetében, akik amerikai állampolgárok vagy akikkel kapcsolatosan arra utaló jelek merülnek fel, hogy a FATCA hatálya alá tartozhatnak („egyesült államokbeli személyek”); |
| --- | --- |

E.

mivel a Bizottság elismeri, hogy a FATCA és az ahhoz kapcsolódó kormányközi megállapodások azzal a nem szándékos hatással járnak, hogy akadályozzák az uniós pénzügyi szolgáltatásokhoz való hozzáférést olyan személyek esetében, akik amerikai állampolgárok vagy akikkel kapcsolatosan arra utaló jelek merülnek fel, hogy a FATCA hatálya alá tartozhatnak („egyesült államokbeli személyek”);

| F. | mivel a FATCA nap mint nap súlyosan érinti több ezer jogkövető uniós polgár és családtagjaik életét és megélhetését, mivel az „egyesült államokbeli személyek” meghatározásába tartozó személyek megtakarítási számláit befagyasztják és megtagadják tőlük a hozzáférést minden banki szolgáltatáshoz, beleértve az életbiztosításokat, a nyugdíjakat és a jelzáloghiteleket is, mivel a pénzintézetek vonakodnak eleget tenni a FATCA szerinti költséges jelentéstételnek; emellett uniós családtagjaik adatait is megosztják az Egyesült Államokkal, és korlátozzák az uniós banki szolgáltatásokhoz való hozzáférésüket (pl. közös számlák/jelzáloghitelek); |
| --- | --- |

F.

mivel a FATCA nap mint nap súlyosan érinti több ezer jogkövető uniós polgár és családtagjaik életét és megélhetését, mivel az „egyesült államokbeli személyek” meghatározásába tartozó személyek megtakarítási számláit befagyasztják és megtagadják tőlük a hozzáférést minden banki szolgáltatáshoz, beleértve az életbiztosításokat, a nyugdíjakat és a jelzáloghiteleket is, mivel a pénzintézetek vonakodnak eleget tenni a FATCA szerinti költséges jelentéstételnek; emellett uniós családtagjaik adatait is megosztják az Egyesült Államokkal, és korlátozzák az uniós banki szolgáltatásokhoz való hozzáférésüket (pl. közös számlák/jelzáloghitelek);

| G. | mivel azoknak az „amerikainak tekintett” személyeknek, akik nem kívánnak a FATCA hatálya alá tartozni, hivatalosan le kell mondaniuk amerikai állampolgárságukról, ami rendkívül körülményes eljárás, hiszen szükség van hozzá egy amerikai társadalombiztosítási számra vagy amerikai nemzetközi adóazonosító számra, amivel a legtöbb ilyen személy nem rendelkezik; |
| --- | --- |

G.

mivel azoknak az „amerikainak tekintett” személyeknek, akik nem kívánnak a FATCA hatálya alá tartozni, hivatalosan le kell mondaniuk amerikai állampolgárságukról, ami rendkívül körülményes eljárás, hiszen szükség van hozzá egy amerikai társadalombiztosítási számra vagy amerikai nemzetközi adóazonosító számra, amivel a legtöbb ilyen személy nem rendelkezik;

| H. | mivel az olyan amerikai internetes platformoknak, mint az AirBnB, a Tripadvisor és az Amazon adóügyi információkat kell gyűjteniük minden, az ilyen online szolgáltatásokat igénybe vevő uniós állampolgárról, és azokat át kell adniuk az amerikai szövetségi adóhivatalnak, az Internal Revenue Service-nek (IRS); mivel e gyakorlat célja az, hogy megbizonyosodjanak arról, hogy a felhasználó egyesült államokbeli állampolgár-e, és így el lehessen dönteni, hogy az e platformokon keletkezett nyereség a FATCA keretében adóbevallás hatálya alá tartozik-e az Egyesült Államokban; mivel ez a gyakorlat egyértelműen nincs összhangban az uniós adatvédelmi szabályokkal; |
| --- | --- |

H.

mivel az olyan amerikai internetes platformoknak, mint az AirBnB, a Tripadvisor és az Amazon adóügyi információkat kell gyűjteniük minden, az ilyen online szolgáltatásokat igénybe vevő uniós állampolgárról, és azokat át kell adniuk az amerikai szövetségi adóhivatalnak, az Internal Revenue Service-nek (IRS); mivel e gyakorlat célja az, hogy megbizonyosodjanak arról, hogy a felhasználó egyesült államokbeli állampolgár-e, és így el lehessen dönteni, hogy az e platformokon keletkezett nyereség a FATCA keretében adóbevallás hatálya alá tartozik-e az Egyesült Államokban; mivel ez a gyakorlat egyértelműen nincs összhangban az uniós adatvédelmi szabályokkal;

| I. | mivel a 2014/92/EU irányelv (fizetési számlákról szóló irányelv) annak biztosítására kötelezi a tagállamokat, hogy a hitelintézetek ne különböztessék meg ügyfeleiket állampolgárságuk vagy lakóhelyük alapján; |
| --- | --- |

I.

mivel a 2014/92/EU irányelv (fizetési számlákról szóló irányelv) annak biztosítására kötelezi a tagállamokat, hogy a hitelintézetek ne különböztessék meg ügyfeleiket állampolgárságuk vagy lakóhelyük alapján;

| J. | mivel a fizetési számlákról szóló irányelv átültetésének határideje a tagállamok számára 2016. szeptember 18. volt; |
| --- | --- |

J.

mivel a fizetési számlákról szóló irányelv átültetésének határideje a tagállamok számára 2016. szeptember 18. volt;

| K. | mivel a Parlament 2016. július 6-i, feltételes adómegállapítással és más, hasonló jellegű vagy hatású intézkedésekkel kapcsolatos állásfoglalásában elismerte, hogy a FATCA-megállapodás keretében nem igazán érvényesül a kölcsönösség az Egyesült Államok és az EU között; |
| --- | --- |

K.

mivel a Parlament 2016. július 6-i, feltételes adómegállapítással és más, hasonló jellegű vagy hatású intézkedésekkel kapcsolatos állásfoglalásában elismerte, hogy a FATCA-megállapodás keretében nem igazán érvényesül a kölcsönösség az Egyesült Államok és az EU között;

| L. | mivel a FATCA és az OECD adóügyi információk automatikus megosztásáról szóló közös beszámolási standardjai (CRS) fontos eszközök a korrupció, valamint a határokon átnyúló adócsalás és adóelkerülés elleni küzdelemben; |
| --- | --- |

L.

mivel a FATCA és az OECD adóügyi információk automatikus megosztásáról szóló közös beszámolási standardjai (CRS) fontos eszközök a korrupció, valamint a határokon átnyúló adócsalás és adóelkerülés elleni küzdelemben;

| M. | mivel a Francia Nemzetgyűlés az egyes egyesült államokbeli jogszabályok területen kívüli hatásait vizsgáló kétoldalú tényfeltáró küldöttségét követően 2016 októberében közzétett egy jelentést, amelyben javasolta, hogy a francia kormány folytasson tárgyalást az Egyesült Államokkal kötött adóügyi megállapodásának módosításáról, vagy kérje fel az Egyesült Államok törvényhozóit, hogy módosítsák az amerikai törvényeket annak érdekében, hogy az „amerikainak tekinthető” franciák díj-, listázás- és büntetésmentesen kikerülhessenek az amerikai rendszerből és megszűnhessen nem kívánatos amerikai állampolgárságuk; mivel nemrégiben felállítottak egy bizottságot az „amerikainak tekinthető” franciák Egyesült Államok általi területen kívüli adóztatásának vizsgálatára, és 2017 novemberében mind a Szenátus, mind a Nemzetgyűlés állásfoglalást adott ki e kérdésről; mivel a Francia Szenátus 2018. május 15-én egyhangú szavazással elfogadott egy állásfoglalást, melyben felszólítja a francia kormányt, hogy tegyen azonnali lépéseket annak biztosítására, hogy tiszteletben tartják az „amerikainak tekinthető” francia személyek bankszámlával kapcsolatos jogait, hogy a francia bankok által a FATCA miatt elfogadott megkülönböztető gyakorlatokat megszüntetik, és hogy haladéktalanul tájékoztató kampányt indítanak az Egyesült Államokban élő francia állampolgárok számára az amerikai állampolgárságról és adójogszabályokról; mivel az állásfoglalás kéri továbbá, hogy tegyenek komoly diplomáciai erőfeszítéseket annak érdekében, hogy olyan megoldást találjanak az „amerikainak tekinthető” franciák számára, amely lehetővé teszi, hogy díjfizetés, nyilvántartásba vétel és büntetés nélkül lemondjanak nem kívánt amerikai állampolgárságukról, és hogy az Egyesült Államok tartsa be a viszonosságra tett ígéretét, amelynek alapján Franciaország aláírta a kormányközi megállapodást; |
| --- | --- |

M.

mivel a Francia Nemzetgyűlés az egyes egyesült államokbeli jogszabályok területen kívüli hatásait vizsgáló kétoldalú tényfeltáró küldöttségét követően 2016 októberében közzétett egy jelentést, amelyben javasolta, hogy a francia kormány folytasson tárgyalást az Egyesült Államokkal kötött adóügyi megállapodásának módosításáról, vagy kérje fel az Egyesült Államok törvényhozóit, hogy módosítsák az amerikai törvényeket annak érdekében, hogy az „amerikainak tekinthető” franciák díj-, listázás- és büntetésmentesen kikerülhessenek az amerikai rendszerből és megszűnhessen nem kívánatos amerikai állampolgárságuk; mivel nemrégiben felállítottak egy bizottságot az „amerikainak tekinthető” franciák Egyesült Államok általi területen kívüli adóztatásának vizsgálatára, és 2017 novemberében mind a Szenátus, mind a Nemzetgyűlés állásfoglalást adott ki e kérdésről; mivel a Francia Szenátus 2018. május 15-én egyhangú szavazással elfogadott egy állásfoglalást, melyben felszólítja a francia kormányt, hogy tegyen azonnali lépéseket annak biztosítására, hogy tiszteletben tartják az „amerikainak tekinthető” francia személyek bankszámlával kapcsolatos jogait, hogy a francia bankok által a FATCA miatt elfogadott megkülönböztető gyakorlatokat megszüntetik, és hogy haladéktalanul tájékoztató kampányt indítanak az Egyesült Államokban élő francia állampolgárok számára az amerikai állampolgárságról és adójogszabályokról; mivel az állásfoglalás kéri továbbá, hogy tegyenek komoly diplomáciai erőfeszítéseket annak érdekében, hogy olyan megoldást találjanak az „amerikainak tekinthető” franciák számára, amely lehetővé teszi, hogy díjfizetés, nyilvántartásba vétel és büntetés nélkül lemondjanak nem kívánt amerikai állampolgárságukról, és hogy az Egyesült Államok tartsa be a viszonosságra tett ígéretét, amelynek alapján Franciaország aláírta a kormányközi megállapodást;

| N. | mivel a világon kizárólag az Egyesült Államok és Eritrea alkalmaz állampolgárságon alapuló adóztatást, és Eritreát az ENSZ el is ítélte a „diaszpóraadó” kikényszerítésére irányuló erőfeszítései miatt; |
| --- | --- |

N.

mivel a világon kizárólag az Egyesült Államok és Eritrea alkalmaz állampolgárságon alapuló adóztatást, és Eritreát az ENSZ el is ítélte a „diaszpóraadó” kikényszerítésére irányuló erőfeszítései miatt;

| O. | mivel az Egyesült Államok 2017 decemberében jelentős adóügyi reformot hajtott végre, amely azonban nem törölte el a magánszemélyek állampolgárságon alapuló adóztatásának elvét, viszont bevezette az egyesült államokbeli multinacionális vállalkozások területi alapú adóztatását; |
| --- | --- |

O.

mivel az Egyesült Államok 2017 decemberében jelentős adóügyi reformot hajtott végre, amely azonban nem törölte el a magánszemélyek állampolgárságon alapuló adóztatásának elvét, viszont bevezette az egyesült államokbeli multinacionális vállalkozások területi alapú adóztatását;

| 1. | felhívja a tagállamokat és a Bizottságot valamennyi állampolgár alapjogai tiszteletben tartásának biztosítására, különös tekintettel az „amerikainak tekinthető” személyekre, illetve az Európai Unió Alapjogi Chartájában és az emberi jogok európai egyezményében rögzített magánélethez és a családi élethez való jogra, valamint a megkülönböztetésmentesség elvére; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felhívja a tagállamokat, hogy biztosítsák a fizetési számlákról szóló irányelv teljes körű és helyes átültetését, különös tekintettel 15. és 16. cikkére, és garantálják, hogy az uniós állampolgárok alapesetben állampolgárságuktól függetlenül hozzáférjenek fizetési számláikhoz; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felhívja a Bizottságot, hogy gyorsítsa fel a fizetési számlákról szóló irányelvet átültető nemzeti intézkedések elemzését, és értékelésében foglalkozzon az „amerikainak tekinthető” személyek, a kettős állampolgárok és az EU-ban lakhellyel rendelkező amerikai állampolgárok helyzetével, kellő figyelmet fordítva az EU-ban jogszerű lakóhellyel rendelkező, de a FATCA értelmezése szerint a pénzintézetek által „egyesült államokbeli személynek” tekintett adófizetőkkel szembeni megkülönböztetésre; |
| --- | --- |

3.

| 4. | sürgeti a Bizottságot, hogy haladéktalanul indítson jogsértési eljárást, amennyiben megállapítást nyer a fizetési számlákról szóló irányelv nem megfelelő végrehajtása, és tegyen jelentést az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az említett irányelv megfelelő végrehajtásának biztosítására tett intézkedésekről; |
| --- | --- |

4.

| 5. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy megfelelő módon védeni kell a FATCA keretében az Egyesült Államoknak továbbított személyes adatokat, teljes mértékben eleget téve a nemzeti és európai adatvédelmi jogszabályoknak; felhívja a tagállamokat kormányközi megállapodásaik felülvizsgálatára és adott esetben módosítására, hogy azok összhangba kerüljenek a GDPR előírásaival és elveivel; sürgeti a Bizottságot és az Európai Adatvédelmi Testületet, hogy haladéktanul vizsgálja ki az uniós adatvédelmi szabályok azon tagállamok általi megsértését, amelyek jogszabályai engedélyezik személyes adatok átadását az Egyesült Államok adóhatóságának (US IRS) a FATCA keretén belül, és indítson jogsértési eljárást azon tagállamokkal szemben, amelyek nem tartják be megfelelően az uniós adatvédelmi szabályokat; |
| --- | --- |

5.

| 6. | felhívja a Bizottságot, hogy végezze el a FATCA teljes körű hatásvizsgálatát, valamint az Egyesült Államok által alkalmazott, állampolgárságon alapuló adóztatás uniós polgárokra, uniós pénzintézetekre és az uniós gazdaságra gyakorolt területen kívüli hatásának vizsgálatát, figyelembe véve Franciaország és más tagállamok aktuális erőfeszítéseit, és fejtse ki, hogy van-e jelentős eltérés a különböző uniós tagállamok állampolgárai, illetve a különböző uniós tagállamokban élő személyek megítélése szempontjából, különösen az uniós adatvédelmi szabályok és az alapjogok érvényesülése tekintetében a FATCA és a „rámutató jelek” vonatkozásában; felhívja a Bizottságot, hogy értékelje átfogó módon a FATCA viszonosságát vagy annak hiányát az EU-ban, valamint azt, hogy az Egyesült Államok eleget tesz-e a tagállamokkal kötött különféle kormányközi megállapodásaiban vállalt kötelezettségeinek; |
| --- | --- |

6.

| 7. | felhívja a Bizottságot, hogy végezzen értékelést, és szükség esetén tegyen lépéseket az Alapjogi Chartában és az emberi jogok európai egyezményében foglalt alapvető uniós jogok és értékek, többek között a magánélethez való jog és a megkülönböztetésmentesség elve, továbbá az uniós adatvédelmi szabályok tiszteletben tartásának biztosítására a FATCA és az adóügyi információk Egyesült Államokkal való automatikus megosztása keretében; |
| --- | --- |

7.

| 8. | sajnálja, hogy a tagállamok által aláírt kormányközi megállapodások nem a kölcsönösség elvén alapulnak, különösen a megosztott információk vonatkozásában, hiszen a tagállamok több információt adnak át, mint az Egyesült Államok; felhívja az összes tagállamot, hogy kollektív módon függesszék fel kormányközi megállapodásaik végrehajtását (vagy az információk megosztását, az Egyesült Államokban lakhellyel rendelkező amerikai állampolgárok EU-ban vezetett számláira vonatkozók kivételével) ameddig az Egyesült Államok el nem fogad egy multilaterális megközelítést az automatikus adatcserere vonatkozásában, vagy a FATCA hatályon kívül helyezésével és a közös beszámolási standardokhoz (CRS) való csatlakozással, vagy a FATCA uniós szintű alapon történő újratárgyalásával, és az Atlanti-óceán mindkét partjára vonatkozóan egyforma, kölcsönös adatmegosztási kötelezettségek meghatározásával; |
| --- | --- |

8.

| 9. | felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy nyújtson be egy közös uniós megközelítést a FATCA vonatkozásában, amely megfelelően védi az európai polgárok jogait (különösen az „amerikainak tekinthető” személyekét), és javítja a kölcsönösséget az Egyesült Államokkal folytatott automatikus adatcsere terén; |
| --- | --- |

9.

| 10. | felhívja a Tanácsot, hogy hatalmazza fel a Bizottságot tárgyalások megkezdésére az Egyesült Államokkal a FATCA-megállapodásról annak érdekében, hogy biztosítani lehessen az adatcsere teljes körű kölcsönösségét, ragaszkodva az uniós jogszabályok és a fizetési számlákról szóló irányelve alapelveihez, és hogy lehetővé váljon az „amerikainak tekinthető” uniós polgárok számára, hogy díj-, listázás- és büntetésmentesen megszűnhessen nem kívánatos amerikai állampolgárságuk; |
| --- | --- |

10.

| 11. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

11.

---

(1)  HL L 119., 2016.5.4., 1. o.

(2)  HL L 257., 2014.8.28., 214. o.

(3)  HL L 359., 2014.12.16., 1. o.

(4)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0491.

(5)  HL C 101., 2018.3.16., 79. o.

---

| 8.4.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 118/145 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 118/145

---

P8_TA(2018)0317

A szociális és szolidaritásalapú vállalkozások statútuma

Az Európai Parlament 2018. július 5-i állásfoglalása a Bizottságnak szóló ajánlásokkal a szociális és szolidaritásalapú vállalkozások statútumáról (2016/2237(INL))

(2020/C 118/24)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Parlamentnek a kölcsönös önsegélyező egyesületek, társaságok és alapítványok európai statútumának létrehozásáról szóló, 2011. március 10-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamentnek a kölcsönös önsegélyező egyesületek, társaságok és alapítványok európai statútumának létrehozásáról szóló, 2011. március 10-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 225. és 50. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 225. és 50. cikkére,

| — | tekintettel a „szociális gazdaságról” szóló, 2009. február 19-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „szociális gazdaságról” szóló, 2009. február 19-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a „Kezdeményezés a szociális vállalkozásért – A szociális vállalkozásokat mint a szociális gazdaság és innováció kulcsszereplőit előmozdító szabályozási légkör kialakítása” című, 2012. november 20-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Kezdeményezés a szociális vállalkozásért – A szociális vállalkozásokat mint a szociális gazdaság és innováció kulcsszereplőit előmozdító szabályozási légkör kialakítása” című, 2012. november 20-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel „A szociális vállalkozás és a szociális innováció a munkanélküliség leküzdésében” című, 2015. szeptember 10-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A szociális vállalkozás és a szociális innováció a munkanélküliség leküzdésében” című, 2015. szeptember 10-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel az európai gazdasági és társadalmi fejlődés alapvető tényezőjének számító szociális gazdaság előmozdításáról szóló, 2015. december 7-i tanácsi következtetésekre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai gazdasági és társadalmi fejlődés alapvető tényezőjének számító szociális gazdaság előmozdításáról szóló, 2015. december 7-i tanácsi következtetésekre (4),

| — | tekintettel az „Egységes piaci intézkedéscsomag – Tizenkét mozgatórugó a növekedés serkentéséhez és a bizalom növeléséhez – »Együtt egy újfajta növekedésért«” című, 2011. április 13-i bizottsági közleményre (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Egységes piaci intézkedéscsomag – Tizenkét mozgatórugó a növekedés serkentéséhez és a bizalom növeléséhez – »Együtt egy újfajta növekedésért«” című, 2011. április 13-i bizottsági közleményre (COM(2011)0206),

| — | tekintettel a „Kezdeményezés a szociális vállalkozásért – A szociális vállalkozásokat mint a szociális gazdaság és innováció kulcsszereplőit előmozdító szabályozási légkör kialakítása” című, 2011. október 25-i bizottsági közleményre (COM(2011)0682), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Kezdeményezés a szociális vállalkozásért – A szociális vállalkozásokat mint a szociális gazdaság és innováció kulcsszereplőit előmozdító szabályozási légkör kialakítása” című, 2011. október 25-i bizottsági közleményre (COM(2011)0682),

| — | tekintettel az 346/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az 346/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (5),

| — | tekintettel az Európai Parlament és a Tanács 1296/2013/EU rendeletére (6) és különösen annak 2. cikke (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament és a Tanács 1296/2013/EU rendeletére (6) és különösen annak 2. cikke (1) bekezdésére,

| — | tekintettel a 2014/24/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (7) és különösen annak 20. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014/24/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (7) és különösen annak 20. cikkére,

| — | tekintettel az 1435/2003/EK tanácsi rendeletre (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1435/2003/EK tanácsi rendeletre (8),

| — | tekintettel az európai biztosító egyesület statútumáról szóló, a Bizottságnak címzett ajánlásokat tartalmazó 2013. március 14-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai biztosító egyesület statútumáról szóló, a Bizottságnak címzett ajánlásokat tartalmazó 2013. március 14-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel a Parlament Foglalkoztatási és Szociális Bizottságának megbízásából készített, „The role of mutual societies in the 21st century” (A kölcsönös önsegélyező társaságok szerepe a XXI. században) című, 2011. júliusi tanulmányra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Parlament Foglalkoztatási és Szociális Bizottságának megbízásából készített, „The role of mutual societies in the 21st century” (A kölcsönös önsegélyező társaságok szerepe a XXI. században) című, 2011. júliusi tanulmányra,

| — | tekintettel a Bizottság szociális vállalkozással foglalkozó szakértői csoportjának (GECES) a „Szociális vállalkozások és a szociális gazdaság jövője” című jelentésére (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság szociális vállalkozással foglalkozó szakértői csoportjának (GECES) a „Szociális vállalkozások és a szociális gazdaság jövője” című jelentésére (10),

| — | tekintettel az Európai Parlament „C” Tematikus Főosztályának megbízásából készült, „A szociális és szolidaritásalapú vállalatok európai statútuma” című tanulmányra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament „C” Tematikus Főosztályának megbízásából készült, „A szociális és szolidaritásalapú vállalatok európai statútuma” című tanulmányra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 46. és 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 46. és 52. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A8-0231/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A8-0231/2018),

| A. | mivel a „szociális vállalkozás” és a „szolidaritásalapú vállalkozás” kifejezéseket gyakran egymás szinonimájaként használják, holott ezek olyan entitásokat jelölnek, amelyek nem mindig fedik egymást, és amelyek tagállamonként nagyon eltérőek lehetnek; mivel a „szociális vállalkozás” fogalma elsősorban a szociális gazdaság olyan hagyományos szervezeteire vonatkozik, mint a szövetkezetek, az önsegélyező szervezetek, a szövetségek és az alapítványok; mivel a „szociális vállalkozás” fogalmának körülhatárolása jelentős vitákat vált ki a társadalomtudósok és a jogászok körében; mivel sürgetőnek tűnik, hogy jelenleg a „szociális és szolidaritásalapú vállalkozás” fogalmának jobb elismerése irányába haladjunk egy olyan alapvető jogi fogalom létrehozásával, amely nagymértékben hozzájárulhatna ahhoz, hogy az Európai Unió és a tagállamok erőfeszítéseket tegyenek a szociális és szolidaritásalapú vállalkozások fejlesztésére, hogy a belső piac előnyeiből ők is részesülhessenek; |
| --- | --- |

A.

mivel a „szociális vállalkozás” és a „szolidaritásalapú vállalkozás” kifejezéseket gyakran egymás szinonimájaként használják, holott ezek olyan entitásokat jelölnek, amelyek nem mindig fedik egymást, és amelyek tagállamonként nagyon eltérőek lehetnek; mivel a „szociális vállalkozás” fogalma elsősorban a szociális gazdaság olyan hagyományos szervezeteire vonatkozik, mint a szövetkezetek, az önsegélyező szervezetek, a szövetségek és az alapítványok; mivel a „szociális vállalkozás” fogalmának körülhatárolása jelentős vitákat vált ki a társadalomtudósok és a jogászok körében; mivel sürgetőnek tűnik, hogy jelenleg a „szociális és szolidaritásalapú vállalkozás” fogalmának jobb elismerése irányába haladjunk egy olyan alapvető jogi fogalom létrehozásával, amely nagymértékben hozzájárulhatna ahhoz, hogy az Európai Unió és a tagállamok erőfeszítéseket tegyenek a szociális és szolidaritásalapú vállalkozások fejlesztésére, hogy a belső piac előnyeiből ők is részesülhessenek;

| B. | mivel a szociális gazdaság és a szolidaritásalapú vállalkozás számottevően hozzájárul az Unió gazdaságához; mivel a Parlament a 2009. február 19-i, a 2012. november 20-i és a 2015. szeptember 10-i állásfoglalásaiban rámutatott arra, hogy a szociális és szolidaritásalapú gazdaság több mint 14 millió embernek ad munkát, ami az Európai Unió munkavállalóinak közel 6,5 %-át és az Unió vállalkozásainak 10 %-át jelenti; mivel ez az ágazat különösen ellenállónak bizonyult a gazdasági és pénzügyi válsággal szemben, és potenciállal rendelkezik a társadalmi és technológiai innováció, a tisztességes, inkluzív, helyi és fenntartható munkahelyteremtés, a gazdasági növekedés előmozdítása, a környezetvédelem és a társadalmi, gazdasági és regionális kohézió erősítése terén; mivel a szociális és szolidaritásalapú vállalkozások gyorsan változó világunkban a szociális problémák kezelésének új módjaira mutatnak rá; mivel a szociális és szolidaritásalapú gazdaság továbbra is fejlődik, és így a növekedés és a foglalkoztatás motorja, ezért ösztönözni és támogatni kell; |
| --- | --- |

B.

mivel a szociális gazdaság és a szolidaritásalapú vállalkozás számottevően hozzájárul az Unió gazdaságához; mivel a Parlament a 2009. február 19-i, a 2012. november 20-i és a 2015. szeptember 10-i állásfoglalásaiban rámutatott arra, hogy a szociális és szolidaritásalapú gazdaság több mint 14 millió embernek ad munkát, ami az Európai Unió munkavállalóinak közel 6,5 %-át és az Unió vállalkozásainak 10 %-át jelenti; mivel ez az ágazat különösen ellenállónak bizonyult a gazdasági és pénzügyi válsággal szemben, és potenciállal rendelkezik a társadalmi és technológiai innováció, a tisztességes, inkluzív, helyi és fenntartható munkahelyteremtés, a gazdasági növekedés előmozdítása, a környezetvédelem és a társadalmi, gazdasági és regionális kohézió erősítése terén; mivel a szociális és szolidaritásalapú vállalkozások gyorsan változó világunkban a szociális problémák kezelésének új módjaira mutatnak rá; mivel a szociális és szolidaritásalapú gazdaság továbbra is fejlődik, és így a növekedés és a foglalkoztatás motorja, ezért ösztönözni és támogatni kell;

| C. | mivel jelentős eltérések vannak a tagállamok között a szociális és szolidaritásalapú vállalkozások szabályozásának módjában és a szociális vállalkozók számára a jogrendszerük keretében a rendelkezésre álló szervezeti formákban; mivel a szociális és szolidaritásalapú vállalkozások által alkalmazott eltérő szervezeti formák minden tagállamban a meglévő jogi kerettől, a jóléti ellátásra és a szolidaritás területére vonatkozó gazdaságpolitikától és a kulturális és történelmi hagyományoktól függenek; |
| --- | --- |

C.

mivel jelentős eltérések vannak a tagállamok között a szociális és szolidaritásalapú vállalkozások szabályozásának módjában és a szociális vállalkozók számára a jogrendszerük keretében a rendelkezésre álló szervezeti formákban; mivel a szociális és szolidaritásalapú vállalkozások által alkalmazott eltérő szervezeti formák minden tagállamban a meglévő jogi kerettől, a jóléti ellátásra és a szolidaritás területére vonatkozó gazdaságpolitikától és a kulturális és történelmi hagyományoktól függenek;

| D. | mivel néhány tagállamban sajátos jogi formákat hoztak létre vagy a szövetkezeti, önsegélyező szervezeti, alapítványi vagy szövetségi modell adaptálásával, vagy pedig olyan jogi formák bevezetésével, amelyek elismerik a számos szervezet által tett szociális kötelezettségvállalásokat, és amelyek magukban foglalnak néhány, a szociális és szolidaritásalapú vállalkozásokra jellemző sajátosságot; mivel más tagállamokban nem hoztak létre külön jogi formát a szociális és szolidaritásalapú vállalkozások számára, és így ezek a korábban meglévő jogi formákat felhasználva működnek, beleértve a hagyományos vállalkozások által jellemzően használt jogi formákat is, mint amilyen a korlátolt felelősségű társaság vagy a részvénytársaság; mivel egyes tagállamokban a szociális és szolidaritásalapú vállalkozások szabadon választhatják meg jogi formájukat; mivel megjegyzendő, hogy annak ellenére, hogy sajátos jogi formákat hoztak létre a szociális és szolidaritásalapú vállalkozások számára, gyakran az igényeiknek és a céljaiknak jobban megfelelő, egyéb jogi formát választanak; |
| --- | --- |

D.

mivel néhány tagállamban sajátos jogi formákat hoztak létre vagy a szövetkezeti, önsegélyező szervezeti, alapítványi vagy szövetségi modell adaptálásával, vagy pedig olyan jogi formák bevezetésével, amelyek elismerik a számos szervezet által tett szociális kötelezettségvállalásokat, és amelyek magukban foglalnak néhány, a szociális és szolidaritásalapú vállalkozásokra jellemző sajátosságot; mivel más tagállamokban nem hoztak létre külön jogi formát a szociális és szolidaritásalapú vállalkozások számára, és így ezek a korábban meglévő jogi formákat felhasználva működnek, beleértve a hagyományos vállalkozások által jellemzően használt jogi formákat is, mint amilyen a korlátolt felelősségű társaság vagy a részvénytársaság; mivel egyes tagállamokban a szociális és szolidaritásalapú vállalkozások szabadon választhatják meg jogi formájukat; mivel megjegyzendő, hogy annak ellenére, hogy sajátos jogi formákat hoztak létre a szociális és szolidaritásalapú vállalkozások számára, gyakran az igényeiknek és a céljaiknak jobban megfelelő, egyéb jogi formát választanak;

| E. | mivel az, hogy számos tagállamban eltérő jogi keretet fogadnak el a szociális és szolidaritásalapú vállalkozásokra vonatkozóan, megerősíti a szolidaritás és az elszámoltathatóság elvein alapuló újfajta vállalkozói készség kialakulását, amely inkább a társadalmi hozzáadott értékre, a helyi kapcsolatokra és a fenntarthatóbb gazdaság előmozdítására összpontosít; mivel a sokféleség azt is megerősíti, hogy a szociális vállalkozói készség innovatív és kedvező hatású terület; |
| --- | --- |

E.

mivel az, hogy számos tagállamban eltérő jogi keretet fogadnak el a szociális és szolidaritásalapú vállalkozásokra vonatkozóan, megerősíti a szolidaritás és az elszámoltathatóság elvein alapuló újfajta vállalkozói készség kialakulását, amely inkább a társadalmi hozzáadott értékre, a helyi kapcsolatokra és a fenntarthatóbb gazdaság előmozdítására összpontosít; mivel a sokféleség azt is megerősíti, hogy a szociális vállalkozói készség innovatív és kedvező hatású terület;

| F. | mivel az Európai Parlament – „a szociális vállalkozások és a szociális innováció szerepéről a munkanélküliség leküzdésében” című, 2015. szeptember 10-i állásfoglalásában – hangsúlyozta, hogy a társadalmi innováció olyan új termékek, szolgáltatások vagy társadalmi szervezeti modellek kidolgozására és végrehajtására irányul, amelyek az új társadalmi, területi és környezeti igényekre és kihívásokra reagálnak, mint például a népesség elöregedése, az elnéptelenedés, a munka és a családi élet összeegyeztetése, a sokszínűség kezelése, a fiatalok munkanélküliségének leküzdése, a munkaerőpiacról leginkább kiszorulók integrálása vagy az éghajlatváltozás elleni küzdelem; |
| --- | --- |

F.

mivel az Európai Parlament – „a szociális vállalkozások és a szociális innováció szerepéről a munkanélküliség leküzdésében” című, 2015. szeptember 10-i állásfoglalásában – hangsúlyozta, hogy a társadalmi innováció olyan új termékek, szolgáltatások vagy társadalmi szervezeti modellek kidolgozására és végrehajtására irányul, amelyek az új társadalmi, területi és környezeti igényekre és kihívásokra reagálnak, mint például a népesség elöregedése, az elnéptelenedés, a munka és a családi élet összeegyeztetése, a sokszínűség kezelése, a fiatalok munkanélküliségének leküzdése, a munkaerőpiacról leginkább kiszorulók integrálása vagy az éghajlatváltozás elleni küzdelem;

| G. | mivel a szociális és szolidaritásalapú vállalkozások létrehozására a tagállamokban rendelkezésre álló sokféle jogi forma fényében nincs jelenleg nincs konszenzus az Európai Unióban a szociális és szolidaritásalapú vállalkozások sajátos formájának létrehozásáról; mivel a Parlament már hangsúlyozta egy új uniós szintű jogi keret kialakításának fontosságát, ugyanakkor azt is aláhúzta, hogy e keretnek a nemzeti keretekhez képest önkéntesnek kell lennie a vállalkozások számára, hatástanulmánynak kell megelőznie annak figyelembe vétele érdekében, hogy a tagállamokban sokféle szociális vállalkozási modell létezik; hatástanulmánynak kell megelőznie annak figyelembevétele érdekében, hogy a tagállamokban sokféle szociális vállalkozási modell létezik; mivel a Parlament már hangsúlyozta, hogy minden intézkedésnek bizonyítania kell az uniós szintű hozzáadott értéket; |
| --- | --- |

G.

mivel a szociális és szolidaritásalapú vállalkozások létrehozására a tagállamokban rendelkezésre álló sokféle jogi forma fényében nincs jelenleg nincs konszenzus az Európai Unióban a szociális és szolidaritásalapú vállalkozások sajátos formájának létrehozásáról; mivel a Parlament már hangsúlyozta egy új uniós szintű jogi keret kialakításának fontosságát, ugyanakkor azt is aláhúzta, hogy e keretnek a nemzeti keretekhez képest önkéntesnek kell lennie a vállalkozások számára, hatástanulmánynak kell megelőznie annak figyelembe vétele érdekében, hogy a tagállamokban sokféle szociális vállalkozási modell létezik; hatástanulmánynak kell megelőznie annak figyelembevétele érdekében, hogy a tagállamokban sokféle szociális vállalkozási modell létezik; mivel a Parlament már hangsúlyozta, hogy minden intézkedésnek bizonyítania kell az uniós szintű hozzáadott értéket;

| H. | mivel a szociális párbeszéd elengedhetetlen a teljes foglalkoztatottságot és társadalmi haladást célul kitűző szociális piacgazdaság célkitűzésének eléréséhez, és az európai egységes piaci versenyképesség és méltányosság tekintetében; mivel az uniós politikai döntéshozatalban a szociális párbeszéd és a szociális partnerekkel folytatott egyeztetés igen fontos szociális innovációt jelent; |
| --- | --- |

H.

mivel a szociális párbeszéd elengedhetetlen a teljes foglalkoztatottságot és társadalmi haladást célul kitűző szociális piacgazdaság célkitűzésének eléréséhez, és az európai egységes piaci versenyképesség és méltányosság tekintetében; mivel az uniós politikai döntéshozatalban a szociális párbeszéd és a szociális partnerekkel folytatott egyeztetés igen fontos szociális innovációt jelent;

| I. | mivel az, hogy választani lehet a rendelkezésre álló jogi formák közül, azzal az előnnyel jár, hogy a szociális és szolidaritásalapú vállalkozások a szóban forgó körülményekhez, a gyökereiket képező hagyományokhoz és az általuk folytatni kívánt vállalkozáshoz legjobban illeszkedő módon alakíthatják ki felépítésüket; |
| --- | --- |

I.

mivel az, hogy választani lehet a rendelkezésre álló jogi formák közül, azzal az előnnyel jár, hogy a szociális és szolidaritásalapú vállalkozások a szóban forgó körülményekhez, a gyökereiket képező hagyományokhoz és az általuk folytatni kívánt vállalkozáshoz legjobban illeszkedő módon alakíthatják ki felépítésüket;

| J. | mivel a fentiek ellenére a tagállami szinten megszerzett nemzeti tapasztalatokból le lehet vezetni néhány olyan megkülönböztető sajátosságot és kritériumot, amelyeket egy szociális és szolidaritásalapú vállalkozásnak jogi formájától függetlenül teljesítenie kell ahhoz, hogy ilyen típusú vállalkozásnak tekintsék; mivel kívánatosnak tűnik, hogy ezeket a közös sajátosságokat és kritériumokat minimális normák formájában uniós szinten állapítsák meg, hogy egy hatékonyabb és következetesebb jogi keretet teremtsenek az ilyen vállalkozások számára, és biztosítsák, hogy eltérő voltuk ellenére minden szociális és szolidaritásalapú vállalkozás a bejegyzés szerinti tagállamtól függetlenül közös identitással rendelkezzen; mivel az ilyen az intézményi sajátosságoknak lehetővé kellene tenniük a szociális és szolidaritásalapú vállalkozások számára, hogy előnyüket továbbra is megtartsák a szolgáltatásnyújtás, köztük a szociális szolgáltatásnyújtás, megszervezésének alternatív módjaival szemben; |
| --- | --- |

J.

mivel a fentiek ellenére a tagállami szinten megszerzett nemzeti tapasztalatokból le lehet vezetni néhány olyan megkülönböztető sajátosságot és kritériumot, amelyeket egy szociális és szolidaritásalapú vállalkozásnak jogi formájától függetlenül teljesítenie kell ahhoz, hogy ilyen típusú vállalkozásnak tekintsék; mivel kívánatosnak tűnik, hogy ezeket a közös sajátosságokat és kritériumokat minimális normák formájában uniós szinten állapítsák meg, hogy egy hatékonyabb és következetesebb jogi keretet teremtsenek az ilyen vállalkozások számára, és biztosítsák, hogy eltérő voltuk ellenére minden szociális és szolidaritásalapú vállalkozás a bejegyzés szerinti tagállamtól függetlenül közös identitással rendelkezzen; mivel az ilyen az intézményi sajátosságoknak lehetővé kellene tenniük a szociális és szolidaritásalapú vállalkozások számára, hogy előnyüket továbbra is megtartsák a szolgáltatásnyújtás, köztük a szociális szolgáltatásnyújtás, megszervezésének alternatív módjaival szemben;

| K. | mivel a 2011. október 25-i közleményében („Kezdeményezés a szociális vállalkozásért”) a Bizottság úgy határozta meg a szociális vállalkozást, mint a szociális gazdaság szereplőjét, amely „olyan vállalkozás, amelynek elsődleges célja az, hogy társadalmi hatást érjen el, nem pedig az, hogy tulajdonosainak vagy részvényeseinek hasznot hozzon. Piaci működése abból áll, hogy a vállalkozás eszközével, innovatívan állít elő javakat, illetve nyújt szolgáltatást, többletbevételeit pedig elsősorban szociális célokra fordítja. Irányítása felelősségtudatos és átlátható, különösen azáltal, hogy abba munkavállalóit, ügyfeleit és a gazdasági tevékenységében érintett feleket is bevonja.”; |
| --- | --- |

K.

mivel a 2011. október 25-i közleményében („Kezdeményezés a szociális vállalkozásért”) a Bizottság úgy határozta meg a szociális vállalkozást, mint a szociális gazdaság szereplőjét, amely „olyan vállalkozás, amelynek elsődleges célja az, hogy társadalmi hatást érjen el, nem pedig az, hogy tulajdonosainak vagy részvényeseinek hasznot hozzon. Piaci működése abból áll, hogy a vállalkozás eszközével, innovatívan állít elő javakat, illetve nyújt szolgáltatást, többletbevételeit pedig elsősorban szociális célokra fordítja. Irányítása felelősségtudatos és átlátható, különösen azáltal, hogy abba munkavállalóit, ügyfeleit és a gazdasági tevékenységében érintett feleket is bevonja.”;

| L. | mivel az 1296/2013/EU rendelet alkalmazásában a „szociális vállalkozás” társasági formájától függetlenül olyan vállalkozás, amely:






  a) | társasági szerződésének, alapszabályának, illetve bármely egyéb alapító dokumentumának megfelelően elsődleges célként a mérhető és kedvező szociális hatások elérését tűzi ki, nem pedig nyereség termelését tulajdonosai, tagjai és az érintett felek számára, és amely:






  i. | társadalmi megtérülést létrehozó szolgáltatásokat nyújt vagy árukat hoz létre, és/vagy |
| --- | --- | --- | --- |

L.

mivel az 1296/2013/EU rendelet alkalmazásában a „szociális vállalkozás” társasági formájától függetlenül olyan vállalkozás, amely:

a)

társasági szerződésének, alapszabályának, illetve bármely egyéb alapító dokumentumának megfelelően elsődleges célként a mérhető és kedvező szociális hatások elérését tűzi ki, nem pedig nyereség termelését tulajdonosai, tagjai és az érintett felek számára, és amely:

i.

társadalmi megtérülést létrehozó szolgáltatásokat nyújt vagy árukat hoz létre, és/vagy

| ii. | árutermelési vagy szolgáltatásnyújtási módja a szociális célkitűzését szolgálja; |
| --- | --- |

ii.

árutermelési vagy szolgáltatásnyújtási módja a szociális célkitűzését szolgálja;

| b) | nyereségét elsősorban és legnagyobbrészt elsődleges célkitűzésének megvalósítására használja, valamint a nyereség részvényesek és tulajdonosok közötti szétosztására vonatkozó előzetesen meghatározott olyan eljárásokkal és szabályokkal rendelkezik, amelyek biztosítják, hogy a szétosztás ne veszélyeztesse az elsődleges célkitűzés elérését; valamint |
| --- | --- |

b)

nyereségét elsősorban és legnagyobbrészt elsődleges célkitűzésének megvalósítására használja, valamint a nyereség részvényesek és tulajdonosok közötti szétosztására vonatkozó előzetesen meghatározott olyan eljárásokkal és szabályokkal rendelkezik, amelyek biztosítják, hogy a szétosztás ne veszélyeztesse az elsődleges célkitűzés elérését; valamint

| c) | vállalkozásalapú, elszámoltatható és átlátható irányítás alatt áll, különösen a munkavállalók, az ügyfelek és az üzleti tevékenységében érintett felek bevonása révén; |
| --- | --- |

c)

vállalkozásalapú, elszámoltatható és átlátható irányítás alatt áll, különösen a munkavállalók, az ügyfelek és az üzleti tevékenységében érintett felek bevonása révén;

| M. | mivel a Parlament 2015. szeptember 10-i állásfoglalása megállapította, hogy a szociális és szolidaritásalapú vállalkozások – amelyeknek nem kell szükségszerűen nonprofit vállalkozásoknak lenniük – azok a vállalkozások, amelyek célkitűzése társadalmi céljuk elérése, úgy mint munkahelyteremtés a kiszolgáltatott közösségeknek, szolgáltatásnyújtás tagjainak, vagy – általánosabban – pozitív társadalmi és környezeti hatás keltése, oly módon, hogy nyereségüket elsődlegesen e célok elérése érdekében forgatják vissza; mivel ezeket a szociális és szolidaritásalapú vállalkozásokat a következő értékek fenntartása iránti elkötelezettségük jellemzi:






  — | az egyéni és társadalmi célok elsődlegessége a tőke érdekével szemben; |
| --- | --- | --- |

M.

mivel a Parlament 2015. szeptember 10-i állásfoglalása megállapította, hogy a szociális és szolidaritásalapú vállalkozások – amelyeknek nem kell szükségszerűen nonprofit vállalkozásoknak lenniük – azok a vállalkozások, amelyek célkitűzése társadalmi céljuk elérése, úgy mint munkahelyteremtés a kiszolgáltatott közösségeknek, szolgáltatásnyújtás tagjainak, vagy – általánosabban – pozitív társadalmi és környezeti hatás keltése, oly módon, hogy nyereségüket elsődlegesen e célok elérése érdekében forgatják vissza; mivel ezeket a szociális és szolidaritásalapú vállalkozásokat a következő értékek fenntartása iránti elkötelezettségük jellemzi:

—

az egyéni és társadalmi célok elsődlegessége a tőke érdekével szemben;

| — | a tagok általi demokratikus irányítás; |
| --- | --- |

—

a tagok általi demokratikus irányítás;

| — | a tagok és a szolgáltatásokat igénybe vevők érdekeinek összehangolása az általános érdekkel; |
| --- | --- |

—

a tagok és a szolgáltatásokat igénybe vevők érdekeinek összehangolása az általános érdekkel;

| — | a szolidaritás és a felelősség elveinek védelme és alkalmazása; |
| --- | --- |

—

a szolidaritás és a felelősség elveinek védelme és alkalmazása;

| — | a többletforrások befektetése hosszú távú fejlesztési célokba vagy a tagok részére történő szolgáltatásnyújtásba, illetve általános érdekű szolgáltatásnyújtásba; |
| --- | --- |

—

a többletforrások befektetése hosszú távú fejlesztési célokba vagy a tagok részére történő szolgáltatásnyújtásba, illetve általános érdekű szolgáltatásnyújtásba;

| — | önkéntes és nyitott tagság; |
| --- | --- |

—

önkéntes és nyitott tagság;

| — | a közhatóságoktól független, önálló irányítás. |
| --- | --- |

—

a közhatóságoktól független, önálló irányítás.

| N. | mivel a fenti fogalommeghatározások összeegyeztethetők egymással, és egyesítik a bejegyzés szerinti tagállamtól függetlenül minden szociális és szolidaritásalapú vállalkozás összes közös sajátosságát, valamint függetlenül attól a jogi formától, amelyet a nemzeti jogszabályokkal összhangban fogadtak el; mivel ezeknek a sajátosságoknak kell képezniük a kiindulási alapot a „szociális vállalkozás” uniós szinten általánosan elfogadott és alkalmazott átfogó és pontosabb jogi meghatározásához; |
| --- | --- |

N.

mivel a fenti fogalommeghatározások összeegyeztethetők egymással, és egyesítik a bejegyzés szerinti tagállamtól függetlenül minden szociális és szolidaritásalapú vállalkozás összes közös sajátosságát, valamint függetlenül attól a jogi formától, amelyet a nemzeti jogszabályokkal összhangban fogadtak el; mivel ezeknek a sajátosságoknak kell képezniük a kiindulási alapot a „szociális vállalkozás” uniós szinten általánosan elfogadott és alkalmazott átfogó és pontosabb jogi meghatározásához;

| O. | mivel a szociális és szolidaritásalapú vállalkozások az állami hatóságoktól független magánszervezetek; |
| --- | --- |

O.

mivel a szociális és szolidaritásalapú vállalkozások az állami hatóságoktól független magánszervezetek;

| P. | mivel a szociális és szolidaritásalapú vállalkozások vállalkozói szemlélettel működnek a piacon; mivel ez azt is magában foglalja, hogy gazdasági jellegű tevékenységeket folytatnak; |
| --- | --- |

P.

mivel a szociális és szolidaritásalapú vállalkozások vállalkozói szemlélettel működnek a piacon; mivel ez azt is magában foglalja, hogy gazdasági jellegű tevékenységeket folytatnak;

| Q. | mivel a vidéki területek a szociális és szolidaritásalapú vállalkozások számára nagy lehetőséget jelentenek, és ezért rendkívül fontos, hogy a vidéki régiókban megfelelő infrastruktúrák álljanak rendelkezésre; |
| --- | --- |

Q.

mivel a vidéki területek a szociális és szolidaritásalapú vállalkozások számára nagy lehetőséget jelentenek, és ezért rendkívül fontos, hogy a vidéki régiókban megfelelő infrastruktúrák álljanak rendelkezésre;

| R. | mivel a fiatalok vállalkozói kultúrájának fejlesztésében kiemelt szerepet kell játszania az oktatásnak és a képzésnek; |
| --- | --- |

R.

mivel a fiatalok vállalkozói kultúrájának fejlesztésében kiemelt szerepet kell játszania az oktatásnak és a képzésnek;

| S. | mivel az Unióban az egészségügyi és szociális ellátásban működő biztosító egyesületek 8,6 millió embert foglalkoztatnak és 120 millió polgárt támogatnak; ezek a biztosító egyesületek 24 %-os piaci részesedéssel rendelkeznek és az Unió GDP-jének több mint 4 %-át termelik; |
| --- | --- |

S.

mivel az Unióban az egészségügyi és szociális ellátásban működő biztosító egyesületek 8,6 millió embert foglalkoztatnak és 120 millió polgárt támogatnak; ezek a biztosító egyesületek 24 %-os piaci részesedéssel rendelkeznek és az Unió GDP-jének több mint 4 %-át termelik;

| T. | mivel a szociális és szolidaritásalapú vállalkozások fő célját a szociális értékteremtéshez való hozzájárulásnak kell képeznie; mivel a szociális és szolidaritásalapú vállalkozásoknak kifejezetten arra kell törekedniük, hogy a tagságukon túl a közösség egészének vagy az emberek egy meghatározott csoportjának javát szolgálják; mivel az általuk követett szociális célt egyértelműen meg kell jelölni a létesítő okiratukban; mivel a szociális és szolidaritásalapú vállalkozás fogalmát nem szabad összekeverni a vállalati társadalmi felelősségvállalás (CSR) fogalmával, még akkor sem, ha a jelentős CSR-tevékenységet kifejtő kereskedelmi vállalkozások szoros kapcsolatban állhatnak a szociális területen működő vállalkozásokkal; mivel a szociális és szolidaritásalapú vállalkozások célja nem hagyományos kereskedelmi nyereség elérése, hanem inkább célcsoportjaik környezetének javítását célzó projektek további fejlesztése érdekében létrehozott hozzáadott értéket hasznosítanak; |
| --- | --- |

T.

mivel a szociális és szolidaritásalapú vállalkozások fő célját a szociális értékteremtéshez való hozzájárulásnak kell képeznie; mivel a szociális és szolidaritásalapú vállalkozásoknak kifejezetten arra kell törekedniük, hogy a tagságukon túl a közösség egészének vagy az emberek egy meghatározott csoportjának javát szolgálják; mivel az általuk követett szociális célt egyértelműen meg kell jelölni a létesítő okiratukban; mivel a szociális és szolidaritásalapú vállalkozás fogalmát nem szabad összekeverni a vállalati társadalmi felelősségvállalás (CSR) fogalmával, még akkor sem, ha a jelentős CSR-tevékenységet kifejtő kereskedelmi vállalkozások szoros kapcsolatban állhatnak a szociális területen működő vállalkozásokkal; mivel a szociális és szolidaritásalapú vállalkozások célja nem hagyományos kereskedelmi nyereség elérése, hanem inkább célcsoportjaik környezetének javítását célzó projektek további fejlesztése érdekében létrehozott hozzáadott értéket hasznosítanak;

| U. | mivel a digitalizálás, az ambiciózus éghajlat-változási célok, a migráció, az egyenlőtlenségek, a közösségfejlesztés, különösen a marginalizálódott területeken, a szociális jóléti és egészségügyi szolgáltatások, a fogyatékossággal élő személyek szükségletei, a szegénység elleni küzdelem, a társadalmi kirekesztés, a tartós munkanélküliség, a nemek közötti egyenlőtlenség és a konkrét környezeti feladatok komoly lehetőségeket kínálnak a szociális vállalkozások számára; mivel a szociális és szolidaritásalapú gazdasági vállalkozások többsége a gazdasági veszélyeket felvállaló, vállalkozói szemlélettel működik a piacon; |
| --- | --- |

U.

mivel a digitalizálás, az ambiciózus éghajlat-változási célok, a migráció, az egyenlőtlenségek, a közösségfejlesztés, különösen a marginalizálódott területeken, a szociális jóléti és egészségügyi szolgáltatások, a fogyatékossággal élő személyek szükségletei, a szegénység elleni küzdelem, a társadalmi kirekesztés, a tartós munkanélküliség, a nemek közötti egyenlőtlenség és a konkrét környezeti feladatok komoly lehetőségeket kínálnak a szociális vállalkozások számára; mivel a szociális és szolidaritásalapú gazdasági vállalkozások többsége a gazdasági veszélyeket felvállaló, vállalkozói szemlélettel működik a piacon;

| V. | mivel a szociális és szolidaritásalapú vállalkozásoknak társadalmilag hasznos tevékenységet kell folytatniuk; mivel ezek a vállalkozások tevékenységek széles körét folytathatják; mivel a szociális és szolidaritásalapú vállalkozások jellemzően olyan szolgáltatások nyújtásával foglalkoznak, amelyek célja az életkörülmények javítása a közösség számára, különösen a bizonytalan körülmények között vagy a társadalmi-gazdasági kirekesztés által érintett személyek támogatását célzó szolgáltatások nyújtásával, valamint a hátrányos helyzetű csoportok munkahelyi integrációjának elősegítése; mivel a létrehozott társadalmi érték és a tartósan munkanélküli személyek visszaillesztésének fényében a társadalmi kohézió és a gazdasági növekedés elősegítése érdekében a nemzeti jogszabályok terén olyan általános tendencia alakult ki, hogy kibővítik azoknak a tevékenységeknek a körét, amelyeket a szociális és szolidaritásalapú vállalkozások jogosultak folytatni, feltéve, hogy ezek általános érdekű tevékenységek, és/vagy társadalmilag hasznosak, mint például a közösségi szolgáltatások, ideértve az oktatási, egészségügyi, kulturális, lakhatási, szabadidős és környezetvédelmi területeket is; |
| --- | --- |

V.

mivel a szociális és szolidaritásalapú vállalkozásoknak társadalmilag hasznos tevékenységet kell folytatniuk; mivel ezek a vállalkozások tevékenységek széles körét folytathatják; mivel a szociális és szolidaritásalapú vállalkozások jellemzően olyan szolgáltatások nyújtásával foglalkoznak, amelyek célja az életkörülmények javítása a közösség számára, különösen a bizonytalan körülmények között vagy a társadalmi-gazdasági kirekesztés által érintett személyek támogatását célzó szolgáltatások nyújtásával, valamint a hátrányos helyzetű csoportok munkahelyi integrációjának elősegítése; mivel a létrehozott társadalmi érték és a tartósan munkanélküli személyek visszaillesztésének fényében a társadalmi kohézió és a gazdasági növekedés elősegítése érdekében a nemzeti jogszabályok terén olyan általános tendencia alakult ki, hogy kibővítik azoknak a tevékenységeknek a körét, amelyeket a szociális és szolidaritásalapú vállalkozások jogosultak folytatni, feltéve, hogy ezek általános érdekű tevékenységek, és/vagy társadalmilag hasznosak, mint például a közösségi szolgáltatások, ideértve az oktatási, egészségügyi, kulturális, lakhatási, szabadidős és környezetvédelmi területeket is;

| W. | mivel a szociális és szolidaritásalapú vállalkozások a pénzügyi és a társadalmi igények közötti egyensúlyt biztosító üzleti modellt nyújtanak a XXI. század számára; mivel a szociális és szolidaritásalapú vállalkozások általában összekapcsolódnak a szociális, technológiai és gazdasági innovációval, annak eredményeként, hogy a tevékenységeiket kiterjesztik az árutermelés és szolgáltatásnyújtás új területeire, köztük a környezetvédelmi, egészségügyi, kulturális, oktatási és szabadidős szolgáltatásokra is, és/vagy innovatív termelési és munkaszervezési módszereket vezetnek be, amelyek az új társadalmi, területi és környezeti igényekre és kihívásokra reagálnak, mint például a népesség elöregedése, az elnéptelenedés, a munka és a családi élet összeegyeztetése, a sokszínűség kezelése, az ifjúsági munkanélküliség leküzdése, a munkaerőpiacról leginkább kirekesztettek integrálása vagy az éghajlatváltozás elleni küzdelem; |
| --- | --- |

W.

mivel a szociális és szolidaritásalapú vállalkozások a pénzügyi és a társadalmi igények közötti egyensúlyt biztosító üzleti modellt nyújtanak a XXI. század számára; mivel a szociális és szolidaritásalapú vállalkozások általában összekapcsolódnak a szociális, technológiai és gazdasági innovációval, annak eredményeként, hogy a tevékenységeiket kiterjesztik az árutermelés és szolgáltatásnyújtás új területeire, köztük a környezetvédelmi, egészségügyi, kulturális, oktatási és szabadidős szolgáltatásokra is, és/vagy innovatív termelési és munkaszervezési módszereket vezetnek be, amelyek az új társadalmi, területi és környezeti igényekre és kihívásokra reagálnak, mint például a népesség elöregedése, az elnéptelenedés, a munka és a családi élet összeegyeztetése, a sokszínűség kezelése, az ifjúsági munkanélküliség leküzdése, a munkaerőpiacról leginkább kirekesztettek integrálása vagy az éghajlatváltozás elleni küzdelem;

| X. | mivel a szociális és szolidaritásalapú vállalkozások, tekintettel szociális és inkluzív jellegükre, a nyílt munkaerőpiacról leggyakrabban kirekesztettek számára kínálnak munkát, valamint nagymértékben hozzájárulnak a tartósan munkanélküli személyek reintegrációjához, és általánosságban a munkanélküliség elleni küzdelemhez, ezáltal elősegítve a társadalmi kohéziót és gazdasági növekedést; |
| --- | --- |

X.

mivel a szociális és szolidaritásalapú vállalkozások, tekintettel szociális és inkluzív jellegükre, a nyílt munkaerőpiacról leggyakrabban kirekesztettek számára kínálnak munkát, valamint nagymértékben hozzájárulnak a tartósan munkanélküli személyek reintegrációjához, és általánosságban a munkanélküliség elleni küzdelemhez, ezáltal elősegítve a társadalmi kohéziót és gazdasági növekedést;

| Y. | mivel a szociális gazdaság a hozzá tartozó vállalkozások és szervezetek különleges jellege, egyedi szabályai, szociális kötelezettségvállalásai, valamint innovatív módszerei következtében számtalanszor bizonyította tűrőképességét a kedvezőtlen gazdasági helyzetekben, és azt, hogy gyorsabban képes kilábalni a válsághelyzetekből; |
| --- | --- |

Y.

mivel a szociális gazdaság a hozzá tartozó vállalkozások és szervezetek különleges jellege, egyedi szabályai, szociális kötelezettségvállalásai, valamint innovatív módszerei következtében számtalanszor bizonyította tűrőképességét a kedvezőtlen gazdasági helyzetekben, és azt, hogy gyorsabban képes kilábalni a válsághelyzetekből;

| Z. | mivel a munkavállalók pénzügyi részvétele gyakran – különösen a kis- és középvállalkozásokban – szociális célt szolgál, amint azt a tartósan munkanélküli személyek Spanyolországban a „Sociedad Laboral (SL)” jogi forma révén sikeresen megvalósult reintegrációjának követendő példája mutatja, amely lehetőséget biztosít a munkát keresők számára, hogy munkanélküli-járadékukkal SL-t alapítsanak, és ezáltal további munkahelyeket teremtsenek – mindezt a tagállam vállalatirányítással kapcsolatos támogatása és tanácsadása mellett; |
| --- | --- |

Z.

mivel a munkavállalók pénzügyi részvétele gyakran – különösen a kis- és középvállalkozásokban – szociális célt szolgál, amint azt a tartósan munkanélküli személyek Spanyolországban a „Sociedad Laboral (SL)” jogi forma révén sikeresen megvalósult reintegrációjának követendő példája mutatja, amely lehetőséget biztosít a munkát keresők számára, hogy munkanélküli-járadékukkal SL-t alapítsanak, és ezáltal további munkahelyeket teremtsenek – mindezt a tagállam vállalatirányítással kapcsolatos támogatása és tanácsadása mellett;

| AA. | mivel a szociális és szolidaritásalapú vállalkozások nem szükségszerűen nonprofit szervezetek és nyereségszerzésre is törekedhetnek, feltéve, ha a tevékenységük teljes mértékben megfelel az európai szociális gazdaság címke megszerzésére vonatkozó követelményeknek; mivel ennek ellenére a szociális és szolidaritásalapú vállalkozásnak elsődlegesen a szociális értékekre és arra kell összpontosítaniuk, hogy pozitív és tartós hatást gyakoroljanak a társadalom jólétére és a gazdasági fejlődésre, és nem arra, hogy nyereséget termeljenek a tulajdonosaik, a tagjaik vagy részvényeseik számára; mivel ebben az összefüggésben a szociális és szolidaritásalapú vállalkozások esetében alapvető, hogy komolyan korlátozzák a nyereség és a vagyontárgyak felosztását a tagok vagy a részvényesek körében, ami „eszközfelhasználási korlátozás” néven is ismert; mivel a szociális és szolidaritásalapú vállalkozás által elfogadott jogi formára tekintettel egy korlátozott mértékű nyereségfelosztást meg lehet engedni, azonban a felosztásra vonatkozó eljárásokat és szabályokat úgy kell meghatározni, hogy minden esetben biztosítsák, hogy a felosztás ne ássa alá a vállalkozás elsődleges célját; mivel a szociális és szolidaritásalapú vállalkozás által elért nyereség legnagyobb és legjelentősebb részét a szociális cél elérése és fenntartása érdekében újra be kell fektetni vagy más módon fel kell használni; |
| --- | --- |

AA.

mivel a szociális és szolidaritásalapú vállalkozások nem szükségszerűen nonprofit szervezetek és nyereségszerzésre is törekedhetnek, feltéve, ha a tevékenységük teljes mértékben megfelel az európai szociális gazdaság címke megszerzésére vonatkozó követelményeknek; mivel ennek ellenére a szociális és szolidaritásalapú vállalkozásnak elsődlegesen a szociális értékekre és arra kell összpontosítaniuk, hogy pozitív és tartós hatást gyakoroljanak a társadalom jólétére és a gazdasági fejlődésre, és nem arra, hogy nyereséget termeljenek a tulajdonosaik, a tagjaik vagy részvényeseik számára; mivel ebben az összefüggésben a szociális és szolidaritásalapú vállalkozások esetében alapvető, hogy komolyan korlátozzák a nyereség és a vagyontárgyak felosztását a tagok vagy a részvényesek körében, ami „eszközfelhasználási korlátozás” néven is ismert; mivel a szociális és szolidaritásalapú vállalkozás által elfogadott jogi formára tekintettel egy korlátozott mértékű nyereségfelosztást meg lehet engedni, azonban a felosztásra vonatkozó eljárásokat és szabályokat úgy kell meghatározni, hogy minden esetben biztosítsák, hogy a felosztás ne ássa alá a vállalkozás elsődleges célját; mivel a szociális és szolidaritásalapú vállalkozás által elért nyereség legnagyobb és legjelentősebb részét a szociális cél elérése és fenntartása érdekében újra be kell fektetni vagy más módon fel kell használni;

| AB. | mivel ahhoz, hogy eredményes legyen, a nyereségfelosztási korlátozásnak ki kell terjednie számos szempontra, nevezetesen az időszaki osztalékok kifizetésére, a felhalmozott tartalékok felosztására, a jogalany megszűnésekor a fennmaradó eszközök átruházására, a szociális és szolidaritásalapú vállalkozás más típusú szervezetté való átalakulására, amennyiben ez megengedett, valamint az ilyen vállalkozási jogállás elvesztésére; mivel a nyereségfelosztási korlátozást közvetett módon megsértheti az indokolatlan és a piaci szintet meghaladó javadalmazás kifizetése a munkavállalók vagy igazgatók részére; |
| --- | --- |

AB.

mivel ahhoz, hogy eredményes legyen, a nyereségfelosztási korlátozásnak ki kell terjednie számos szempontra, nevezetesen az időszaki osztalékok kifizetésére, a felhalmozott tartalékok felosztására, a jogalany megszűnésekor a fennmaradó eszközök átruházására, a szociális és szolidaritásalapú vállalkozás más típusú szervezetté való átalakulására, amennyiben ez megengedett, valamint az ilyen vállalkozási jogállás elvesztésére; mivel a nyereségfelosztási korlátozást közvetett módon megsértheti az indokolatlan és a piaci szintet meghaladó javadalmazás kifizetése a munkavállalók vagy igazgatók részére;

| AC. | mivel a szociális és szolidaritásalapú vállalkozásokat a demokratikus irányítási modellek alapján, a tevékenység által érintett alkalmazottak, fogyasztók és érdekelt felek döntéshozatalba való bevonásával kell irányítani; mivel ez a részvételen alapuló modell egy strukturális eljárást képvisel, amely annak ellenőrzésére szolgál, hogy valóban követik-e a szervezet szociális céljait; mivel a tagok döntéshozatali hatáskörei nem alapulhatnak kizárólag vagy elsősorban az általuk birtokolt tőkerészesedésen, még akkor sem, ha a szociális és szolidaritásalapú vállalkozás számára elfogadott jogi forma egy kereskedelmi társaság jogi formája; |
| --- | --- |

AC.

mivel a szociális és szolidaritásalapú vállalkozásokat a demokratikus irányítási modellek alapján, a tevékenység által érintett alkalmazottak, fogyasztók és érdekelt felek döntéshozatalba való bevonásával kell irányítani; mivel ez a részvételen alapuló modell egy strukturális eljárást képvisel, amely annak ellenőrzésére szolgál, hogy valóban követik-e a szervezet szociális céljait; mivel a tagok döntéshozatali hatáskörei nem alapulhatnak kizárólag vagy elsősorban az általuk birtokolt tőkerészesedésen, még akkor sem, ha a szociális és szolidaritásalapú vállalkozás számára elfogadott jogi forma egy kereskedelmi társaság jogi formája;

| AD. | mivel a szociális és szolidaritásalapú vállalkozások néhány tagállamban a kereskedelmi társaság jogi formáját választhatják; mivel azt a lehetőséget, hogy egy ilyen társaságot uniós szinten szociális és szolidaritásalapú vállalkozásként ismerjenek el, bizonyos követelmények és feltételek teljesítésétől kell függővé tenni, hogy megszűnjenek a társasági forma és a szociális és szolidaritásalapú vállalkozási modell közötti potenciális ellentmondások; |
| --- | --- |

AD.

mivel a szociális és szolidaritásalapú vállalkozások néhány tagállamban a kereskedelmi társaság jogi formáját választhatják; mivel azt a lehetőséget, hogy egy ilyen társaságot uniós szinten szociális és szolidaritásalapú vállalkozásként ismerjenek el, bizonyos követelmények és feltételek teljesítésétől kell függővé tenni, hogy megszűnjenek a társasági forma és a szociális és szolidaritásalapú vállalkozási modell közötti potenciális ellentmondások;

| AE. | mivel a szociális és szolidaritásalapú vállalkozásokban a munkavállalókat a hagyományos üzleti vállalkozások munkavállalóihoz hasonló módon kell kezelni; |
| --- | --- |

AE.

mivel a szociális és szolidaritásalapú vállalkozásokban a munkavállalókat a hagyományos üzleti vállalkozások munkavállalóihoz hasonló módon kell kezelni;

| AF. | mivel a szociális és szolidaritásalapú vállalkozások által a közösségre gyakorolt pozitív hatás indokolttá teheti, hogy konkrét intézkedéseket fogadjanak el a támogatásukra, például támogatások kifizetését és kedvező adózási és közbeszerzési szabályok elfogadását; mivel elvileg úgy kell tekinteni, hogy ezek az intézkedések összeegyeztethetőek a Szerződésekkel, hiszen céljuk olyan gazdasági tevékenységek vagy területek fejlődésének elősegítése, amelyek szándékuk szerint pozitív hatást gyakorolnak a társadalomra, és ezen vállalkozások képessége arra, hogy pénzforrásokat szerezzenek és nyereséget termeljenek határozottan korlátozottabb, mint a kereskedelmi társaságok esetében; |
| --- | --- |

AF.

mivel a szociális és szolidaritásalapú vállalkozások által a közösségre gyakorolt pozitív hatás indokolttá teheti, hogy konkrét intézkedéseket fogadjanak el a támogatásukra, például támogatások kifizetését és kedvező adózási és közbeszerzési szabályok elfogadását; mivel elvileg úgy kell tekinteni, hogy ezek az intézkedések összeegyeztethetőek a Szerződésekkel, hiszen céljuk olyan gazdasági tevékenységek vagy területek fejlődésének elősegítése, amelyek szándékuk szerint pozitív hatást gyakorolnak a társadalomra, és ezen vállalkozások képessége arra, hogy pénzforrásokat szerezzenek és nyereséget termeljenek határozottan korlátozottabb, mint a kereskedelmi társaságok esetében;

| AG. | mivel az Európai Parlament és a Tanács 346/2013/EU rendelete (11) meghatározza az európai szociális vállalkozási alapok létrehozására vonatkozó feltételeket és követelményeket; |
| --- | --- |

AG.

mivel az Európai Parlament és a Tanács 346/2013/EU rendelete (11) meghatározza az európai szociális vállalkozási alapok létrehozására vonatkozó feltételeket és követelményeket;

| AH. | mivel az Uniónak a szociális és szolidaritáson alapuló vállalkozásokra vonatkozó tanúsítványt vagy címkét kellene létrehoznia annak érdekében, hogy nagyobb láthatóságot kapjanak az ilyen vállalkozások és elősegítsék a koherensebb jogi keretek kialakulását; mivel alapvető fontosságú, hogy az állami hatóságok ellenőrizzék és biztosítsák, hogy egy adott vállalkozás teljesítse szociális és szolidaritásalapú vállalkozást elismerő címke kibocsátásához szükséges követelményeket, mielőtt számára ilyet kibocsátanak és így kihasználhasson uniós szinten az előnyükre megállapított bármely intézkedést; mivel a szociális és szolidaritásalapú vállalkozás ilyen tanúsítványát vissza kell vonni, ha nem tartja tiszteletben ezeket a követelményeket és a jogi kötelezettségeit; |
| --- | --- |

AH.

mivel az Uniónak a szociális és szolidaritáson alapuló vállalkozásokra vonatkozó tanúsítványt vagy címkét kellene létrehoznia annak érdekében, hogy nagyobb láthatóságot kapjanak az ilyen vállalkozások és elősegítsék a koherensebb jogi keretek kialakulását; mivel alapvető fontosságú, hogy az állami hatóságok ellenőrizzék és biztosítsák, hogy egy adott vállalkozás teljesítse szociális és szolidaritásalapú vállalkozást elismerő címke kibocsátásához szükséges követelményeket, mielőtt számára ilyet kibocsátanak és így kihasználhasson uniós szinten az előnyükre megállapított bármely intézkedést; mivel a szociális és szolidaritásalapú vállalkozás ilyen tanúsítványát vissza kell vonni, ha nem tartja tiszteletben ezeket a követelményeket és a jogi kötelezettségeit;

| AI. | mivel a szociális és szolidaritásalapú vállalkozásoknak évente szociális jelentést kell kiadniuk, amelyben beszámolnak legalább a tevékenységeikről, az eredményekről, az érdekelt felek bevonásáról, a nyereség felosztásáról, a fizetésekről, a támogatásokról és az egyéb kapott juttatásokról; |
| --- | --- |

AI.

mivel a szociális és szolidaritásalapú vállalkozásoknak évente szociális jelentést kell kiadniuk, amelyben beszámolnak legalább a tevékenységeikről, az eredményekről, az érdekelt felek bevonásáról, a nyereség felosztásáról, a fizetésekről, a támogatásokról és az egyéb kapott juttatásokról;

| 1. | kiemeli a több mint 14,5 millió embert (12) foglalkoztató, mintegy kétmillió európai szociális és szolidaritásalapú vállalkozás (13) alapvető fontosságát, amelyek felbecsülhetetlen mértékben járulnak hozzá a minőségi munkahelyteremtéshez, a társadalmi és regionális kohézióhoz és a folyamatos gazdasági növekedéshez a belső piacon; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy uniós szinten vezessen be egyértelmű kritériumokon alapuló európai szociális gazdaság címkét a szociális gazdaságon és a szolidaritáson alapuló vállalkozások számára, hogy rávilágítson az ilyen vállalkozások sajátos jellemzőire és társadalmi hatásaira, növelje ismertségüket, ösztönözze a beruházásokat, megkönnyítse a finanszírozáshoz jutást és az egységes piacra való bejutást azon szereplők számára, akik nemzeti szinten vagy más tagállamokban kívánnak terjeszkedni, ugyanakkor tiszteletben tartják az ágazatban és a tagállamokban érvényben lévő jogi formákat és kereteket; |
| --- | --- |

2.

| 3. | úgy véli, hogy az európai szociális gazdaság címkének az olyan szervezetek vagy magánvállalkozások számára kell elérhetőnek lennie, amelyek valamely tagállamban bejegyzett jogi formájuktól függetlenül valamennyi tevékenységükben szigorúan eleget tesznek a szociális és szolidaritásalapú vállalkozások jogi követelményeinek; megjegyzi, hogy a jelölésnek opcionálisnak kell lennie a vállalkozás számára; |
| --- | --- |

3.

| 4. | úgy véli, hogy az európai szociális gazdaság címke megszerzésének önkéntes alapúnak kell lennie, ugyanakkor azt valamennyi tagállamnak el kell ismernie; |
| --- | --- |

4.

| 5. | úgy véli, hogy az európai szociális gazdaság címke megszerzésére és megtartására vonatkozó jogi követelményeket bizonyos sajátosságok és közös kritériumok, különösen az ezen állásfoglalás mellékletében meghatározott sajátosságok és kritériumok alapján kell kijelölni; |
| --- | --- |

5.

| 6. | hangsúlyozza, hogy a szociális szolgáltatások iránti növekvő kereslet miatt az Unióban a szociális és szolidaritásalapú vállalkozások egyre fontosabb szerepet töltenek be a szegénység és társadalmi kirekesztés kockázatának kitett, vagy a szegénységben élő és a társadalomból kirekesztett emberek támogatása terén; hangsúlyozza, hogy a szociális és szolidaritásalapú vállalkozások nem helyettesítik, hanem kiegészítik az államilag nyújtott szociális szolgáltatásokat; felhívja a figyelmet a helyi hatóságokkal és önkéntesekkel együttműködésben szociális, egészségügyi vagy oktatási szolgáltatásokat nyújtó és konkrét környezetvédelmi feladatokat ellátó szociális és szolidaritásalapú vállalkozások fontosságára; hangsúlyozza, hogy a szociális és szolidaritásalapú vállalkozások az alulról építkező megközelítés révén képesek lehetnek bizonyos társadalmi problémák megoldására; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rámutat, hogy a szociális és szolidaritásalapú vállalkozások foglalkoztatási lehetőségeket biztosítanak a fogyatékossággal élő személyek és más hátrányos helyzetű csoportok számára; |
| --- | --- |

7.

| 8. | rámutat, hogy a szociális és szolidaritásalapú vállalkozások szoros helyi és regionális kapcsolatokkal rendelkeznek, ami azzal az előnnyel jár, hogy jobban ismerik a sajátos szükségleteket, valamint a terület szükségleteinek megfelelő termékeket és szolgáltatásokat tudnak kínálni, ezáltal képesek erősíteni a gazdasági, társadalmi és területi kohéziót; |
| --- | --- |

8.

| 9. | megjegyzi, hogy a szociális és szolidaritásalapú vállalkozások hozzájárulhatnak a nemek közötti egyenlőség érvényesüléséhez és a nemek közötti bérszakadék csökkentéséhez; |
| --- | --- |

9.

| 10. | hangsúlyozza, hogy a munkaerőpiacból kirekesztettek számára biztosítani kell a foglalkoztatást a tartósan munkanélküli személyek reintegrációja és általánosságban a munkanélküliség elleni küzdelem révén; |
| --- | --- |

10.

| 11. | úgy véli, hogy a tagállamokat bevonva olyan mechanizmust kell kialakítani, amelynek révén a megfelelő jogi követelményeket teljesítő szervezetek megkaphatják az európai szociális gazdaság címkét; úgy véli, hogy minden olyan magánjogi jogi személynek, amely teljesíti a jogi kritériumokat, jogosultnak kell lennie az uniós jelölésre, függetlenül attól, hogy a bejegyzés szerinti tagállamban létezik-e különleges jogi forma a szociális és szolidaritásalapú vállalkozásokra; |
| --- | --- |

11.

| 12. | úgy véli, hogy a tagállamokkal szorosan együttműködve mechanizmust kell létrehozni az európai szociális gazdaság címke védelmére, valamint a „hamis” szociális és szolidaritásalapú vállalkozások létrehozásának és működésének megakadályozására; ennek a mechanizmusnak biztosítania kell, hogy az európai szociális gazdaság címkét viselő vállalkozások esetében rendszeresen ellenőrizzék, hogy megfelelnek-e a címkével kapcsolatban meghatározott rendelkezéseknek; úgy véli, hogy a tagállamoknak hatékony és arányos szankciókat kell megállapítaniuk annak biztosítása érdekében, hogy a címkét ne lehessen rosszhiszeműen megszerezni vagy használni; |
| --- | --- |

12.

| 13. | úgy véli, hogy az európai szociális gazdaság címkét viselő szociális vagy szolidaritásalapú vállalkozásokat az általuk végzett tevékenységek alapján ilyen vállalkozásként kell elismerni minden olyan tagállamban, ahol társadalmi tevékenységeket végeznek, és ugyanolyan előnyöknek, jogoknak és kötelezettségeknek kell vonatkozniuk rájuk, mint azokra a szociális vállalkozásokra, amelyeket a működésük helye szerinti tagállam joga alapján jegyeztek be; |
| --- | --- |

13.

| 14. | hangsúlyozza, hogy széles körű és inkluzív uniós meghatározást kell alkalmazni, kiemelve annak az elvnek a fontosságát, hogy a vállalkozás által elért nyereség jelentős százalékát újra be kell fektetni vagy más módon fel kell használni a szociális és szolidaritásalapú vállalkozások szociális céljának elérése érdekében; kiemeli, hogy a szociális szövetkezetek és a munkaintegrációs szociális vállalkozások (WISE-k) küldetésük végrehajtása – a munkaerőpiacról leggyakrabban kiszorultak segítése – során sajátos kihívásokkal szembesülnek, és hangsúlyozza, hogy az ilyen szervezetre is vonatkoznia kell az új címkének; |
| --- | --- |

14.

| 15. | úgy véli, hogy az európai szociális gazdaság címke megszerzésére és fenntartására vonatkozó minimális kritériumoknak és jogi követelményeknek a társadalmi szempontból hasznos tevékenységet kell előírniuk, amelyet uniós szinten kell meghatározni; emlékeztet arra, hogy e tevékenységnek szociális szempontból is mérhetőnek kell lennie olyan területeken, mint például a kiszolgáltatott helyzetben lévő emberek társadalmi beilleszkedése, a kirekesztés kockázatának kitett személyek munkaerőpiaci integrációja a minőségi és fenntartható munkahelyeken, a nemek közötti egyenlőtlenségek csökkentése, a bevándorlók marginalizálódásának kezelése, az esélyegyenlőség javítása az egészségügy, az oktatás, a kultúra és a tisztességes lakhatás révén, a szegénység és az egyenlőtlenségek elleni küzdelem; hangsúlyozza, hogy a szociális és szolidaritásalapú vállalkozásoknak a munka- és a foglalkoztatási feltételekre vonatkozó bevált gyakorlatoknak kell megfelelniük saját teljesítményük tekintetében; |
| --- | --- |

15.

| 16. | hangsúlyozza, hogy biztosítani kell, hogy a címke megszerzése minimális költségekkel és munkaráfordítással járjon, hogy ne kerüljenek hátrányos helyzetbe a szociális és szolidaritásalapú vállalkozások, különös tekintettel a kis- és közepes méretű szociális és szolidaritásalapú vállalkozásokra; ennek megfelelően a kritériumoknak egyszerűnek, egyértelműnek kell lenniük és lényegi, nem pedig formális tényezőkön kell alapulniuk, továbbá a szükséges eljárások nem lehetnek megterhelőek; megállapítja, hogy bár a kötelezettségek bejelentése ésszerű eszköz annak ellenőrzésére, hogy a szociális és szolidaritásalapú vállalkozások továbbra is jogosultak-e az európai szociális gazdaság címkére, az ilyen jelentések és a kötelező információk gyakorisága nem jelenthet túlzott megterhelést; megállapítja, hogy a címkézési vagy tanúsítási eljárás költségeit korlátozni lehet, ha a központi adminisztráció olyan nemzeti hatóságok szintjén valósul meg, amelyek – a szociális és szolidaritásalapú vállalkozásokkal együttműködésben – a szociális és szolidaritásalapú vállalkozásokra vonatkozó kritériumok páneurópai meghatározását követően egy független nemzeti szervre ruházhatják át a címkével kapcsolatos adminisztrációt és kezelést; |
| --- | --- |

16.

| 17. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy aktívan népszerűsítsék az európai szociális gazdaság címkét, és népszerűsítsék a szociális és szolidaritásalapú vállalkozások társadalmi és gazdasági előnyeit, beleértve a minőségi munkahelyteremtést és a társadalmi kohéziót; |
| --- | --- |

17.

| 18. | rámutat, hogy az üzleti terv részeként a vállalati társadalmi felelősségvállalásra vonatkozó stratégia végrehajtása nem elegendő ahhoz, hogy egy vállalkozás szociális és szolidaritásalapú vállalkozásként legyen besorolva, és ezért hangsúlyozza, hogy a szociális és szolidaritásalapú vállalkozás és a vállalati társadalmi felelősségvállalásban részt vevő vállalkozás között egyértelmű különbséget kell tenni; |
| --- | --- |

18.

| 19. | felhívja a Bizottságot, hogy gondoskodjon arról, hogy szakpolitikái tükrözzék a szociális és szolidaritása alapú vállalkozások számára kedvező környezet megteremtésére irányuló elkötelezettséget; felhívja e tekintetben a Bizottságot, hogy a tagállamokkal és a szociális vállalkozási ágazattal együttműködve végezze el a szociális és szolidaritásalapú vállalkozásokra Európa-szerte irányadó nemzeti és regionális jogi keretek, valamint a szociális és szolidaritásalapú vállalkozások működési feltételeinek és jellemzőinek összehasonlító elemzését, beleértve a méretüket, számukat és tevékenységi területüket, valamint a különböző nemzeti jogállás-szabályozási, tanúsítási és jelölési rendszereket is; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kiemeli, hogy a szociális és szolidaritásalapú vállalkozások az Európai Unió tagállamainak többségében hosszú múltra tekintenek vissza és alapvető és fontos piaci szereplőkként vannak jelen; |
| --- | --- |

20.

| 21. | úgy véli, hogy a szociális gazdaság és a szociális és szolidaritásalapú vállalkozások beruházási prioritásai nem korlátozódhatnak a társadalmi befogadásra, hanem magukba kell foglalniuk a foglalkoztatást és az oktatást, hogy tükrözzék a gazdasági tevékenységek azon széles körét, ahol jelen vannak; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kéri az „Erasmus fiatal vállalkozóknak” program folytatását, és a költségvetés hatékony felhasználását, valamint a programra vonatkozó információk könnyű hozzáférhetővé tételét; |
| --- | --- |

22.

| 23. | szorgalmazza a szociális és szolidaritásalapú vállalkozások létrehozásának megkönnyítését annak érdekében, hogy a túlzott bürokratikus terhek ne jelentsenek akadályt a szociális vállalkozások számára; |
| --- | --- |

23.

| 24. | felhívja a Bizottságot, hogy a tagállamokkal együttműködve a szociális gazdasági vállalkozások történelmi és jogi sajátosságainak tiszteletben tartása mellett hozza létre a tagállamokban létező és a szociális és szolidaritásalapú vállalkozások jellegzetességeit viselő, felülvizsgálat tárgyát képező jogi formák listáját, és folyamatosan frissítse ezt a listát; |
| --- | --- |

24.

| 25. | felszólítja a Bizottságot, hogy jobban integrálja a szociális gazdaságot az uniós jogalkotásba, egyrészt a szociális és szolidaritásalapú vállalkozások, másrészt a vállalkozások más formái közötti egyenlő versenyfeltételek kialakítása érdekében; |
| --- | --- |

25.

| 26. | hangsúlyozza a – nemcsak a szociális és szolidaritásalapú vállalkozásokat, hanem a hagyományos vállalkozásokat, a tudományos egyetemeket és más érdekelt feleket is magában foglaló – szociális és szolidaritásalapú vállalkozások közötti hálózatépítés fontosságát, és felhívja a tagállamokat, hogy ösztönözzék a tudás és a bevált gyakorlatok megosztását a tagállamokon belül (például nemzeti kapcsolattartó pontok létrehozásával), illetve az Unió egész területén; felhívja a Bizottságot, hogy a szociális vállalkozással foglalkozó szakértői csoport keretében és a tagállamokkal együttműködve folytassa a meglévő bevált gyakorlatokra vonatkozó információk gyűjtését és megosztását, valamint elemezze a szociális és szolidaritásalapú vállalkozásoknak a közpolitika és a helyi közösségek kialakításában játszott szerepére vonatkozó minőségi és mennyiségi adatokat; |
| --- | --- |

26.

| 27. | hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak és a tagállamoknak, valamint a regionális és helyi hatóságoknak be kell építeniük a szociális és szolidaritásalapú vállalkozási dimenziót a vonatkozó szakpolitikákba, programokba és gyakorlatokba; |
| --- | --- |

27.

| 28. | nyomatékosan felhívja a figyelmet arra, hogy a szociális és szolidaritásalapú vállalkozások működésének módjára vonatkozó szabályoknak tiszteletben kell tartaniuk a tisztességes verseny elvét, és a hagyományos kis- és középvállalkozások megfelelő működése érdekében nem engedhetik meg a tisztességtelen versenyt. |
| --- | --- |

28.

| 29. | felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja felül a meglévő uniós jogszabályokat, és adott esetben nyújtson be koherensebb és teljesebb jogi keret létrehozására irányuló jogalkotási javaslatokat, támogatva a szociális és szolidaritásalapú vállalkozásokat kifejezetten a közbeszerzés, a versenyjog és az adózás területén, de nem csak ezeken a területen, hogy ezeket a vállalkozásokat olyan módon kezeljék, amely összhangban van sajátos jellegükkel, valamint a társadalmi kohézióhoz és a gazdasági növekedéshez való hozzájárulásukkal; úgy véli, hogy ezeket az intézkedéseket elérhetővé kell tenni az európai szociális gazdaság címkét viselő vállalkozások számára, amely garantálja a szociális és szolidaritásalapú vállalkozás kritériumainak tiszteletben tartását; úgy véli, hogy e jogalkotási javaslatok különösen megkönnyíthetik a szociális és szolidaritásalapú vállalkozások számára, hogy az többi ilyen vállalkozással határokon átnyúló együttműködést és ügyleteket valósítson meg; |
| --- | --- |

29.

| 30. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek kézzelfogható előrelépéseket a szociális és a szolidaritásalapú vállalkozásokhoz szükséges köz- és magánfinanszírozás felszabadítására és ösztönzésére, beleértve az európai szociális gazdaság címke népszerűsítését; |
| --- | --- |

30.

| 31. | többnyelvű online európai platform létrehozását szorgalmazza a szociális és szolidaritásalapú vállalkozások számára, amelyen keresztül e vállalkozások információkat szerezhetnek és eszmecserét folytathatnak a letelepedésről, az uniós finanszírozási lehetőségekről és követelményekről, a közbeszerzésben való részvételről és a lehetséges jogi struktúrákról; |
| --- | --- |

31.

| 32. | helyénvalónak tartja, hogy a Bizottság megvizsgálja egy olyan finanszírozási keret létrehozásának lehetőségét, amely támogatja az innovációt a szociális és szolidaritásalapú vállalkozásokban, különösen akkor, amikor a vállalkozás által végzett tevékenység innovatív jellege miatt rendes piaci viszonyok mellett nehéz biztosítani a megfelelő finanszírozást; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek kézzelfogható lépéseket annak érdekében, hogy a szociális és szolidaritásalapú vállalkozások könnyebben meg tudják szerezni a működésük folytatásához szükséges finanszírozást; |
| --- | --- |

32.

| 33. | hangsúlyozza a szociális és szolidaritásalapú vállalkozások megfelelő pénzügyi eszközökkel való támogatásának fontosságát, mivel e vállalkozások pénzügyi fenntarthatósága elengedhetetlen a fennmaradásukhoz; kiemeli, hogy a szociális és szolidaritásalapú vállalkozások számára magánbefektetők és állami szervek részéről nyújtott pénzügyi támogatás előmozdítását regionális, nemzeti és uniós szinten is támogatni kell, különös tekintettel az innováció finanszírozására, és felhívja a Bizottságot, hogy a 2021–2027-re vonatkozó következő többéves pénzügyi keretben erősítse meg a meglévő uniós finanszírozás – úgymint az Európai Szociális Alap, az Európai Regionális Fejlesztési Alap és a foglalkoztatás és a szociális innováció programja – szociális dimenzióját a szociális gazdaság és a szociális vállalkozás előmozdítása érdekében; felszólítja a Bizottságot, hogy erősítse meg a foglalkoztatás és a szociális innováció európai uniós programjának (EaSI) végrehajtását és a program mikrofinanszírozásra és szociális vállalkozásokra vonatkozó részét, és bővítse a pénzügyi szektorban a szociális és szolidaritásalapú vállalkozások sajátosságaira, illetve gazdasági és szociális előnyeire vonatkozó ismereteket; szükségesnek tartja továbbá az olyan alternatív finanszírozási eszközök támogatását, mint például a kockázatitőke-alapok, a vállalkozásindítási finanszírozás, a mikrohitel és a közösségi finanszírozás, az európai szociális gazdaság címkén alapuló ágazati beruházások növelése érdekében; |
| --- | --- |

33.

| 34. | szorgalmazza ezen uniós eszközök hatékony felhasználását, és kiemeli, hogy meg kell könnyíteni az eszközökhöz való hozzáférést a kedvezményezettek számára, többek között azért, hogy támogassák a szociális és szolidaritásalapú vállalkozásokat elsődleges céljukban, a társadalmi hatás elérésében, a profit maximalizálása helyett, ami végül hosszú távon a befektetés megtérülését eredményezi a társadalom számára; felszólítja a Bizottságot, hogy a 2021–2027-re vonatkozó következő többéves pénzügyi keretben vizsgálja felül a szociális befektetési alapokra vonatkozó szabályozási keretet, a szociális és szolidaritásalapú vállalkozások pénzügyi piachoz való hozzáférésének megkönnyítése érdekében; ebben az összefüggésben felhívja a figyelmet arra, hogy hatékony európai kampányt kell indítani a bürokrácia csökkentése és az európai szociális gazdaság címke népszerűsítése érdekében; |
| --- | --- |

34.

| 35. | e tekintetben megjegyzi, hogy a szociális gazdaság még mindig nehézségekbe – például a méretet és a pénzügyi kapacitást érintő akadályokba – ütközik a közbeszerzésekhez való hozzáférés terén; ismételten kiemeli a közbeszerzési reformcsomag tagállamok által történő hatékony végrehajtásának fontosságát annak érdekében, hogy az ilyen vállalkozások nagyobb mértékben vegyenek részt a közbeszerzési eljárásokban a közbeszerzési eljárásokra vonatkozó szabályok, kritériumok és információ jobb terjesztése révén, illetve azáltal, hogy megkönnyítik az ilyen vállalkozások számára a szerződésekhez való hozzáférést, beleértve a szociális záradékokat és kritériumokat is, egyszerűsítik az eljárásokat és a közbeszerzési kiírásokat olyan módon, amely megkönnyíti a kisebb vállalkozások számára való hozzáférést; |
| --- | --- |

35.

| 36. | elismeri a szociális és szolidaritásalapú gazdaságban működő vállalkozások pénzügyi támogatásának fontosságát; felszólítja a Bizottságot, hogy az állami támogatásoknál vegye figyelembe a szociális és szolidaritásalapú vállalkozások sajátosságait; javasolja a finanszírozáshoz való hozzáférés megkönnyítését a 651/2014/EU bizottsági rendeletben (14) meghatározott kategóriákat alapul véve; |
| --- | --- |

36.

| 37. | tudomásul veszi, hogy a szociális és szolidaritásalapú vállalkozások által foglalkoztatott egyének számára nyújtott oktatási és képzési szolgáltatások, különösen a vállalkozói készségek és a vállalkozás működtetéséhez szükséges alapvető gazdasági ismeretek előmozdítása, valamint a szaktámogatás biztosítása és az igazgatás ésszerűsítése kulcsfontosságú az ágazat növekedésének erősítése szempontjából; felkéri a tagállamokat, hogy léptessenek életbe olyan szakpolitikákat, amelyek célja a szociális és szolidaritásalapú vállalkozások kedvezőbb adózásának kialakítása; |
| --- | --- |

37.

| 38. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a politikai döntéshozatal és a stratégiaalkotás javítása, valamint az ilyen vállalkozások fejlődésének támogatására szánt eszközök kialakítása céljából e vállalkozások sajátosságainak figyelembevétele, valamint releváns és megfelelő kritériumok meghatározása mellett kezdjék meg a kvantitatív és kvalitatív adatok és az elemzések gyűjtését a szociális és szolidaritásalapú vállalkozásokról és arról, hogy az országokon belül és az országokon átnyúlóan miként járulnak hozzá a közpolitikához; |
| --- | --- |

38.

| 39. | felkéri a Bizottságot, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 50. cikke alapján nyújtson be a szociális és szolidaritásalapú vállalkozásokra vonatkozó európai szociális gazdaság címkéről szóló jogalkotási aktusra vonatkozó javaslatot a mellékletben található ajánlások alapján; |
| --- | --- |

39.

| 40. | úgy véli, hogy a kért javaslat pénzügyi vonzatait az Uniónak és a tagállamoknak kell fedezniük; |
| --- | --- |

40.

| 41. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és a csatolt ajánlásokat a Bizottságnak és a Tanácsnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

41.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2009)0062.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0429.

(3)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0320.

(4)  13766/15 SOC 643 EMPL 423.

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 346/2013/EU rendelete (2013. április 17.) az európai szociális vállalkozási alapokról (HL L 115., 2013.4.25., 18. o.).

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 1296/2013/EU rendelete (2013. december 11.) az Európai Unió foglalkoztatás és társadalmi innováció programjáról és a foglalkoztatási és társadalmi befogadási célú európai Progress mikrofinanszírozási eszköz létrehozásáról szóló 283/2010/EU határozat módosításáról (HL L 347., 2013.12.20., 238. o.).

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/24/EU irányelve (2014. február 26.) a közbeszerzésről és a 2004/18/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 94., 2014.3.28., 65. o.).

(8)  A Tanács 1435/2003/EK rendelete (2003. július 22.) az európai szövetkezet (SCE) statútumáról (HL L 207., 2003.8.18., 1. o.).

(9)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0094.

(10)  http://ec.europa.eu/growth/content/social-enterprises-and-social-economy-going-forward-0_hu

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács 346/2013/EU rendelete (2013. április 17.) az európai szociális vállalkozási alapokról (HL L 115., 2013.4.25., 18. o.).

(12)  http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=738&langId=hu&pubId=7523, 47. o.

(13)  https://ec.europa.eu/growth/sectors/social-economy_hu

(14)  A Bizottság 651/2014/EU rendelete (2014. június 17.) a Szerződés 107. és 108. cikke alkalmazásában bizonyos támogatási kategóriáknak a belső piaccal összeegyeztethetővé nyilvánításáról (HL L 187., 2014.6.26., 1. o.).

---

MELLÉKLET AZ ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ

A KÉRT JAVASLAT TARTALMÁRA VONATKOZÓ AJÁNLÁSOK

1. ajánlás (az európai szociális gazdaság címke létrehozása és a vállalkozások minősítése)

Az Európai Parlament úgy véli, hogy az elfogadandó jogalkotási aktusnak létre kell hoznia az „európai szociális gazdaság” címkét, amely opcionális a szociális és szolidaritásalapú vállalkozások számára, függetlenül az általuk a nemzeti jogszabályokkal összhangban elfogadott jogi formától.

Az Európai Parlament úgy véli, hogy az európai szociális gazdaság címkét csak a következő kritériumokat együttesen teljesítő vállalkozásoknak szabad odaítélni:

| a) | a szervezetnek magánjogi szervezetnek kell lennie, amelyet a tagállamokban és az uniós jog alapján rendelkezésre álló valamelyik formában hoznak létre, és amely független az államtól és az állami hatóságoktól; |
| --- | --- |

a)

a szervezetnek magánjogi szervezetnek kell lennie, amelyet a tagállamokban és az uniós jog alapján rendelkezésre álló valamelyik formában hoznak létre, és amely független az államtól és az állami hatóságoktól;

| b) | a szervezet célja elsősorban általános érdekre vagy társadalmi hasznosságra irányul; |
| --- | --- |

b)

a szervezet célja elsősorban általános érdekre vagy társadalmi hasznosságra irányul;

| c) | elsősorban társadalmilag hasznos és szolidaritáson alapuló tevékenységet kell folytatnia, azaz azt a célt kell követnie, hogy tevékenységei révén támogatást nyújt a kiszolgáltatott helyzetben lévő személyeknek, küzd – beleértve nemzetközi szinten is – a kirekesztés, az egyenlőtlenségek és az alapvető jogok megsértése ellen, vagy hozzájárul a környezet, a biológiai sokféleség, az éghajlat és a természeti erőforrások védelméhez; |
| --- | --- |

c)

elsősorban társadalmilag hasznos és szolidaritáson alapuló tevékenységet kell folytatnia, azaz azt a célt kell követnie, hogy tevékenységei révén támogatást nyújt a kiszolgáltatott helyzetben lévő személyeknek, küzd – beleértve nemzetközi szinten is – a kirekesztés, az egyenlőtlenségek és az alapvető jogok megsértése ellen, vagy hozzájárul a környezet, a biológiai sokféleség, az éghajlat és a természeti erőforrások védelméhez;

| d) | legalább részben korlátozni kell a szervezet nyereségességének felosztását, és a szervezet teljes élettartama alatt – a megszűnést is beleértve – különleges szabályok vonatkoznak a nyereség és az eszközök felosztására; a vállalkozás által elért nyereség többségét minden esetben újra be kell fektetni, illetve a szociális cél elérése érdekében egyéb módon fel kell használni; |
| --- | --- |

d)

legalább részben korlátozni kell a szervezet nyereségességének felosztását, és a szervezet teljes élettartama alatt – a megszűnést is beleértve – különleges szabályok vonatkoznak a nyereség és az eszközök felosztására; a vállalkozás által elért nyereség többségét minden esetben újra be kell fektetni, illetve a szociális cél elérése érdekében egyéb módon fel kell használni;

| e) | a szociális vállalkozást a demokratikus irányítási modellek alapján, munkavállalói, ügyfelei és a tevékenysége által érintett felek bevonásával kell irányítani; a tagok döntéshozatali befolyása és hatáskörei nem alapulhatnak az általuk esetlegesen birtokolt tőkén; |
| --- | --- |

e)

a szociális vállalkozást a demokratikus irányítási modellek alapján, munkavállalói, ügyfelei és a tevékenysége által érintett felek bevonásával kell irányítani; a tagok döntéshozatali befolyása és hatáskörei nem alapulhatnak az általuk esetlegesen birtokolt tőkén;

Az Európai Parlament úgy véli, hogy semmi sem áll annak az útjában, hogy a hagyományos vállalkozásoknak odaítéljék az európai szociális gazdaság címkét, amennyiben eleget tesznek a fent említett követelményeknek, különösen a célkitűzések, a nyereségfelosztás, az irányítás és a döntéshozatal tekintetében.

2. ajánlás (az európai szociális gazdaság címke tanúsítási, felügyeleti és ellenőrzési mechanizmusa)

A jogalkotási aktusnak létre kell hoznia a címke tanúsítási, felügyeleti és ellenőrzési mechanizmusát, bevonva abba a tagállamokat é a szociális gazdaság képviselőit is; egy ilyen mechanizmus alapvető fontosságú a szociális és szolidaritásalapú vállalkozásra vonatkozó jogi jelölés védelméhez és belső értékének megőrzéséhez. Az Európai Parlament úgy véli, hogy ennek az ellenőrzésnek ki kell terjednie a szociális vállalkozási ágazatot képviselő szervezetekre is.

A vonatkozó szabályok megsértése esetén kiszabható szankciók az egyszerű figyelmeztetéstől a címke visszavonásáig terjedhetnek.

3. ajánlás (az európai szociális gazdaság címke elismerése)

Az európai szociális gazdaság címkének valamennyi tagállamban érvényesnek kell lennie. A címkét viselő vállalkozást minden tagállamban szociális és szolidaritásalapú vállalkozásként kell elismerni. A címkének lehetővé kell tennie az azt viselő vállalkozás számára, hogy ugyanolyan követelmények alapján folytassa fő tevékenységét egy másik tagállamban, mint a címkét viselő nemzeti vállalkozások. Ugyanolyan előnyök, jogok és kötelezettségek kell, hogy vonatkozzanak rájuk, mint azokra a szociális és szolidaritásalapú vállalkozásokra, amelyeket a működésük helye szerinti tagállam joga alapján jegyeztek be.

4. ajánlás (beszámolási kötelezettségek)

A jogalkotási aktusnak meg kell követelnie a címkét megtartani kívánó szociális és szolidaritásalapú vállalkozásoktól, hogy éves rendszerességgel szociális jelentéseket tegyenek közzé a tevékenységeikről, az eredményekről, az érdekelt felek bevonásáról, a nyereség felosztásáról, a fizetésekről, a támogatásokról és az egyéb kapott juttatásokról. Ezzel kapcsolatban fel kell hatalmazni a Bizottságot egy minta elkészítésére, hogy segítse a szociális és szolidaritásalapú vállalkozások e törekvését.

5. ajánlás (a bevált gyakorlatokra vonatkozó iránymutatások)

A jogalkotási aktusnak arra is fel kell hatalmaznia a Bizottságot, hogy kidolgozza az európai szociális és szolidaritásalapú vállalkozásokkal kapcsolatos bevált gyakorlatokra vonatkozó iránymutatásokat. Ezeknek a bevált gyakorlatoknak többek között a következőkre kell kiterjedniük:

| a) | a hatékony demokratikus irányítás modelljei; |
| --- | --- |

a)

a hatékony demokratikus irányítás modelljei;

| b) | a hatékony üzleti stratégia kialakításával kapcsolatos egyeztetési folyamat; |
| --- | --- |

b)

a hatékony üzleti stratégia kialakításával kapcsolatos egyeztetési folyamat;

| c) | alkalmazkodás a szociális szükségletekhez és a munkaerőpiachoz, különösen helyi szinten; |
| --- | --- |

c)

alkalmazkodás a szociális szükségletekhez és a munkaerőpiachoz, különösen helyi szinten;

| d) | bérpolitika, szakmai képzés, munkahelyi egészségvédelem és biztonság és a foglalkoztatás minősége; |
| --- | --- |

d)

bérpolitika, szakmai képzés, munkahelyi egészségvédelem és biztonság és a foglalkoztatás minősége;

| e) | kapcsolat a felhasználókkal és ügyfelekkel, valamint a piac vagy az állam által ki nem elégített szociális szükségletekre adott válasz; |
| --- | --- |

e)

kapcsolat a felhasználókkal és ügyfelekkel, valamint a piac vagy az állam által ki nem elégített szociális szükségletekre adott válasz;

| f) | a vállalkozás helyzete a tagok közötti sokszínűséggel, megkülönböztetésmentességgel és a nemek közötti esélyegyenlőséggel kapcsolatban, beleértve a felelős beosztásokat és a vállalkozás vezetését is. |
| --- | --- |

f)

a vállalkozás helyzete a tagok közötti sokszínűséggel, megkülönböztetésmentességgel és a nemek közötti esélyegyenlőséggel kapcsolatban, beleértve a felelős beosztásokat és a vállalkozás vezetését is.

6. ajánlás (a jogi formák listája)

A jogalkotási aktusnak tartalmaznia kell az európai szociális gazdaság címkére jogosult vállalkozások számára a tagállamokban rendelkezésre álló jogi formák listáját. Ezt a listát rendszeresen felül kell vizsgálni. Az átláthatóság és a tagállamok közötti hatékony együttműködés biztosítása érdekében ezt a listát közzé kell tenni az Európai Bizottság weboldalán.

7. ajánlás (a meglévő jogszabályok felülvizsgálata)

A Bizottság felkérést kap arra, hogy vizsgálja felül a meglévő jogi aktusokat, és adott esetben nyújtson be koherensebb és teljesebb jogi keret létrehozására irányuló jogalkotási javaslatokat, támogatva a szociális és szolidaritásalapú vállalkozásokat.

8. ajánlás (a szociális és szolidaritásalapú vállalkozások ökoszisztémájáról és a tagállamok közötti együttműködésről)

A Bizottságnak biztosítania kell, hogy szakpolitikái tükrözzék a szociális és szolidaritásalapú vállalkozások ökoszisztémájának megteremtésére irányuló elkötelezettséget. A Bizottság felkérést kap arra, hogy vegye figyelembe azt a tényt, hogy a szociális és szolidaritásalapú vállalkozások erős helyi és regionális befolyással rendelkeznek, ami azzal az előnnyel jár, hogy jobban ismerik a sajátos igényeket, ezeknek megfelelő – és többségében közösségi alapú – termékeket és szolgáltatásokat tudnak kínálni, ezáltal képesek erősíteni a társadalmi és területi kohéziót. A Bizottság felkérést kap arra, hogy tegyen lépéseket a különböző országok és ágazatok szociális vállalkozásai és szolidaritásalapú vállalkozásai közötti együttműködés előmozdítására annak érdekében, hogy ösztönözze és erősítse a tudás és a gyakorlatok cseréjét, így lehetőséget teremtve a szociális vállalkozások fejlődésének támogatására.

---

AJÁNLÁSOK

Európai Parlament

2018. július 4., szerda

| 8.4.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 118/158 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 118/158

---

P8_TA(2018)0294

Tárgyalások az EU–Azerbajdzsán átfogó megállapodásról

Az Európai Parlament 2018. július 4-i ajánlása a Tanácshoz, a Bizottsághoz és a Bizottság alelnökéhez/az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjéhez intézett ajánlásáról az EU–Azerbajdzsán átfogó megállapodásról folyó tárgyalásokról (2017/2056(INI))

(2020/C 118/25)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 2., 3. és 8. cikkére és V. címére, különösen 21., 22. és 36. cikkére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) ötödik részére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 2., 3. és 8. cikkére és V. címére, különösen 21., 22. és 36. cikkére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) ötödik részére,

| — | tekintettel az Európai Unió és Azerbajdzsán közötti új, átfogó megállapodásra irányuló, 2017. február 7-én megkezdett tárgyalásokra, amelynek célja az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről az Azerbajdzsán Köztársaság közötti 1999-es partnerségi és együttműködési megállapodás felváltása (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és Azerbajdzsán közötti új, átfogó megállapodásra irányuló, 2017. február 7-én megkezdett tárgyalásokra, amelynek célja az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről az Azerbajdzsán Köztársaság közötti 1999-es partnerségi és együttműködési megállapodás felváltása (1),

| — | tekintettel a fenti megállapodásra vonatkozó tárgyalási irányelvek 2016. november 7-i tanácsi elfogadására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a fenti megállapodásra vonatkozó tárgyalási irányelvek 2016. november 7-i tanácsi elfogadására,

| — | tekintettel az EU és Azerbajdzsán közötti, az energia területét érintő stratégiai partnerségről szóló, 2006. november 7-i egyetértési nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és Azerbajdzsán közötti, az energia területét érintő stratégiai partnerségről szóló, 2006. november 7-i egyetértési nyilatkozatra,

| — | tekintettel az EU–Azerbajdzsán Együttműködési Tanács 2018. február 9-i, 15. ülésének fő eredményeire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU–Azerbajdzsán Együttműködési Tanács 2018. február 9-i, 15. ülésének fő eredményeire,

| — | tekintettel az átdolgozott európai szomszédságpolitika (ENP) keretében az EU és Azerbajdzsán közötti kapcsolatokról szóló, 2017. december 19-i jelentésre (SWD(2017)0485), |
| --- | --- |

—

tekintettel az átdolgozott európai szomszédságpolitika (ENP) keretében az EU és Azerbajdzsán közötti kapcsolatokról szóló, 2017. december 19-i jelentésre (SWD(2017)0485),

| — | tekintettel az Euronest Parlamenti Közgyűlés elnökségének az állam-, illetve kormányfőkhöz intézett, 2017. október 30-i üzenetére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Euronest Parlamenti Közgyűlés elnökségének az állam-, illetve kormányfőkhöz intézett, 2017. október 30-i üzenetére,

| — | tekintettel a Tanácshoz, a Bizottsághoz és az Európai Külügyi Szolgálathoz (EKSZ) intézett, 2017. november 15-i ajánlására a 2017. novemberi csúcstalálkozó előkészítéseként a keleti partnerségről (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanácshoz, a Bizottsághoz és az Európai Külügyi Szolgálathoz (EKSZ) intézett, 2017. november 15-i ajánlására a 2017. novemberi csúcstalálkozó előkészítéseként a keleti partnerségről (2),

| — | tekintettel a közös kül- és biztonságpolitika végrehajtásáról szóló éves jelentésről szóló, 2017. december 13-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös kül- és biztonságpolitika végrehajtásáról szóló éves jelentésről szóló, 2017. december 13-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a keleti partnerséggel foglalkozó csúcstalálkozókon elfogadott együttes nyilatkozatokra, többek között a 2017. november 24-i csúcstalálkozón elfogadott együttes nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a keleti partnerséggel foglalkozó csúcstalálkozókon elfogadott együttes nyilatkozatokra, többek között a 2017. november 24-i csúcstalálkozón elfogadott együttes nyilatkozatra,

| — | tekintettel az Európai Unió kül- és biztonságpolitikájára vonatkozó globális stratégiáról szóló, 2016. júniusi bizottsági és EKSZ-kiadványra, különösen annak kulcsfontosságú elveire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió kül- és biztonságpolitikájára vonatkozó globális stratégiáról szóló, 2016. júniusi bizottsági és EKSZ-kiadványra, különösen annak kulcsfontosságú elveire,

| — | tekintettel az Afgan Mukhtarli azeri újságíró ügyéről szóló, 2017. június 15-i állásfoglalására (4), valamint az Azerbajdzsánról szóló, különösen az emberi jogi helyzetet és a jogállamiságot érintő többi állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Afgan Mukhtarli azeri újságíró ügyéről szóló, 2017. június 15-i állásfoglalására (4), valamint az Azerbajdzsánról szóló, különösen az emberi jogi helyzetet és a jogállamiságot érintő többi állásfoglalására,

| — | tekintettel a külügyi és biztonságpolitikai/európai szomszédságpolitikáért és bővítési tárgyalásokért felelős szóvivő Afgan Mukhtarli újságíró azerbajdzsáni elítéléséről szóló, 2018. január 14-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a külügyi és biztonságpolitikai/európai szomszédságpolitikáért és bővítési tárgyalásokért felelős szóvivő Afgan Mukhtarli újságíró azerbajdzsáni elítéléséről szóló, 2018. január 14-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének az azerbajdzsáni demokratikus intézmények működéséről 2017. október 11-én elfogadott határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének az azerbajdzsáni demokratikus intézmények működéséről 2017. október 11-én elfogadott határozatára,

| — | tekintettel arra, hogy az Európa Tanács Miniszteri Bizottsága 2017. december 5-én kötelezettségszegési eljárást indított az azeri hatóságok ellen, mivel az azeri hatóságok továbbra sem hajlandók végrehajtani az Emberi Jogok Európai Bírósága (EJEB) által az Ilgar Mammadov kontra Azerbajdzsán ügyben hozott ítéletet, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy az Európa Tanács Miniszteri Bizottsága 2017. december 5-én kötelezettségszegési eljárást indított az azeri hatóságok ellen, mivel az azeri hatóságok továbbra sem hajlandók végrehajtani az Emberi Jogok Európai Bírósága (EJEB) által az Ilgar Mammadov kontra Azerbajdzsán ügyben hozott ítéletet,

| — | tekintettel az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatalának (EBESZ/ODIHR) az azerbajdzsáni korai elnökválasztással kapcsolatos szükségleteket értékelő kiküldetésről szóló, 2018. március 2-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatalának (EBESZ/ODIHR) az azerbajdzsáni korai elnökválasztással kapcsolatos szükségleteket értékelő kiküldetésről szóló, 2018. március 2-i jelentésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 108. cikkének (4) bekezdésére és 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 108. cikkének (4) bekezdésére és 52. cikkére,

| — | tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság jelentésére, valamint a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság módosítások formájában megfogalmazott véleményére (A8-0185/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság jelentésére, valamint a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság módosítások formájában megfogalmazott véleményére (A8-0185/2018),

| A. | mivel a keleti partnerség Örményország, Azerbajdzsán, Belarusz, Grúzia, Moldova, Ukrajna és az Európai Unió azon közös kötelezettségvállalásán alapul, hogy elmélyítik kapcsolataikat, és tartják magukat a nemzetközi joghoz és az alapvető értékekhez, ideértve a demokráciát, a jogállamiságot, a jó kormányzást, valamint az emberi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartását; mivel az EU és Azerbajdzsán közötti új megállapodásnak elő kell mozdítania az uniós érdekeket a régióban, valamint erősítenie kell az uniós értékeket; |
| --- | --- |

A.

mivel a keleti partnerség Örményország, Azerbajdzsán, Belarusz, Grúzia, Moldova, Ukrajna és az Európai Unió azon közös kötelezettségvállalásán alapul, hogy elmélyítik kapcsolataikat, és tartják magukat a nemzetközi joghoz és az alapvető értékekhez, ideértve a demokráciát, a jogállamiságot, a jó kormányzást, valamint az emberi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartását; mivel az EU és Azerbajdzsán közötti új megállapodásnak elő kell mozdítania az uniós érdekeket a régióban, valamint erősítenie kell az uniós értékeket;

| B. | mivel a Parlament kedvezően ítéli meg a keleti partnerség tagállamaival fennálló kapcsolatok elmélyítését, amennyiben ezen országok tiszteletben tartják ezeket az alapvető értékeket; mivel a keleti partnerségre vonatkozó szakpolitikán belül a vonzó hosszabb távú „keleti partnerség+” modellnek, amelyet a Parlament a keleti partnerséggel foglalkozó 2017. november 15-i állásfoglalásában javasolt, és amely végső soron többek között a vámunióhoz, az energiaunióhoz, a digitális unióhoz és a schengeni térséghez való csatlakozáshoz is elvezethet, azon országok – így például Azerbajdzsán – számára is nyitva kell állnia, amelyeknek nincs társulási megállapodásuk az EU-val, amint ezek készen állnak e bővített kötelezettségek vállalására, és jelentős eredményeket értek el a kölcsönös megállapodáson alapuló reformok végrehajtása terén is; |
| --- | --- |

B.

mivel a Parlament kedvezően ítéli meg a keleti partnerség tagállamaival fennálló kapcsolatok elmélyítését, amennyiben ezen országok tiszteletben tartják ezeket az alapvető értékeket; mivel a keleti partnerségre vonatkozó szakpolitikán belül a vonzó hosszabb távú „keleti partnerség+” modellnek, amelyet a Parlament a keleti partnerséggel foglalkozó 2017. november 15-i állásfoglalásában javasolt, és amely végső soron többek között a vámunióhoz, az energiaunióhoz, a digitális unióhoz és a schengeni térséghez való csatlakozáshoz is elvezethet, azon országok – így például Azerbajdzsán – számára is nyitva kell állnia, amelyeknek nincs társulási megállapodásuk az EU-val, amint ezek készen állnak e bővített kötelezettségek vállalására, és jelentős eredményeket értek el a kölcsönös megállapodáson alapuló reformok végrehajtása terén is;

| C. | mivel az EU és Azerbajdzsán közötti kapcsolatokat jelenleg az 1999-es partnerségi és együttműködési megállapodás szabályozza; mivel az EU Azerbajdzsán első számú kereskedelmi partnere és legnagyobb import és exportpiaca, mely Azerbajdzsán teljes kereskedelmének 48,6 %-át teszi ki, továbbá a közvetlen külföldi befektetések legnagyobb forrása is; mivel Azerbajdzsán az EU stratégiai energiaügyi partnere, ami lehetővé teszi az uniós energiaforrások diverzifikálását; mivel azonban Azerbajdzsán gazdasága exportjának 90 %-a tekintetében a kőolajon és a gázon alapul, aminek következtében a külső megrázkódtatások és az olajárak fluktuációi sebezhetővé teszik; mivel Azerbajdzsán még nem tagja a WTO-nak, így súlyos vámjellegű és nem vámjellegű akadályok gátolják az EU-val fenntartott kereskedelmi és üzleti kapcsolatokat; |
| --- | --- |

C.

mivel az EU és Azerbajdzsán közötti kapcsolatokat jelenleg az 1999-es partnerségi és együttműködési megállapodás szabályozza; mivel az EU Azerbajdzsán első számú kereskedelmi partnere és legnagyobb import és exportpiaca, mely Azerbajdzsán teljes kereskedelmének 48,6 %-át teszi ki, továbbá a közvetlen külföldi befektetések legnagyobb forrása is; mivel Azerbajdzsán az EU stratégiai energiaügyi partnere, ami lehetővé teszi az uniós energiaforrások diverzifikálását; mivel azonban Azerbajdzsán gazdasága exportjának 90 %-a tekintetében a kőolajon és a gázon alapul, aminek következtében a külső megrázkódtatások és az olajárak fluktuációi sebezhetővé teszik; mivel Azerbajdzsán még nem tagja a WTO-nak, így súlyos vámjellegű és nem vámjellegű akadályok gátolják az EU-val fenntartott kereskedelmi és üzleti kapcsolatokat;

| D. | mivel az EU és Azerbajdzsán a keleti partnerséggel foglalkozó, 2017. november 24-i brüsszeli csúcstalálkozón elfogadott együttes nyilatkozatban hangsúlyozták, hogy „az EU folytatni fogja a partnerországok mindegyikével, köztük Örményországgal, Azerbajdzsánnak és Belarusszal azoknak a vonzó és reális lehetőségeknek a differenciált megvitatását, amelyekkel erősíteni lehetne a kölcsönös kereskedelmet és ösztönözni lehetne a beruházást, a befektetések védelmét, valamint a nemzetközi kereskedelmi szabályok és a kereskedelemre vonatkozó – többek között a szellemitulajdon-jogok területére tartozó – nemzetközi normákat illetően megreformált befektetési politika megvitatását, és közre fog működni a gazdaságok korszerűsítésében és diverzifikálásában”; |
| --- | --- |

D.

mivel az EU és Azerbajdzsán a keleti partnerséggel foglalkozó, 2017. november 24-i brüsszeli csúcstalálkozón elfogadott együttes nyilatkozatban hangsúlyozták, hogy „az EU folytatni fogja a partnerországok mindegyikével, köztük Örményországgal, Azerbajdzsánnak és Belarusszal azoknak a vonzó és reális lehetőségeknek a differenciált megvitatását, amelyekkel erősíteni lehetne a kölcsönös kereskedelmet és ösztönözni lehetne a beruházást, a befektetések védelmét, valamint a nemzetközi kereskedelmi szabályok és a kereskedelemre vonatkozó – többek között a szellemitulajdon-jogok területére tartozó – nemzetközi normákat illetően megreformált befektetési politika megvitatását, és közre fog működni a gazdaságok korszerűsítésében és diverzifikálásában”;

| E. | mivel az új megállapodás várhatóan kedvező hatással lesz Azerbajdzsánra a demokratikus normák, a növekedés és a gazdasági fejlődés előmozdítását tekintve; mivel e kilátások különösen fontosak az azeri fiatalok számára annak elősegítése érdekében, hogy a tanult azeriek új generációja nőjön fel, amely érvényt szerez alapvető értékeinknek, és az ország modernizálására törekszik; mivel a teljes mértékben működő civil társadalom a gazdasági diverzifikáció biztosításának elengedhetetlen előfeltétele; |
| --- | --- |

E.

mivel az új megállapodás várhatóan kedvező hatással lesz Azerbajdzsánra a demokratikus normák, a növekedés és a gazdasági fejlődés előmozdítását tekintve; mivel e kilátások különösen fontosak az azeri fiatalok számára annak elősegítése érdekében, hogy a tanult azeriek új generációja nőjön fel, amely érvényt szerez alapvető értékeinknek, és az ország modernizálására törekszik; mivel a teljes mértékben működő civil társadalom a gazdasági diverzifikáció biztosításának elengedhetetlen előfeltétele;

| 1. | a következő ajánlásokat fogalmazza meg a Tanács, a Bizottság és a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője felé:


  Általános elvek, alapvető értékek és elkötelezettség a konfliktusok rendezése mellett








  a) | gondoskodjanak arról, hogy az EU és Azerbajdzsán közötti kapcsolatok elmélyítése a demokrácia alapértékei és elvei, a jogállamiság, a jó kormányzás fenntartásán és tiszteletben tartásán, az emberi jogok és alapvető szabadságok, köztük a véleménynyilvánítás és az egyesülés szabadsága, a kisebbségi jogok és a nemek közötti egyenlőség tiszteletben tartásán alapuljon mindkét fél és különösen polgáraik érdekeit szolgálva; |
| --- | --- | --- |

1.

Általános elvek, alapvető értékek és elkötelezettség a konfliktusok rendezése mellett

a)

gondoskodjanak arról, hogy az EU és Azerbajdzsán közötti kapcsolatok elmélyítése a demokrácia alapértékei és elvei, a jogállamiság, a jó kormányzás fenntartásán és tiszteletben tartásán, az emberi jogok és alapvető szabadságok, köztük a véleménynyilvánítás és az egyesülés szabadsága, a kisebbségi jogok és a nemek közötti egyenlőség tiszteletben tartásán alapuljon mindkét fél és különösen polgáraik érdekeit szolgálva;

| b) | emlékeztessék az azeri hatóságokat a keleti partnerségről szóló, 2017. november 15-i ajánlásában foglalt parlamenti álláspontra, amely felszólítja Azerbajdzsánt, hogy tegyen eleget nemzetközi kötelezettségeinek, és egyértelműen kimondja, hogy semmilyen olyan országgal kötött átfogó megállapodást nem ratifikál, amely nem tartja tiszteletben az EU alapvető értékeit és az alapjogokat, különösen az EJEB határozatai végrehajtásának elmulasztása és az emberijog-védők, nem kormányzati szervezetek, az ellenzék tagjai, ügyvédek, újságírók és környezetvédelmi aktivisták zaklatása, megfélemlítése és üldözése esetén; bármely új EU–Azerbajdzsán megállapodást megelőzően biztosítsák, hogy – az ország hatóságai bejelentésének megfelelően – az Azerbajdzsánban fogva tartott valamennyi politikai és lelkiismereti foglyot szabadon bocsássák; biztosítsák, hogy az új megállapodásba bekerüljön a jogállamisággal, az emberi jogokkal és az alapvető szabadságokkal kapcsolatos egyértelmű rendelkezéseket tartalmazó, e célt szolgáló felfüggesztési mechanizmus; |
| --- | --- |

b)

emlékeztessék az azeri hatóságokat a keleti partnerségről szóló, 2017. november 15-i ajánlásában foglalt parlamenti álláspontra, amely felszólítja Azerbajdzsánt, hogy tegyen eleget nemzetközi kötelezettségeinek, és egyértelműen kimondja, hogy semmilyen olyan országgal kötött átfogó megállapodást nem ratifikál, amely nem tartja tiszteletben az EU alapvető értékeit és az alapjogokat, különösen az EJEB határozatai végrehajtásának elmulasztása és az emberijog-védők, nem kormányzati szervezetek, az ellenzék tagjai, ügyvédek, újságírók és környezetvédelmi aktivisták zaklatása, megfélemlítése és üldözése esetén; bármely új EU–Azerbajdzsán megállapodást megelőzően biztosítsák, hogy – az ország hatóságai bejelentésének megfelelően – az Azerbajdzsánban fogva tartott valamennyi politikai és lelkiismereti foglyot szabadon bocsássák; biztosítsák, hogy az új megállapodásba bekerüljön a jogállamisággal, az emberi jogokkal és az alapvető szabadságokkal kapcsolatos egyértelmű rendelkezéseket tartalmazó, e célt szolgáló felfüggesztési mechanizmus;

| c) | emlékeztessék az azeri hatóságokat az említett ajánlásban foglalt parlamenti álláspontra, amely szerint az EU és a Hegyi-Karabah miatti konfliktusban érintett felek közötti új megállapodások ratifikálását a konfliktus békés rendezése felé tartó jelentős előrelépés iránti olyan érdemi kötelezettségvállalásoktól kell függővé tenni, mint a tűzszünet fenntartása és az EBESZ 2009. évi alapelvei végrehajtásának, valamint az EBESZ minszki csoportja társelnökei erőfeszítéseinek támogatása; ismételten nyomatékosítsák, hogy a tárgyalási folyamatba be kell vonni az örmény és az azeri civil társadalmat; |
| --- | --- |

c)

emlékeztessék az azeri hatóságokat az említett ajánlásban foglalt parlamenti álláspontra, amely szerint az EU és a Hegyi-Karabah miatti konfliktusban érintett felek közötti új megállapodások ratifikálását a konfliktus békés rendezése felé tartó jelentős előrelépés iránti olyan érdemi kötelezettségvállalásoktól kell függővé tenni, mint a tűzszünet fenntartása és az EBESZ 2009. évi alapelvei végrehajtásának, valamint az EBESZ minszki csoportja társelnökei erőfeszítéseinek támogatása; ismételten nyomatékosítsák, hogy a tárgyalási folyamatba be kell vonni az örmény és az azeri civil társadalmat;

| d) | biztosítsák, hogy az Azerbajdzsánnal kötendő jövőbeli megállapodás nagyra törő, átfogó és előremutató legyen, a közös értékek és érdekek alapján összhangban álljon mind az EU, mind Azerbajdzsán törekvéseivel, és a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrenddel, továbbá hogy kézzelfogható és konkrét előnyökkel járjon nemcsak a nagyvállalatok, hanem mindkét fél számára – megfelelően figyelembe véve a kisvállalkozások sajátos jellemzőit – és az uniós és azeri polgárok számára is; |
| --- | --- |

d)

biztosítsák, hogy az Azerbajdzsánnal kötendő jövőbeli megállapodás nagyra törő, átfogó és előremutató legyen, a közös értékek és érdekek alapján összhangban álljon mind az EU, mind Azerbajdzsán törekvéseivel, és a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrenddel, továbbá hogy kézzelfogható és konkrét előnyökkel járjon nemcsak a nagyvállalatok, hanem mindkét fél számára – megfelelően figyelembe véve a kisvállalkozások sajátos jellemzőit – és az uniós és azeri polgárok számára is;

| e) | csak a fenti feltételek teljesülése esetén biztosítsák a tárgyalások gyors és folyamatos előrehaladását annak érdekében, hogy az új megállapodást a 2019. évi következő keleti partnerségi csúcstalálkozó előtt aláírják; |
| --- | --- |

e)

csak a fenti feltételek teljesülése esetén biztosítsák a tárgyalások gyors és folyamatos előrehaladását annak érdekében, hogy az új megállapodást a 2019. évi következő keleti partnerségi csúcstalálkozó előtt aláírják;

| f) | az átláthatóság javítása és az azeri és az uniós közvélemény figyelmének felhívása, valamint a félretájékoztató kampányok ellensúlyozás érdekében aktívan és világosan tájékoztassanak az új megállapodás céljairól és feltételeiről és a folyamatban lévő tárgyalásokról, a megállapodás megkötésével járó várható lehetőségekről és előnyökről; |
| --- | --- |

f)

az átláthatóság javítása és az azeri és az uniós közvélemény figyelmének felhívása, valamint a félretájékoztató kampányok ellensúlyozás érdekében aktívan és világosan tájékoztassanak az új megállapodás céljairól és feltételeiről és a folyamatban lévő tárgyalásokról, a megállapodás megkötésével járó várható lehetőségekről és előnyökről;

Politikai párbeszéd és regionális együttműködés

| g) | gondoskodjanak rendszeres és mélyreható párbeszédről az intézmények és a hatami ágak intézmények közötti szétválasztásának erősítését szolgáló erőteljes reformok ösztönzése érdekében, hogy az intézmények demokratikusabbak és függetlenebbek legyenek, hogy fennmaradjanak az emberi jogok és a média szabadsága, és hogy olyan szabályozói környezet alakuljon ki, amelyben a civil társadalom indokolatlan beavatkozás nélkül működhet többek között a reformfolyamat terén; |
| --- | --- |

g)

gondoskodjanak rendszeres és mélyreható párbeszédről az intézmények és a hatami ágak intézmények közötti szétválasztásának erősítését szolgáló erőteljes reformok ösztönzése érdekében, hogy az intézmények demokratikusabbak és függetlenebbek legyenek, hogy fennmaradjanak az emberi jogok és a média szabadsága, és hogy olyan szabályozói környezet alakuljon ki, amelyben a civil társadalom indokolatlan beavatkozás nélkül működhet többek között a reformfolyamat terén;

| h) | hozzanak az EBESZ/ODHIR és az Európa Tanács Velencei Bizottsága ajánlásai végrehajtását szolgáló konkrét intézkedéseket az inkluzív, versenyen alapuló és átlátható, az azeri polgárok véleményének és törekvéseinek szabad kifejezését garantáló választások és népszavazások felé mutató haladás érdekében; |
| --- | --- |

h)

hozzanak az EBESZ/ODHIR és az Európa Tanács Velencei Bizottsága ajánlásai végrehajtását szolgáló konkrét intézkedéseket az inkluzív, versenyen alapuló és átlátható, az azeri polgárok véleményének és törekvéseinek szabad kifejezését garantáló választások és népszavazások felé mutató haladás érdekében;

| i) | minden tekintetben támogassák az EBESZ és az Európa Tanács választási megfigyelő missziójának a 2018. április 11-i előrehozott elnökválasztásokra vonatkozó előzetes megállapításait, amelyek szerint „a választásokon nem volt valódi verseny a korlátozó politikai környezet” miatt „amely olyan jogi keretet alkot, ahol csorbulnak az alapjogok és szabadságok”, „nincs pluralizmus többek között a médiában sem”, „a kötelező eljárásokat igen gyakran nem veszik figyelembe, nincs átláthatóság és számos súlyos szabálytalanságot követnek el, például egyazon szavazatot többször leadnak”; |
| --- | --- |

i)

minden tekintetben támogassák az EBESZ és az Európa Tanács választási megfigyelő missziójának a 2018. április 11-i előrehozott elnökválasztásokra vonatkozó előzetes megállapításait, amelyek szerint „a választásokon nem volt valódi verseny a korlátozó politikai környezet” miatt „amely olyan jogi keretet alkot, ahol csorbulnak az alapjogok és szabadságok”, „nincs pluralizmus többek között a médiában sem”, „a kötelező eljárásokat igen gyakran nem veszik figyelembe, nincs átláthatóság és számos súlyos szabálytalanságot követnek el, például egyazon szavazatot többször leadnak”;

| j) | törekedjenek a béketeremtés és a nemzetközi igazságszolgáltatás terén az együttműködést erősítő rendelkezések bevezetésére, és különösen ragaszkodjanak ahhoz, hogy Azerbajdzsán teljesítse nemzetközi kötelezettségeit többek között az Európa Tanács tagjaként, és hogy tartsa be az EJEB határozatait; szorgalmazzák, hogy Azerbajdzsán írja alá és ratifikálja a Nemzetközi Büntetőbíróság (NBB) Római Statútumát, emellett törekedjenek szilárd együttműködési intézkedésekre a tömegpusztító fegyverek elterjedésének megakadályozása, valamint a kézi- és könnyűfegyverek tiltott kereskedelmének kezelése érdekében; |
| --- | --- |

j)

törekedjenek a béketeremtés és a nemzetközi igazságszolgáltatás terén az együttműködést erősítő rendelkezések bevezetésére, és különösen ragaszkodjanak ahhoz, hogy Azerbajdzsán teljesítse nemzetközi kötelezettségeit többek között az Európa Tanács tagjaként, és hogy tartsa be az EJEB határozatait; szorgalmazzák, hogy Azerbajdzsán írja alá és ratifikálja a Nemzetközi Büntetőbíróság (NBB) Római Statútumát, emellett törekedjenek szilárd együttműködési intézkedésekre a tömegpusztító fegyverek elterjedésének megakadályozása, valamint a kézi- és könnyűfegyverek tiltott kereskedelmének kezelése érdekében;

| k) | gondoskodjanak szoros együttműködésről kül-, biztonsági és védelmi ügyekben a lehető legnagyobb mértékű összhang biztosítása érdekében, különösen a globális veszélyekre és kihívásokra, köztük a terrorizmusra, a konfliktusmegelőzésre, a válságkezelésre és a regionális együttműködésre adandó válaszok tekintetében, egyúttal vegyék figyelembe Azerbajdzsán diverzifikált külpolitikáját is; támogassák az EU és Azerbajdzsán közötti részvételi keretmegállapodás aláírását a közös biztonság- és védelempolitikai missziókban és műveletekben való együttműködés jogi és politikai megalapozása érdekében; |
| --- | --- |

k)

gondoskodjanak szoros együttműködésről kül-, biztonsági és védelmi ügyekben a lehető legnagyobb mértékű összhang biztosítása érdekében, különösen a globális veszélyekre és kihívásokra, köztük a terrorizmusra, a konfliktusmegelőzésre, a válságkezelésre és a regionális együttműködésre adandó válaszok tekintetében, egyúttal vegyék figyelembe Azerbajdzsán diverzifikált külpolitikáját is; támogassák az EU és Azerbajdzsán közötti részvételi keretmegállapodás aláírását a közös biztonság- és védelempolitikai missziókban és műveletekben való együttműködés jogi és politikai megalapozása érdekében;

| l) | biztosítsák, hogy kiemelt jelentőséget kapjon az Azerbajdzsán és Örményország közötti párbeszéd, valamint az EU részvétele a Hegyi-Karabah miatti konfliktusnak az EBESZ 2009. évi alapelvei szerinti és különösen az EBESZ minszki csoportja társelnökeinek támogatásával történő békés megoldásában, elősegítve a béketeremtéshez vezető minden kezdeményezést, például a tűzszünet valamennyi fél általi betartását, a minden szinten zajló párbeszédet, beleértve a magas szintű megbeszéléseket, a gyűlöletbeszéd visszaszorítását, az EBESZ nemzetközi megfigyelőinek jelentős számbeli növelését, az azeri és örmény civil társadalom, ezen belül a vallási és kulturális szereplők közötti mélyrehatóbb párbeszédet az örmény és az azeri társadalom békés egymás mellett élésének előkészítése érdekében; adjanak hangot komoly aggodalmuknak a régióban megvalósuló katonai kapacitásépítés és az aránytalan védelmi kiadások miatt; |
| --- | --- |

l)

biztosítsák, hogy kiemelt jelentőséget kapjon az Azerbajdzsán és Örményország közötti párbeszéd, valamint az EU részvétele a Hegyi-Karabah miatti konfliktusnak az EBESZ 2009. évi alapelvei szerinti és különösen az EBESZ minszki csoportja társelnökeinek támogatásával történő békés megoldásában, elősegítve a béketeremtéshez vezető minden kezdeményezést, például a tűzszünet valamennyi fél általi betartását, a minden szinten zajló párbeszédet, beleértve a magas szintű megbeszéléseket, a gyűlöletbeszéd visszaszorítását, az EBESZ nemzetközi megfigyelőinek jelentős számbeli növelését, az azeri és örmény civil társadalom, ezen belül a vallási és kulturális szereplők közötti mélyrehatóbb párbeszédet az örmény és az azeri társadalom békés egymás mellett élésének előkészítése érdekében; adjanak hangot komoly aggodalmuknak a régióban megvalósuló katonai kapacitásépítés és az aránytalan védelmi kiadások miatt;

| m) | vezessenek be konkrét rendelkezéseket, amelyek támogatják a hatóságoknak a nagyszámú menekült és az országon belül lakóhelyét elhagyni kényszerült személy segítése és az Azerbajdzsán nemzetközileg elismert határain belüli, konfliktus sújtotta területeken élő civilek támogatása érdekében tett jelentős erőfeszítéseit; tartsanak ki amellett, hogy az – akár ideiglenesen, akár állandó jelleggel – Azerbajdzsán határain belül élő valamennyi személy jogait tiszteletben kell tartani; segítsék elő különösen azt, hogy tiszteletben tartsák a fenti személyek jogát a hazatérésre és tulajdonuk visszaszolgáltatására, valamint az EJEB ítéleteinek megfelelő, a konfliktusban érintett valamennyi fél általi kártérítésre; |
| --- | --- |

m)

vezessenek be konkrét rendelkezéseket, amelyek támogatják a hatóságoknak a nagyszámú menekült és az országon belül lakóhelyét elhagyni kényszerült személy segítése és az Azerbajdzsán nemzetközileg elismert határain belüli, konfliktus sújtotta területeken élő civilek támogatása érdekében tett jelentős erőfeszítéseit; tartsanak ki amellett, hogy az – akár ideiglenesen, akár állandó jelleggel – Azerbajdzsán határain belül élő valamennyi személy jogait tiszteletben kell tartani; segítsék elő különösen azt, hogy tiszteletben tartsák a fenti személyek jogát a hazatérésre és tulajdonuk visszaszolgáltatására, valamint az EJEB ítéleteinek megfelelő, a konfliktusban érintett valamennyi fél általi kártérítésre;

Jogállamiság, valamint az emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartása

| n) | támogassák az igazságszolgáltatás reformját, amelynek célja pártatlanságának és a végrehajtó hatalomtól való függetlenségének biztosítása és a jogállamiság erősítése; különösen a jogi szakemberek függetlenségének a jogászok munkájába való bármilyen indokolatlan beavatkozás megszüntetése révén történő biztosítása érdekében tegyék lehetővé független gyakorló ügyvédek számára, hogy az ügyfeleket közjegyzői okiratba foglalt meghatalmazás alapján képviseljék, és vessenek véget az azeri ügyvédi kamara azon önkényes hatásköreinek, hogy a kamarából kizárhatnak ügyvédeket, illetve hogy megtagadhatják új tagok felvételét; |
| --- | --- |

n)

támogassák az igazságszolgáltatás reformját, amelynek célja pártatlanságának és a végrehajtó hatalomtól való függetlenségének biztosítása és a jogállamiság erősítése; különösen a jogi szakemberek függetlenségének a jogászok munkájába való bármilyen indokolatlan beavatkozás megszüntetése révén történő biztosítása érdekében tegyék lehetővé független gyakorló ügyvédek számára, hogy az ügyfeleket közjegyzői okiratba foglalt meghatalmazás alapján képviseljék, és vessenek véget az azeri ügyvédi kamara azon önkényes hatásköreinek, hogy a kamarából kizárhatnak ügyvédeket, illetve hogy megtagadhatják új tagok felvételét;

| o) | támogassák az emberi jogok, az alapvető szabadságok és a nemek közötti egyenlőség védelmét szolgáló stabil keret kidolgozását; nyomatékosítsák annak fontosságát, hogy a nők valamennyi kormányzati szinten képviseltessék magukat, ideértve a nők konfliktusok megelőzésében és rendezésében való egyenrangú, teljes körű és aktív részvételét, valamint szorgalmazzák, hogy Azerbajdzsán írja alá a nőkkel szembeni erőszak és a kapcsolati erőszak elleni küzdelemről és azok megelőzéséről szóló isztambuli egyezményt; |
| --- | --- |

o)

támogassák az emberi jogok, az alapvető szabadságok és a nemek közötti egyenlőség védelmét szolgáló stabil keret kidolgozását; nyomatékosítsák annak fontosságát, hogy a nők valamennyi kormányzati szinten képviseltessék magukat, ideértve a nők konfliktusok megelőzésében és rendezésében való egyenrangú, teljes körű és aktív részvételét, valamint szorgalmazzák, hogy Azerbajdzsán írja alá a nőkkel szembeni erőszak és a kapcsolati erőszak elleni küzdelemről és azok megelőzéséről szóló isztambuli egyezményt;

| p) | vezessenek be konkrét rendelkezéseket, amelyek segítik Azerbajdzsánt a gazdasági bűnözés, többek közt a korrupció, a pénzmosás és az adókijátszás elleni küzdelem terén; segítsék elő a vállalatok és vagyonkezelői alapok tényleges tulajdonosainak nagyobb fokú átláthatóságát, továbbá a nagyvállalatok pénzügyi tevékenységeinek a realizált nyereséget és a befizetett adót érintő átláthatóságát; támogassák a pénzmosási rendszerek, különösen a „pénzmosoda ügy” kivizsgálását, és állítsanak fel külön felülvizsgálati és ellenőrzési mechanizmusokat, például a pénzmosásban és csalásokban érintett személyek számára korlátozzák az európai bankrendszerhez való hozzáférést; |
| --- | --- |

p)

vezessenek be konkrét rendelkezéseket, amelyek segítik Azerbajdzsánt a gazdasági bűnözés, többek közt a korrupció, a pénzmosás és az adókijátszás elleni küzdelem terén; segítsék elő a vállalatok és vagyonkezelői alapok tényleges tulajdonosainak nagyobb fokú átláthatóságát, továbbá a nagyvállalatok pénzügyi tevékenységeinek a realizált nyereséget és a befizetett adót érintő átláthatóságát; támogassák a pénzmosási rendszerek, különösen a „pénzmosoda ügy” kivizsgálását, és állítsanak fel külön felülvizsgálati és ellenőrzési mechanizmusokat, például a pénzmosásban és csalásokban érintett személyek számára korlátozzák az európai bankrendszerhez való hozzáférést;

| q) | tegyék lehetővé a fokozott együttműködést, valamint támogassák Azerbajdzsánt a terrorizmus, a szervezett bűnözés és a kiberbűnözés elleni küzdelemben, és a radikalizálódás és a határokon átnyúló bűnözés megelőzésében; működjenek együtt különösen a terrorista szervezetek toborzókörútjai elleni küzdelem terén; |
| --- | --- |

q)

tegyék lehetővé a fokozott együttműködést, valamint támogassák Azerbajdzsánt a terrorizmus, a szervezett bűnözés és a kiberbűnözés elleni küzdelemben, és a radikalizálódás és a határokon átnyúló bűnözés megelőzésében; működjenek együtt különösen a terrorista szervezetek toborzókörútjai elleni küzdelem terén;

| r) | illesszenek be az emberi jogok és az alapvető szabadságok védelmével kapcsolatos büntetőjog Azerbajdzsánban való végrehajtásáról szóló rendelkezéseket annak érdekében, hogy véget vessenek a politikai üldözéseknek és emberrablásoknak, az utazások önkényes korlátozásának, a politikai disszidensek, független újságírók, emberijog-védők, NGO-kat képviselők és a társadalom legkiszolgáltatottabb tagjai, például egyes kisebbségi csoportok, köztük az LMBTQI-közösség többek között rágalmazás révén történő célkeresztbe állításának; biztosítsák, hogy a megállapodás a fenti csoportokra vonatkozó konkrét hivatkozásokat tartalmazzon; ismételten nyomatékosítsák, hogy ezek a gyakorlatok az EU bármely potenciális partnerországa részéről elfogadhatatlanok; hozzanak létre egy megerősített fórumot az EU és Azerbajdzsán közötti hatékony és eredményorientált emberi jogi párbeszédhez, konzultáva a fő nemzetközi és valóban független azeri NGO-kkal, és konkrét teljesítménymutatók alapján évente értékeljék az eredményeket; |
| --- | --- |

r)

illesszenek be az emberi jogok és az alapvető szabadságok védelmével kapcsolatos büntetőjog Azerbajdzsánban való végrehajtásáról szóló rendelkezéseket annak érdekében, hogy véget vessenek a politikai üldözéseknek és emberrablásoknak, az utazások önkényes korlátozásának, a politikai disszidensek, független újságírók, emberijog-védők, NGO-kat képviselők és a társadalom legkiszolgáltatottabb tagjai, például egyes kisebbségi csoportok, köztük az LMBTQI-közösség többek között rágalmazás révén történő célkeresztbe állításának; biztosítsák, hogy a megállapodás a fenti csoportokra vonatkozó konkrét hivatkozásokat tartalmazzon; ismételten nyomatékosítsák, hogy ezek a gyakorlatok az EU bármely potenciális partnerországa részéről elfogadhatatlanok; hozzanak létre egy megerősített fórumot az EU és Azerbajdzsán közötti hatékony és eredményorientált emberi jogi párbeszédhez, konzultáva a fő nemzetközi és valóban független azeri NGO-kkal, és konkrét teljesítménymutatók alapján évente értékeljék az eredményeket;

| s) | ragaszkodjanak a megfelelő jogszabályi módosítások elfogadásához a civil társadalom jogszerű tevékenységeinek lehetővé tétele és a nyilvántartásba vételi követelményekre, a működésre és a külföldi finanszírozás és támogatás igénybevétele céljából történő regisztrációhoz való hozzáférésükre vonatkozó indokolatlan korlátozások megszüntetése érdekében, továbbá vessenek véget az indokolatlan bűnügyi kivizsgálásoknak, a különböző kormányhivatalok számára történő szükségtelen jelentéseknek, az irodáikon való rajtaütéseknek, számláik befagyasztásának, utazásaik betiltásának és vezetőik üldözésének; |
| --- | --- |

s)

ragaszkodjanak a megfelelő jogszabályi módosítások elfogadásához a civil társadalom jogszerű tevékenységeinek lehetővé tétele és a nyilvántartásba vételi követelményekre, a működésre és a külföldi finanszírozás és támogatás igénybevétele céljából történő regisztrációhoz való hozzáférésükre vonatkozó indokolatlan korlátozások megszüntetése érdekében, továbbá vessenek véget az indokolatlan bűnügyi kivizsgálásoknak, a különböző kormányhivatalok számára történő szükségtelen jelentéseknek, az irodáikon való rajtaütéseknek, számláik befagyasztásának, utazásaik betiltásának és vezetőik üldözésének;

| t) | biztosítsák a tárgyalások befejeződése előtt, hogy Azerbajdzsán szabadon bocsássa az összes politikai és lelkiismereti foglyot – köztük a legemblematikusabb példák Ilgar Mammadov, Afgan Mukhtarli, Mehman Huseynov, Ilkin Rustamzada, Seymur Haziyev, Rashad Ramazanov, Elchin Ismayilli, Giyas Ibrahimov, Beyram Mammadov, Asif Yusifli és Fuad Gahramanli –, hogy szabadulásuk után oldja fel a rájuk vonatkozó utazási tilalmakat, többek között a Khadija Ismayilova újságíróra és Intigam Aliyev ügyvédre vonatkozó tilalmat is, és hogy Azerbajdzsán teljes körűen végrehajtsa az EJEB határozatait, különös tekintettel Ilgar Mammadovra; biztosítsák e személyek szabadon bocsátását és helyzetük javítását, ideértve az igazságszolgáltatás és a jogállamiság alkalmazása révén jogállásuk és családjaik jogállásának visszaállítását, gondoskodjanak továbbá az EU-ban tartózkodó azeri másként gondolkodók védelméről; ítéljék el, hogy az azerbajdzsáni hatóságok bejelentéseivel ellentétben a fent felsorolt politikai foglyok közül egyet sem bocsátottak szabadon, és további személyeket vettek őrizetbe – köztük ellenzéki pártok tagjait és Emin Aslan emberi jogi jogászt – alkotmányos jogaik békés gyakorlása miatt; biztosítsák, hogy Azerbajdzsán fejezze be az adminisztratív fogva tartás gyakorlatának a kormányzatot bírálók elhallgattatására való felhasználását; kéri Emin Aslan emberi jogi ügyvéd őrizetből való haladéktalan szabadon bocsátását, továbbá az ellene felhozott „rendőrséggel szembeni engedetlenséggel” kapcsolatos kétes vádak megszüntetését; |
| --- | --- |

t)

biztosítsák a tárgyalások befejeződése előtt, hogy Azerbajdzsán szabadon bocsássa az összes politikai és lelkiismereti foglyot – köztük a legemblematikusabb példák Ilgar Mammadov, Afgan Mukhtarli, Mehman Huseynov, Ilkin Rustamzada, Seymur Haziyev, Rashad Ramazanov, Elchin Ismayilli, Giyas Ibrahimov, Beyram Mammadov, Asif Yusifli és Fuad Gahramanli –, hogy szabadulásuk után oldja fel a rájuk vonatkozó utazási tilalmakat, többek között a Khadija Ismayilova újságíróra és Intigam Aliyev ügyvédre vonatkozó tilalmat is, és hogy Azerbajdzsán teljes körűen végrehajtsa az EJEB határozatait, különös tekintettel Ilgar Mammadovra; biztosítsák e személyek szabadon bocsátását és helyzetük javítását, ideértve az igazságszolgáltatás és a jogállamiság alkalmazása révén jogállásuk és családjaik jogállásának visszaállítását, gondoskodjanak továbbá az EU-ban tartózkodó azeri másként gondolkodók védelméről; ítéljék el, hogy az azerbajdzsáni hatóságok bejelentéseivel ellentétben a fent felsorolt politikai foglyok közül egyet sem bocsátottak szabadon, és további személyeket vettek őrizetbe – köztük ellenzéki pártok tagjait és Emin Aslan emberi jogi jogászt – alkotmányos jogaik békés gyakorlása miatt; biztosítsák, hogy Azerbajdzsán fejezze be az adminisztratív fogva tartás gyakorlatának a kormányzatot bírálók elhallgattatására való felhasználását; kéri Emin Aslan emberi jogi ügyvéd őrizetből való haladéktalan szabadon bocsátását, továbbá az ellene felhozott „rendőrséggel szembeni engedetlenséggel” kapcsolatos kétes vádak megszüntetését;

| u) | biztosítsák, hogy Azerbajdzsán tiszteletben tartsa a békés gyülekezés szabadságához való jogot, hogy tartózkodjon e jog nemzetközi jogi kötelezettségeivel – köztük az emberi jogok európai egyezményével (EJEE) – összeegyeztethetetlen módon való korlátozásától, hogy azonnal és eredményesen kivizsgálja a túlkapások, önkényes letartóztatások és a békés tiltakozók jogellenes fogva tartásának valamennyi esetét, többek között a szankcionált 2017. szeptemberi és 2018. márciusi ellenzéki gyűlésekkel összefüggésben is, és állítsa bíróság elé az elkövetőket; |
| --- | --- |

u)

biztosítsák, hogy Azerbajdzsán tiszteletben tartsa a békés gyülekezés szabadságához való jogot, hogy tartózkodjon e jog nemzetközi jogi kötelezettségeivel – köztük az emberi jogok európai egyezményével (EJEE) – összeegyeztethetetlen módon való korlátozásától, hogy azonnal és eredményesen kivizsgálja a túlkapások, önkényes letartóztatások és a békés tiltakozók jogellenes fogva tartásának valamennyi esetét, többek között a szankcionált 2017. szeptemberi és 2018. márciusi ellenzéki gyűlésekkel összefüggésben is, és állítsa bíróság elé az elkövetőket;

| v) | a tárgyalások befejeződése előtt érjék el, hogy az azeri hatóságok elkötelezzék magukat a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmódok elleni ENSZ-egyezmény alkalmazása mellett, valamint amellett, hogy őszintén kivizsgálják a politikai és lelkiismereti foglyokkal szembeni rossz bánásmód összes esetét, különösen a néhai Mehman Galandarov ügyét, aki Azerbajdzsánban a fogva tartás során hunyt el, továbbá az LMBTQI-közösség tagjainak ügyét, akiket zaklattak és tömegesen letartóztattak 2017 szeptemberében; |
| --- | --- |

v)

a tárgyalások befejeződése előtt érjék el, hogy az azeri hatóságok elkötelezzék magukat a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmódok elleni ENSZ-egyezmény alkalmazása mellett, valamint amellett, hogy őszintén kivizsgálják a politikai és lelkiismereti foglyokkal szembeni rossz bánásmód összes esetét, különösen a néhai Mehman Galandarov ügyét, aki Azerbajdzsánban a fogva tartás során hunyt el, továbbá az LMBTQI-közösség tagjainak ügyét, akiket zaklattak és tömegesen letartóztattak 2017 szeptemberében;

| w) | hangsúlyozzák, hogy az EU aggódik a sajtószabadság jelenlegi helyzetéért Azerbajdzsánban, amely a Riporterek Határok Nélkül 2018. évi sajtószabadság-indexén 180 ország közül a 163 helyen áll; hangsúlyozzák a szabad és független off- és online média jelentőségét, és nyújtsanak fokozott politikai és pénzügyi uniós támogatást az azeri szabad és pluralista média számára, ahol a szerkesztők függetlenek a hatalmon lévő politikai és oligarchikus csoportoktól, és amely megfelel az uniós normáknak; kérjék a hatóságokat, hogy oldják fel az Azadliq és a következő három új hírügynökség honlapjához való hozzáférés zárolását, amelyek külföldről kénytelenek működni: a Radio Free Europe/Radio Liberty (RFE/RL) Azerbaijan Service, a Meydan TV és az Azerbaycan Saati; |
| --- | --- |

w)

hangsúlyozzák, hogy az EU aggódik a sajtószabadság jelenlegi helyzetéért Azerbajdzsánban, amely a Riporterek Határok Nélkül 2018. évi sajtószabadság-indexén 180 ország közül a 163 helyen áll; hangsúlyozzák a szabad és független off- és online média jelentőségét, és nyújtsanak fokozott politikai és pénzügyi uniós támogatást az azeri szabad és pluralista média számára, ahol a szerkesztők függetlenek a hatalmon lévő politikai és oligarchikus csoportoktól, és amely megfelel az uniós normáknak; kérjék a hatóságokat, hogy oldják fel az Azadliq és a következő három új hírügynökség honlapjához való hozzáférés zárolását, amelyek külföldről kénytelenek működni: a Radio Free Europe/Radio Liberty (RFE/RL) Azerbaijan Service, a Meydan TV és az Azerbaycan Saati;

Kereskedelmi és gazdasági együttműködés

| x) | illesszenek be olyan tisztességes és nagyra törő kereskedelemi és beruházási rendelkezéseket, amelyek összeegyeztethetők azzal, hogy Azerbajdzsán nem tagja a WTO-nak, és összhangban állnak az uniós előírásokkal, azokat nem ássák alá, különösen az egészségügyi, növényegészségügyi, környezetvédelmi, munkaügyi, szociális, nemek közötti egyensúlyra vonatkozó és megkülönböztetésmentességi szabályokkal, és amelyek biztosítják a szellemi tulajdonjogok, köztük különösen a borokra és az égetett szeszekre vonatkozó földrajzi árujelzők elismerését és védelmét; támogassák Azerbajdzsánt a WTO-hoz való csatlakozási folyamatában; |
| --- | --- |

x)

illesszenek be olyan tisztességes és nagyra törő kereskedelemi és beruházási rendelkezéseket, amelyek összeegyeztethetők azzal, hogy Azerbajdzsán nem tagja a WTO-nak, és összhangban állnak az uniós előírásokkal, azokat nem ássák alá, különösen az egészségügyi, növényegészségügyi, környezetvédelmi, munkaügyi, szociális, nemek közötti egyensúlyra vonatkozó és megkülönböztetésmentességi szabályokkal, és amelyek biztosítják a szellemi tulajdonjogok, köztük különösen a borokra és az égetett szeszekre vonatkozó földrajzi árujelzők elismerését és védelmét; támogassák Azerbajdzsánt a WTO-hoz való csatlakozási folyamatában;

| y) | vezessenek be nagyszabású intézkedéseket, amelyek biztosítják a gyors előrelépést az azeri üzleti és beruházási környezet javítása felé, különösen az adózás, az államháztartási gazdálkodás és a közbeszerzések kezelése terén – hivatkozva a WTO közbeszerzésről szóló megállapodásában megállapított szabályokra – annak érdekében, hogy nagyobb legyen az átláthatóság, javuljon a kormányzás és az elszámoltathatóság, az egyenlő hozzáférés és a tisztességes verseny; |
| --- | --- |

y)

vezessenek be nagyszabású intézkedéseket, amelyek biztosítják a gyors előrelépést az azeri üzleti és beruházási környezet javítása felé, különösen az adózás, az államháztartási gazdálkodás és a közbeszerzések kezelése terén – hivatkozva a WTO közbeszerzésről szóló megállapodásában megállapított szabályokra – annak érdekében, hogy nagyobb legyen az átláthatóság, javuljon a kormányzás és az elszámoltathatóság, az egyenlő hozzáférés és a tisztességes verseny;

Energia és az együttműködés más területei

| z) | tegyék lehetővé a fokozott együttműködést az energiaágazatban az EU és Azerbajdzsán közötti stratégiai energiapartnerséggel összhangban és figyelembe véve Azerbajdzsán mint megbízható energiaszállító múltját, egyúttal azonban tekintetbe véve, hogy Azerbajdzsán 2017 márciusában felfüggesztette a nyersanyag-kitermelő iparágak átláthatóságára irányuló kezdeményezést majd ki is lépett belőle „az NGO-kra vonatkozó azeri jogszabályok módosulása miatt” , amely nem felelt meg a csoport civil társdalami követelményeinek; ösztönözzék Azerbajdzsánt a fenti követelményeknek való újbóli megfelelésre, hogy folytathassa tevékenységeit a nyersanyag-kitermelő iparágak átláthatóságára irányuló kezdeményezésben; |
| --- | --- |

z)

tegyék lehetővé a fokozott együttműködést az energiaágazatban az EU és Azerbajdzsán közötti stratégiai energiapartnerséggel összhangban és figyelembe véve Azerbajdzsán mint megbízható energiaszállító múltját, egyúttal azonban tekintetbe véve, hogy Azerbajdzsán 2017 márciusában felfüggesztette a nyersanyag-kitermelő iparágak átláthatóságára irányuló kezdeményezést majd ki is lépett belőle „az NGO-kra vonatkozó azeri jogszabályok módosulása miatt” , amely nem felelt meg a csoport civil társdalami követelményeinek; ösztönözzék Azerbajdzsánt a fenti követelményeknek való újbóli megfelelésre, hogy folytathassa tevékenységeit a nyersanyag-kitermelő iparágak átláthatóságára irányuló kezdeményezésben;

| aa) | támogassák az azeri energiaszerkezet diverzifikációját, előmozdítva a nem szénalapú erőforrásokat és felkészülve a szén utáni korra azáltal, hogy csökkentik a fosszilis tüzelőanyagoktól való függést és támogatják a megújuló energiák használatát, ami az energiabiztonságot is szolgálja; támogassák a Déli Gázfolyosó befejezését, miután figyelembe vették az Európai Beruházási Bank Anatólián keresztül haladó gázvezeték (TANAP) finanszírozásáról szóló határozatának az éghajlatváltozással és a helyi közösségekre gyakorolt hatással kapcsolatban felmerülő jelentős aggályokat; |
| --- | --- |

aa)

támogassák az azeri energiaszerkezet diverzifikációját, előmozdítva a nem szénalapú erőforrásokat és felkészülve a szén utáni korra azáltal, hogy csökkentik a fosszilis tüzelőanyagoktól való függést és támogatják a megújuló energiák használatát, ami az energiabiztonságot is szolgálja; támogassák a Déli Gázfolyosó befejezését, miután figyelembe vették az Európai Beruházási Bank Anatólián keresztül haladó gázvezeték (TANAP) finanszírozásáról szóló határozatának az éghajlatváltozással és a helyi közösségekre gyakorolt hatással kapcsolatban felmerülő jelentős aggályokat;

| ab) | az új megállapodás részeként vezessenek be ambiciózus környezetvédelmi és éghajlatváltozás-enyhítési rendelkezéseket az Unió éghajlatváltozási menetrendjével összhangban, és a két fél által a Párizsi Megállapodásban vállalt kötelezettségeknek megfelelően többek között azáltal, hogy más ágazati politikákban is érvényesítik e politikákat; |
| --- | --- |

ab)

az új megállapodás részeként vezessenek be ambiciózus környezetvédelmi és éghajlatváltozás-enyhítési rendelkezéseket az Unió éghajlatváltozási menetrendjével összhangban, és a két fél által a Párizsi Megállapodásban vállalt kötelezettségeknek megfelelően többek között azáltal, hogy más ágazati politikákban is érvényesítik e politikákat;

| ac) | nyújtsanak új perspektívákat a fokozott együttműködéshez az energiával nem kapcsolatos területeken, különösen az oktatás, az egészségügy, a fuvarozás, a hálózati összekapcsoltság és az idegenforgalom terén az azeri gazdaság diverzifikálása, a munkahelyteremtés fokozása, az ipar és a szolgáltatói ágazat modernizációja, továbbá a fenntartható fejlődés előmozdítása érdekében a vállalkozások és a kutatás területén; tegyék lehetővé az emberek közötti cseréket európai szinten és a regionális cseréket is örmény NGO-kkal; |
| --- | --- |

ac)

nyújtsanak új perspektívákat a fokozott együttműködéshez az energiával nem kapcsolatos területeken, különösen az oktatás, az egészségügy, a fuvarozás, a hálózati összekapcsoltság és az idegenforgalom terén az azeri gazdaság diverzifikálása, a munkahelyteremtés fokozása, az ipar és a szolgáltatói ágazat modernizációja, továbbá a fenntartható fejlődés előmozdítása érdekében a vállalkozások és a kutatás területén; tegyék lehetővé az emberek közötti cseréket európai szinten és a regionális cseréket is örmény NGO-kkal;

| ad) | fokozzák az együttműködést a fiatalok és diákok csereprogramjai terén az olyan meglévő és már sikeres programok erősítése révén, mint a „Fiatal európai szomszédok” hálózat, valamint új ösztöndíjprogramok és képzések kidolgozásával, továbbá megkönnyítve a felsőoktatás területén különösen az ERASMUS+ programban való részvételt, amely biztosítja a képességek, többek között a nyelvtudás fejlesztését, és lehetővé teszi, hogy az azeri polgárok megismerjék az EU-t és értékeit; |
| --- | --- |

ad)

fokozzák az együttműködést a fiatalok és diákok csereprogramjai terén az olyan meglévő és már sikeres programok erősítése révén, mint a „Fiatal európai szomszédok” hálózat, valamint új ösztöndíjprogramok és képzések kidolgozásával, továbbá megkönnyítve a felsőoktatás területén különösen az ERASMUS+ programban való részvételt, amely biztosítja a képességek, többek között a nyelvtudás fejlesztését, és lehetővé teszi, hogy az azeri polgárok megismerjék az EU-t és értékeit;

| ae) | támogassák a gazdasági fejlődést a közlekedés és a hálózati összekapcsoltság révén is; terjesszék ki a transzeurópai közlekedési hálózatot (TEN-T) Azerbajdzsán felé is; |
| --- | --- |

ae)

támogassák a gazdasági fejlődést a közlekedés és a hálózati összekapcsoltság révén is; terjesszék ki a transzeurópai közlekedési hálózatot (TEN-T) Azerbajdzsán felé is;

| af) | a keleti partnerség 2017-es csúcstalálkozóján elfogadott közös nyilatkozattal összhangban „időben fontolják meg annak lehetőségét, hogy – amennyiben a körülmények lehetővé teszik –vízumliberalizációs párbeszédet kezdjenek Azerbajdzsánnal és Örményországgal, feltéve hogy biztosítottak a megfelelően kezelt és biztonságos mobilitás feltételei, így a felek közötti vízumkönnyítési és visszafogadási megállapodások tényleges végrehajtása”; |
| --- | --- |

af)

a keleti partnerség 2017-es csúcstalálkozóján elfogadott közös nyilatkozattal összhangban „időben fontolják meg annak lehetőségét, hogy – amennyiben a körülmények lehetővé teszik –vízumliberalizációs párbeszédet kezdjenek Azerbajdzsánnal és Örményországgal, feltéve hogy biztosítottak a megfelelően kezelt és biztonságos mobilitás feltételei, így a felek közötti vízumkönnyítési és visszafogadási megállapodások tényleges végrehajtása”;

Intézményi rendelkezések

| ag) | biztosítsák, hogy a megállapodás szilárd parlamenti dimenzióval rendelkezzen, megerősítse az együttműködés azon hatályos rendelkezéseit és mechanizmusait, amelyek különösen egy megújított parlamentközi struktúra létrehozása révén lehetővé teszik a végrehajtáshoz szükséges nagyobb erőfeszítéseket és a végrehajtás ellenőrzését a Parlament és Azerbajdzsán parlamentje közötti rendszeres és építő jellegű, a kapcsolatok valamennyi vonatkozására, köztük a megállapodások végrehajtására is kiterjedő párbeszéd megvalósítása érdekében; |
| --- | --- |

ag)

biztosítsák, hogy a megállapodás szilárd parlamenti dimenzióval rendelkezzen, megerősítse az együttműködés azon hatályos rendelkezéseit és mechanizmusait, amelyek különösen egy megújított parlamentközi struktúra létrehozása révén lehetővé teszik a végrehajtáshoz szükséges nagyobb erőfeszítéseket és a végrehajtás ellenőrzését a Parlament és Azerbajdzsán parlamentje közötti rendszeres és építő jellegű, a kapcsolatok valamennyi vonatkozására, köztük a megállapodások végrehajtására is kiterjedő párbeszéd megvalósítása érdekében;

| ah) | a tárgyalásokat a lehető legátláthatóbb módon folytassák; tájékoztassák a Parlamentet a tárgyalások minden szakaszában az EUMSZ 218. cikkének (10) bekezdésével összhangban, amely szerint „az Európai Parlamentet az eljárás valamennyi szakaszában haladéktalanul és kimerítően tájékoztatni kell”; adják át a Parlamentnek a tárgyalási szövegeket és az egyes tárgyalási fordulók jegyzőkönyveit is; emlékeztessék a Tanácsot, hogy az EUMSZ 218. cikke (10) bekezdésének múltbeli megsértése miatt a Bíróság már számos megállapodás aláírásáról és megkötéséről szóló tanácsi határozatot tett semmissé; vegyék figyelembe, hogy a jövőben vissza is lehet tartani a Parlament új megállapodásokra vonatkozó egyetértését addig, amíg a Tanács nem teljesíti jogszabályban rögzített kötelezettségeit; |
| --- | --- |

ah)

a tárgyalásokat a lehető legátláthatóbb módon folytassák; tájékoztassák a Parlamentet a tárgyalások minden szakaszában az EUMSZ 218. cikkének (10) bekezdésével összhangban, amely szerint „az Európai Parlamentet az eljárás valamennyi szakaszában haladéktalanul és kimerítően tájékoztatni kell”; adják át a Parlamentnek a tárgyalási szövegeket és az egyes tárgyalási fordulók jegyzőkönyveit is; emlékeztessék a Tanácsot, hogy az EUMSZ 218. cikke (10) bekezdésének múltbeli megsértése miatt a Bíróság már számos megállapodás aláírásáról és megkötéséről szóló tanácsi határozatot tett semmissé; vegyék figyelembe, hogy a jövőben vissza is lehet tartani a Parlament új megállapodásokra vonatkozó egyetértését addig, amíg a Tanács nem teljesíti jogszabályban rögzített kötelezettségeit;

| ai) | biztosítsák, hogy az új megállapodást nem alkalmazzák ideiglenesen, amíg a Parlament hozzájárulását nem adja; hangsúlyozzák, hogy a Parlament visszatarthatja az új megállapodásokhoz és más jövőbeli megállapodásokhoz való hozzájárulását, ha a fentieket figyelmen kívül hagyják; |
| --- | --- |

ai)

biztosítsák, hogy az új megállapodást nem alkalmazzák ideiglenesen, amíg a Parlament hozzájárulását nem adja; hangsúlyozzák, hogy a Parlament visszatarthatja az új megállapodásokhoz és más jövőbeli megállapodásokhoz való hozzájárulását, ha a fentieket figyelmen kívül hagyják;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az ajánlást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Bizottság alelnökének/az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjének, valamint az Azerbajdzsán Köztársaság elnökének, kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  HL L 246., 1999.9.17., 3. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0440.

(3)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0493.

(4)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0267.

---

2018. július 5., csütörtök

| 8.4.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 118/165 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 118/165

---

P8_TA(2018)0312

Az ENSZ Közgyűlésének 73. ülésszaka

Az Európai Parlament 2018. július 5-i ajánlása a Tanácshoz, az Egyesült Nemzetek Szervezete Közgyűlésének 73. ülésszakáról (2018/2040(INI))

(2020/C 118/26)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Alapokmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Alapokmányára,

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlésének az Emberi Jogi Tanács (EJT) létrehozásáról szóló, 2006. április 3-i határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlésének az Emberi Jogi Tanács (EJT) létrehozásáról szóló, 2006. április 3-i határozatára,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre (EUSZ) és különösen annak 21., 34. és 36. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre (EUSZ) és különösen annak 21., 34. és 36. cikkére,

| — | tekintettel „Az emberi jogok és a demokrácia helyzetéről a világban és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikája” című 2016. évi éves uniós jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az emberi jogok és a demokrácia helyzetéről a világban és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikája” című 2016. évi éves uniós jelentésre,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, annak preambulumára és 18. cikkére, valamint az ahhoz kapcsolódó emberi jogi ENSZ-egyezményekre és azok fakultatív jegyzőkönyveire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, annak preambulumára és 18. cikkére, valamint az ahhoz kapcsolódó emberi jogi ENSZ-egyezményekre és azok fakultatív jegyzőkönyveire,

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlésének 72. ülésszaka kapcsán a Tanácshoz intézett, 2017. július 5-i ajánlására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlésének 72. ülésszaka kapcsán a Tanácshoz intézett, 2017. július 5-i ajánlására (1),

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlésének az Európai Uniónak az ENSZ munkájában történő részvételéről szóló, 2011. május 3-án elfogadott határozatára, amely feljogosítja az EU-t, hogy felszólaljon a Közgyűlésen, javaslatokat terjesszen elő, és szóbeli módosításokat nyújtson be, amelyek egy tagállam kérésére szavazásra bocsáthatók, valamint hogy gyakorolja a válaszadáshoz való jogot, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlésének az Európai Uniónak az ENSZ munkájában történő részvételéről szóló, 2011. május 3-án elfogadott határozatára, amely feljogosítja az EU-t, hogy felszólaljon a Közgyűlésen, javaslatokat terjesszen elő, és szóbeli módosításokat nyújtson be, amelyek egy tagállam kérésére szavazásra bocsáthatók, valamint hogy gyakorolja a válaszadáshoz való jogot,

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlésének 72. ülésszakára vonatkozó, az EU prioritásait tartalmazó, 2017. július 17-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlésének 72. ülésszakára vonatkozó, az EU prioritásait tartalmazó, 2017. július 17-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel a menekültekről és a migránsokról szóló, 2016. szeptember 19-i New York-i nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a menekültekről és a migránsokról szóló, 2016. szeptember 19-i New York-i nyilatkozatra,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának a nőkről, a békéről és a biztonságról szóló 1325 (2000)., 1820 (2009)., 1888 (2010)., 1889 (2011)., 1960 (2011)., 2106 (2013)., 2122 (2013). és 2242 (2015). számú határozataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának a nőkről, a békéről és a biztonságról szóló 1325 (2000)., 1820 (2009)., 1888 (2010)., 1889 (2011)., 1960 (2011)., 2106 (2013)., 2122 (2013). és 2242 (2015). számú határozataira,

| — | tekintettel az EU kül- és biztonságpolitikára vonatkozó globális stratégiájában rögzített fő elvekre, különösen a szuverenitásra és a területi integritásra vonatkozó elvekre, valamint arra, hogy az államhatárok sérthetetlenségét minden részes államnak ugyanúgy tiszteletben kell tartania, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU kül- és biztonságpolitikára vonatkozó globális stratégiájában rögzített fő elvekre, különösen a szuverenitásra és a területi integritásra vonatkozó elvekre, valamint arra, hogy az államhatárok sérthetetlenségét minden részes államnak ugyanúgy tiszteletben kell tartania,

| — | tekintettel a közös kül- és biztonságpolitika végrehajtásáról szóló éves jelentésről szóló,, 2017. december 13-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös kül- és biztonságpolitika végrehajtásáról szóló éves jelentésről szóló,, 2017. december 13-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendjére és a fenntartható fejlesztési célokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendjére és a fenntartható fejlesztési célokra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 113. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 113. cikkére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A8-0230/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A8-0230/2018),

| A. | mivel az EU és tagállamai továbbra is teljes mértékben elkötelezettek a multilateralizmus, a globális kormányzás és az ENSZ alapvető értékei iránt, amelyek az uniós külpolitika szerves részét képezik, valamint az ENSZ-rendszer három pillére – az emberi jogok, a béke és biztonság, valamint a fejlesztés – iránt; mivel az egyetemes szabályokon és értékeken alapuló multilaterális rendszer a legalkalmasabb a válságok, kihívások és fenyegetések kezelésére; mivel a multilaterális rendszer jövője eddig nem látott kihívásokba ütközik; |
| --- | --- |

A.

mivel az EU és tagállamai továbbra is teljes mértékben elkötelezettek a multilateralizmus, a globális kormányzás és az ENSZ alapvető értékei iránt, amelyek az uniós külpolitika szerves részét képezik, valamint az ENSZ-rendszer három pillére – az emberi jogok, a béke és biztonság, valamint a fejlesztés – iránt; mivel az egyetemes szabályokon és értékeken alapuló multilaterális rendszer a legalkalmasabb a válságok, kihívások és fenyegetések kezelésére; mivel a multilaterális rendszer jövője eddig nem látott kihívásokba ütközik;

| B. | mivel az EU globális stratégiája tükrözi a mai globális kihívások szintjét, mely kihívások erős és hatékonyabb ENSZ-et, valamint a tagállami szintű együttműködés elmélyítését igénylik az EU-n és az ENSZ-en belül egyaránt; |
| --- | --- |

B.

mivel az EU globális stratégiája tükrözi a mai globális kihívások szintjét, mely kihívások erős és hatékonyabb ENSZ-et, valamint a tagállami szintű együttműködés elmélyítését igénylik az EU-n és az ENSZ-en belül egyaránt;

| C. | mivel az uniós tagállamoknak mindent meg kell tenniük annak érdekében, hogy összehangolják tevékenységüket az ENSZ rendszerének szerveiben és testületeiben, és az emberi jogok nemzetközi joga és az EU alapértékei alapján egységesen lépjenek fel; mivel ennek az együttműködésnek közös erőfeszítéseken kell alapulnia, amelyek célja a jelenlegi konfliktusok további súlyosbodásának megelőzése és azok megoldásának támogatása, az eredményes leszerelés és fegyverzet-ellenőrzés elősegítése, különösen az atomfegyvereket illetően, a fenntartható fejlesztési célok és az éghajlatváltozásról szóló Párizsi Megállapodás végrehajtása, valamint a szabályokon alapuló nemzetközi rendhez való hozzájárulás, az EUSZ 34. cikkének (1) bekezdésében foglalt felhatalmazásnak megfelelően; |
| --- | --- |

C.

mivel az uniós tagállamoknak mindent meg kell tenniük annak érdekében, hogy összehangolják tevékenységüket az ENSZ rendszerének szerveiben és testületeiben, és az emberi jogok nemzetközi joga és az EU alapértékei alapján egységesen lépjenek fel; mivel ennek az együttműködésnek közös erőfeszítéseken kell alapulnia, amelyek célja a jelenlegi konfliktusok további súlyosbodásának megelőzése és azok megoldásának támogatása, az eredményes leszerelés és fegyverzet-ellenőrzés elősegítése, különösen az atomfegyvereket illetően, a fenntartható fejlesztési célok és az éghajlatváltozásról szóló Párizsi Megállapodás végrehajtása, valamint a szabályokon alapuló nemzetközi rendhez való hozzájárulás, az EUSZ 34. cikkének (1) bekezdésében foglalt felhatalmazásnak megfelelően;

| D. | mivel a globális politikai rend és a biztonsági környezet gyorsan fejlődik, és globális válaszokat igényel; mivel e kihívások kezeléséhez továbbra is az ENSZ áll a tagállamai közötti multilaterális együttműködési rendszer középpontjában, és az ENSZ a legalkalmasabb arra, hogy megoldja a nemzetközi válságokat, globális kihívásokat és fenyegetéseket; |
| --- | --- |

D.

mivel a globális politikai rend és a biztonsági környezet gyorsan fejlődik, és globális válaszokat igényel; mivel e kihívások kezeléséhez továbbra is az ENSZ áll a tagállamai közötti multilaterális együttműködési rendszer középpontjában, és az ENSZ a legalkalmasabb arra, hogy megoldja a nemzetközi válságokat, globális kihívásokat és fenyegetéseket;

| E. | mivel a világ a folyamatban és a kialakulóban lévő konfliktusokhoz és azok következményeihez kapcsolódóan egy sor globális kihívással szembesül, mint például az éghajlatváltozás és a terrorizmus, amelyekre globális szinten kell megoldást találni; mivel az ENSZ BT-nek jelenlegi struktúrája továbbra is egy idejétmúlt politikai berendezkedésen alapul, és döntéshozatali folyamata nem tükrözi kellő mértékben az egyre változó globális valóságot; mivel az EU és tagállamai lényeges szerepet töltöttek be az ENSZ 2030-ig tartó időszakra szóló menetrendjének kialakításában, és az EU továbbra is elkötelezett az iránt, hogy élen járjon az összes végrehajtási eszköz mozgósításában és egy hathatós nyomon követési, monitoring- és felülvizsgálati mechanizmus előmozdításában az előrehaladás és az elszámoltathatóság biztosítása érdekében; mivel ez tükröződik az EU külső tevékenységében és az uniós pénzügyi eszközök segítségével végrehajtott egyéb politikákban; |
| --- | --- |

E.

mivel a világ a folyamatban és a kialakulóban lévő konfliktusokhoz és azok következményeihez kapcsolódóan egy sor globális kihívással szembesül, mint például az éghajlatváltozás és a terrorizmus, amelyekre globális szinten kell megoldást találni; mivel az ENSZ BT-nek jelenlegi struktúrája továbbra is egy idejétmúlt politikai berendezkedésen alapul, és döntéshozatali folyamata nem tükrözi kellő mértékben az egyre változó globális valóságot; mivel az EU és tagállamai lényeges szerepet töltöttek be az ENSZ 2030-ig tartó időszakra szóló menetrendjének kialakításában, és az EU továbbra is elkötelezett az iránt, hogy élen járjon az összes végrehajtási eszköz mozgósításában és egy hathatós nyomon követési, monitoring- és felülvizsgálati mechanizmus előmozdításában az előrehaladás és az elszámoltathatóság biztosítása érdekében; mivel ez tükröződik az EU külső tevékenységében és az uniós pénzügyi eszközök segítségével végrehajtott egyéb politikákban;

| F. | mivel az ENSZ három alappillére (a béke és biztonság, a fejlesztés, valamint az emberi jogok és a jogállamiság) egymástól elválaszthatatlanok, és egymást erősítik; mivel az ENSZ eredeti, békefenntartó célját veszélybe sodorják a folyamatos összetett válságok; |
| --- | --- |

F.

mivel az ENSZ három alappillére (a béke és biztonság, a fejlesztés, valamint az emberi jogok és a jogállamiság) egymástól elválaszthatatlanok, és egymást erősítik; mivel az ENSZ eredeti, békefenntartó célját veszélybe sodorják a folyamatos összetett válságok;

| G. | mivel az ENSZ nehézkes és bürokratikus eljárásai, valamint bonyolult és merev struktúrája időnként akadályozza az intézmény megfelelő működését és azon képességét, hogy gyorsan reagáljon a válságokra és a globális kihívásokra; |
| --- | --- |

G.

mivel az ENSZ nehézkes és bürokratikus eljárásai, valamint bonyolult és merev struktúrája időnként akadályozza az intézmény megfelelő működését és azon képességét, hogy gyorsan reagáljon a válságokra és a globális kihívásokra;

| H. | mivel hatékony, egyetemes szabályokon és értékeken alapuló multilaterális rendszerre van szükség ahhoz, hogy sikeresen lehessen reagálni a globális válságokra, fenyegetésekre és kihívásokra; |
| --- | --- |

H.

mivel hatékony, egyetemes szabályokon és értékeken alapuló multilaterális rendszerre van szükség ahhoz, hogy sikeresen lehessen reagálni a globális válságokra, fenyegetésekre és kihívásokra;

| I. | mivel az együttműködésen, a párbeszéden és az emberi jogokon alapuló nemzetközi rendet a világ különféle nacionalista és protekcionista mozgalmai megkérdőjelezik; |
| --- | --- |

I.

mivel az együttműködésen, a párbeszéden és az emberi jogokon alapuló nemzetközi rendet a világ különféle nacionalista és protekcionista mozgalmai megkérdőjelezik;

| J. | mivel az ENSZ rendszerének egyre bővülő feladatkörei a tagállamok részéről megfelelő finanszírozást igényelnek; mivel egyre nő a különbség a szervezet igényei és a részére biztosított finanszírozás között; mivel tekintettel arra, hogy az Egyesült Államok az ENSZ költségvetésébe fizetett hozzájárulásának csökkentését tervezi, az EU és tagállamai együttesen továbbra is a legnagyobb pénzügyi hozzájárulást nyújtják az ENSZ számára, és aktívan támogatniuk kell az ENSZ főtitkárát azon erőfeszítésében, hogy biztosítsa az ENSZ megfelelő működését és finanszírozását, elsődleges célul kitűzve a szegénység felszámolását, a hosszú távú béke és stabilitás előmozdítását, az emberi jogok védelmét, a társadalmi egyenlőtlenségek elleni küzdelmet, továbbá azt, hogy humanitárius segítséget nyújtsanak a bármely, természeti vagy ember okozta válság sújtotta lakosságnak, országnak és régiónak; mivel az EU által az ENSZ-nek nyújtott hozzájárulást láthatóbbá kell tenni; mivel több ENSZ-ügynökség, így az Egyesült Nemzetek Szervezetének a közel-keleti palesztin menekülteket segélyező hivatala (UNRWA) esetében lényeges pénzügyi csökkentéseket hajtottak végre; mivel az ENSZ számára nyújtott finanszírozás jelenlegi általános szintje továbbra is elégtelen ahhoz, hogy a szervezet megbízatását végrehajtsa és szembenézzen a jelenlegi globális kihívásokkal; |
| --- | --- |

J.

mivel az ENSZ rendszerének egyre bővülő feladatkörei a tagállamok részéről megfelelő finanszírozást igényelnek; mivel egyre nő a különbség a szervezet igényei és a részére biztosított finanszírozás között; mivel tekintettel arra, hogy az Egyesült Államok az ENSZ költségvetésébe fizetett hozzájárulásának csökkentését tervezi, az EU és tagállamai együttesen továbbra is a legnagyobb pénzügyi hozzájárulást nyújtják az ENSZ számára, és aktívan támogatniuk kell az ENSZ főtitkárát azon erőfeszítésében, hogy biztosítsa az ENSZ megfelelő működését és finanszírozását, elsődleges célul kitűzve a szegénység felszámolását, a hosszú távú béke és stabilitás előmozdítását, az emberi jogok védelmét, a társadalmi egyenlőtlenségek elleni küzdelmet, továbbá azt, hogy humanitárius segítséget nyújtsanak a bármely, természeti vagy ember okozta válság sújtotta lakosságnak, országnak és régiónak; mivel az EU által az ENSZ-nek nyújtott hozzájárulást láthatóbbá kell tenni; mivel több ENSZ-ügynökség, így az Egyesült Nemzetek Szervezetének a közel-keleti palesztin menekülteket segélyező hivatala (UNRWA) esetében lényeges pénzügyi csökkentéseket hajtottak végre; mivel az ENSZ számára nyújtott finanszírozás jelenlegi általános szintje továbbra is elégtelen ahhoz, hogy a szervezet megbízatását végrehajtsa és szembenézzen a jelenlegi globális kihívásokkal;

| K. | mivel a demokrácia, az emberi jogok és a jogállamiság a világ különböző régióiban egyre nagyobb fenyegetésnek van kitéve, és számos ENSZ-tagállamban egyre csökken a civil társadalom mozgástere; mivel az emberijog-védők és a civil társadalom aktivistái jogszerű munkájuk végzése során világszerte egyre növekvő fenyegetésekkel és kockázatokkal szembesülnek; |
| --- | --- |

K.

mivel a demokrácia, az emberi jogok és a jogállamiság a világ különböző régióiban egyre nagyobb fenyegetésnek van kitéve, és számos ENSZ-tagállamban egyre csökken a civil társadalom mozgástere; mivel az emberijog-védők és a civil társadalom aktivistái jogszerű munkájuk végzése során világszerte egyre növekvő fenyegetésekkel és kockázatokkal szembesülnek;

| L. | mivel az emberi jogok előmozdítása és védelme kulcselemét jelenti a multilateralizmusnak, és az ENSZ-rendszernek is alapvető pillérét képezi; mivel az EU határozottan támogatja az emberi jogokat, amelyek egyetemesek, oszthatatlanok, egymástól kölcsönösen függenek és kapcsolódnak egymáshoz; mivel az Unió az emberi jogok, az alapvető szabadságjogok, a kulturális értékek és a sokféleség, a demokrácia és a jogállamiság egyik legelkötelezettebb védelmezője és előmozdítója; mivel ezek az értékek a világ különböző régióiban egyre nagyobb fenyegetésnek vannak kitéve; mivel az emberijog-védők és a civil társadalom aktivistái jogszerű munkájuk végzése során egyre növekvő fenyegetésekkel és kockázatokkal szembesülnek, és egyre súlyosabb megtorlásokkal néznek szembe azért, mert együttműködnek az ENSZ szervezeteivel és mechanizmusaival; mivel a nemzetközi közösségnek és az EU-nak fokoznia kell erőfeszítéseit, hogy védelmet és támogatást nyújtson az emberijog-védőknek, és betartsa a demokrácia, az emberi jogok és a jogállamiság nemzetközi normáit; különösen a kisebbségi csoportokhoz tartozók vagy a kiszolgáltatott helyzetben lévők jogaira való tekintettel, beleértve a nőket, gyermekeket, fiatalokat, etnikai, faji vagy vallási kisebbségeket, migránsokat, menekülteket és belső menekülteket, a fogyatékossággal élőket, az LMBTI-személyeket és az őslakos népeket; |
| --- | --- |

L.

mivel az emberi jogok előmozdítása és védelme kulcselemét jelenti a multilateralizmusnak, és az ENSZ-rendszernek is alapvető pillérét képezi; mivel az EU határozottan támogatja az emberi jogokat, amelyek egyetemesek, oszthatatlanok, egymástól kölcsönösen függenek és kapcsolódnak egymáshoz; mivel az Unió az emberi jogok, az alapvető szabadságjogok, a kulturális értékek és a sokféleség, a demokrácia és a jogállamiság egyik legelkötelezettebb védelmezője és előmozdítója; mivel ezek az értékek a világ különböző régióiban egyre nagyobb fenyegetésnek vannak kitéve; mivel az emberijog-védők és a civil társadalom aktivistái jogszerű munkájuk végzése során egyre növekvő fenyegetésekkel és kockázatokkal szembesülnek, és egyre súlyosabb megtorlásokkal néznek szembe azért, mert együttműködnek az ENSZ szervezeteivel és mechanizmusaival; mivel a nemzetközi közösségnek és az EU-nak fokoznia kell erőfeszítéseit, hogy védelmet és támogatást nyújtson az emberijog-védőknek, és betartsa a demokrácia, az emberi jogok és a jogállamiság nemzetközi normáit; különösen a kisebbségi csoportokhoz tartozók vagy a kiszolgáltatott helyzetben lévők jogaira való tekintettel, beleértve a nőket, gyermekeket, fiatalokat, etnikai, faji vagy vallási kisebbségeket, migránsokat, menekülteket és belső menekülteket, a fogyatékossággal élőket, az LMBTI-személyeket és az őslakos népeket;

| 1. | a következő ajánlást intézi a Tanácshoz:


  Az ENSZ rendszerének reformja, beleértve a Biztonsági Tanács reformját








  a) | tevékenyen támogassa az ENSZ főtitkárának hárompilléres reformprogramját, amelynek célja, hogy az ENSZ rendszere valóban összehangolt, hatékony, eredményes, integrált, átlátható és elszámoltatható legyen; támogassa a béke- és biztonsági struktúra észszerűsítését, amely struktúrának hatékonyabbá, célirányosabbá és működőképesebbé kell válnia, és megfelelő támogatásban kell részesülnie, kiegyensúlyozottabb hatáskör-megosztással, és valamennyi szervezetében a regionális képviselet hatékonyabb sokszínűségével; |
| --- | --- | --- |

1.

Az ENSZ rendszerének reformja, beleértve a Biztonsági Tanács reformját

a)

tevékenyen támogassa az ENSZ főtitkárának hárompilléres reformprogramját, amelynek célja, hogy az ENSZ rendszere valóban összehangolt, hatékony, eredményes, integrált, átlátható és elszámoltatható legyen; támogassa a béke- és biztonsági struktúra észszerűsítését, amely struktúrának hatékonyabbá, célirányosabbá és működőképesebbé kell válnia, és megfelelő támogatásban kell részesülnie, kiegyensúlyozottabb hatáskör-megosztással, és valamennyi szervezetében a regionális képviselet hatékonyabb sokszínűségével;

| b) | támogassa a bürokrácia csökkentését, az egyszerűsített eljárásokat és a decentralizált döntéshozatalt, a missziókkal és az ENSZ munkatársainak munkájával kapcsolatos fokozott átláthatóságot és elszámoltathatóságot, különös tekintettel a helyszínen végzett műveletekre; |
| --- | --- |

b)

támogassa a bürokrácia csökkentését, az egyszerűsített eljárásokat és a decentralizált döntéshozatalt, a missziókkal és az ENSZ munkatársainak munkájával kapcsolatos fokozott átláthatóságot és elszámoltathatóságot, különös tekintettel a helyszínen végzett műveletekre;

| c) | támogassa az ENSZ-főtitkár jelentős változás érdekében tett erőfeszítéseit, amelyek célja, hogy az ENSZ fejlesztési rendszerét összhangba hozzák a 2030-ig tartó időszakra szóló menetrend prioritásaival, a fenntartható fejlesztési célokkal és a védelmi felelősséggel, továbbá hogy alkalmassá tegyék a rendszert végrehajtásuk jobb támogatására; |
| --- | --- |

c)

támogassa az ENSZ-főtitkár jelentős változás érdekében tett erőfeszítéseit, amelyek célja, hogy az ENSZ fejlesztési rendszerét összhangba hozzák a 2030-ig tartó időszakra szóló menetrend prioritásaival, a fenntartható fejlesztési célokkal és a védelmi felelősséggel, továbbá hogy alkalmassá tegyék a rendszert végrehajtásuk jobb támogatására;

| d) | hívja fel az ENSZ-tagállamokat arra, hogy az ENSZ irányítási rendszere egyszerűsítésének keretében megfelelően hatalmazzák fel az ENSZ-főtitkárt és a főtitkárhelyettest, valamint azok szolgálatait a hatékonyság, rugalmasság, reakciókészség és költséghatékonyság ENSZ-en és ügynökségein belüli előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

d)

hívja fel az ENSZ-tagállamokat arra, hogy az ENSZ irányítási rendszere egyszerűsítésének keretében megfelelően hatalmazzák fel az ENSZ-főtitkárt és a főtitkárhelyettest, valamint azok szolgálatait a hatékonyság, rugalmasság, reakciókészség és költséghatékonyság ENSZ-en és ügynökségein belüli előmozdítása érdekében;

| e) | emlékeztesse az ENSZ-tagállamokat azon kötelességükre, hogy a hatékonyság és az eredményesség növelése, valamint a globális fenntartható fejlesztési célok végrehajtásával kapcsolatban a kormányok felelősségre vonása mellett tartsák fenn pénzügyi erőfeszítéseiket az összes ENSZ-ügynökség támogatása és a fejlesztési támogatási kiadásokkal kapcsolatos kötelezettségvállalásaik teljesítése érdekében; |
| --- | --- |

e)

emlékeztesse az ENSZ-tagállamokat azon kötelességükre, hogy a hatékonyság és az eredményesség növelése, valamint a globális fenntartható fejlesztési célok végrehajtásával kapcsolatban a kormányok felelősségre vonása mellett tartsák fenn pénzügyi erőfeszítéseiket az összes ENSZ-ügynökség támogatása és a fejlesztési támogatási kiadásokkal kapcsolatos kötelezettségvállalásaik teljesítése érdekében;

| f) | aktívan támogassa az ENSZ-főtitkárt az ENSZ nemek közti egyenlőségre irányuló stratégiájának végrehajtásában, amely elengedhetetlenül fontos a nők ENSZ-rendszerben való egyenlő képviseletének biztosításához; több nőt és kisebbségi csoporthoz tartozó személyt nevezzenek ki felső vezetői pozíciókba az ENSZ-központ szintjén, és valósítsák meg a nemek közötti egyenlőség érvényesítését és a nemek közötti egyenlőségen alapuló költségvetés-tervezést; hívja fel az Uniót és az ENSZ-et, hogy nevezzenek ki több női rendőrtisztet és katonát a missziókhoz és a műveletekhez; szorgalmazza az egyes missziók és műveletek, illetve az ENSZ BT 1325. és 2242. számú határozatának az egyes missziók és műveletek során történő végrehajtására irányuló tervezés során a nemek közötti egyenlőséggel foglalkozó, interszekcionális tanácsadók foglalkoztatását; biztosítsa, hogy valamennyi ENSZ-erőre ugyanolyan minimális oktatási és kompetencia-követelmények vonatkozzanak, és hogy a követelmények egyértelműen figyelembe vegyék a nemi dimenziót, az LMBTI-személyek jogait és a rasszizmus elutasítását, zéró toleranciát tanúsítva a szexuális kizsákmányolás és erőszak valamennyi formájával szemben, továbbá foglalják magukban az ENSZ-en belüli visszaélések bejelentésének lehetőségét, amelynek révén névtelenül lehet jelenteni az ENSZ munkatársai által, ENSZ-munkatársak és a helyi lakosok ellen elkövetett jogsértéseket; |
| --- | --- |

f)

aktívan támogassa az ENSZ-főtitkárt az ENSZ nemek közti egyenlőségre irányuló stratégiájának végrehajtásában, amely elengedhetetlenül fontos a nők ENSZ-rendszerben való egyenlő képviseletének biztosításához; több nőt és kisebbségi csoporthoz tartozó személyt nevezzenek ki felső vezetői pozíciókba az ENSZ-központ szintjén, és valósítsák meg a nemek közötti egyenlőség érvényesítését és a nemek közötti egyenlőségen alapuló költségvetés-tervezést; hívja fel az Uniót és az ENSZ-et, hogy nevezzenek ki több női rendőrtisztet és katonát a missziókhoz és a műveletekhez; szorgalmazza az egyes missziók és műveletek, illetve az ENSZ BT 1325. és 2242. számú határozatának az egyes missziók és műveletek során történő végrehajtására irányuló tervezés során a nemek közötti egyenlőséggel foglalkozó, interszekcionális tanácsadók foglalkoztatását; biztosítsa, hogy valamennyi ENSZ-erőre ugyanolyan minimális oktatási és kompetencia-követelmények vonatkozzanak, és hogy a követelmények egyértelműen figyelembe vegyék a nemi dimenziót, az LMBTI-személyek jogait és a rasszizmus elutasítását, zéró toleranciát tanúsítva a szexuális kizsákmányolás és erőszak valamennyi formájával szemben, továbbá foglalják magukban az ENSZ-en belüli visszaélések bejelentésének lehetőségét, amelynek révén névtelenül lehet jelenteni az ENSZ munkatársai által, ENSZ-munkatársak és a helyi lakosok ellen elkövetett jogsértéseket;

| g) | hangsúlyozza, hogy az uniós tagállamok nagy fontosságot tulajdonítanak fellépéseik összehangolásának az ENSZ rendszerének szerveiben és testületeiben; |
| --- | --- |

g)

hangsúlyozza, hogy az uniós tagállamok nagy fontosságot tulajdonítanak fellépéseik összehangolásának az ENSZ rendszerének szerveiben és testületeiben;

| h) | hívjon fel az ENSZ BT széles konszenzuson alapuló, átfogó reformjára reprezentativitásának javítása érdekében, azért, hogy a Biztonsági Tanács gyorsabban és eredményesebben tudjon reagálni a nemzetközi békét és biztonságot fenyegető veszélyekre; mozdítsa elő az ENSZ Közgyűlése munkájának revitalizációját, valamint az összes ENSZ-intézmény intézkedéseinek jobb összehangolását és koherenciáját; |
| --- | --- |

h)

hívjon fel az ENSZ BT széles konszenzuson alapuló, átfogó reformjára reprezentativitásának javítása érdekében, azért, hogy a Biztonsági Tanács gyorsabban és eredményesebben tudjon reagálni a nemzetközi békét és biztonságot fenyegető veszélyekre; mozdítsa elő az ENSZ Közgyűlése munkájának revitalizációját, valamint az összes ENSZ-intézmény intézkedéseinek jobb összehangolását és koherenciáját;

| i) | kétszerezze meg az ENSZ BT reformjára irányuló erőfeszítéseket, különösen a bizonyított háborús bűnök és emberiesség elleni bűncselekmények esetén a döntéshozatali folyamatot akadályozó vétójog használatának lényeges mértékű korlátozása vagy szabályozása, valamint a tagság összetételének megváltoztatása – többek között az Európai Uniónak biztosított állandó tagság– révén, hogy az jobban tükrözze a jelenlegi globális rendet; |
| --- | --- |

i)

kétszerezze meg az ENSZ BT reformjára irányuló erőfeszítéseket, különösen a bizonyított háborús bűnök és emberiesség elleni bűncselekmények esetén a döntéshozatali folyamatot akadályozó vétójog használatának lényeges mértékű korlátozása vagy szabályozása, valamint a tagság összetételének megváltoztatása – többek között az Európai Uniónak biztosított állandó tagság– révén, hogy az jobban tükrözze a jelenlegi globális rendet;

| j) | szólítsa fel az EU-t és annak tagállamait, hogy egységes álláspontot képviseljenek; támogatja az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ), az EU New York-i és genfi küldöttségei és a tagállamok által tett erőfeszítéseket, amelyek célja az uniós álláspontok összehangolásának javítása és szavazás esetén közös uniós hozzáállás kialakítása, ezáltal az EU ENSZ-en belüli következetességének és hitelességének javítása; |
| --- | --- |

j)

szólítsa fel az EU-t és annak tagállamait, hogy egységes álláspontot képviseljenek; támogatja az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ), az EU New York-i és genfi küldöttségei és a tagállamok által tett erőfeszítéseket, amelyek célja az uniós álláspontok összehangolásának javítása és szavazás esetén közös uniós hozzáállás kialakítása, ezáltal az EU ENSZ-en belüli következetességének és hitelességének javítása;

| k) | újból nyilvánítsa ki az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa különleges eljárásai keretében végzett munka iránti támogatását, a különleges előadókat, valamint egyéb tematikus és országspecifikus emberi jogi mechanizmusokat is beleértve, valamint szólítsa fel az ENSZ részes államait, hogy intézzenek nyílt felhívást valamennyi különleges előadóhoz, hogy látogassanak el országukba; |
| --- | --- |

k)

újból nyilvánítsa ki az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa különleges eljárásai keretében végzett munka iránti támogatását, a különleges előadókat, valamint egyéb tematikus és országspecifikus emberi jogi mechanizmusokat is beleértve, valamint szólítsa fel az ENSZ részes államait, hogy intézzenek nyílt felhívást valamennyi különleges előadóhoz, hogy látogassanak el országukba;

| l) | támogassa az ENSZ Közgyűlésének égisze alatt egy nyílt és befogadó kormányközi előkészítő folyamat kialakítását az ENSZ 75. évfordulója alkalmából tervezett 2020. évi ENSZ-csúcstalálkozóval kapcsolatban, amely az ENSZ megújítását és megerősítését célzó átfogó reformintézkedésekkel is foglalkozik majd; |
| --- | --- |

l)

támogassa az ENSZ Közgyűlésének égisze alatt egy nyílt és befogadó kormányközi előkészítő folyamat kialakítását az ENSZ 75. évfordulója alkalmából tervezett 2020. évi ENSZ-csúcstalálkozóval kapcsolatban, amely az ENSZ megújítását és megerősítését célzó átfogó reformintézkedésekkel is foglalkozik majd;

| m) | támogassa az ENSZ Parlamenti Közgyűlésének (UNPA) létrehozását az ENSZ rendszerének keretében, hogy ezáltal fokozzák a demokratikus jelleget, a demokratikus elszámoltathatóságot és a globális kormányzás átláthatóságát, valamint lehetővé tegyék a polgárok fokozott részvételét az ENSZ tevékenységeiben, és különösen azért, hogy hozzájáruljanak az ENSZ 2030-ig tartó időszakra szóló menetrendjének és a fenntartható fejlesztési célok sikeres végrehajtásához; |
| --- | --- |

m)

támogassa az ENSZ Parlamenti Közgyűlésének (UNPA) létrehozását az ENSZ rendszerének keretében, hogy ezáltal fokozzák a demokratikus jelleget, a demokratikus elszámoltathatóságot és a globális kormányzás átláthatóságát, valamint lehetővé tegyék a polgárok fokozott részvételét az ENSZ tevékenységeiben, és különösen azért, hogy hozzájáruljanak az ENSZ 2030-ig tartó időszakra szóló menetrendjének és a fenntartható fejlesztési célok sikeres végrehajtásához;

Béke és biztonság

| n) | hívja fel az EU-t és az ENSZ-et arra, hogy egymást kiegészítő és megerősítő szerepet töltsenek be, amikor a békét és a biztonságot veszély fenyegeti; kezdeményezzen strukturált politikai együttműködést az EU és az ENSZ között; |
| --- | --- |

n)

hívja fel az EU-t és az ENSZ-et arra, hogy egymást kiegészítő és megerősítő szerepet töltsenek be, amikor a békét és a biztonságot veszély fenyegeti; kezdeményezzen strukturált politikai együttműködést az EU és az ENSZ között;

| o) | segítse elő a tagállamoknak a béke és a biztonság iránti erősebb elkötelezettségét, nemzetközi és belső szinten egyaránt; támogassa az ENSZ főtitkárát az ENSZ béketárgyalásokba való fokozottabb bevonására irányuló törekvéseiben; szólítsa fel az ENSZ-t, hogy részesítse előnyben a megelőzést, közvetítést és a konfliktusok politikai rendezését, miközben a válságok kiváltó okaival foglalkozik; továbbra is támogassa az ENSZ különmegbízottjainak az e konfliktusok rendezését szolgáló munkáját, intézkedéseit és kezdeményezéseit; fokozza a tagállamok ENSZ békefenntartó és béketeremtő műveletekhez – különösen személyi állománybeli és eszközbeli hozzájárulással – nyújtott támogatását, valamint erősítse meg az EU e téren betöltött elősegítő szerepét; biztosítson jobb láthatóságot e támogatás és hozzájárulás számára; biztosítsa, hogy az összes ENSZ békefenntartó és béketeremtő művelet emberi jogi felhatalmazással és a feladat elvégzéséhez megfelelő személyzettel is rendelkezzen; |
| --- | --- |

o)

segítse elő a tagállamoknak a béke és a biztonság iránti erősebb elkötelezettségét, nemzetközi és belső szinten egyaránt; támogassa az ENSZ főtitkárát az ENSZ béketárgyalásokba való fokozottabb bevonására irányuló törekvéseiben; szólítsa fel az ENSZ-t, hogy részesítse előnyben a megelőzést, közvetítést és a konfliktusok politikai rendezését, miközben a válságok kiváltó okaival foglalkozik; továbbra is támogassa az ENSZ különmegbízottjainak az e konfliktusok rendezését szolgáló munkáját, intézkedéseit és kezdeményezéseit; fokozza a tagállamok ENSZ békefenntartó és béketeremtő műveletekhez – különösen személyi állománybeli és eszközbeli hozzájárulással – nyújtott támogatását, valamint erősítse meg az EU e téren betöltött elősegítő szerepét; biztosítson jobb láthatóságot e támogatás és hozzájárulás számára; biztosítsa, hogy az összes ENSZ békefenntartó és béketeremtő művelet emberi jogi felhatalmazással és a feladat elvégzéséhez megfelelő személyzettel is rendelkezzen;

| p) | mélyítse el az ENSZ-szel való együttműködést a Békefenntartó és Válságkezelő Stratégiai Partnerség keretében; ösztönözze az EU–ENSZ együttműködést a biztonsági rendszer reformja terén; szólítsa fel az ENSZ-t arra, hogy az ENSZ munkatársai által elkövetett lehetséges visszaélések megakadályozását szolgáló hatékony mechanizmusok kialakításával és megerősítésével, valamint a visszaéléseket elkövetők felelősségre vonásával tegye hitelesebbé és átláthatóbbá a békefenntartó műveleteket; alkalmazzon multilaterális megközelítést a missziók teljes folyamata során; fokozza a helyi közösségekkel való együttműködést, védelmet és enyhülést hozva számukra; biztosítsa, hogy a civil lakosság védelme álljon a békefenntartó megbízatások középpontjában; erősítse meg a helyi szereplőknek nyújtott támogatást, amelynek keretében felkészítik a legkiszolgáltatottabb csoportokat arra, hogy a változás lebonyolítóiként lépjenek fel, és teremtse meg a teret arra, hogy bevonják őket a humanitárius és béketeremtő munka valamennyi szakaszába; szólítsa fel az ENSZ-t, hogy csökkentse az ENSZ békefenntartó műveleteinek általános környezeti hatását, és hogy mind a csapatok, mind pedig a befogadó országok polgári lakossága számára fokozza a költséghatékonyságot, biztonságot és védelmet; |
| --- | --- |

p)

mélyítse el az ENSZ-szel való együttműködést a Békefenntartó és Válságkezelő Stratégiai Partnerség keretében; ösztönözze az EU–ENSZ együttműködést a biztonsági rendszer reformja terén; szólítsa fel az ENSZ-t arra, hogy az ENSZ munkatársai által elkövetett lehetséges visszaélések megakadályozását szolgáló hatékony mechanizmusok kialakításával és megerősítésével, valamint a visszaéléseket elkövetők felelősségre vonásával tegye hitelesebbé és átláthatóbbá a békefenntartó műveleteket; alkalmazzon multilaterális megközelítést a missziók teljes folyamata során; fokozza a helyi közösségekkel való együttműködést, védelmet és enyhülést hozva számukra; biztosítsa, hogy a civil lakosság védelme álljon a békefenntartó megbízatások középpontjában; erősítse meg a helyi szereplőknek nyújtott támogatást, amelynek keretében felkészítik a legkiszolgáltatottabb csoportokat arra, hogy a változás lebonyolítóiként lépjenek fel, és teremtse meg a teret arra, hogy bevonják őket a humanitárius és béketeremtő munka valamennyi szakaszába; szólítsa fel az ENSZ-t, hogy csökkentse az ENSZ békefenntartó műveleteinek általános környezeti hatását, és hogy mind a csapatok, mind pedig a befogadó országok polgári lakossága számára fokozza a költséghatékonyságot, biztonságot és védelmet;

| q) | hangsúlyozza, hogy a globális és regionális fenyegetések és a közös globális problémák gyorsabb válaszlépéseket és felelősségvállalást követelnek meg az egész nemzetközi közösségtől; hangsúlyozza, hogy ha egy állam képtelen vagy nem hajlandó eleget tenni védelmi felelősségének, e felelősség a nemzetközi közösséget terheli – beleértve az ENSZ BT valamennyi állandó tagját és teljes körűen bevonva a többi jelentős feltörekvő gazdaságot és fejlődő országokat –, és a nemzetközi jogot megsértő feleket pedig ennek megfelelően bíróság elé kell állítani; erősítsék meg a kéksisakosok kapacitásait; szólítsa fel az EU-t, hogy saját védelmi felelősségének keretében ösztönözze a feltörekvő és a fejlődő országokat arra, hogy csatlakozzanak a nemzetközi közösséghez; |
| --- | --- |

q)

hangsúlyozza, hogy a globális és regionális fenyegetések és a közös globális problémák gyorsabb válaszlépéseket és felelősségvállalást követelnek meg az egész nemzetközi közösségtől; hangsúlyozza, hogy ha egy állam képtelen vagy nem hajlandó eleget tenni védelmi felelősségének, e felelősség a nemzetközi közösséget terheli – beleértve az ENSZ BT valamennyi állandó tagját és teljes körűen bevonva a többi jelentős feltörekvő gazdaságot és fejlődő országokat –, és a nemzetközi jogot megsértő feleket pedig ennek megfelelően bíróság elé kell állítani; erősítsék meg a kéksisakosok kapacitásait; szólítsa fel az EU-t, hogy saját védelmi felelősségének keretében ösztönözze a feltörekvő és a fejlődő országokat arra, hogy csatlakozzanak a nemzetközi közösséghez;

| r) | üdvözölje az EU, az ENSZ és egyéb kormányközi szervezetek közötti együttműködést, így például az Afrikai Unió (AU), az EU és az ENSZ közötti háromoldalú együttműködést, amely a multilateralizmus és a globális kormányzás megerősítésének, valamint a nemzetközi védelemre szorulók támogatásának erőteljes eszköze, ugyanakkor biztosítsa az emberi jogok és a nemzetközi humanitárius jog tiszteletben tartását, és szólítson fel az EU, az ENSZ és az AU által az ezzel kapcsolatos kapacitásépítésre irányuló erőfeszítések összehangolására; |
| --- | --- |

r)

üdvözölje az EU, az ENSZ és egyéb kormányközi szervezetek közötti együttműködést, így például az Afrikai Unió (AU), az EU és az ENSZ közötti háromoldalú együttműködést, amely a multilateralizmus és a globális kormányzás megerősítésének, valamint a nemzetközi védelemre szorulók támogatásának erőteljes eszköze, ugyanakkor biztosítsa az emberi jogok és a nemzetközi humanitárius jog tiszteletben tartását, és szólítson fel az EU, az ENSZ és az AU által az ezzel kapcsolatos kapacitásépítésre irányuló erőfeszítések összehangolására;

| s) | továbbra is mozdítsa elő a humánbiztonság és a védelmi felelősség elvének átfogó meghatározását, és támogassa, hogy az ENSZ meghatározó szerepet játsszon azok megvalósításában; erősítse tovább az R2P szerepét, mivel ez az ENSZ-tagállamok konfliktusrendezéssel, emberi jogokkal és fejlesztéssel kapcsolatos tevékenységeinek fontos elve; továbbra is támogassa a védelmi felelősség elvének működőképessége érdekében tett erőfeszítéseket, és támogassa az ENSZ-t, hogy továbbra is vállaljon központi szerepet annak elősegítésében, hogy az országok alkalmazzák a védelmi felelősség elvét az emberi jogok, a jogállamiság és a nemzetközi humanitárius jog fenntartása érdekében; emlékeztessen arra, hogy az EU eltökélt a védelmi felelősség elvének alkalmazása, és ezzel összefüggésben az atrocitások kontextusában elkövetett emberi jogi jogsértések megelőzése és megállítása mellett; |
| --- | --- |

s)

továbbra is mozdítsa elő a humánbiztonság és a védelmi felelősség elvének átfogó meghatározását, és támogassa, hogy az ENSZ meghatározó szerepet játsszon azok megvalósításában; erősítse tovább az R2P szerepét, mivel ez az ENSZ-tagállamok konfliktusrendezéssel, emberi jogokkal és fejlesztéssel kapcsolatos tevékenységeinek fontos elve; továbbra is támogassa a védelmi felelősség elvének működőképessége érdekében tett erőfeszítéseket, és támogassa az ENSZ-t, hogy továbbra is vállaljon központi szerepet annak elősegítésében, hogy az országok alkalmazzák a védelmi felelősség elvét az emberi jogok, a jogállamiság és a nemzetközi humanitárius jog fenntartása érdekében; emlékeztessen arra, hogy az EU eltökélt a védelmi felelősség elvének alkalmazása, és ezzel összefüggésben az atrocitások kontextusában elkövetett emberi jogi jogsértések megelőzése és megállítása mellett;

| t) | használja fel a rendelkezésére álló valamennyi eszközt az állami és a nem állami szereplők fellépései nemzetközi humanitárius joggal való fokozottabb összhangjának megteremtése érdekében; támogassa a Vöröskereszt Nemzetközi Bizottsága által irányított erőfeszítéseket, amelyek célja a nemzetközi humanitárius joggal való összhang megerősítését célzó hatékony mechanizmus létrehozása; |
| --- | --- |

t)

használja fel a rendelkezésére álló valamennyi eszközt az állami és a nem állami szereplők fellépései nemzetközi humanitárius joggal való fokozottabb összhangjának megteremtése érdekében; támogassa a Vöröskereszt Nemzetközi Bizottsága által irányított erőfeszítéseket, amelyek célja a nemzetközi humanitárius joggal való összhang megerősítését célzó hatékony mechanizmus létrehozása;

| u) | ismételten jelentse ki, hogy egyértelműen elítéli a terrorizmust, és hogy maradéktalanul támogatja a regionális és a nemzetközi biztonságra nyilvánvaló veszélyt jelentő terrorista szervezetek, különösen pedig az ISIS/Dáis legyőzésére és megsemmisítésére irányuló fellépéseket; működjön együtt az ENSZ Közgyűlésével és az ENSZ Biztonsági Tanácsával a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelem terén, figyelembe véve a Parlament 2018. március 1-i ajánlását (3), dolgozzon ki mechanizmusokat a terrorista személyek és szervezetek megnevezésére, valamint világszerte erősítse meg a vagyoni eszközök befagyasztására irányuló mechanizmusokat, támogassa az ENSZ Régióközi Bűnügyi és Igazságügyi Kutató Intézetét (UNICRI) a terrorizmus elleni küzdelem világfórumának végrehajtásában és működőképessé tételében, a nemzetközi szervezett bűnözés elleni globális kezdeményezésre építve; erősítse meg az EU és az ENSZ arra irányuló közös erőfeszítéseit, hogy harcoljanak a terrorizmust kiváltó okok ellen, elhárítva különösen a hibrid fenyegetéseket és fejlesztve a kutatási és kapacitásbeli képességeket a kibervédelem területén; támaszkodjon a helyi partnerek által létrehozott meglévő kezdeményezésekre, amelyek megközelítéseket dolgoznak ki, hajtanak végre és fejlesztenek a radikalizálódás és a terroristák toborzásának megakadályozására; fokozza a nemcsak a közösségi média platformjain keresztül, hanem a radikalizálódott gyűlöletkeltő szónokok hálózatain keresztül is folytatott toborzás és terrorista propaganda elleni küzdelemre irányuló erőfeszítéseket; támogassa az olyan intézkedéseket, amelyek erősítik a radikalizálódásnak kiszolgáltatott közösségek ellenálló képességét, többek között a radikalizálódás mögöttes gazdasági, társadalmi, kulturális és politikai okainak kezelésével; erősítse meg a terrorizmus és a transznacionális bűnözés elleni küzdelem területén folytatott nemzetközi rendőrségi és igazságügyi együttműködés hatékonyságát; támogassa a terrorizmus megelőzésének eszközéül szolgáló oktatást; támogassa a radikalizálódás ellen fellépő és azt visszafordító politikákat az ENSZ erőszakos szélsőségesség megelőzésére irányuló cselekvési tervével összhangban; támogassa az EU fokozott hozzájárulását az ENSZ kapacitásépítési kezdeményezéseihez az idegen terrorista harcosok és az erőszakos szélsőségesség elleni harc tekintetében; |
| --- | --- |

u)

ismételten jelentse ki, hogy egyértelműen elítéli a terrorizmust, és hogy maradéktalanul támogatja a regionális és a nemzetközi biztonságra nyilvánvaló veszélyt jelentő terrorista szervezetek, különösen pedig az ISIS/Dáis legyőzésére és megsemmisítésére irányuló fellépéseket; működjön együtt az ENSZ Közgyűlésével és az ENSZ Biztonsági Tanácsával a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelem terén, figyelembe véve a Parlament 2018. március 1-i ajánlását (3), dolgozzon ki mechanizmusokat a terrorista személyek és szervezetek megnevezésére, valamint világszerte erősítse meg a vagyoni eszközök befagyasztására irányuló mechanizmusokat, támogassa az ENSZ Régióközi Bűnügyi és Igazságügyi Kutató Intézetét (UNICRI) a terrorizmus elleni küzdelem világfórumának végrehajtásában és működőképessé tételében, a nemzetközi szervezett bűnözés elleni globális kezdeményezésre építve; erősítse meg az EU és az ENSZ arra irányuló közös erőfeszítéseit, hogy harcoljanak a terrorizmust kiváltó okok ellen, elhárítva különösen a hibrid fenyegetéseket és fejlesztve a kutatási és kapacitásbeli képességeket a kibervédelem területén; támaszkodjon a helyi partnerek által létrehozott meglévő kezdeményezésekre, amelyek megközelítéseket dolgoznak ki, hajtanak végre és fejlesztenek a radikalizálódás és a terroristák toborzásának megakadályozására; fokozza a nemcsak a közösségi média platformjain keresztül, hanem a radikalizálódott gyűlöletkeltő szónokok hálózatain keresztül is folytatott toborzás és terrorista propaganda elleni küzdelemre irányuló erőfeszítéseket; támogassa az olyan intézkedéseket, amelyek erősítik a radikalizálódásnak kiszolgáltatott közösségek ellenálló képességét, többek között a radikalizálódás mögöttes gazdasági, társadalmi, kulturális és politikai okainak kezelésével; erősítse meg a terrorizmus és a transznacionális bűnözés elleni küzdelem területén folytatott nemzetközi rendőrségi és igazságügyi együttműködés hatékonyságát; támogassa a terrorizmus megelőzésének eszközéül szolgáló oktatást; támogassa a radikalizálódás ellen fellépő és azt visszafordító politikákat az ENSZ erőszakos szélsőségesség megelőzésére irányuló cselekvési tervével összhangban; támogassa az EU fokozott hozzájárulását az ENSZ kapacitásépítési kezdeményezéseihez az idegen terrorista harcosok és az erőszakos szélsőségesség elleni harc tekintetében;

| v) | szorgalmazza a határozottabb többoldalú kötelezettségvállalásokat annak érdekében, hogy fenntartható politikai megoldást találjanak a Közel-Keleten és Észak-Afrikában dúló konfliktusokra; továbbra is támogassa az ENSZ különmegbízottjainak az e konfliktusok rendezését szolgáló munkáját, intézkedéseit és kezdeményezéseit; támogassa az EU humanitárius területen betöltött szerepét; szólítsa fel a nemzetközi közösséget a humanitárius, pénzügyi és politikai segítségnyújtás folytatására; számoltassa el a nemzetközi humanitárius jog és emberi jogi normák megsértésének felelőseit, és törekedjen az erőszak azonnali megszüntetésére; nyomatékosítsa, hogy egy szíriai vezetésű politikai folyamat – amely az ENSZ által támogatott és ellenőrzött, az új alkotmány alapján tartott szabad és tisztességes választásokhoz fog vezetni – az egyetlen módja a béke megteremtésének az országban; hangsúlyozza, hogy az egész országra kiterjedő, inkluzív tűzszünet és a szíriai válság békés, kölcsönösen elfogadható megoldása az ENSZ égisze alatt érhető el, és – amint arról a 2012. évi genfi közlemény és az ENSZ BT 2254 (2015) sz. határozata rendelkezik – az ENSZ szíriai különmegbízottjának támogatásával; szorgalmazza, hogy a nemzetközi közösség tegyen meg minden tőle telhetőt azért, hogy határozottan elítélje a szíriai konfliktus során elkövetett háborús bűnökért és emberiesség elleni bűncselekményekért felelősöket; támogassa az ENSZ-főtitkárnak egy új pártatlan és független bizottság létrehozására irányuló felhívását, amelynek feladata a szíriai vegyi támadások elkövetőinek azonosítása, mivel egy ilyen szervezet hiánya növeli a katonai eszkaláció kockázatát; támogassa az ENSZ béketervre irányuló kezdeményezését Jemenben, és a lehető legsürgősebben kezelje a jelenlegi humanitárius válságot; szólítsa fel a feleket, hogy tartsák tiszteletben a jemeni polgárok emberi jogait és szabadságjogait, és hangsúlyozza az inkluzív, Jemenen belüli párbeszéd révén megvalósuló tárgyalásos politikai rendezés szükségességét; |
| --- | --- |

v)

szorgalmazza a határozottabb többoldalú kötelezettségvállalásokat annak érdekében, hogy fenntartható politikai megoldást találjanak a Közel-Keleten és Észak-Afrikában dúló konfliktusokra; továbbra is támogassa az ENSZ különmegbízottjainak az e konfliktusok rendezését szolgáló munkáját, intézkedéseit és kezdeményezéseit; támogassa az EU humanitárius területen betöltött szerepét; szólítsa fel a nemzetközi közösséget a humanitárius, pénzügyi és politikai segítségnyújtás folytatására; számoltassa el a nemzetközi humanitárius jog és emberi jogi normák megsértésének felelőseit, és törekedjen az erőszak azonnali megszüntetésére; nyomatékosítsa, hogy egy szíriai vezetésű politikai folyamat – amely az ENSZ által támogatott és ellenőrzött, az új alkotmány alapján tartott szabad és tisztességes választásokhoz fog vezetni – az egyetlen módja a béke megteremtésének az országban; hangsúlyozza, hogy az egész országra kiterjedő, inkluzív tűzszünet és a szíriai válság békés, kölcsönösen elfogadható megoldása az ENSZ égisze alatt érhető el, és – amint arról a 2012. évi genfi közlemény és az ENSZ BT 2254 (2015) sz. határozata rendelkezik – az ENSZ szíriai különmegbízottjának támogatásával; szorgalmazza, hogy a nemzetközi közösség tegyen meg minden tőle telhetőt azért, hogy határozottan elítélje a szíriai konfliktus során elkövetett háborús bűnökért és emberiesség elleni bűncselekményekért felelősöket; támogassa az ENSZ-főtitkárnak egy új pártatlan és független bizottság létrehozására irányuló felhívását, amelynek feladata a szíriai vegyi támadások elkövetőinek azonosítása, mivel egy ilyen szervezet hiánya növeli a katonai eszkaláció kockázatát; támogassa az ENSZ béketervre irányuló kezdeményezését Jemenben, és a lehető legsürgősebben kezelje a jelenlegi humanitárius válságot; szólítsa fel a feleket, hogy tartsák tiszteletben a jemeni polgárok emberi jogait és szabadságjogait, és hangsúlyozza az inkluzív, Jemenen belüli párbeszéd révén megvalósuló tárgyalásos politikai rendezés szükségességét;

| w) | biztosítsa, hogy az ENSZ Közgyűlése az Európai Unióval együttműködve gondoskodjon minden pozitív eszközről annak biztosításához, hogy a két állam elvén alapuló megoldás, amely az 1967-es határokon nyugszik, és amelynek értelmében mindkét ország fővárosa Jeruzsálem, továbbá amely szerint egy biztonságos és elismert határokkal rendelkező izraeli állam és egy független, demokratikus, területileg összefüggő és életképes palesztin állam békében és biztonságban él egymás mellett, fenntartható és hatékony legyen; |
| --- | --- |

w)

biztosítsa, hogy az ENSZ Közgyűlése az Európai Unióval együttműködve gondoskodjon minden pozitív eszközről annak biztosításához, hogy a két állam elvén alapuló megoldás, amely az 1967-es határokon nyugszik, és amelynek értelmében mindkét ország fővárosa Jeruzsálem, továbbá amely szerint egy biztonságos és elismert határokkal rendelkező izraeli állam és egy független, demokratikus, területileg összefüggő és életképes palesztin állam békében és biztonságban él egymás mellett, fenntartható és hatékony legyen;

| x) | támogassa az ENSZ erőfeszítéseit a nyugat-szaharai konfliktus tisztességes és tartós rendezése érdekében, a szahravi nép önrendelkezéshez való joga alapján és a vonatkozó ENSZ-határozatokkal összhangban; |
| --- | --- |

x)

támogassa az ENSZ erőfeszítéseit a nyugat-szaharai konfliktus tisztességes és tartós rendezése érdekében, a szahravi nép önrendelkezéshez való joga alapján és a vonatkozó ENSZ-határozatokkal összhangban;

| y) | továbbra is hárítsa el a főbb biztonsági fenyegetéseket a Száhel/Szaharához, a Csád-tóhoz és az Afrika szarvához tartozó térségekben annak érdekében, hogy felszámolja az ISIS/Dáis és az al-Kaida fiókszervezetei, valamint a Boko Haram vagy más ezekhez köthető terrorcsoportok okozta terrorfenyegetéseket; |
| --- | --- |

y)

továbbra is hárítsa el a főbb biztonsági fenyegetéseket a Száhel/Szaharához, a Csád-tóhoz és az Afrika szarvához tartozó térségekben annak érdekében, hogy felszámolja az ISIS/Dáis és az al-Kaida fiókszervezetei, valamint a Boko Haram vagy más ezekhez köthető terrorcsoportok okozta terrorfenyegetéseket;

| z) | támogassa az Irán és a Biztonsági Tanács tagjai, továbbá Németország közötti nukleáris megállapodást mint a nemzetközi és különösen az uniós diplomácia jelentős sikerét, és továbbra is gyakoroljon nyomást az Egyesült Államokra a gyakorlati végrehajtás érdekében; |
| --- | --- |

z)

támogassa az Irán és a Biztonsági Tanács tagjai, továbbá Németország közötti nukleáris megállapodást mint a nemzetközi és különösen az uniós diplomácia jelentős sikerét, és továbbra is gyakoroljon nyomást az Egyesült Államokra a gyakorlati végrehajtás érdekében;

| aa) | továbbra is szólítson fel Grúzia, Ukrajna és Moldova szuverenitásának, nemzetközileg elismert határainak és területi integritásának teljes körű tiszteletben tartására, a nemzetközi jog ezeken a területeken elkövetett megsértéseinek tükrében; támogassa és élénkítse fel a jelenleg dúló és befagyott konfliktusok békés és fenntartható megoldására irányuló diplomáciai erőfeszítéseket; sürgesse a nemzetközi közösséget arra, hogy teljes mértékben hajtsa végre azt a politikát, hogy nem ismeri el a Krím-félsziget jogtalan annektálását; |
| --- | --- |

aa)

továbbra is szólítson fel Grúzia, Ukrajna és Moldova szuverenitásának, nemzetközileg elismert határainak és területi integritásának teljes körű tiszteletben tartására, a nemzetközi jog ezeken a területeken elkövetett megsértéseinek tükrében; támogassa és élénkítse fel a jelenleg dúló és befagyott konfliktusok békés és fenntartható megoldására irányuló diplomáciai erőfeszítéseket; sürgesse a nemzetközi közösséget arra, hogy teljes mértékben hajtsa végre azt a politikát, hogy nem ismeri el a Krím-félsziget jogtalan annektálását;

| ab) | támogassa a két Korea közötti tárgyalásokat a Koreai-félsziget atomfegyver-mentesítése érdekében; szólítsa fel az érintett nemzetközi szereplőket, hogy párbeszéd útján, aktívan és pozitívan járuljanak hozzá e cél eléréséhez; |
| --- | --- |

ab)

támogassa a két Korea közötti tárgyalásokat a Koreai-félsziget atomfegyver-mentesítése érdekében; szólítsa fel az érintett nemzetközi szereplőket, hogy párbeszéd útján, aktívan és pozitívan járuljanak hozzá e cél eléréséhez;

| ac) | sürgesse az ENSZ Közgyűlését és a Biztonsági Tanácsát, hogy vitassák meg a Dél-kínai-tengert érintő feszültségeket azzal a szándékkal, hogy valamennyi érintett fél véglegesítse a magatartási kódexről szóló tárgyalást; |
| --- | --- |

ac)

sürgesse az ENSZ Közgyűlését és a Biztonsági Tanácsát, hogy vitassák meg a Dél-kínai-tengert érintő feszültségeket azzal a szándékkal, hogy valamennyi érintett fél véglegesítse a magatartási kódexről szóló tárgyalást;

A nőkkel, a békével és a biztonsággal kapcsolatos menetrend

| ad) | hívja fel valamennyi tagállamot, hogy továbbra is támogassák és hajtsák végre a fent említett ENSZ BT határozatait, amelyek együttesen alkotják a nőkkel, a békével és a biztonsággal kapcsolatos menetrendet, valamint irányítsa a nemek közötti egyenlőség megvalósítására és a teljes konfliktusciklusban a nők részvételének, védelmének és jogainak biztosítására irányuló, a konfliktus-megelőzéstől a konfliktus utáni újjáépítésig terjedő munkát, miközben az áldozatokra összpontosító megközelítés segítségével mérsékeli a konfliktus által közvetlenül érintett nőknek és lányoknak okozott további károkat; |
| --- | --- |

ad)

hívja fel valamennyi tagállamot, hogy továbbra is támogassák és hajtsák végre a fent említett ENSZ BT határozatait, amelyek együttesen alkotják a nőkkel, a békével és a biztonsággal kapcsolatos menetrendet, valamint irányítsa a nemek közötti egyenlőség megvalósítására és a teljes konfliktusciklusban a nők részvételének, védelmének és jogainak biztosítására irányuló, a konfliktus-megelőzéstől a konfliktus utáni újjáépítésig terjedő munkát, miközben az áldozatokra összpontosító megközelítés segítségével mérsékeli a konfliktus által közvetlenül érintett nőknek és lányoknak okozott további károkat;

| ae) | emlékeztessen arra, hogy a nők békefolyamatokban való részvétele a nőkkel, a békével és a biztonsággal kapcsolatos menetrend egyik legkevésbé teljesülő eleme, annak ellenére, hogy a biztonsági, politikai és humanitárius válságok első számú áldozatai maguk a nők; hangsúlyozza, hogy az ENSZ BT nőkről, békéről és biztonságról szóló 1325. határozata nem érte el a nők védelmére és a politikai és döntéshozatali folyamatokban való részvételük jelentős növelésére vonatkozó fő célkitűzését; emlékeztessen arra, hogy a nők és férfiak közötti egyenlőség az Európai Unió és tagállamai alapvető elve, előmozdítása pedig az Unió egyik legfontosabb célja; továbbra is segítse elő a nők és férfiak közötti egyenlőséget és megkülönböztetés-mentességet, valamint aktívan mozdítsa elő az LMBTI-jogok megsértésével szembeni újabb fellépések támogatását; vonja be a leginkább kiszolgáltatott embereket a döntéshozatal valamennyi szintjébe és folyamataiba; |
| --- | --- |

ae)

emlékeztessen arra, hogy a nők békefolyamatokban való részvétele a nőkkel, a békével és a biztonsággal kapcsolatos menetrend egyik legkevésbé teljesülő eleme, annak ellenére, hogy a biztonsági, politikai és humanitárius válságok első számú áldozatai maguk a nők; hangsúlyozza, hogy az ENSZ BT nőkről, békéről és biztonságról szóló 1325. határozata nem érte el a nők védelmére és a politikai és döntéshozatali folyamatokban való részvételük jelentős növelésére vonatkozó fő célkitűzését; emlékeztessen arra, hogy a nők és férfiak közötti egyenlőség az Európai Unió és tagállamai alapvető elve, előmozdítása pedig az Unió egyik legfontosabb célja; továbbra is segítse elő a nők és férfiak közötti egyenlőséget és megkülönböztetés-mentességet, valamint aktívan mozdítsa elő az LMBTI-jogok megsértésével szembeni újabb fellépések támogatását; vonja be a leginkább kiszolgáltatott embereket a döntéshozatal valamennyi szintjébe és folyamataiba;

| af) | emlékeztessen arra, hogy a fegyveres konfliktus a férfiakat és a nőket egyaránt kiszolgáltatottá teszi, de a nők jobban ki vannak téve a gazdasági és szexuális kizsákmányolás, kényszermunka, elüldözés és fogva tartás, valamint a nemi erőszak, többek között az erőszakos közösülés kockázatának, amelyet háborús taktikaként alkalmaznak, és az háborús bűncselekménynek minősül; biztosítson biztonságos egészségügyi ellátást a háborúban szexuális erőszaknak áldozatul esett személyek számára; szólítson fel a konfliktushelyzetben lévő kiskorúak, nők és időskorúak fokozott védelmére, különös tekintettel a szexuális erőszakra, valamint a gyermek-, a korai és a kényszerházasságra, valamint a férfi- és fiúáldozatok védelmére, akik valós számát a konfliktus sújtotta helyzetekben a WHO és nemzetközi tanulmányok (4) szerint súlyosan alábecsülik; sürgesse az ENSZ összes tagállamát, hogy valamennyi szükséges pénzügyi és emberi erőforrást bocsássanak rendelkezésre a konfliktusokkal sújtott területek népességének megsegítésére; |
| --- | --- |

af)

emlékeztessen arra, hogy a fegyveres konfliktus a férfiakat és a nőket egyaránt kiszolgáltatottá teszi, de a nők jobban ki vannak téve a gazdasági és szexuális kizsákmányolás, kényszermunka, elüldözés és fogva tartás, valamint a nemi erőszak, többek között az erőszakos közösülés kockázatának, amelyet háborús taktikaként alkalmaznak, és az háborús bűncselekménynek minősül; biztosítson biztonságos egészségügyi ellátást a háborúban szexuális erőszaknak áldozatul esett személyek számára; szólítson fel a konfliktushelyzetben lévő kiskorúak, nők és időskorúak fokozott védelmére, különös tekintettel a szexuális erőszakra, valamint a gyermek-, a korai és a kényszerházasságra, valamint a férfi- és fiúáldozatok védelmére, akik valós számát a konfliktus sújtotta helyzetekben a WHO és nemzetközi tanulmányok (4) szerint súlyosan alábecsülik; sürgesse az ENSZ összes tagállamát, hogy valamennyi szükséges pénzügyi és emberi erőforrást bocsássanak rendelkezésre a konfliktusokkal sújtott területek népességének megsegítésére;

| ag) | szólítsa fel az ENSZ-t, hogy hozzon létre hatékony eljárásokat az ENSZ katonai és civil munkatársai által békefenntartó műveletek során végzett tevékenységekkel kapcsolatos visszaélések, csalás, korrupció és kötelességszegés gyanújának vagy bizonyítékának bejelentésére, és hogy ezeket az eseteket időben vizsgálja ki; sürgősen változtasson azon, hogy az állítólagos visszaélések kapcsán jelenleg teljes mértékben önkéntes alapon, a csapatokat biztosító ország döntésétől függően tesznek csak jogi lépéseket; sürgősen foglalkozzon a 2015. május 15-i„Enforcement and Remedial Assistance Efforts for Sexual Exploitation and Abuse by the United Nations and Related Personnel in Peacekeeping Operations” című ENSZ értékelő jelentés valamennyi aspektusával, és az elkövetőket vonja felelősségre; haladéktalanul és a leghatározottabban folytasson vizsgálatot, emeljen vádat és ítélje el azokat a katonai és polgári alkalmazottakat, akik szexuális erőszakot követtek el; ösztönözze az ENSZ békefenntartó munkatársainak továbbképzését a konfliktushelyzetben a szexuális erőszak dokumentációjára és kivizsgálására vonatkozó nemzetközi jegyzőkönyvvel kapcsolatban, a szexuális erőszakkal kapcsolatos szakértelem elősegítése érdekében; |
| --- | --- |

ag)

szólítsa fel az ENSZ-t, hogy hozzon létre hatékony eljárásokat az ENSZ katonai és civil munkatársai által békefenntartó műveletek során végzett tevékenységekkel kapcsolatos visszaélések, csalás, korrupció és kötelességszegés gyanújának vagy bizonyítékának bejelentésére, és hogy ezeket az eseteket időben vizsgálja ki; sürgősen változtasson azon, hogy az állítólagos visszaélések kapcsán jelenleg teljes mértékben önkéntes alapon, a csapatokat biztosító ország döntésétől függően tesznek csak jogi lépéseket; sürgősen foglalkozzon a 2015. május 15-i„Enforcement and Remedial Assistance Efforts for Sexual Exploitation and Abuse by the United Nations and Related Personnel in Peacekeeping Operations” című ENSZ értékelő jelentés valamennyi aspektusával, és az elkövetőket vonja felelősségre; haladéktalanul és a leghatározottabban folytasson vizsgálatot, emeljen vádat és ítélje el azokat a katonai és polgári alkalmazottakat, akik szexuális erőszakot követtek el; ösztönözze az ENSZ békefenntartó munkatársainak továbbképzését a konfliktushelyzetben a szexuális erőszak dokumentációjára és kivizsgálására vonatkozó nemzetközi jegyzőkönyvvel kapcsolatban, a szexuális erőszakkal kapcsolatos szakértelem elősegítése érdekében;

| ah) | támogassa és erősítse meg az ENSZ-en keresztül a nemi szempontokat szem előtt tartó elemzésnek, valamint a nemek és az emberi jogok valamennyi ENSZ-tevékenységben való érvényesítésének a biztosítására irányuló nemzetközi erőfeszítéseket, különös tekintettel a békefenntartó műveletekre, humanitárius műveletekre, valamint a konfliktus utáni újjáépítési és megbékélési folyamatokra; dolgozzon ki mutatókat és valósítson meg nyomon követési eszközöket a nők béke- és biztonságépítésben – a békefenntartó műveleteket is beleértve – való részvétele tekintetében elért eredmények mérése és az elszámoltathatóság biztosítása érdekében, továbbá gondoskodjon a közösségekkel való hatékony szerepvállalásról, és olyan jobb kultúra és magatartásformák kialakításáról, amelyek összhangban állnak az ENSZ főtitkárának a nők gazdasági önrendelkezésével foglalkozó magas szintű munkacsoportjával; gondoskodjon róla, hogy a nőkkel, a békével és a biztonsággal kapcsolatos menetrend megfelelő finanszírozásban részesüljön, és a nőket állítsa a globális kihívások, beleértve a növekvő erőszakos szélsőségesség, a konfliktusmegelőzés és -közvetítés, a humanitárius válságok, a szegénység, az éghajlatváltozás, a migráció, a fenntartható fejlődés, valamint béke és biztonság kezelésére irányuló valamennyi erőfeszítés középpontjába; |
| --- | --- |

ah)

támogassa és erősítse meg az ENSZ-en keresztül a nemi szempontokat szem előtt tartó elemzésnek, valamint a nemek és az emberi jogok valamennyi ENSZ-tevékenységben való érvényesítésének a biztosítására irányuló nemzetközi erőfeszítéseket, különös tekintettel a békefenntartó műveletekre, humanitárius műveletekre, valamint a konfliktus utáni újjáépítési és megbékélési folyamatokra; dolgozzon ki mutatókat és valósítson meg nyomon követési eszközöket a nők béke- és biztonságépítésben – a békefenntartó műveleteket is beleértve – való részvétele tekintetében elért eredmények mérése és az elszámoltathatóság biztosítása érdekében, továbbá gondoskodjon a közösségekkel való hatékony szerepvállalásról, és olyan jobb kultúra és magatartásformák kialakításáról, amelyek összhangban állnak az ENSZ főtitkárának a nők gazdasági önrendelkezésével foglalkozó magas szintű munkacsoportjával; gondoskodjon róla, hogy a nőkkel, a békével és a biztonsággal kapcsolatos menetrend megfelelő finanszírozásban részesüljön, és a nőket állítsa a globális kihívások, beleértve a növekvő erőszakos szélsőségesség, a konfliktusmegelőzés és -közvetítés, a humanitárius válságok, a szegénység, az éghajlatváltozás, a migráció, a fenntartható fejlődés, valamint béke és biztonság kezelésére irányuló valamennyi erőfeszítés középpontjába;

| ai) | támogassa és erősítse meg a nemzetközi erőfeszítéseket az ENSZ-en keresztül, amelyeknek az a célja, hogy véget vessenek a gyermekek fegyveres konfliktusok során való kizsákmányolásának, és hogy hatékonyabban kezeljék a konfliktusok és a konfliktusok utáni helyzetek lányokra gyakorolt hatásait; támogassa az ENSZ „Gyermekek fegyveres konfliktusokban” elnevezésű munkacsoportjának szerepét, hogy fokozza a háborúban érintett fiatalok jogaihoz nyújtott támogatást, és támogassa az ENSZ „Gyermekek, nem katonák” elnevezésű kampányát, amelynek célja, hogy konfliktusokban a kormányzati fegyveres erők és a nem állami szereplők ne toborozhassanak és alkalmazhassanak gyermekeket; |
| --- | --- |

ai)

támogassa és erősítse meg a nemzetközi erőfeszítéseket az ENSZ-en keresztül, amelyeknek az a célja, hogy véget vessenek a gyermekek fegyveres konfliktusok során való kizsákmányolásának, és hogy hatékonyabban kezeljék a konfliktusok és a konfliktusok utáni helyzetek lányokra gyakorolt hatásait; támogassa az ENSZ „Gyermekek fegyveres konfliktusokban” elnevezésű munkacsoportjának szerepét, hogy fokozza a háborúban érintett fiatalok jogaihoz nyújtott támogatást, és támogassa az ENSZ „Gyermekek, nem katonák” elnevezésű kampányát, amelynek célja, hogy konfliktusokban a kormányzati fegyveres erők és a nem állami szereplők ne toborozhassanak és alkalmazhassanak gyermekeket;

| aj) | tartsa fenn a nőkkel és lányokkal szembeni erőszak minden formájának felszámolására irányuló Spotlight kezdeményezés nyomon követésére és tényleges végrehajtására vonatkozóan az ENSZ-nél vállalt kötelezettségét; |
| --- | --- |

aj)

tartsa fenn a nőkkel és lányokkal szembeni erőszak minden formájának felszámolására irányuló Spotlight kezdeményezés nyomon követésére és tényleges végrehajtására vonatkozóan az ENSZ-nél vállalt kötelezettségét;

Konfliktusmegelőzés és közvetítés

| ak) | biztosítson minden eszközt az ENSZ-főtitkár konfliktusmegelőzéssel és -közvetítéssel kapcsolatos prioritásainak proaktív támogatásához (5) az olyan kezdeményezések révén, mint a közvetítéssel foglalkozó magas szintű tanácsadó testület létrehozása, összhangban az ENSZ különleges politikai misszió és Béketeremtő Alap eszközeihez fűződő prioritásokkal; gondoskodjon róla, hogy az emberi jogok álljanak a konfliktusmegelőzési és -közvetítési politikák középpontjában; |
| --- | --- |

ak)

biztosítson minden eszközt az ENSZ-főtitkár konfliktusmegelőzéssel és -közvetítéssel kapcsolatos prioritásainak proaktív támogatásához (5) az olyan kezdeményezések révén, mint a közvetítéssel foglalkozó magas szintű tanácsadó testület létrehozása, összhangban az ENSZ különleges politikai misszió és Béketeremtő Alap eszközeihez fűződő prioritásokkal; gondoskodjon róla, hogy az emberi jogok álljanak a konfliktusmegelőzési és -közvetítési politikák középpontjában;

| al) | erősítse meg az EU és az ENSZ konfliktusmegelőzésre és -csökkentésre vonatkozó prioritásainak operatív oldalát, többek között a tapasztalt közvetítők és a közvetítő tanácsadók, köztük a női megbízottak és a vezető tisztviselők rendelkezésre állásának biztosítása révén, valamint biztosítsa az ENSZ politikai, humanitárius, biztonsági és fejlesztési eszközei közötti eredményesebb koordinációt; |
| --- | --- |

al)

erősítse meg az EU és az ENSZ konfliktusmegelőzésre és -csökkentésre vonatkozó prioritásainak operatív oldalát, többek között a tapasztalt közvetítők és a közvetítő tanácsadók, köztük a női megbízottak és a vezető tisztviselők rendelkezésre állásának biztosítása révén, valamint biztosítsa az ENSZ politikai, humanitárius, biztonsági és fejlesztési eszközei közötti eredményesebb koordinációt;

| am) | vegye figyelembe, hogy a béketárgyalásokon, ahol a konfliktus utáni helyreállítással és kormányzással kapcsolatos kulcsfontosságú döntések születnek, a nők feltűnően alulreprezentáltak, annak ellenére, hogy ha a nőknek a békefolyamatban egyértelmű szerepet biztosítanak, 20 %-kal nő a legalább 2 éven át tartó megállapodás valószínűsége, illetve 35 %-kal nő a legalább 15 éven át tartó megállapodás valószínűsége; |
| --- | --- |

am)

vegye figyelembe, hogy a béketárgyalásokon, ahol a konfliktus utáni helyreállítással és kormányzással kapcsolatos kulcsfontosságú döntések születnek, a nők feltűnően alulreprezentáltak, annak ellenére, hogy ha a nőknek a békefolyamatban egyértelmű szerepet biztosítanak, 20 %-kal nő a legalább 2 éven át tartó megállapodás valószínűsége, illetve 35 %-kal nő a legalább 15 éven át tartó megállapodás valószínűsége;

| an) | határozottan támogassa a fiatalokkal, a békével és a biztonsággal kapcsolatos menetrendet, és annak azon célkitűzését, amely szerint a fiatalok számára nagyobb beleszólást kell biztosítani a helyi, nemzeti, regionális és nemzetközi szintű döntéshozatalba; támogassa e tekintetben azon mechanizmusok kialakítását, amelyek lehetővé teszik a fiatalok számára, hogy érdemben részt vegyenek a békefolyamatokban; |
| --- | --- |

an)

határozottan támogassa a fiatalokkal, a békével és a biztonsággal kapcsolatos menetrendet, és annak azon célkitűzését, amely szerint a fiatalok számára nagyobb beleszólást kell biztosítani a helyi, nemzeti, regionális és nemzetközi szintű döntéshozatalba; támogassa e tekintetben azon mechanizmusok kialakítását, amelyek lehetővé teszik a fiatalok számára, hogy érdemben részt vegyenek a békefolyamatokban;

| ao) | erősítse tovább az EU és az ENSZ között a választással összefüggő erőszak visszatérő problémájának kezelésére irányuló eszközök kidolgozását célzó együttműködést, többek között a választási megfigyelő missziókban részt vett képviselők tapasztalatai és a politikai pártokkal a parlamenti választásokat megelőzően folytatott párbeszédek alapján, hogy ezáltal erősítse a választások hitelességét azokban az országokban, amelyek demokratikus eljárásaik megerősítésére törekszenek, valamint küldjön határozott üzenetet a rendszerrel visszaélni kívánó felek számára; |
| --- | --- |

ao)

erősítse tovább az EU és az ENSZ között a választással összefüggő erőszak visszatérő problémájának kezelésére irányuló eszközök kidolgozását célzó együttműködést, többek között a választási megfigyelő missziókban részt vett képviselők tapasztalatai és a politikai pártokkal a parlamenti választásokat megelőzően folytatott párbeszédek alapján, hogy ezáltal erősítse a választások hitelességét azokban az országokban, amelyek demokratikus eljárásaik megerősítésére törekszenek, valamint küldjön határozott üzenetet a rendszerrel visszaélni kívánó felek számára;

| ap) | emlékeztessen az EU által az ENSZ rendszeréhez nyújtott jelentős hozzájárulásra (külső finanszírozási eszközök), beleértve a világbékét, a jogállamiságot és emberi jogokat, valamint a fejlesztési menetrendet; |
| --- | --- |

ap)

emlékeztessen az EU által az ENSZ rendszeréhez nyújtott jelentős hozzájárulásra (külső finanszírozási eszközök), beleértve a világbékét, a jogállamiságot és emberi jogokat, valamint a fejlesztési menetrendet;

| aq) | határozottan támogassa a főtitkár javaslatait az ENSZ fejlesztési rendszerének hatékonyabbá tételére, és alakítson ki támogató álláspontot a javasolt finanszírozási megállapodással kapcsolatban, a nagyobb hatékonyságért, átláthatóságért és elszámoltathatóságért cserébe; |
| --- | --- |

aq)

határozottan támogassa a főtitkár javaslatait az ENSZ fejlesztési rendszerének hatékonyabbá tételére, és alakítson ki támogató álláspontot a javasolt finanszírozási megállapodással kapcsolatban, a nagyobb hatékonyságért, átláthatóságért és elszámoltathatóságért cserébe;

Nonproliferáció, fegyverzet-ellenőrzés és leszerelés

| ar) | támogassa szisztematikusan a leszereléssel, a bizalomépítéssel, a tömegpusztító fegyverek nonproliferációjával és az ilyen fegyverek elterjedése elleni küzdelemmel kapcsolatos valamennyi ENSZ-intézkedést, beleértve a vegyi fegyverek valamely részes állam vagy nem állami szereplő általi fejlesztését, gyártását, beszerzését, készletezését, visszatartását, átadását vagy használatát; |
| --- | --- |

ar)

támogassa szisztematikusan a leszereléssel, a bizalomépítéssel, a tömegpusztító fegyverek nonproliferációjával és az ilyen fegyverek elterjedése elleni küzdelemmel kapcsolatos valamennyi ENSZ-intézkedést, beleértve a vegyi fegyverek valamely részes állam vagy nem állami szereplő általi fejlesztését, gyártását, beszerzését, készletezését, visszatartását, átadását vagy használatát;

| as) | fejezze ki aggodalmát a meglévő fegyverzetellenőrzési és leszerelési rendszer, valamint e rendszer jogi eszközeinek erodálódásával kapcsolatban; támogasson a fegyverzet-ellenőrzési és leszerelési menetrend visszaállítására irányuló valamennyi erőfeszítést, akár a leszerelési konferencia felélesztése révén; segítse elő a 2020-as felülvizsgálati folyamat révén a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozását azáltal, hogy haladéktalanul hatályba lépteti az Átfogó Atomcsend-szerződést; tegyen lépéseket a vegyi fegyverekről szóló egyezmény érvényesítése érdekében; erősítse meg az egyezmény célkitűzései iránti elkötelezettségét, és buzdítsa az ENSZ valamennyi tagállamát annak ratifikálására vagy az ahhoz való csatlakozásra; erősítse meg a Vegyifegyver-tilalmi Szervezetet (OPCW) és annak munkáját, biztosítva, hogy a szervezet céljai teljesítéséhez kellő anyagi forrásokkal és személyi állománnyal rendelkezzen; biztosítsa, hogy azokban az esetekben, amelyekben vegyi fegyver használatáról számolnak be, az elkövetőket bíróság elé állítsák; a meglévő fegyverzet-ellenőrzési mechanizmusok és leszerelési eszközök segítségével biztosítsa a leszerelési és fegyverzet-ellenőrzési szerződések megsértéséért való elszámoltathatóságot; támogassa a 2017-ben 122 ENSZ-tagállam által támogatott, a nukleáris fegyverek betiltásáról szóló szerződést, és tegyen azért, hogy e szerződést valamennyi ENSZ-tagállam aláírja és ratifikálja; haladéktalanul mozdítsa elő a nukleáris leszerelést mind regionális, mind globális szinten, összhangban a Parlament 2016. október 27-i állásfoglalásával (6), amely felszólítja valamennyi uniós tagállamot, hogy támogassák az Egyesült Nemzetek Szervezetének egy a nukleáris fegyverek betiltására irányuló, jogilag kötelező erejű eszköz megvitatását célzó konferenciáját; támogassa az ENSZ arra irányuló erőfeszítéseit, hogy megakadályozza a tömegpusztító fegyverek és hordozóeszközeik nem állami szereplők és terrorista csoportok általi kifejlesztését, gyártását, beszerzését vagy átadását; ragaszkodjon a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló szerződés (NPT), a vegyi fegyverekről szóló egyezmény és a biológiai fegyverekről szóló egyezmény teljes körű betartásához; |
| --- | --- |

as)

fejezze ki aggodalmát a meglévő fegyverzetellenőrzési és leszerelési rendszer, valamint e rendszer jogi eszközeinek erodálódásával kapcsolatban; támogasson a fegyverzet-ellenőrzési és leszerelési menetrend visszaállítására irányuló valamennyi erőfeszítést, akár a leszerelési konferencia felélesztése révén; segítse elő a 2020-as felülvizsgálati folyamat révén a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozását azáltal, hogy haladéktalanul hatályba lépteti az Átfogó Atomcsend-szerződést; tegyen lépéseket a vegyi fegyverekről szóló egyezmény érvényesítése érdekében; erősítse meg az egyezmény célkitűzései iránti elkötelezettségét, és buzdítsa az ENSZ valamennyi tagállamát annak ratifikálására vagy az ahhoz való csatlakozásra; erősítse meg a Vegyifegyver-tilalmi Szervezetet (OPCW) és annak munkáját, biztosítva, hogy a szervezet céljai teljesítéséhez kellő anyagi forrásokkal és személyi állománnyal rendelkezzen; biztosítsa, hogy azokban az esetekben, amelyekben vegyi fegyver használatáról számolnak be, az elkövetőket bíróság elé állítsák; a meglévő fegyverzet-ellenőrzési mechanizmusok és leszerelési eszközök segítségével biztosítsa a leszerelési és fegyverzet-ellenőrzési szerződések megsértéséért való elszámoltathatóságot; támogassa a 2017-ben 122 ENSZ-tagállam által támogatott, a nukleáris fegyverek betiltásáról szóló szerződést, és tegyen azért, hogy e szerződést valamennyi ENSZ-tagállam aláírja és ratifikálja; haladéktalanul mozdítsa elő a nukleáris leszerelést mind regionális, mind globális szinten, összhangban a Parlament 2016. október 27-i állásfoglalásával (6), amely felszólítja valamennyi uniós tagállamot, hogy támogassák az Egyesült Nemzetek Szervezetének egy a nukleáris fegyverek betiltására irányuló, jogilag kötelező erejű eszköz megvitatását célzó konferenciáját; támogassa az ENSZ arra irányuló erőfeszítéseit, hogy megakadályozza a tömegpusztító fegyverek és hordozóeszközeik nem állami szereplők és terrorista csoportok általi kifejlesztését, gyártását, beszerzését vagy átadását; ragaszkodjon a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló szerződés (NPT), a vegyi fegyverekről szóló egyezmény és a biológiai fegyverekről szóló egyezmény teljes körű betartásához;

| at) | maradéktalanul hajtsa végre a fegyverkereskedelmi szerződést (ATT), és buzdítsa az ENSZ valamennyi tagállamát az ATT ratifikálására vagy az ahhoz való csatlakozásra; |
| --- | --- |

at)

maradéktalanul hajtsa végre a fegyverkereskedelmi szerződést (ATT), és buzdítsa az ENSZ valamennyi tagállamát az ATT ratifikálására vagy az ahhoz való csatlakozásra;

| au) | törekedjen hatékonyabb fellépésre a fegyverek és lőszerek – köztük a kézi- és könnyűfegyverek – illetéktelenek birtokába jutásával és tiltott kereskedelmével szembeni küzdelem során, különösen egy, a fegyverek nyomon követését szolgáló rendszer kidolgozásával; kérje, hogy az ENSZ tagállamai tegyenek tevékeny lépéseket a globális leszerelés és a fegyverkezési verseny megakadályozása felé; |
| --- | --- |

au)

törekedjen hatékonyabb fellépésre a fegyverek és lőszerek – köztük a kézi- és könnyűfegyverek – illetéktelenek birtokába jutásával és tiltott kereskedelmével szembeni küzdelem során, különösen egy, a fegyverek nyomon követését szolgáló rendszer kidolgozásával; kérje, hogy az ENSZ tagállamai tegyenek tevékeny lépéseket a globális leszerelés és a fegyverkezési verseny megakadályozása felé;

| av) | fordítson különös figyelmet a robotika fegyverkezésben történő alkalmazásában bekövetkező technológiai fejlődésre, különösen a fegyveres robotokra és drónokra, és ezek a nemzetközi jognak való megfelelésére; hozzon létre a drónokra és a fegyveres robotokra vonatkozó jogi keretet a hatályos nemzetközi humanitárius joggal összhangban, hogy megakadályozható legyen az e technológiával az állami és nem állami szereplők részéről illegális tevékenységek során elkövetett visszaélés; mozdítsa elő az emberi beavatkozás nélküli csapások végrehajtását lehetővé tevő drónok és fegyveres robotok tilalmáról szóló tényleges tárgyalások megkezdését; segítse elő egy olyan, ENSZ-en alapuló jogi keret kialakítását, amely szigorúan kimondja, hogy a fegyveres drónok használata során be kell tartani a nemzetközi humanitárius és emberi jogokkal kapcsolatos jogot; határozottan ítélje el az emberi jogokkal kapcsolatos visszaéléseket és a nemzetközi humanitárius jog megsértését; követelje az emberi jogok és az alapvető szabadságok fokozottabb védelmét kifejeződésük minden vetületében, így többek között az új technológiák összefüggésében is; törekedjen az olyan fegyverrendszerek nemzetközi tilalmára, amelyek az erő kifejtése során nélkülözik az emberi irányítást, ahogyan azt a Parlament már számos alkalommal kérte, és az ENSZ-szintjén megvalósuló érintett ülések előkészítése során sürgősen dolgozzon ki és fogadjon el közös álláspontot az önműködő fegyverrendszerekkel kapcsolatban, a releváns fórumokon pedig képviseljen egységes álláspontot, és annak megfelelően járjon el; |
| --- | --- |

av)

fordítson különös figyelmet a robotika fegyverkezésben történő alkalmazásában bekövetkező technológiai fejlődésre, különösen a fegyveres robotokra és drónokra, és ezek a nemzetközi jognak való megfelelésére; hozzon létre a drónokra és a fegyveres robotokra vonatkozó jogi keretet a hatályos nemzetközi humanitárius joggal összhangban, hogy megakadályozható legyen az e technológiával az állami és nem állami szereplők részéről illegális tevékenységek során elkövetett visszaélés; mozdítsa elő az emberi beavatkozás nélküli csapások végrehajtását lehetővé tevő drónok és fegyveres robotok tilalmáról szóló tényleges tárgyalások megkezdését; segítse elő egy olyan, ENSZ-en alapuló jogi keret kialakítását, amely szigorúan kimondja, hogy a fegyveres drónok használata során be kell tartani a nemzetközi humanitárius és emberi jogokkal kapcsolatos jogot; határozottan ítélje el az emberi jogokkal kapcsolatos visszaéléseket és a nemzetközi humanitárius jog megsértését; követelje az emberi jogok és az alapvető szabadságok fokozottabb védelmét kifejeződésük minden vetületében, így többek között az új technológiák összefüggésében is; törekedjen az olyan fegyverrendszerek nemzetközi tilalmára, amelyek az erő kifejtése során nélkülözik az emberi irányítást, ahogyan azt a Parlament már számos alkalommal kérte, és az ENSZ-szintjén megvalósuló érintett ülések előkészítése során sürgősen dolgozzon ki és fogadjon el közös álláspontot az önműködő fegyverrendszerekkel kapcsolatban, a releváns fórumokon pedig képviseljen egységes álláspontot, és annak megfelelően járjon el;

| aw) | ösztönözze az ENSZ összes tagállamát, hogy írják alá és erősítsék meg a gyalogsági aknák alkalmazásának, felhalmozásának, gyártásának és átadásának betiltásáról, illetve megsemmisítéséről szóló egyezményt; |
| --- | --- |

aw)

ösztönözze az ENSZ összes tagállamát, hogy írják alá és erősítsék meg a gyalogsági aknák alkalmazásának, felhalmozásának, gyártásának és átadásának betiltásáról, illetve megsemmisítéséről szóló egyezményt;

| ax) | hivatkozással az ENSZ Környezetvédelmi Közgyűlése UNEP/EA.3/Res.1. számú, valamint az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 34/20. számú határozatára, törekedjen a szegényített uránt tartalmazó fegyverekből származó szennyezés tisztításával és kezelésével kapcsolatos, konfliktus utáni kötelezettségek pontosítására és kidolgozására, valamint az e fegyverek használata által érintett közösségeknek nyújtott segítségnyújtásra; |
| --- | --- |

ax)

hivatkozással az ENSZ Környezetvédelmi Közgyűlése UNEP/EA.3/Res.1. számú, valamint az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 34/20. számú határozatára, törekedjen a szegényített uránt tartalmazó fegyverekből származó szennyezés tisztításával és kezelésével kapcsolatos, konfliktus utáni kötelezettségek pontosítására és kidolgozására, valamint az e fegyverek használata által érintett közösségeknek nyújtott segítségnyújtásra;

Emberi jogok, demokrácia és jogállamiság

| ay) | tartsa szem előtt, hogy az emberi jogok oszthatatlanok, egymástól kölcsönösen függőek és egymással összefüggőek; hívja fel az EU-t és az ENSZ-t arra, hogy ne csupán határozottan elítéljék az emberi jogok és a demokrácia marginalizálódása és megtagadása felé vezető globális tendenciát a negatív trendek megakadályozása érdekében, többek közt a civil társadalmi szervezetek mozgásterének vonatkozásában, hanem adott esetben ténylegesen vegyék igénybe a rendelkezésre álló jogi eszközöket, különösen az EU harmadik országokkal kötött társulási megállapodásának 2. cikkét; szorgalmazza, hogy valamennyi ENSZ-tagállam ratifikálja és ténylegesen hajtsa is végre az összes alapvető ENSZ emberi jogi egyezményt, beleértve a kínzás elleni ENSZ-egyezményt és annak fakultatív jegyzőkönyvét, a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának fakultatív jegyzőkönyveit, valamint a panasztételi és kivizsgálási mechanizmusokat létrehozó Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmány fakultatív jegyzőkönyvét, és teljesítse az említett okmányok szerinti beszámolási kötelezettségeket, valamint az ENSZ emberi jogi mechanizmusaival való jóhiszemű együttműködésre irányuló kötelezettségvállalást; hívja fel a figyelmet az emberijog-védők és a demokratizálódás szószólói ellen világszerte tapasztalható negatív reakciókra; |
| --- | --- |

ay)

tartsa szem előtt, hogy az emberi jogok oszthatatlanok, egymástól kölcsönösen függőek és egymással összefüggőek; hívja fel az EU-t és az ENSZ-t arra, hogy ne csupán határozottan elítéljék az emberi jogok és a demokrácia marginalizálódása és megtagadása felé vezető globális tendenciát a negatív trendek megakadályozása érdekében, többek közt a civil társadalmi szervezetek mozgásterének vonatkozásában, hanem adott esetben ténylegesen vegyék igénybe a rendelkezésre álló jogi eszközöket, különösen az EU harmadik országokkal kötött társulási megállapodásának 2. cikkét; szorgalmazza, hogy valamennyi ENSZ-tagállam ratifikálja és ténylegesen hajtsa is végre az összes alapvető ENSZ emberi jogi egyezményt, beleértve a kínzás elleni ENSZ-egyezményt és annak fakultatív jegyzőkönyvét, a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának fakultatív jegyzőkönyveit, valamint a panasztételi és kivizsgálási mechanizmusokat létrehozó Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmány fakultatív jegyzőkönyvét, és teljesítse az említett okmányok szerinti beszámolási kötelezettségeket, valamint az ENSZ emberi jogi mechanizmusaival való jóhiszemű együttműködésre irányuló kötelezettségvállalást; hívja fel a figyelmet az emberijog-védők és a demokratizálódás szószólói ellen világszerte tapasztalható negatív reakciókra;

| az) | biztosítsa, hogy az emberi jogi reformok továbbra is teljes mértékben integrálódjanak az ENSZ három reformpillérébe; támogassa, hogy az emberi jogi dimenzió az ENSZ munkájának valamennyi területén érvényesüljön; |
| --- | --- |

az)

biztosítsa, hogy az emberi jogi reformok továbbra is teljes mértékben integrálódjanak az ENSZ három reformpillérébe; támogassa, hogy az emberi jogi dimenzió az ENSZ munkájának valamennyi területén érvényesüljön;

| ba) | támogassa ezért a deisták és teisták, valamint a magukat ateistának, agnosztikusnak, humanistának és szabadgondolkodónak tartó személyek szabadságát; |
| --- | --- |

ba)

támogassa ezért a deisták és teisták, valamint a magukat ateistának, agnosztikusnak, humanistának és szabadgondolkodónak tartó személyek szabadságát;

| bb) | továbbra is szálljon síkra a vallás, illetve a meggyőződés szabadságáért; sürgessen további erőfeszítéseket a vallási és más kisebbségek jogainak védelme érdekében; szólítson fel nagyobb erőfeszítésekre a vallási kisebbségek üldözéssel és erőszakkal szembeni védelme érdekében; szólítson fel az istenkáromlást vagy a hitehagyást bűncselekményként kezelő törvények visszavonására, amelyek ürügyül szolgálnak a vallási kisebbségek és a nem hívők üldözésére; támogassa a vallás és a meggyőződés szabadságának ügyével foglalkozó különleges ENSZ-előadó munkáját; tevékenyen működjön közre azért, hogy az ENSZ ismerje el az ISIS/Dáis által a vallási és más kisebbségekkel szemben elkövetett népirtást, és utalja a Nemzetközi Büntetőbíróság (NBB) elé az emberiesség ellen elkövetett bűncselekmények, a háborús bűncselekmények és a népirtás eseteit; |
| --- | --- |

bb)

továbbra is szálljon síkra a vallás, illetve a meggyőződés szabadságáért; sürgessen további erőfeszítéseket a vallási és más kisebbségek jogainak védelme érdekében; szólítson fel nagyobb erőfeszítésekre a vallási kisebbségek üldözéssel és erőszakkal szembeni védelme érdekében; szólítson fel az istenkáromlást vagy a hitehagyást bűncselekményként kezelő törvények visszavonására, amelyek ürügyül szolgálnak a vallási kisebbségek és a nem hívők üldözésére; támogassa a vallás és a meggyőződés szabadságának ügyével foglalkozó különleges ENSZ-előadó munkáját; tevékenyen működjön közre azért, hogy az ENSZ ismerje el az ISIS/Dáis által a vallási és más kisebbségekkel szemben elkövetett népirtást, és utalja a Nemzetközi Büntetőbíróság (NBB) elé az emberiesség ellen elkövetett bűncselekmények, a háborús bűncselekmények és a népirtás eseteit;

| bc) | ösztönözze az ENSZ Emberi Jogi Tanácsát, hogy felügyelje saját tagállamaiban az emberi jogok tiszteletben tartását, hogy elkerülje az olyan múltbeli hibákat, mint amikor tagságot biztosított az emberi jogokat durván megsértő és antiszemita politikai álláspontokat elfoglaló feleknek; |
| --- | --- |

bc)

ösztönözze az ENSZ Emberi Jogi Tanácsát, hogy felügyelje saját tagállamaiban az emberi jogok tiszteletben tartását, hogy elkerülje az olyan múltbeli hibákat, mint amikor tagságot biztosított az emberi jogokat durván megsértő és antiszemita politikai álláspontokat elfoglaló feleknek;

| bd) | ösztönözze az ENSZ-tagállamokat, hogy gondoskodjanak arról, hogy polgáraik megkülönböztetéstől mentesen, teljes mértékben részt vehessenek a politikai, társadalmi és gazdasági folyamatokban, a vallás vagy meggyőződés szabadságát is beleértve; |
| --- | --- |

bd)

ösztönözze az ENSZ-tagállamokat, hogy gondoskodjanak arról, hogy polgáraik megkülönböztetéstől mentesen, teljes mértékben részt vehessenek a politikai, társadalmi és gazdasági folyamatokban, a vallás vagy meggyőződés szabadságát is beleértve;

| be) | hívja fel a nemzeti és nemzetközi hatóságokat arra, hogy sürgősen fogadjanak el olyan kötelező eszközöket, amelyek az emberi jogok hatékony védelmére szolgálnak, és biztosítsa, hogy a nemzetközi szabályokból eredő valamennyi nemzeti és nemzetközi kötelezettséget teljesítsék; ismételten hangsúlyozza az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának (EJT) fontosságát; emlékeztesse a Közgyűlést arra a kötelességére, hogy az EJT tagjainak megválasztásakor vegye figyelembe, hogy a jelöltek hogyan tartják tiszteletben és mozdítják elő az emberi jogokat, a jogállamiságot és a demokráciát; szólítson fel arra, hogy az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa tagságának elnyeréséhez határozzanak meg egyértelmű, az emberi jogok betartására épülő kritériumokat; |
| --- | --- |

be)

hívja fel a nemzeti és nemzetközi hatóságokat arra, hogy sürgősen fogadjanak el olyan kötelező eszközöket, amelyek az emberi jogok hatékony védelmére szolgálnak, és biztosítsa, hogy a nemzetközi szabályokból eredő valamennyi nemzeti és nemzetközi kötelezettséget teljesítsék; ismételten hangsúlyozza az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának (EJT) fontosságát; emlékeztesse a Közgyűlést arra a kötelességére, hogy az EJT tagjainak megválasztásakor vegye figyelembe, hogy a jelöltek hogyan tartják tiszteletben és mozdítják elő az emberi jogokat, a jogállamiságot és a demokráciát; szólítson fel arra, hogy az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa tagságának elnyeréséhez határozzanak meg egyértelmű, az emberi jogok betartására épülő kritériumokat;

| bf) | mélységesen sajnálja az Egyesült Államok azon döntését, hogy kilép az EJT-ből; emlékeztet az EU e nélkülözhetetlen emberi jogi szervezetben való részvételére és annak nyújtott támogatására, és sürgeti az Egyesült Államok kormányát, hogy vizsgálja felül döntését; |
| --- | --- |

bf)

mélységesen sajnálja az Egyesült Államok azon döntését, hogy kilép az EJT-ből; emlékeztet az EU e nélkülözhetetlen emberi jogi szervezetben való részvételére és annak nyújtott támogatására, és sürgeti az Egyesült Államok kormányát, hogy vizsgálja felül döntését;

| bg) | nyomatékosan szólítsa fel az összes államot, közöttük az EU tagállamait, hogy sürgősen ratifikálják a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmány fakultatív jegyzőkönyvét, amely panasztételi és kivizsgálási mechanizmust hoz létre; |
| --- | --- |

bg)

nyomatékosan szólítsa fel az összes államot, közöttük az EU tagállamait, hogy sürgősen ratifikálják a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmány fakultatív jegyzőkönyvét, amely panasztételi és kivizsgálási mechanizmust hoz létre;

| bh) | működjön együtt valamennyi ENSZ-tagállammal az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozata 19. cikkében említett véleménynyilvánítás szabadságának tiszteletben tartásán, valamint hangsúlyozza a szabad sajtó és média jelentőségét az egészséges társadalmakban, valamint e társadalmak valamennyi polgárának szerepét; hangsúlyozza a média szabadságának, pluralizmusának, függetlenségének, valamint az újságírók biztonságának fontosságát az új kihívásoknak való megfelelés érdekében; kezdeményezzen vitát, hogy megtalálja a helyes egyensúlyt a sajtószabadság és a véleménynyilvánítás szabadságának védelme, valamint a hamis tájékoztatás elleni küzdelem között; törekedjen azon újságírók védelmére, akik korrupciós ügyeken dolgoznak, és akiknek élete veszélyben van; |
| --- | --- |

bh)

működjön együtt valamennyi ENSZ-tagállammal az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozata 19. cikkében említett véleménynyilvánítás szabadságának tiszteletben tartásán, valamint hangsúlyozza a szabad sajtó és média jelentőségét az egészséges társadalmakban, valamint e társadalmak valamennyi polgárának szerepét; hangsúlyozza a média szabadságának, pluralizmusának, függetlenségének, valamint az újságírók biztonságának fontosságát az új kihívásoknak való megfelelés érdekében; kezdeményezzen vitát, hogy megtalálja a helyes egyensúlyt a sajtószabadság és a véleménynyilvánítás szabadságának védelme, valamint a hamis tájékoztatás elleni küzdelem között; törekedjen azon újságírók védelmére, akik korrupciós ügyeken dolgoznak, és akiknek élete veszélyben van;

| bi) | továbbra is határozottan kötelezze el magát a halálbüntetés egész világon való megszüntetésének előmozdítása mellett; továbbra is álljon ki a halálbüntetéssel szembeni zéró tolerancia alkalmazása mellett; szólítson fel a halálbüntetés alkalmazására vonatkozó moratóriumra, és folytassa erőfeszítéseit a halálbüntetés egyetemes eltörlése érdekében; ítélje el, hogy egyre gyakrabban hoznak halálos ítéletet a kábítószerekkel kapcsolatos bűncselekmények miatt, és szólítson fel a halálbüntetés és a törvénytelen kivégzések megtiltására az ilyen jellegű bűncselekmények esetében; |
| --- | --- |

bi)

továbbra is határozottan kötelezze el magát a halálbüntetés egész világon való megszüntetésének előmozdítása mellett; továbbra is álljon ki a halálbüntetéssel szembeni zéró tolerancia alkalmazása mellett; szólítson fel a halálbüntetés alkalmazására vonatkozó moratóriumra, és folytassa erőfeszítéseit a halálbüntetés egyetemes eltörlése érdekében; ítélje el, hogy egyre gyakrabban hoznak halálos ítéletet a kábítószerekkel kapcsolatos bűncselekmények miatt, és szólítson fel a halálbüntetés és a törvénytelen kivégzések megtiltására az ilyen jellegű bűncselekmények esetében;

| bj) | támogassa és erősítse meg az ENSZ-en keresztül a nemi szempontokat szem előtt tartó elemzés, valamint a nemek és az emberi jogok valamennyi ENSZ-tevékenységben való érvényesítésének biztosítására irányuló nemzetközi erőfeszítéseket; szólítson fel a nők és lányok elleni erőszak és megkülönböztetés minden formájának felszámolására, figyelembe véve a nemi identitáson alapuló megkülönböztetést is; szálljon síkra és védelmezze az LMBTI emberek jogait, és szólítson fel minden olyan törvény visszavonására az ENSZ tagállamaiban, amelyek az embereket szexuális irányultságuk vagy nemi identitásuk alapján tekintik bűnözőnek; bátorítsa a Biztonsági Tanácsot, hogy továbbra is foglalkozzon az LMBTI emberek jogaival és erősítse meg ezeket a jogokat; |
| --- | --- |

bj)

támogassa és erősítse meg az ENSZ-en keresztül a nemi szempontokat szem előtt tartó elemzés, valamint a nemek és az emberi jogok valamennyi ENSZ-tevékenységben való érvényesítésének biztosítására irányuló nemzetközi erőfeszítéseket; szólítson fel a nők és lányok elleni erőszak és megkülönböztetés minden formájának felszámolására, figyelembe véve a nemi identitáson alapuló megkülönböztetést is; szálljon síkra és védelmezze az LMBTI emberek jogait, és szólítson fel minden olyan törvény visszavonására az ENSZ tagállamaiban, amelyek az embereket szexuális irányultságuk vagy nemi identitásuk alapján tekintik bűnözőnek; bátorítsa a Biztonsági Tanácsot, hogy továbbra is foglalkozzon az LMBTI emberek jogaival és erősítse meg ezeket a jogokat;

| bk) | az elszámoltathatóság előmozdítása és a büntetlenség felszámolása érdekében erősítse meg a NBB és a nemzetközi bűnüldözési rendszer szerepét; biztosítson az NBB számára határozott diplomáciai, politikai és pénzügyi támogatást; szólítsa fel az ENSZ összes tagállamát, hogy a Római Statútum megerősítésével és végrehajtásával csatlakozzanak az NBB-hez, valamint ösztönözze a kampalai módosítások megerősítését; szólítsa fel a Nemzetközi Büntetőbíróságból kilépő tagokat, hogy döntésüket vonják vissza; támogassa az NBB-t, amely az elkövetők felelősségre vonása és a sértettek részére történő igazságszolgáltatás kulcsfontosságú intézménye, és ösztönözze az NBB, az ENSZ és ügynökségei, valamint az ENSZ Biztonsági Tanácsa közötti határozott párbeszédet és együttműködést; |
| --- | --- |

bk)

az elszámoltathatóság előmozdítása és a büntetlenség felszámolása érdekében erősítse meg a NBB és a nemzetközi bűnüldözési rendszer szerepét; biztosítson az NBB számára határozott diplomáciai, politikai és pénzügyi támogatást; szólítsa fel az ENSZ összes tagállamát, hogy a Római Statútum megerősítésével és végrehajtásával csatlakozzanak az NBB-hez, valamint ösztönözze a kampalai módosítások megerősítését; szólítsa fel a Nemzetközi Büntetőbíróságból kilépő tagokat, hogy döntésüket vonják vissza; támogassa az NBB-t, amely az elkövetők felelősségre vonása és a sértettek részére történő igazságszolgáltatás kulcsfontosságú intézménye, és ösztönözze az NBB, az ENSZ és ügynökségei, valamint az ENSZ Biztonsági Tanácsa közötti határozott párbeszédet és együttműködést;

| bl) | határozottan ítélje el az emberijog-védők munkájuk jogszerű végzése miatti, világszerte előforduló bírósági zaklatását, őrizetbe vételét, megölését, fenyegetését és megfélemlítését; követeljen nemzetközi erőfeszítéseket és hívja fel az ENSZ-tagállamokat a veszélyben lévő emberijog-védők védelmét és támogatását biztosító, munkájukat lehetővé tevő politikák elfogadása érdekében; fogadjon el olyan szakpolitikát, amely következetesen és egyértelműen elítéli az emberijog-védők meggyilkolását, illetve az ellenük irányuló erőszakos cselekedetek minden formájára, üldöztetésre, fenyegetésre, zaklatásra, elrablásra, bebörtönzésre vagy önkényes letartóztatásra tett bármilyen kísérletet; ítélje el azokat, akik ilyen atrocitásokat elkövetnek vagy megtűrnek, valamint fokozza a nyilvános diplomáciát az emberijog-védők maradéktalan támogatása céljából; hangsúlyozza, hogy az emberijog-védők és a civil társadalmi aktivisták a fenntartható fejlődés kulcsszereplői; szólítsa fel az ENSZ-tagállamokat, hogy fogadjanak el a veszélyeztetett helyzetben lévő emberijog-védők számára védelmet és támogatást nyújtó politikákat; ismerje el, hogy a környezetvédelemmel és földdel kapcsolatban fellépő emberijog-védők, és az őslakos emberijog-védők egyre fokozódó fenyegetéssel szembesülnek; |
| --- | --- |

bl)

határozottan ítélje el az emberijog-védők munkájuk jogszerű végzése miatti, világszerte előforduló bírósági zaklatását, őrizetbe vételét, megölését, fenyegetését és megfélemlítését; követeljen nemzetközi erőfeszítéseket és hívja fel az ENSZ-tagállamokat a veszélyben lévő emberijog-védők védelmét és támogatását biztosító, munkájukat lehetővé tevő politikák elfogadása érdekében; fogadjon el olyan szakpolitikát, amely következetesen és egyértelműen elítéli az emberijog-védők meggyilkolását, illetve az ellenük irányuló erőszakos cselekedetek minden formájára, üldöztetésre, fenyegetésre, zaklatásra, elrablásra, bebörtönzésre vagy önkényes letartóztatásra tett bármilyen kísérletet; ítélje el azokat, akik ilyen atrocitásokat elkövetnek vagy megtűrnek, valamint fokozza a nyilvános diplomáciát az emberijog-védők maradéktalan támogatása céljából; hangsúlyozza, hogy az emberijog-védők és a civil társadalmi aktivisták a fenntartható fejlődés kulcsszereplői; szólítsa fel az ENSZ-tagállamokat, hogy fogadjanak el a veszélyeztetett helyzetben lévő emberijog-védők számára védelmet és támogatást nyújtó politikákat; ismerje el, hogy a környezetvédelemmel és földdel kapcsolatban fellépő emberijog-védők, és az őslakos emberijog-védők egyre fokozódó fenyegetéssel szembesülnek;

| bm) | a korrupció elleni küzdelemmel kapcsolatos európai vívmányok figyelembevételével vállaljon kötelezettséget korrupció elleni intézkedések előmozdítására, valamint törekedjen ezeknek az ENSZ programjaiba történő belefoglalására; |
| --- | --- |

bm)

a korrupció elleni küzdelemmel kapcsolatos európai vívmányok figyelembevételével vállaljon kötelezettséget korrupció elleni intézkedések előmozdítására, valamint törekedjen ezeknek az ENSZ programjaiba történő belefoglalására;

| bn) | kérje fel az EU-t és tagállamait, hogy partnereivel közösen törekedjen az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelvek végrehajtására, arra ösztönözve minden országot, az Unió tagállamait is beleértve, hogy dolgozzanak ki és hajtsanak végre nemzeti cselekvési terveket, amelyek a vállalkozásokat az emberi jogok tiszteletben tartására kötelezik; ismételten szólítsa fel az EU-t és tagállamait, hogy tevékenyen és építő jelleggel vegyenek részt egy olyan, jogilag kötelező nemzetközi eszköz mielőbbi létrehozásában, amely az emberi jogok nemzetközi joga területén szabályozza a nemzetközi vállalatok és egyéb üzleti vállalkozások tevékenységét az emberi jogok megsértésének mindenkori megelőzése, kivizsgálása, orvoslása a jogorvoslathoz való hozzáférés biztosítása érdekében; támogassa egy, a vállalkozásokról és az emberi jogokról szóló, kötelező erejű ENSZ-szerződés kidolgozását a vállalatok elszámoltathatóságának biztosítása érdekében; ebben az összefüggésben üdvözölje az ENSZ vállalkozásokkal és emberi jogokkal foglalkozó munkacsoportja által végzett munkát, és emlékeztesse az ENSZ-et, az EU-t és annak tagállamait, hogy működjenek együtt konstruktív módon e tárgyalások felgyorsítása és a fennmaradó uniós aggályok kezelése érdekében; |
| --- | --- |

bn)

kérje fel az EU-t és tagállamait, hogy partnereivel közösen törekedjen az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelvek végrehajtására, arra ösztönözve minden országot, az Unió tagállamait is beleértve, hogy dolgozzanak ki és hajtsanak végre nemzeti cselekvési terveket, amelyek a vállalkozásokat az emberi jogok tiszteletben tartására kötelezik; ismételten szólítsa fel az EU-t és tagállamait, hogy tevékenyen és építő jelleggel vegyenek részt egy olyan, jogilag kötelező nemzetközi eszköz mielőbbi létrehozásában, amely az emberi jogok nemzetközi joga területén szabályozza a nemzetközi vállalatok és egyéb üzleti vállalkozások tevékenységét az emberi jogok megsértésének mindenkori megelőzése, kivizsgálása, orvoslása a jogorvoslathoz való hozzáférés biztosítása érdekében; támogassa egy, a vállalkozásokról és az emberi jogokról szóló, kötelező erejű ENSZ-szerződés kidolgozását a vállalatok elszámoltathatóságának biztosítása érdekében; ebben az összefüggésben üdvözölje az ENSZ vállalkozásokkal és emberi jogokkal foglalkozó munkacsoportja által végzett munkát, és emlékeztesse az ENSZ-et, az EU-t és annak tagállamait, hogy működjenek együtt konstruktív módon e tárgyalások felgyorsítása és a fennmaradó uniós aggályok kezelése érdekében;

| bo) | fokozza erőfeszítéseit a Kínzóeszközök Kereskedelmének Beszüntetéséért tevékenykedő Szövetség keretében, amelyet az EU kezdeményezett regionális partnereivel közösen; hozzon létre egy nemzetközi alapot, hogy segítse az országokat az olyan árukkal való kereskedelem betiltását célzó jogszabályok kidolgozásában és végrehajtásában, amelyeket kínzásra és halálbüntetésre lehet felhasználni; támogassa egy, ezen áruk kereskedelmét tiltó nemzetközi jogi eszköz létrehozását, az 1236/2005/EK tanácsi rendelet alapján szerzett tapasztalatokra alapozva; |
| --- | --- |

bo)

fokozza erőfeszítéseit a Kínzóeszközök Kereskedelmének Beszüntetéséért tevékenykedő Szövetség keretében, amelyet az EU kezdeményezett regionális partnereivel közösen; hozzon létre egy nemzetközi alapot, hogy segítse az országokat az olyan árukkal való kereskedelem betiltását célzó jogszabályok kidolgozásában és végrehajtásában, amelyeket kínzásra és halálbüntetésre lehet felhasználni; támogassa egy, ezen áruk kereskedelmét tiltó nemzetközi jogi eszköz létrehozását, az 1236/2005/EK tanácsi rendelet alapján szerzett tapasztalatokra alapozva;

| bp) | gondoskodjon róla, hogy a nők hozzáférjenek a családtervezéshez, valamint a nyilvános és egyetemes szexuális és reprodukciós egészségügyi szolgáltatások és jogok teljes köréhez, beleértve a korszerű fogamzásgátlást, valamint a biztonságos és legális abortuszt; kiemeli, hogy az egészséghez – különösen a szexuális és reproduktív egészséghez – való általános hozzáférés, valamint az ehhez kapcsolódó jogok alapvető emberi jogok, ezáltal fellépve az úgynevezett általános tilalmi szabály ellen, amelyet az Egyesült Államok kormánya 2017 elején visszaállított; |
| --- | --- |

bp)

gondoskodjon róla, hogy a nők hozzáférjenek a családtervezéshez, valamint a nyilvános és egyetemes szexuális és reprodukciós egészségügyi szolgáltatások és jogok teljes köréhez, beleértve a korszerű fogamzásgátlást, valamint a biztonságos és legális abortuszt; kiemeli, hogy az egészséghez – különösen a szexuális és reproduktív egészséghez – való általános hozzáférés, valamint az ehhez kapcsolódó jogok alapvető emberi jogok, ezáltal fellépve az úgynevezett általános tilalmi szabály ellen, amelyet az Egyesült Államok kormánya 2017 elején visszaállított;

| bq) | támogassa a fogyatékosság emberi jogokon alapuló megközelítését vészhelyzetekben, a fogyatékkal élők jogairól szóló ENSZ-egyezménnyel összhangban (CRPD); |
| --- | --- |

bq)

támogassa a fogyatékosság emberi jogokon alapuló megközelítését vészhelyzetekben, a fogyatékkal élők jogairól szóló ENSZ-egyezménnyel összhangban (CRPD);

| br) | vegye figyelembe, hogy a romák a világ leghátrányosabban megkülönböztetett kisebbségei közé tartoznak, és hogy a hátrányos megkülönböztetés számos országban egyre súlyosbodik; emlékeztessen arra, hogy minden kontinensen élnek roma emberek, és így a kérdés globális kihívást jelent; szólítsa fel az ENSZ-et, hogy nevezzen ki romaügyi különleges előadót a figyelemfelhívás és annak biztosítása érdekében, hogy az ENSZ programjai a romákhoz is eljussanak; |
| --- | --- |

br)

vegye figyelembe, hogy a romák a világ leghátrányosabban megkülönböztetett kisebbségei közé tartoznak, és hogy a hátrányos megkülönböztetés számos országban egyre súlyosbodik; emlékeztessen arra, hogy minden kontinensen élnek roma emberek, és így a kérdés globális kihívást jelent; szólítsa fel az ENSZ-et, hogy nevezzen ki romaügyi különleges előadót a figyelemfelhívás és annak biztosítása érdekében, hogy az ENSZ programjai a romákhoz is eljussanak;

| bs) | szólítsa fel az ENSZ tagállamait, köztük az EU tagállamait is, hogy hajtsák végre a rasszizmus, az idegengyűlölet és az ezekhez kapcsolódó intolerancia jelenlegi formáival foglalkozó különleges ENSZ-előadó ajánlásait; |
| --- | --- |

bs)

szólítsa fel az ENSZ tagállamait, köztük az EU tagállamait is, hogy hajtsák végre a rasszizmus, az idegengyűlölet és az ezekhez kapcsolódó intolerancia jelenlegi formáival foglalkozó különleges ENSZ-előadó ajánlásait;

Migrációval és menekültekkel kapcsolatos globális megállapodások

| bt) | támogassa teljes mértékben az ENSZ vezetésével tett erőfeszítéseket, amelyek a menekültekről és a migránsokról szóló, 2016. szeptemberi New York-i nyilatkozat alapján a migrációról és a menekültekről szóló két globális megállapodásra vonatkozó tárgyalásokra irányulnak a problémára adott hatékonyabb nemzetközi válasz kialakítása céljából, valamint az ehhez kapcsolódó, globális irányítási rendszer létrehozására irányuló folyamatot, hogy fokozza a nemzetközi migrációval, humán mobilitással, jelentős menekültmozgásokkal és elhúzódó menekültügyi helyzetekkel kapcsolatos koordinációt, és vezessen be tartós megoldásokat és megközelítéseket, a menekültek és migránsok jogai védelme fontosságának egyértelmű kifejezésére; felszólítja az uniós tagállamokat, hogy sorakozzanak fel ezen álláspont mögé, valamint hogy aktívan védjék és mozdítsák elő az ezen fontos kérdésekkel kapcsolatos tárgyalásokat; emlékeztessen arra, hogy az az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrendjében foglalt fenntartható fejlesztési célok elismerik, hogy a tervezett és gondosan irányított migrációs politikák elősegíthetik a fenntartható fejlődés és az inkluzív növekedés megvalósítását, valamint az államokon belüli és az államok közötti egyenlőtlenségek csökkentését; |
| --- | --- |

bt)

támogassa teljes mértékben az ENSZ vezetésével tett erőfeszítéseket, amelyek a menekültekről és a migránsokról szóló, 2016. szeptemberi New York-i nyilatkozat alapján a migrációról és a menekültekről szóló két globális megállapodásra vonatkozó tárgyalásokra irányulnak a problémára adott hatékonyabb nemzetközi válasz kialakítása céljából, valamint az ehhez kapcsolódó, globális irányítási rendszer létrehozására irányuló folyamatot, hogy fokozza a nemzetközi migrációval, humán mobilitással, jelentős menekültmozgásokkal és elhúzódó menekültügyi helyzetekkel kapcsolatos koordinációt, és vezessen be tartós megoldásokat és megközelítéseket, a menekültek és migránsok jogai védelme fontosságának egyértelmű kifejezésére; felszólítja az uniós tagállamokat, hogy sorakozzanak fel ezen álláspont mögé, valamint hogy aktívan védjék és mozdítsák elő az ezen fontos kérdésekkel kapcsolatos tárgyalásokat; emlékeztessen arra, hogy az az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrendjében foglalt fenntartható fejlesztési célok elismerik, hogy a tervezett és gondosan irányított migrációs politikák elősegíthetik a fenntartható fejlődés és az inkluzív növekedés megvalósítását, valamint az államokon belüli és az államok közötti egyenlőtlenségek csökkentését;

| bu) | szorgalmazzon olyan ambiciózus és kiegyensúlyozott rendelkezéseket, amelyek lehetővé teszik a hatékonyabb nemzetközi együttműködést, valamint a méltányosabb és kiszámíthatóbb globális felelősségmegosztást a migrációs mozgások és a kényszerű lakóhelyelhagyás kezelése terén, világszerte megfelelő támogatást biztosítva a menekültek számára; |
| --- | --- |

bu)

szorgalmazzon olyan ambiciózus és kiegyensúlyozott rendelkezéseket, amelyek lehetővé teszik a hatékonyabb nemzetközi együttműködést, valamint a méltányosabb és kiszámíthatóbb globális felelősségmegosztást a migrációs mozgások és a kényszerű lakóhelyelhagyás kezelése terén, világszerte megfelelő támogatást biztosítva a menekültek számára;

| bv) | támogasson minden, arra irányuló erőfeszítést, hogy szilárd és fenntartható támogatást biztosítsanak a nagy számú menekültet befogadó fejlődő országok számára, és biztosítsa, hogy a menekültek számára tartós megoldásokat kínáljanak, többek között azáltal, hogy önfenntartókká válnak és integrálódnak abba a közösségbe, amelyikben élnek; emlékeztessen arra, hogy a globális megállapodás végrehajtása egyedülálló lehetőséget nyújt a humanitárius segítségnyújtás és a fejlesztési politikák közötti kapcsolat megerősítésére; |
| --- | --- |

bv)

támogasson minden, arra irányuló erőfeszítést, hogy szilárd és fenntartható támogatást biztosítsanak a nagy számú menekültet befogadó fejlődő országok számára, és biztosítsa, hogy a menekültek számára tartós megoldásokat kínáljanak, többek között azáltal, hogy önfenntartókká válnak és integrálódnak abba a közösségbe, amelyikben élnek; emlékeztessen arra, hogy a globális megállapodás végrehajtása egyedülálló lehetőséget nyújt a humanitárius segítségnyújtás és a fejlesztési politikák közötti kapcsolat megerősítésére;

| bw) | biztosítsa, hogy a globális megállapodások középpontjában az ember és az emberi jogok álljanak, továbbá hogy minden érintett fél javát szolgáló, hosszú távú, fenntartható és átfogó intézkedéseket biztosítsanak; fordítson különös figyelmet a kiszolgáltatott helyzetben lévő migránsokra, így a gyermekekre, a veszélyeztetett nőkre, az emberkereskedelem áldozataira vagy a fogyatékossággal élő személyekre, valamint az egyéb veszélyeztetett csoportokra, az LMBTI-közösséget is beleértve, hangsúlyozva annak fontosságát, hogy a migrációs politika kidolgozása során interszekcionális perspektívát alkalmazzanak, az érintettek sajátos szükségleteinek figyelembevétele érdekében; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy megújult és horizontális nemi perspektívát dolgozzanak ki a menekültekre adandó közös nemzetközi válasz érdekében, amely kiterjed a nők sajátos védelmi szükségleteire, beleértve a nők elleni erőszakkal szembeni küzdelmet, és amely erősíti a nőknek az újjáépítéssel és megbékéléssel kapcsolatos képességeit és készségeit; szólítsa fel az ENSZ-tagállamokat, hogy az 5. fenntartható fejlesztési céllal összhangban vállaljanak önálló kötelezettséget a nemek közötti egyenlőség, valamint a nők és lányok fokozottabb szerepvállalásának a globális megállapodás központi elemeként történő előmozdítására; |
| --- | --- |

bw)

biztosítsa, hogy a globális megállapodások középpontjában az ember és az emberi jogok álljanak, továbbá hogy minden érintett fél javát szolgáló, hosszú távú, fenntartható és átfogó intézkedéseket biztosítsanak; fordítson különös figyelmet a kiszolgáltatott helyzetben lévő migránsokra, így a gyermekekre, a veszélyeztetett nőkre, az emberkereskedelem áldozataira vagy a fogyatékossággal élő személyekre, valamint az egyéb veszélyeztetett csoportokra, az LMBTI-közösséget is beleértve, hangsúlyozva annak fontosságát, hogy a migrációs politika kidolgozása során interszekcionális perspektívát alkalmazzanak, az érintettek sajátos szükségleteinek figyelembevétele érdekében; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy megújult és horizontális nemi perspektívát dolgozzanak ki a menekültekre adandó közös nemzetközi válasz érdekében, amely kiterjed a nők sajátos védelmi szükségleteire, beleértve a nők elleni erőszakkal szembeni küzdelmet, és amely erősíti a nőknek az újjáépítéssel és megbékéléssel kapcsolatos képességeit és készségeit; szólítsa fel az ENSZ-tagállamokat, hogy az 5. fenntartható fejlesztési céllal összhangban vállaljanak önálló kötelezettséget a nemek közötti egyenlőség, valamint a nők és lányok fokozottabb szerepvállalásának a globális megállapodás központi elemeként történő előmozdítására;

| bx) | követelje, hogy tegyenek nagyobb erőfeszítéseket az illegális migráció megelőzése, valamint az embercsempészet és az emberkereskedelem felszámolása érdekében, elsősorban a vonatkozó titkosszolgálati információk időben történő és hatékony cseréje segítségével fellépve a bűnszervezetekkel szemben; fejlessze tovább az áldozatok azonosításának és megvédelmezésének módszereit és erősítse meg a harmadik országokkal való együttműködést az ebben az ágazatban elkövetett bűncselekményekből származó jövedelmek nyomon követése, lefoglalása és visszaszerzése céljából; ragaszkodjon az ENSZ szintjén a nemzetközi szervezett bűnözés elleni ENSZ-egyezmény és az ehhez csatolt – az emberkereskedelem, különösen a nő- és gyermekkereskedelem megelőzéséről, visszaszorításáról és büntetéséről szóló – jegyzőkönyvek ratifikálásának és teljes végrehajtásának fontosságához; |
| --- | --- |

bx)

követelje, hogy tegyenek nagyobb erőfeszítéseket az illegális migráció megelőzése, valamint az embercsempészet és az emberkereskedelem felszámolása érdekében, elsősorban a vonatkozó titkosszolgálati információk időben történő és hatékony cseréje segítségével fellépve a bűnszervezetekkel szemben; fejlessze tovább az áldozatok azonosításának és megvédelmezésének módszereit és erősítse meg a harmadik országokkal való együttműködést az ebben az ágazatban elkövetett bűncselekményekből származó jövedelmek nyomon követése, lefoglalása és visszaszerzése céljából; ragaszkodjon az ENSZ szintjén a nemzetközi szervezett bűnözés elleni ENSZ-egyezmény és az ehhez csatolt – az emberkereskedelem, különösen a nő- és gyermekkereskedelem megelőzéséről, visszaszorításáról és büntetéséről szóló – jegyzőkönyvek ratifikálásának és teljes végrehajtásának fontosságához;

| by) | gondoskodjon arról, hogy különös figyelmet fordítsanak a menekült és menedékkérő nőkre, akik a hátrányos megkülönböztetés megannyi formájának vannak kitéve, és sokkal kiszolgáltatottabbak a szexuális és nemi alapú erőszakkal szemben mind származási országukban, mind pedig a biztonságosabb úti célok felé vezető úton; emlékeztessen arra, hogy a menedékkérő nők és lányok sajátos, a férfiakétól eltérő igényekkel rendelkeznek és problémákkal küzdenek, amelyek miatt az összes menekültügyi politikát és eljárást nemi szempontokra érzékeny és egyénre szabott módon kell végrehajtani; szólítson fel a gyermekvédelmi rendszerek megerősítésére, és támogasson konkrét intézkedéseket a menekült és migráns gyermekek mindenek felett álló érdekében, a gyermek jogairól szóló egyezmény alapján; |
| --- | --- |

by)

gondoskodjon arról, hogy különös figyelmet fordítsanak a menekült és menedékkérő nőkre, akik a hátrányos megkülönböztetés megannyi formájának vannak kitéve, és sokkal kiszolgáltatottabbak a szexuális és nemi alapú erőszakkal szemben mind származási országukban, mind pedig a biztonságosabb úti célok felé vezető úton; emlékeztessen arra, hogy a menedékkérő nők és lányok sajátos, a férfiakétól eltérő igényekkel rendelkeznek és problémákkal küzdenek, amelyek miatt az összes menekültügyi politikát és eljárást nemi szempontokra érzékeny és egyénre szabott módon kell végrehajtani; szólítson fel a gyermekvédelmi rendszerek megerősítésére, és támogasson konkrét intézkedéseket a menekült és migráns gyermekek mindenek felett álló érdekében, a gyermek jogairól szóló egyezmény alapján;

| bz) | foglalkozzon a hontalanság kiterjedt jelenségével, amely súlyos emberi jogi kihívásokat támaszt; biztosítsa, hogy ezzel a kérdéssel a globális megállapodásról szóló jelenlegi tárgyalások során megfelelő mértékben foglalkozzanak; |
| --- | --- |

bz)

foglalkozzon a hontalanság kiterjedt jelenségével, amely súlyos emberi jogi kihívásokat támaszt; biztosítsa, hogy ezzel a kérdéssel a globális megállapodásról szóló jelenlegi tárgyalások során megfelelő mértékben foglalkozzanak;

| ca) | folytassa és fokozza az ENSZ menekültügyi főbiztosa (UNHCR) számára a menekülteknek a többek között a származási és a tranzitországokban a bűnbandákkal, valamint az emberkereskedelemben és embercsempészetben érintett személyekkel szembeni védelmére irányuló nemzetközi megbízatásának végrehajtásához nyújtott támogatást, beleértve a pénzügyi támogatást is; |
| --- | --- |

ca)

folytassa és fokozza az ENSZ menekültügyi főbiztosa (UNHCR) számára a menekülteknek a többek között a származási és a tranzitországokban a bűnbandákkal, valamint az emberkereskedelemben és embercsempészetben érintett személyekkel szembeni védelmére irányuló nemzetközi megbízatásának végrehajtásához nyújtott támogatást, beleértve a pénzügyi támogatást is;

| cb) | segítse a Keleti Partnerség országait azon problémák megoldásában, amelyekkel a lakosság konfliktus sújtotta területekről történő tömeges elvándorlása miatt szembesülnek, és határozottan lépjen fel a belső menekültek jogainak védelme és visszaállítása érdekében, beleértve a visszatéréshez, a tulajdonhoz és a személyi biztonsághoz való jogukat; |
| --- | --- |

cb)

segítse a Keleti Partnerség országait azon problémák megoldásában, amelyekkel a lakosság konfliktus sújtotta területekről történő tömeges elvándorlása miatt szembesülnek, és határozottan lépjen fel a belső menekültek jogainak védelme és visszaállítása érdekében, beleértve a visszatéréshez, a tulajdonhoz és a személyi biztonsághoz való jogukat;

| cc) | továbbra is hangsúlyozza a lányok és nők oktatásának a gazdasági lehetőségek megteremtésében betöltött kiemelt szerepét; |
| --- | --- |

cc)

továbbra is hangsúlyozza a lányok és nők oktatásának a gazdasági lehetőségek megteremtésében betöltött kiemelt szerepét;

| cd) | ismételten adjon hangot súlyos aggodalmának amiatt, hogy a több százezer belső menekült és menekült, akik elhúzódó konfliktus miatt menekültek el szülőföldjükről, továbbra is kénytelenek a lakóhelyükön kívül élni, és erősítse meg az összes belső menekült és menekült azon jogát, hogy biztonságban és méltóságban visszatérhessen származási helyére; |
| --- | --- |

cd)

ismételten adjon hangot súlyos aggodalmának amiatt, hogy a több százezer belső menekült és menekült, akik elhúzódó konfliktus miatt menekültek el szülőföldjükről, továbbra is kénytelenek a lakóhelyükön kívül élni, és erősítse meg az összes belső menekült és menekült azon jogát, hogy biztonságban és méltóságban visszatérhessen származási helyére;

| ce) | kitart a finanszírozás biztosításának szükségessége mellett, különösen a nők nemzetközi döntéshozatali folyamatokban való részvételére vonatkozóan; |
| --- | --- |

ce)

kitart a finanszírozás biztosításának szükségessége mellett, különösen a nők nemzetközi döntéshozatali folyamatokban való részvételére vonatkozóan;

Fejlesztés

| cf) | hajtsa végre az ENSZ fenntartható fejlődésre vonatkozó, 2030-ig tartó ambiciózus menetrendjét és annak 17 fenntartható fejlesztési célját; hangsúlyozza az EU-nak azon folyamatban betöltött vezető szerepét, amely az ENSZ 2030-as fenntartható fejlődésről szóló menetrendje és az addisz-abebai cselekvési program elfogadásához vezetett; tegyen konkrét lépéseket az ENSZ 2030-as menetrendje és az addisz-abebai cselekvési program hatékony végrehajtásának biztosítása érdekében, amelyek fontos eszközök a fejlődés számára; biztosítsa, hogy az EU és az ENSZ jelentős szerepet játsszon az ENSZ 2030-as fejlesztési menetrendjének végrehajtásában a szegénység csökkentése és a kollektív prosperitás biztosítása, az egyenlőtlenségek kezelése, a biztonságosabb és igazságosabb világ megteremtése, továbbá az éghajlatváltozás elleni küzdelem és a természeti környezet védelme tekintetében; |
| --- | --- |

cf)

hajtsa végre az ENSZ fenntartható fejlődésre vonatkozó, 2030-ig tartó ambiciózus menetrendjét és annak 17 fenntartható fejlesztési célját; hangsúlyozza az EU-nak azon folyamatban betöltött vezető szerepét, amely az ENSZ 2030-as fenntartható fejlődésről szóló menetrendje és az addisz-abebai cselekvési program elfogadásához vezetett; tegyen konkrét lépéseket az ENSZ 2030-as menetrendje és az addisz-abebai cselekvési program hatékony végrehajtásának biztosítása érdekében, amelyek fontos eszközök a fejlődés számára; biztosítsa, hogy az EU és az ENSZ jelentős szerepet játsszon az ENSZ 2030-as fejlesztési menetrendjének végrehajtásában a szegénység csökkentése és a kollektív prosperitás biztosítása, az egyenlőtlenségek kezelése, a biztonságosabb és igazságosabb világ megteremtése, továbbá az éghajlatváltozás elleni küzdelem és a természeti környezet védelme tekintetében;

| cg) | tegyen konkrét lépéseket az ENSZ 2030-as menetrendje és a 17 fenntartható fejlesztési cél hatékony végrehajtásának biztosítása érdekében, mivel a megelőzés és a fenntartható fejlesztés fontos eszközeiről van szó; nyújtson ösztönzést és támogatást az országoknak ahhoz, hogy magukénak érezzék e célokat és nemzeti szintű kereteket alakítsanak ki a 17 fenntartható fejlesztési célkitűzés eléréséhez; ösztönözze az ENSZ-tagállamokat, hogy költségvetésüket szervezzék át az ENSZ 2030-as fenntartható fejlesztési menetrendjének irányába; ismételje meg, hogy az EU 75,7 milliárd eurót biztosít a fejlesztési segítségnyújtás terén, és ezzel továbbra is a világ vezető adományozója, és ösztönözze az EU kollektív támogatásának folyamatos növekedését, amely alátámasztja a tagállamok a béke, jólét és fenntartható fejlődés előmozdítása érdekében tett erőfeszítéseit; ösztönözze az ENSZ tagállamait a fejlesztési segélyre fordított kiadásaik tekintetében vállalt kötelezettségeik teljesítésére, valamint szólítson fel a mutatókra vonatkozó szilárd keret elfogadására és a statisztikai adatok felhasználására a fejlődő országokban kialakult helyzet értékeléséhez, az előrehaladás figyelemmel kísérése és az elszámoltathatóság biztosítása érdekében; törekedjen a fejlesztési szakpolitikai koherencia megvalósítására valamennyi uniós szakpolitikában, mivel ez elengedhetetlen a fenntartható fejlesztési célok eléréséhez, és a 17. céllal összhangban az ENSZ szintjén is támogassa a fokozottabb szakpolitikai koherenciát; |
| --- | --- |

cg)

tegyen konkrét lépéseket az ENSZ 2030-as menetrendje és a 17 fenntartható fejlesztési cél hatékony végrehajtásának biztosítása érdekében, mivel a megelőzés és a fenntartható fejlesztés fontos eszközeiről van szó; nyújtson ösztönzést és támogatást az országoknak ahhoz, hogy magukénak érezzék e célokat és nemzeti szintű kereteket alakítsanak ki a 17 fenntartható fejlesztési célkitűzés eléréséhez; ösztönözze az ENSZ-tagállamokat, hogy költségvetésüket szervezzék át az ENSZ 2030-as fenntartható fejlesztési menetrendjének irányába; ismételje meg, hogy az EU 75,7 milliárd eurót biztosít a fejlesztési segítségnyújtás terén, és ezzel továbbra is a világ vezető adományozója, és ösztönözze az EU kollektív támogatásának folyamatos növekedését, amely alátámasztja a tagállamok a béke, jólét és fenntartható fejlődés előmozdítása érdekében tett erőfeszítéseit; ösztönözze az ENSZ tagállamait a fejlesztési segélyre fordított kiadásaik tekintetében vállalt kötelezettségeik teljesítésére, valamint szólítson fel a mutatókra vonatkozó szilárd keret elfogadására és a statisztikai adatok felhasználására a fejlődő országokban kialakult helyzet értékeléséhez, az előrehaladás figyelemmel kísérése és az elszámoltathatóság biztosítása érdekében; törekedjen a fejlesztési szakpolitikai koherencia megvalósítására valamennyi uniós szakpolitikában, mivel ez elengedhetetlen a fenntartható fejlesztési célok eléréséhez, és a 17. céllal összhangban az ENSZ szintjén is támogassa a fokozottabb szakpolitikai koherenciát;

Éghajlatváltozás és klímadiplomácia

| ch) | erősítse meg az EU Párizsi Megállapodás melletti elkötelezettségét, ösztönözze az ENSZ összes tagállamát annak ratifikálására és hatékony végrehajtására, valamint hangsúlyozza a Párizsi Megállapodás globális szintű és valamennyi ENSZ-tagállam általi végrehajtásának szükségességét; erősítse meg egy ambiciózus uniós klímapolitika szükségességét, valamint azt, hogy készen áll a meglévő nemzeti vállalások megemelésére, ideértve az EU 2030-ra vonatkozó vállalásait is, valamint hogy időben ki kell dolgozni egy a 2050-ig tartó időszakra vonatkozó hosszú távú stratégiát, és minden ebbe az irányba mutató kezdeményezést támogatni kell; tegyen a környezeti fenntarthatóság tényleges megvalósításáért, különös tekintettel az éghajlatváltozás elleni küzdelemre, a környezet minőségének megóvására és javítására irányuló nemzetközi intézkedések és fellépések, valamint a természeti erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodás előmozdítása révén; növelje tovább a kibocsátáscsökkentéssel kapcsolatos ambícióink szintjét, és hangsúlyozza az EU-nak az éghajlatpolitikai cselekvés globális vezetőjéként betöltött szerepét; |
| --- | --- |

ch)

erősítse meg az EU Párizsi Megállapodás melletti elkötelezettségét, ösztönözze az ENSZ összes tagállamát annak ratifikálására és hatékony végrehajtására, valamint hangsúlyozza a Párizsi Megállapodás globális szintű és valamennyi ENSZ-tagállam általi végrehajtásának szükségességét; erősítse meg egy ambiciózus uniós klímapolitika szükségességét, valamint azt, hogy készen áll a meglévő nemzeti vállalások megemelésére, ideértve az EU 2030-ra vonatkozó vállalásait is, valamint hogy időben ki kell dolgozni egy a 2050-ig tartó időszakra vonatkozó hosszú távú stratégiát, és minden ebbe az irányba mutató kezdeményezést támogatni kell; tegyen a környezeti fenntarthatóság tényleges megvalósításáért, különös tekintettel az éghajlatváltozás elleni küzdelemre, a környezet minőségének megóvására és javítására irányuló nemzetközi intézkedések és fellépések, valamint a természeti erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodás előmozdítása révén; növelje tovább a kibocsátáscsökkentéssel kapcsolatos ambícióink szintjét, és hangsúlyozza az EU-nak az éghajlatpolitikai cselekvés globális vezetőjéként betöltött szerepét;

| ci) | emlékeztessen rá, hogy az éghajlatpolitikai intézkedések az Európai Unió számára fő prioritást jelentenek; biztosítsa, hogy az EU továbbra is élen járjon az éghajlatváltozás elleni küzdelemben, és fokozza az együttműködést az ENSZ-szel ezen a területen; szólítsa fel valamennyi ENSZ-tagállamot a Párizsi Megállapodás betartására és annak biztosítására, hogy haladéktalanul hajtsák végre az ENSZ 2016. évi éghajlatváltozási konferenciáján hozott határozatokat; fokozza az Egyesült Államok éghajlatváltozással kapcsolatos multilaterális együttműködésben való újbóli részvételére irányuló erőfeszítéseket; |
| --- | --- |

ci)

emlékeztessen rá, hogy az éghajlatpolitikai intézkedések az Európai Unió számára fő prioritást jelentenek; biztosítsa, hogy az EU továbbra is élen járjon az éghajlatváltozás elleni küzdelemben, és fokozza az együttműködést az ENSZ-szel ezen a területen; szólítsa fel valamennyi ENSZ-tagállamot a Párizsi Megállapodás betartására és annak biztosítására, hogy haladéktalanul hajtsák végre az ENSZ 2016. évi éghajlatváltozási konferenciáján hozott határozatokat; fokozza az Egyesült Államok éghajlatváltozással kapcsolatos multilaterális együttműködésben való újbóli részvételére irányuló erőfeszítéseket;

| cj) | legyen proaktív partner valamennyi, az éghajlatváltozás jelentette kihívások megoldására irányuló globális partnerségek és együttműködés kialakítását célzó ENSZ-erőfeszítésben, hangsúlyozva, hogy az éghajlatváltozás ügye a diplomáciai kapcsolatok terén belépési pont lehet olyan partnerek vonatkozásában, akikkel más kérdésekben igen nagy ellentétek állnak fenn, ezáltal lehetőséget kínálva a stabilitás és a béke erősítésére; |
| --- | --- |

cj)

legyen proaktív partner valamennyi, az éghajlatváltozás jelentette kihívások megoldására irányuló globális partnerségek és együttműködés kialakítását célzó ENSZ-erőfeszítésben, hangsúlyozva, hogy az éghajlatváltozás ügye a diplomáciai kapcsolatok terén belépési pont lehet olyan partnerek vonatkozásában, akikkel más kérdésekben igen nagy ellentétek állnak fenn, ezáltal lehetőséget kínálva a stabilitás és a béke erősítésére;

| ck) | fokozza klímadiplomáciai erőfeszítéseit átfogó klímadiplomáciai stratégia kialakítása révén, és az éghajlatváltozással kapcsolatos intézkedéseket integrálja az EU külső fellépéseinek valamennyi területébe, ideértve a kereskedelmet, a fejlesztési együttműködést, a humanitárius segélyezést, a biztonság és védelmi politikát, figyelembe véve, hogy egy környezeti szempontból nem fenntartható rendszer instabilitást eredményez; alakítsa ki az országok és szereplők erős szövetségét, amely továbbra is támogatja a globális felmelegedés jóval 2 oC alá történő csökkentésének célkitűzését, illetve hozzájárul ahhoz, ugyanakkor erőfeszítéseket tesz a hőmérséklet-emelkedés 1,5 oC alá szorítása érdekében; |
| --- | --- |

ck)

fokozza klímadiplomáciai erőfeszítéseit átfogó klímadiplomáciai stratégia kialakítása révén, és az éghajlatváltozással kapcsolatos intézkedéseket integrálja az EU külső fellépéseinek valamennyi területébe, ideértve a kereskedelmet, a fejlesztési együttműködést, a humanitárius segélyezést, a biztonság és védelmi politikát, figyelembe véve, hogy egy környezeti szempontból nem fenntartható rendszer instabilitást eredményez; alakítsa ki az országok és szereplők erős szövetségét, amely továbbra is támogatja a globális felmelegedés jóval 2 oC alá történő csökkentésének célkitűzését, illetve hozzájárul ahhoz, ugyanakkor erőfeszítéseket tesz a hőmérséklet-emelkedés 1,5 oC alá szorítása érdekében;

| cl) | emlékeztessen arra, hogy az éghajlatváltozás hatásait a nők és a férfiak eltérően élik meg; mutasson rá, hogy a nők kiszolgáltatottabbak, és nagyobb kockázatoknak és terheknek vannak kitéve, aminek okai többek között az erőforrásokhoz, oktatáshoz, munkalehetőségekhez és a földhöz fűződő jogokhoz való egyenlőtlen hozzáférés, valamint a társadalmi és kulturális normák; hangsúlyozza, hogy ezt megfelelően kell megjeleníteni; gondoskodjon róla, hogy a nők központi szerepet töltsenek be az éghajlantváltozás kihívásainak enyhítését, valamint az azokhoz való alkalmazkodást célzó megoldások megtalálásában, a nemzetközi klímatárgyalásokat is beleértve, hogy a nemi szempontokra érzékeny válaszok szülessenek a mögöttes egyenlőtlenségek kezelésére; |
| --- | --- |

cl)

emlékeztessen arra, hogy az éghajlatváltozás hatásait a nők és a férfiak eltérően élik meg; mutasson rá, hogy a nők kiszolgáltatottabbak, és nagyobb kockázatoknak és terheknek vannak kitéve, aminek okai többek között az erőforrásokhoz, oktatáshoz, munkalehetőségekhez és a földhöz fűződő jogokhoz való egyenlőtlen hozzáférés, valamint a társadalmi és kulturális normák; hangsúlyozza, hogy ezt megfelelően kell megjeleníteni; gondoskodjon róla, hogy a nők központi szerepet töltsenek be az éghajlantváltozás kihívásainak enyhítését, valamint az azokhoz való alkalmazkodást célzó megoldások megtalálásában, a nemzetközi klímatárgyalásokat is beleértve, hogy a nemi szempontokra érzékeny válaszok szülessenek a mögöttes egyenlőtlenségek kezelésére;

| cm) | emlékeztessen arra, hogy amikor a nők korlátozottan férnek hozzá a termelő erőforrásokhoz, valamint korlátozott jogokkal rendelkeznek, kevesebb lehetőségük van a döntések alakításában és a politika befolyásolásában való részvételre, amint ez a 2007-ben Baliban megrendezett 13. konferencia (COP13) óta hivatalosan elismert; |
| --- | --- |

cm)

emlékeztessen arra, hogy amikor a nők korlátozottan férnek hozzá a termelő erőforrásokhoz, valamint korlátozott jogokkal rendelkeznek, kevesebb lehetőségük van a döntések alakításában és a politika befolyásolásában való részvételre, amint ez a 2007-ben Baliban megrendezett 13. konferencia (COP13) óta hivatalosan elismert;

| cn) | szorosan működjön együtt az éghajlatváltozás legsúlyosabb következményeit elszenvedő kis szigetállamokkal és más országokkal, hogy biztosítható legyen, hogy véleményüket és igényeiket az ENSZ különböző fórumain figyelembe veszik; |
| --- | --- |

cn)

szorosan működjön együtt az éghajlatváltozás legsúlyosabb következményeit elszenvedő kis szigetállamokkal és más országokkal, hogy biztosítható legyen, hogy véleményüket és igényeiket az ENSZ különböző fórumain figyelembe veszik;

| co) | kezdeményezzen átfogó nyilvános vitát az ENSZ tagállamaival arról, hogy az elnöki mandátumok alkotmányos korlátozásait világszerte tiszteletben kell tartani; |
| --- | --- |

co)

kezdeményezzen átfogó nyilvános vitát az ENSZ tagállamaival arról, hogy az elnöki mandátumok alkotmányos korlátozásait világszerte tiszteletben kell tartani;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az ajánlást a Tanácsnak, az Európai Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az EU emberi jogokkal foglalkozó különleges képviselőjének, az Európai Külügyi Szolgálatnak, a Bizottságnak, valamint tájékoztatás céljából az Egyesült Nemzetek Közgyűlésének és az Egyesült Nemzetek főtitkárának. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0304.

(2)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0493.

(3)  Az Európai Parlament 2018. március 1-jei ajánlása a Tanácshoz, a Bizottsághoz és a Bizottság alelnökéhez/az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjéhez a dzsihádisták bevételforrásainak elvágásáról és a terrorizmus finanszírozása elleni fellépésről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0059).

(4)  Egészségügyi Világszervezet: World Report on Violence and Health (Genf, 2002), 154. o.; Az ENSZ Humanitárius Ügyeket Koordináló Hivatala: Discussion paper 2: the nature, scope and motivation for sexual violence against men and boys in armed conflict, (A UNOCHA nemi erőszak fegyveres konfliktusokban történő használatával foglalkozó kutatási ülésen ismertetett vitaanyag: Identifying Gaps in Research to Inform More Effective Interventions, 2008. június 26.).

(5)  Az ENSZ BT-hez 2017. január 10-én intézett első nyilatkozatában foglaltaknak megfelelően.

(6)  HL C 215., 2018.6.19., 202. o.

---

III Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI PARLAMENT

2018. július 3., kedd

| 8.4.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 118/180 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 118/180

---

P8_TA(2018)0269

Együttműködési megállapodás az EU és az afrikai és madagaszkári léginavigációs biztonsággal foglalkozó ügynökség között ***

Az Európai Parlament 2018. július 3-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és az afrikai és madagaszkári léginavigációs biztonsággal foglalkozó ügynökség (ASECNA) közötti, az ASECNA illetékességi területén a polgári légi közlekedés javára a műholdas navigáció fejlesztéséről és a kapcsolódó szolgáltatások nyújtásáról szóló együttműködési megállapodásnak az Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (11351/2017 – C8-0018/2018 – 2017/0104(NLE))

(Egyetértés)

(2020/C 118/27)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (11351/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (11351/2017),

| — | tekintettel az Európai Unió és az afrikai és madagaszkári léginavigációs biztonsággal foglalkozó ügynökség (ASECNA) között létrejött, az ASECNA illetékességi területén a polgári légi közlekedés javára a műholdas navigáció fejlesztéséről és a kapcsolódó szolgáltatások nyújtásáról szóló együttműködési megállapodás tervezetére (13661/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és az afrikai és madagaszkári léginavigációs biztonsággal foglalkozó ügynökség (ASECNA) között létrejött, az ASECNA illetékességi területén a polgári légi közlekedés javára a műholdas navigáció fejlesztéséről és a kapcsolódó szolgáltatások nyújtásáról szóló együttműködési megállapodás tervezetére (13661/2016),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 172. cikkével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0018/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 172. cikkével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0018/2018),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 99. cikkének (1) és (4) bekezdésére és 108. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikkének (1) és (4) bekezdésére és 108. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság ajánlására (A8-0213/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság ajánlására (A8-0213/2018),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, illetve az ASECNA-nak. |
| --- | --- |

2.

---

| 8.4.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 118/181 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 118/181

---

P8_TA(2018)0270

A tudományos és technológiai együttműködésről szóló EU–USA-megállapodás meghosszabbítása ***

Az Európai Parlament 2018. július 3-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok kormánya közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodás meghosszabbításáról szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (08166/2018 – C8-0259/2018 – 2018/0067(NLE))

(Egyetértés)

(2020/C 118/28)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (08166/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (08166/2018),

| — | tekintettel az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok kormánya közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodás megkötéséről szóló, 1998. október 13-i 98/591/EK tanácsi határozatra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok kormánya közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodás megkötéséről szóló, 1998. október 13-i 98/591/EK tanácsi határozatra (1),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 186. cikkével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0259/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 186. cikkével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0259/2018),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 99. cikkének (1) és (4) bekezdésére és 108. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikkének (1) és (4) bekezdésére és 108. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság ajánlására (A8-0212/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság ajánlására (A8-0212/2018),

| 1. | egyetért a megállapodás meghosszabbításával; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve az Amerikai Egyesült Államok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  HL L 284., 1998.10.22., 35. o.

---

| 8.4.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 118/182 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 118/182

---

P8_TA(2018)0271

Európai Nagy Teljesítményű Számítástechnika Közös Vállalkozás *

Az Európai Parlament 2018. július 3-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Nagy Teljesítményű Számítástechnika Közös Vállalkozás létrehozásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2018)0008 – C8-0037/2018 – 2018/0003(NLE))

(Konzultáció)

(2020/C 118/29)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2018)0008), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2018)0008),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 187. cikkére és 188. cikkének első bekezdésére, amelyeknek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0037/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 187. cikkére és 188. cikkének első bekezdésére, amelyeknek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0037/2018),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 78c. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 78c. cikkére,

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére (A8-0217/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére (A8-0217/2018),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően módosítsa javaslatát, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 293. cikke (2) bekezdésének megfelelően; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felhívja a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

4.

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

5.

Módosítás 1

Rendeletre irányuló javaslat

2 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2) | Az 1291/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (15) létrehozza a Horizont 2020 kutatási és innovációs keretprogramot (2014–2020) (a továbbiakban: Horizont 2020). Célja, hogy a Horizont 2020 és a magánszféra pénzügyi forrásainak köz-magán társulások keretében történő egyesítésével szélesebb körű hatást érjen el a kutatás és az innováció tekintetében olyan kulcsfontosságú területeken, ahol a kutatás és az innováció hozzájárulhat az Unió tágabb versenyképességi céljainak eléréséhez, ösztönözheti a magánberuházásokat és segíthet a társadalmi kihívások kezelésében. Az ilyen partnerségeknek hosszú távú kötelezettségvállaláson kell alapulniuk, valamennyi partner kiegyensúlyozott hozzájárulását is ideértve, továbbá elszámoltathatóaknak kell lenniük az általuk kitűzött célok elérése tekintetében, és igazodniuk kell az Unió kutatásra, fejlesztésre és innovációra irányuló stratégiai céljaihoz.
  A
  partnerségek irányításának és működésének
  nyitottnak
  ,
  átláthatónak
  ,
  eredményesnek
  és
  hatékonynak
  kell
  lennie
  , és a 
  partnerségek tevékenységi területén működő szereplők
  széles köre számára lehetőséget kell biztosítania a részvételre. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)

Az 1291/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (15) létrehozza a Horizont 2020 kutatási és innovációs keretprogramot (2014–2020) (a továbbiakban: Horizont 2020). Célja, hogy a Horizont 2020 és a magánszféra pénzügyi forrásainak köz-magán társulások keretében történő egyesítésével szélesebb körű hatást érjen el a kutatás és az innováció tekintetében olyan kulcsfontosságú területeken, ahol a kutatás és az innováció hozzájárulhat az Unió tágabb versenyképességi céljainak eléréséhez, ösztönözheti a magánberuházásokat és segíthet a társadalmi kihívások kezelésében. Az ilyen partnerségeknek hosszú távú kötelezettségvállaláson kell alapulniuk, valamennyi partner kiegyensúlyozott hozzájárulását is ideértve, továbbá elszámoltathatóaknak kell lenniük az általuk kitűzött célok elérése tekintetében, és igazodniuk kell az Unió kutatásra, fejlesztésre és innovációra irányuló stratégiai céljaihoz.
  A
  partnerségek irányításának és működésének
  nyitottnak
  ,
  átláthatónak
  ,
  eredményesnek
  és
  hatékonynak
  kell
  lennie
  , és a 
  partnerségek tevékenységi területén működő szereplők
  széles köre számára lehetőséget kell biztosítania a részvételre.

| (2) | Az 1291/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (15) létrehozza a Horizont 2020 kutatási és innovációs keretprogramot (2014–2020) (a továbbiakban: Horizont 2020). Célja, hogy a Horizont 2020 és a magánszféra pénzügyi forrásainak köz-magán társulások keretében történő egyesítésével szélesebb körű hatást érjen el a kutatás és az innováció tekintetében olyan kulcsfontosságú területeken, ahol a kutatás és az innováció hozzájárulhat az Unió tágabb versenyképességi céljainak eléréséhez, ösztönözheti a magánberuházásokat és segíthet a társadalmi kihívások kezelésében. Az ilyen partnerségeknek hosszú távú kötelezettségvállaláson kell alapulniuk, valamennyi partner kiegyensúlyozott hozzájárulását is ideértve, továbbá elszámoltathatóaknak kell lenniük az általuk kitűzött célok elérése tekintetében, és igazodniuk kell az Unió kutatásra, fejlesztésre és innovációra irányuló stratégiai céljaihoz.
  E
  partnerségek irányításának és működésének
  nyitott
  ,
  átlátható
  ,
  eredményes
  és
  hatékony módon
  kell
  megvalósulnia
  , és a 
  saját szakterületükön tevékenykedő érdekelt felek
  széles köre számára lehetőséget kell biztosítania a részvételre
  , valamint lehetőséget kell biztosítania a civil társadalmi szervezetek és a polgári csoportok számára, hogy megfelelően konzultáljanak velük a döntéshozatali folyamat során
  . |
| --- | --- |

(2)

Az 1291/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (15) létrehozza a Horizont 2020 kutatási és innovációs keretprogramot (2014–2020) (a továbbiakban: Horizont 2020). Célja, hogy a Horizont 2020 és a magánszféra pénzügyi forrásainak köz-magán társulások keretében történő egyesítésével szélesebb körű hatást érjen el a kutatás és az innováció tekintetében olyan kulcsfontosságú területeken, ahol a kutatás és az innováció hozzájárulhat az Unió tágabb versenyképességi céljainak eléréséhez, ösztönözheti a magánberuházásokat és segíthet a társadalmi kihívások kezelésében. Az ilyen partnerségeknek hosszú távú kötelezettségvállaláson kell alapulniuk, valamennyi partner kiegyensúlyozott hozzájárulását is ideértve, továbbá elszámoltathatóaknak kell lenniük az általuk kitűzött célok elérése tekintetében, és igazodniuk kell az Unió kutatásra, fejlesztésre és innovációra irányuló stratégiai céljaihoz.
  E
  partnerségek irányításának és működésének
  nyitott
  ,
  átlátható
  ,
  eredményes
  és
  hatékony módon
  kell
  megvalósulnia
  , és a 
  saját szakterületükön tevékenykedő érdekelt felek
  széles köre számára lehetőséget kell biztosítania a részvételre
  , valamint lehetőséget kell biztosítania a civil társadalmi szervezetek és a polgári csoportok számára, hogy megfelelően konzultáljanak velük a döntéshozatali folyamat során
  .

Módosítás 2

Rendeletre irányuló javaslat

8 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (8) | Az „Európai számításifelhő-kezdeményezés – versenyképes adatközpontú és tudásalapú gazdaság kiépítése Európában” című, 2016. április 19-i bizottsági közlemény (22) világszínvonalú nagy teljesítményű számítástechnikai kapacitásokra épülő európai adatinfrastruktúra létrehozására szólít fel, valamint egy olyan teljes körű európai nagy teljesítményű számítástechnikai ökoszisztéma kialakítását szorgalmazza, amely képes új európai technológiák kifejlesztésére és exaszintű szuperszámítógépek megépítésére. A terület jelentősége és az Unióban az érdekelt felek előtt álló kihívások sürgős fellépést kívánnak, hogy előteremthetők legyenek azok az erőforrások és kapacitások, amelyek teljessé teszik a kutatástól és fejlesztéstől kezdve az exaszintű nagy teljesítményű számítástechnikai rendszerek megvalósításáig és üzemeltetéséig tartó láncot. Ezért uniós szinten olyan mechanizmust kell létrehozni, amelynek keretében összegyűjthető és összpontosítható a tagállamok, az Unió és a magánszektor által egy világszínvonalú nagy teljesítményű számítástechnikai infrastruktúra létrehozásához, valamint a nagy teljesítményű számítástechnikára irányuló kutatáshoz és innovációhoz nyújtott támogatás. Ennek az infrastruktúrának hozzáférést kell biztosítania a közszférabeli, ipari és tudományos felhasználók számára, ezen belül pedig az európai nyílt tudományosadat-felhő részét képező tudományos közösségek számára is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8)

Az „Európai számításifelhő-kezdeményezés – versenyképes adatközpontú és tudásalapú gazdaság kiépítése Európában” című, 2016. április 19-i bizottsági közlemény (22) világszínvonalú nagy teljesítményű számítástechnikai kapacitásokra épülő európai adatinfrastruktúra létrehozására szólít fel, valamint egy olyan teljes körű európai nagy teljesítményű számítástechnikai ökoszisztéma kialakítását szorgalmazza, amely képes új európai technológiák kifejlesztésére és exaszintű szuperszámítógépek megépítésére. A terület jelentősége és az Unióban az érdekelt felek előtt álló kihívások sürgős fellépést kívánnak, hogy előteremthetők legyenek azok az erőforrások és kapacitások, amelyek teljessé teszik a kutatástól és fejlesztéstől kezdve az exaszintű nagy teljesítményű számítástechnikai rendszerek megvalósításáig és üzemeltetéséig tartó láncot. Ezért uniós szinten olyan mechanizmust kell létrehozni, amelynek keretében összegyűjthető és összpontosítható a tagállamok, az Unió és a magánszektor által egy világszínvonalú nagy teljesítményű számítástechnikai infrastruktúra létrehozásához, valamint a nagy teljesítményű számítástechnikára irányuló kutatáshoz és innovációhoz nyújtott támogatás. Ennek az infrastruktúrának hozzáférést kell biztosítania a közszférabeli, ipari és tudományos felhasználók számára, ezen belül pedig az európai nyílt tudományosadat-felhő részét képező tudományos közösségek számára is.

| (8) | Az „Európai számításifelhő-kezdeményezés – versenyképes adatközpontú és tudásalapú gazdaság kiépítése Európában” című, 2016. április 19-i bizottsági közlemény (22) világszínvonalú nagy teljesítményű számítástechnikai kapacitásokra épülő európai adatinfrastruktúra létrehozására szólít fel, valamint egy olyan teljes körű európai nagy teljesítményű számítástechnikai ökoszisztéma kialakítását szorgalmazza, amely képes új európai technológiák kifejlesztésére és exaszintű szuperszámítógépek megépítésére. A terület jelentősége és az Unióban az érdekelt felek előtt álló kihívások sürgős fellépést kívánnak, hogy előteremthetők legyenek azok az erőforrások és kapacitások, amelyek teljessé teszik a kutatástól és fejlesztéstől kezdve az exaszintű nagy teljesítményű számítástechnikai rendszerek megvalósításáig és üzemeltetéséig tartó láncot. Ezért uniós szinten olyan mechanizmust kell létrehozni, amelynek keretében összegyűjthető és összpontosítható a tagállamok, az Unió és a magánszektor által egy világszínvonalú nagy teljesítményű számítástechnikai infrastruktúra létrehozásához, valamint a nagy teljesítményű számítástechnikára irányuló kutatáshoz és innovációhoz nyújtott támogatás. Ennek az infrastruktúrának hozzáférést kell biztosítania a közszférabeli
  felhasználók
  ,
  az
  ipari
  felhasználók, köztük a kis-
  és
  középvállalkozások (kkv-k) és a
  tudományos felhasználók számára, ezen belül pedig az európai nyílt tudományosadat-felhő részét képező tudományos közösségek számára is. |
| --- | --- |

(8)

Az „Európai számításifelhő-kezdeményezés – versenyképes adatközpontú és tudásalapú gazdaság kiépítése Európában” című, 2016. április 19-i bizottsági közlemény (22) világszínvonalú nagy teljesítményű számítástechnikai kapacitásokra épülő európai adatinfrastruktúra létrehozására szólít fel, valamint egy olyan teljes körű európai nagy teljesítményű számítástechnikai ökoszisztéma kialakítását szorgalmazza, amely képes új európai technológiák kifejlesztésére és exaszintű szuperszámítógépek megépítésére. A terület jelentősége és az Unióban az érdekelt felek előtt álló kihívások sürgős fellépést kívánnak, hogy előteremthetők legyenek azok az erőforrások és kapacitások, amelyek teljessé teszik a kutatástól és fejlesztéstől kezdve az exaszintű nagy teljesítményű számítástechnikai rendszerek megvalósításáig és üzemeltetéséig tartó láncot. Ezért uniós szinten olyan mechanizmust kell létrehozni, amelynek keretében összegyűjthető és összpontosítható a tagállamok, az Unió és a magánszektor által egy világszínvonalú nagy teljesítményű számítástechnikai infrastruktúra létrehozásához, valamint a nagy teljesítményű számítástechnikára irányuló kutatáshoz és innovációhoz nyújtott támogatás. Ennek az infrastruktúrának hozzáférést kell biztosítania a közszférabeli
  felhasználók
  ,
  az
  ipari
  felhasználók, köztük a kis-
  és
  középvállalkozások (kkv-k) és a
  tudományos felhasználók számára, ezen belül pedig az európai nyílt tudományosadat-felhő részét képező tudományos közösségek számára is.

Módosítás 3

Rendeletre irányuló javaslat

8 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (8 a) | Rendívül fontos, hogy az Unió 2022-re a világ vezető szuperszámítógépes hatalmai közé kerüljön. Az Unió pillanatnyilag le van maradva a nagy teljesítményű számítástechnika fejlesztésével, mivel nem ruházott be eleget egy teljes nagy teljesítményű számítástechnikai rendszer felállításába. E hiányosság megszüntetése érdekében az Uniónak világszínvonalú szuperszámítógépeket kell beszereznie, biztosítania kell azok ellátórendszerét, és meg kell kezdenie a szolgáltatásnyújtást az ipar és a kkv-k számára a szimuláció, a megjelenítés és a prototípusok előállítása terén, az uniós értékekkel és elvekkel összhangban álló nagy teljesítményű számítástechnikai rendszer biztosítása mellett. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8 a)

Rendívül fontos, hogy az Unió 2022-re a világ vezető szuperszámítógépes hatalmai közé kerüljön. Az Unió pillanatnyilag le van maradva a nagy teljesítményű számítástechnika fejlesztésével, mivel nem ruházott be eleget egy teljes nagy teljesítményű számítástechnikai rendszer felállításába. E hiányosság megszüntetése érdekében az Uniónak világszínvonalú szuperszámítógépeket kell beszereznie, biztosítania kell azok ellátórendszerét, és meg kell kezdenie a szolgáltatásnyújtást az ipar és a kkv-k számára a szimuláció, a megjelenítés és a prototípusok előállítása terén, az uniós értékekkel és elvekkel összhangban álló nagy teljesítményű számítástechnikai rendszer biztosítása mellett.

Módosítás 4

Rendeletre irányuló javaslat

10 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (10) | Ahhoz, hogy az Uniónak rendelkezésére álljon a kutatás élvonalban tartásához szükséges számítástechnikai teljesítmény, össze kell hangolni a nagy teljesítményű számítástechnikába irányuló tagállami beruházásokat és fokozni kell a nagy teljesítményű számítástechnikai technológia ipari elterjedését. Az Uniónak a technológiai kínálat és a felhasználókkal való közös tervezés, valamint a világszínvonalú rendszerek közös beszerzése között működő kapcsolatot teremtve gondoskodnia kell arról, hogy a technológiai fejlesztések beépüljenek az Európában beszerzett nagy teljesítményű számítástechnikai rendszerekbe. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(10)

Ahhoz, hogy az Uniónak rendelkezésére álljon a kutatás élvonalban tartásához szükséges számítástechnikai teljesítmény, össze kell hangolni a nagy teljesítményű számítástechnikába irányuló tagállami beruházásokat és fokozni kell a nagy teljesítményű számítástechnikai technológia ipari elterjedését. Az Uniónak a technológiai kínálat és a felhasználókkal való közös tervezés, valamint a világszínvonalú rendszerek közös beszerzése között működő kapcsolatot teremtve gondoskodnia kell arról, hogy a technológiai fejlesztések beépüljenek az Európában beszerzett nagy teljesítményű számítástechnikai rendszerekbe.

| (10) | Ahhoz, hogy az Uniónak rendelkezésére álljon a kutatás élvonalban tartásához szükséges számítástechnikai teljesítmény,
  valamint hogy ki lehessen használni az uniós szintű együttes fellépés hozzáadott értékét,
  össze kell hangolni a nagy teljesítményű számítástechnikába irányuló tagállami beruházásokat és fokozni kell a nagy teljesítményű számítástechnikai technológia ipari elterjedését. Az Uniónak a technológiai kínálat és a felhasználókkal való közös tervezés, valamint a világszínvonalú rendszerek közös beszerzése között működő kapcsolatot teremtve gondoskodnia kell arról, hogy a technológiai fejlesztések beépüljenek az Európában beszerzett nagy teljesítményű számítástechnikai rendszerekbe. |
| --- | --- |

(10)

Ahhoz, hogy az Uniónak rendelkezésére álljon a kutatás élvonalban tartásához szükséges számítástechnikai teljesítmény,
  valamint hogy ki lehessen használni az uniós szintű együttes fellépés hozzáadott értékét,
  össze kell hangolni a nagy teljesítményű számítástechnikába irányuló tagállami beruházásokat és fokozni kell a nagy teljesítményű számítástechnikai technológia ipari elterjedését. Az Uniónak a technológiai kínálat és a felhasználókkal való közös tervezés, valamint a világszínvonalú rendszerek közös beszerzése között működő kapcsolatot teremtve gondoskodnia kell arról, hogy a technológiai fejlesztések beépüljenek az Európában beszerzett nagy teljesítményű számítástechnikai rendszerekbe.

Módosítás 5

Rendeletre irányuló javaslat

10 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (10a) | Szükséges, hogy a Bizottság és a tagállamok feltérképezzék a megfelelő irányítási és finanszírozási kereteket, kellő figyelmet fordítva az EuroHPC közös vállalkozásra és fenntarthatóságára, valamint az Unió-szerte egyenlő versenyfeltételek szükségességére. Ezenkívül a tagállamoknak a Bizottság megközelítésével összehangolt módon kell vizsgálniuk a finanszírozási programokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(10a)

Szükséges, hogy a Bizottság és a tagállamok feltérképezzék a megfelelő irányítási és finanszírozási kereteket, kellő figyelmet fordítva az EuroHPC közös vállalkozásra és fenntarthatóságára, valamint az Unió-szerte egyenlő versenyfeltételek szükségességére. Ezenkívül a tagállamoknak a Bizottság megközelítésével összehangolt módon kell vizsgálniuk a finanszírozási programokat.

Módosítás 6

Rendeletre irányuló javaslat

10 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (10b) | A Nagy Teljesítményű Számítástechnika Európai Technológiai Platformja és a nagy teljesítményű számítástechnikával foglalkozó szerződéses köz-magán társulás kritikus jelentőséggel bír az Unió kutatási prioritásainak meghatározása tekintetében a HPC-megoldás ellátási láncának valamennyi szegmensében az uniós technológia fejlesztése során. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(10b)

A Nagy Teljesítményű Számítástechnika Európai Technológiai Platformja és a nagy teljesítményű számítástechnikával foglalkozó szerződéses köz-magán társulás kritikus jelentőséggel bír az Unió kutatási prioritásainak meghatározása tekintetében a HPC-megoldás ellátási láncának valamennyi szegmensében az uniós technológia fejlesztése során.

Módosítás 7

Rendeletre irányuló javaslat

11 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (11a) | A közös vállalkozás küldetése egy integrált világszínvonalú, nagy teljesítményű számítástechnikai és nagy adathalmazokkal foglalkozó ökoszisztéma létrehozása és fenntartása az Unióban, amely a HPC, a felhőalapú és a nagy adathalmazokkal kapcsolatos technológiák terén fennálló uniós vezető szerepen alapul. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(11a)

A közös vállalkozás küldetése egy integrált világszínvonalú, nagy teljesítményű számítástechnikai és nagy adathalmazokkal foglalkozó ökoszisztéma létrehozása és fenntartása az Unióban, amely a HPC, a felhőalapú és a nagy adathalmazokkal kapcsolatos technológiák terén fennálló uniós vezető szerepen alapul.

Módosítás 8

Rendeletre irányuló javaslat

12 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (12) | A közös vállalkozásnak 2019-ben létre kellene jönnie, és még ugyanabban az évben meg kellene kezdenie a működését azoknak a céloknak a teljesítése érdekében, miszerint az Uniónak 2020-ig exa előtti szintű infrastruktúrával kell rendelkeznie, 2022/2023-ig pedig ki kell fejleszteni az exaszintű kapacitás eléréséhez szükséges technológiákat. Mivel a technológia következő generációjának fejlesztési ciklusa jellemzően 4–5 évet vesz igénybe, a globális piacon való versenyképesség megőrzése érdekében haladéktalanul el kell indítani az e cél eléréséhez szükséges intézkedéseket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(12)

A közös vállalkozásnak 2019-ben létre kellene jönnie, és még ugyanabban az évben meg kellene kezdenie a működését azoknak a céloknak a teljesítése érdekében, miszerint az Uniónak 2020-ig exa előtti szintű infrastruktúrával kell rendelkeznie, 2022/2023-ig pedig ki kell fejleszteni az exaszintű kapacitás eléréséhez szükséges technológiákat. Mivel a technológia következő generációjának fejlesztési ciklusa jellemzően 4–5 évet vesz igénybe, a globális piacon való versenyképesség megőrzése érdekében haladéktalanul el kell indítani az e cél eléréséhez szükséges intézkedéseket.

| (12) | A közös vállalkozásnak 2019-ben létre kellene jönnie, és még ugyanabban az évben meg kellene kezdenie a működését azoknak a céloknak a teljesítése érdekében, miszerint az Uniónak 2020-ig exa előtti szintű infrastruktúrával kell rendelkeznie, 2022/2023-ig pedig ki kell fejleszteni az
  – amennyiben lehetséges, autonóm –
  exaszintű kapacitás eléréséhez szükséges technológiákat. Mivel a technológia következő generációjának fejlesztési ciklusa jellemzően 4–5 évet vesz igénybe, a globális piacon való versenyképesség megőrzése érdekében haladéktalanul el kell indítani az e cél eléréséhez szükséges intézkedéseket. |
| --- | --- |

(12)

A közös vállalkozásnak 2019-ben létre kellene jönnie, és még ugyanabban az évben meg kellene kezdenie a működését azoknak a céloknak a teljesítése érdekében, miszerint az Uniónak 2020-ig exa előtti szintű infrastruktúrával kell rendelkeznie, 2022/2023-ig pedig ki kell fejleszteni az
  – amennyiben lehetséges, autonóm –
  exaszintű kapacitás eléréséhez szükséges technológiákat. Mivel a technológia következő generációjának fejlesztési ciklusa jellemzően 4–5 évet vesz igénybe, a globális piacon való versenyképesség megőrzése érdekében haladéktalanul el kell indítani az e cél eléréséhez szükséges intézkedéseket.

Módosítás 9

Rendeletre irányuló javaslat

12 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (12a) | Az EuroHPC közös vállalkozást az uniós adatinfrastruktúra szerves részeként kell kezelni az egész ökoszisztémában, és széles körben kell terjeszteni az előnyeit. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(12a)

Az EuroHPC közös vállalkozást az uniós adatinfrastruktúra szerves részeként kell kezelni az egész ökoszisztémában, és széles körben kell terjeszteni az előnyeit.

Módosítás 10

Rendeletre irányuló javaslat

13 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (13a) | A Bizottságnak arra kellene ösztönöznie a tagállamokat, hogy csatlakozzanak az EuroHPC közös vállalkozáshoz, és használják azt nemzeti tevékenységeiknek megfelelően kutatási és fejlesztési programjaik kiemelt területeiként. A Bizottságnak a digitális innováció terén elért határozott politikai és gazdasági elkötelezettség részeként is elő kellene mozdítania a kezdeményezést valamennyi tagállamban. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13a)

A Bizottságnak arra kellene ösztönöznie a tagállamokat, hogy csatlakozzanak az EuroHPC közös vállalkozáshoz, és használják azt nemzeti tevékenységeiknek megfelelően kutatási és fejlesztési programjaik kiemelt területeiként. A Bizottságnak a digitális innováció terén elért határozott politikai és gazdasági elkötelezettség részeként is elő kellene mozdítania a kezdeményezést valamennyi tagállamban.

Módosítás 11

Rendeletre irányuló javaslat

14 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (14) | Az Uniónak, a részt vevő államoknak és a közös vállalkozás magánszektorbeli tagjainak pénzügyileg hozzá kell járulniuk a közös vállalkozás igazgatási költségeihez. Mivel a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret értelmében az igazgatási költségekhez való uniós hozzájárulást csak a 2023-ig esedékes működési költségek fedezése céljából lehet előreütemezni, a részt vevő államoknak és a közös vállalkozás magánszektorbeli tagjainak 2024-től teljes mértékben fedezniük kell a közös vállalkozás igazgatási költségeit. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(14)

Az Uniónak, a részt vevő államoknak és a közös vállalkozás magánszektorbeli tagjainak pénzügyileg hozzá kell járulniuk a közös vállalkozás igazgatási költségeihez. Mivel a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret értelmében az igazgatási költségekhez való uniós hozzájárulást csak a 2023-ig esedékes működési költségek fedezése céljából lehet előreütemezni, a részt vevő államoknak és a közös vállalkozás magánszektorbeli tagjainak 2024-től teljes mértékben fedezniük kell a közös vállalkozás igazgatási költségeit.

| (14) | Az Uniónak, a részt vevő államoknak és a közös vállalkozás magánszektorbeli tagjainak pénzügyileg hozzá kell járulniuk a közös vállalkozás igazgatási költségeihez. Mivel a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret értelmében az igazgatási költségekhez való uniós hozzájárulást csak a 2023-ig esedékes működési költségek fedezése céljából lehet előreütemezni, a részt vevő államoknak és a közös vállalkozás magánszektorbeli tagjainak 2024-től teljes mértékben fedezniük kell a közös vállalkozás igazgatási költségeit
  , hosszú távon biztosítva ezzel a közös vállalkozás fenntarthatóságát
  . |
| --- | --- |

(14)

Az Uniónak, a részt vevő államoknak és a közös vállalkozás magánszektorbeli tagjainak pénzügyileg hozzá kell járulniuk a közös vállalkozás igazgatási költségeihez. Mivel a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret értelmében az igazgatási költségekhez való uniós hozzájárulást csak a 2023-ig esedékes működési költségek fedezése céljából lehet előreütemezni, a részt vevő államoknak és a közös vállalkozás magánszektorbeli tagjainak 2024-től teljes mértékben fedezniük kell a közös vállalkozás igazgatási költségeit
  , hosszú távon biztosítva ezzel a közös vállalkozás fenntarthatóságát
  .

Módosítás 12

Rendeletre irányuló javaslat

15 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (15 a) | Minden lehetséges szinergiát meg kell vizsgálni és elő kell mozdítani az EuroHPC, valamint az uniós és nemzeti kutatási programok között. A közös vállalkozásnak be kell kapcsolódnia a meglévő vezető kutatási és fejlesztési struktúrákba, például a Nagy Teljesítményű Számítástechnika Európai Technológiai Platformja köz-magán társulás; valamint a big data technológiák területén a hatékonyság maximalizálása és a hasznosítás elősegítése, valamint a virágzó adatgazdaság előkészítése érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(15 a)

Minden lehetséges szinergiát meg kell vizsgálni és elő kell mozdítani az EuroHPC, valamint az uniós és nemzeti kutatási programok között. A közös vállalkozásnak be kell kapcsolódnia a meglévő vezető kutatási és fejlesztési struktúrákba, például a Nagy Teljesítményű Számítástechnika Európai Technológiai Platformja köz-magán társulás; valamint a big data technológiák területén a hatékonyság maximalizálása és a hasznosítás elősegítése, valamint a virágzó adatgazdaság előkészítése érdekében.

Módosítás 13

Rendeletre irányuló javaslat

15 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (15 b) | A Bizottságnak és a tagállamoknak a PRACE és a GEANT meglévő pilléreire alapozva meg kell erősíteniük az Európai Számításifelhő-partnerség meglévő munkáját, el kell kerülniük az összeférhetetlenségeket, és el kell ismerniük ezek létfontosságú kiegészítő szerepét az EuroHPC-ökoszisztéma megvalósításában. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(15 b)

A Bizottságnak és a tagállamoknak a PRACE és a GEANT meglévő pilléreire alapozva meg kell erősíteniük az Európai Számításifelhő-partnerség meglévő munkáját, el kell kerülniük az összeférhetetlenségeket, és el kell ismerniük ezek létfontosságú kiegészítő szerepét az EuroHPC-ökoszisztéma megvalósításában.

Módosítás 14

Rendeletre irányuló javaslat

18 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (18) | A közös vállalkozásnak olyan egyértelműen meghatározott témákkal kell foglalkoznia, amelyek lehetővé teszik a tudományos élet
  és
  az európai iparágak számára a nagy teljesítményű számítástechnikában alkalmazott leginnovatívabb technológiák megtervezését, kifejlesztését és alkalmazását, valamint az Unió egészében olyan integrált infrastruktúra létrehozását, amelynek keretében a kutatók, egyéb vezető ipari felhasználók
  (ezen belül
  a kkv-k) és a közszférabeli felhasználók számára világszínvonalú nagy teljesítményű számítástechnikai kapacitást, nagy sebességű internetkapcsolatot, valamint élvonalbeli alkalmazásokat, továbbá adat- és szoftverszolgáltatásokat biztosítanak. A közös vállalkozásnak erőfeszítéseket kell tennie a HPC területét érintő készséghiány csökkentése érdekében. A közös vállalkozásnak elő kell készítenie a terepet az első európai nagy teljesítményű hibrid számítástechnikai infrastruktúra kiépítése számára, amely a hagyományos számítástechnikai architektúrákat kvantum-számítástechnikai eszközökkel ötvözi, például kvantumszámítógépet használ a nagy teljesítményű számítástechnikai eszközök programszálai végrehajtásának gyorsítására. Európai szinten strukturált és összehangolt pénzügyi támogatásra van szükség annak elősegítése érdekében, hogy a kutatócsoportok és az európai iparágak megtarthassák élvonalbeli pozíciójukat a területre jellemző kiélezett nemzetközi versenyben azáltal, hogy világszínvonalú eredményeket érnek el és azokat beépítik versenyképes rendszerekbe, hogy az egész Unióban biztosítva legyen az európai technológia gyors és széles körű ipari hasznosítása, és ezáltal jelentős továbbgyűrűző hatások jöjjenek létre a társadalom javára, valamint hogy a közös európai érdeket szem előtt tartva a stratégiák és a beruházások összehangolásán keresztül megoszthatók legyenek a kockázatok és egyesíthetők legyenek az erőforrások. A Bizottság az érintett tagállam, illetve a tagállamok csoportjának értesítése alapján mérlegelhetné, hogy a közös vállalkozás kezdeményezései közös európai érdeket szolgáló fontos projekteknek minősülnek-e, feltéve, hogy a kutatáshoz, fejlesztéshez és innovációhoz nyújtott állami támogatások közösségi keretrendszerével összhangban valamennyi vonatkozó feltétel teljesül (25). |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(18)

A közös vállalkozásnak olyan egyértelműen meghatározott témákkal kell foglalkoznia, amelyek lehetővé teszik a tudományos élet
  és
  az európai iparágak számára a nagy teljesítményű számítástechnikában alkalmazott leginnovatívabb technológiák megtervezését, kifejlesztését és alkalmazását, valamint az Unió egészében olyan integrált infrastruktúra létrehozását, amelynek keretében a kutatók, egyéb vezető ipari felhasználók
  (ezen belül
  a kkv-k) és a közszférabeli felhasználók számára világszínvonalú nagy teljesítményű számítástechnikai kapacitást, nagy sebességű internetkapcsolatot, valamint élvonalbeli alkalmazásokat, továbbá adat- és szoftverszolgáltatásokat biztosítanak. A közös vállalkozásnak erőfeszítéseket kell tennie a HPC területét érintő készséghiány csökkentése érdekében. A közös vállalkozásnak elő kell készítenie a terepet az első európai nagy teljesítményű hibrid számítástechnikai infrastruktúra kiépítése számára, amely a hagyományos számítástechnikai architektúrákat kvantum-számítástechnikai eszközökkel ötvözi, például kvantumszámítógépet használ a nagy teljesítményű számítástechnikai eszközök programszálai végrehajtásának gyorsítására. Európai szinten strukturált és összehangolt pénzügyi támogatásra van szükség annak elősegítése érdekében, hogy a kutatócsoportok és az európai iparágak megtarthassák élvonalbeli pozíciójukat a területre jellemző kiélezett nemzetközi versenyben azáltal, hogy világszínvonalú eredményeket érnek el és azokat beépítik versenyképes rendszerekbe, hogy az egész Unióban biztosítva legyen az európai technológia gyors és széles körű ipari hasznosítása, és ezáltal jelentős továbbgyűrűző hatások jöjjenek létre a társadalom javára, valamint hogy a közös európai érdeket szem előtt tartva a stratégiák és a beruházások összehangolásán keresztül megoszthatók legyenek a kockázatok és egyesíthetők legyenek az erőforrások. A Bizottság az érintett tagállam, illetve a tagállamok csoportjának értesítése alapján mérlegelhetné, hogy a közös vállalkozás kezdeményezései közös európai érdeket szolgáló fontos projekteknek minősülnek-e, feltéve, hogy a kutatáshoz, fejlesztéshez és innovációhoz nyújtott állami támogatások közösségi keretrendszerével összhangban valamennyi vonatkozó feltétel teljesül (25).

| (18) | A közös vállalkozásnak olyan egyértelműen meghatározott témákkal kell foglalkoznia, amelyek lehetővé teszik a tudományos élet
  , de
  az európai iparágak számára
  is
  a nagy teljesítményű számítástechnikában alkalmazott leginnovatívabb technológiák megtervezését, kifejlesztését és alkalmazását, valamint az Unió egészében olyan integrált infrastruktúra létrehozását, amelynek keretében a kutatók, egyéb vezető ipari felhasználók
  , különösen a mikrovállalkozások,
  a kkv-k és
  az induló vállalkozások, valamint
  a közszférabeli felhasználók számára világszínvonalú nagy teljesítményű számítástechnikai kapacitást, nagy sebességű internetkapcsolatot, valamint élvonalbeli alkalmazásokat, továbbá adat- és szoftverszolgáltatásokat biztosítanak. A közös vállalkozásnak erőfeszítéseket kell tennie a HPC területét érintő készséghiány csökkentése érdekében
  , és ösztönöznie kell a képesítések megszerzését, a HPC-hez kapcsolódó pályaválasztást, valamint különleges programokat kell kínálnia, amelyekkel ösztönzi a férfiak és nők kiegyensúlyozott képviseletét a HPC-hez kapcsolódó szakmai pályákon
  . A közös vállalkozásnak elő kell készítenie a terepet az első európai nagy teljesítményű hibrid számítástechnikai infrastruktúra kiépítése számára, amely a hagyományos számítástechnikai architektúrákat kvantum-számítástechnikai eszközökkel ötvözi, például kvantumszámítógépet használ a nagy teljesítményű számítástechnikai eszközök programszálai végrehajtásának gyorsítására. Európai szinten strukturált és összehangolt pénzügyi támogatásra van szükség annak elősegítése érdekében, hogy a kutatócsoportok és az európai iparágak megtarthassák élvonalbeli pozíciójukat a területre jellemző kiélezett nemzetközi versenyben azáltal, hogy világszínvonalú eredményeket érnek el és azokat beépítik versenyképes rendszerekbe, hogy az egész Unióban biztosítva legyen az európai technológia gyors és széles körű ipari hasznosítása, és ezáltal jelentős
  jótékony
  továbbgyűrűző hatások jöjjenek létre a társadalom javára, valamint hogy a közös európai érdeket szem előtt tartva a stratégiák és a beruházások összehangolásán keresztül megoszthatók legyenek a kockázatok és egyesíthetők legyenek az erőforrások. A Bizottság az érintett tagállam, illetve a tagállamok csoportjának értesítése alapján mérlegelhetné, hogy a közös vállalkozás kezdeményezései közös európai érdeket szolgáló fontos projekteknek minősülnek-e, feltéve, hogy a kutatáshoz, fejlesztéshez és innovációhoz nyújtott állami támogatások közösségi keretrendszerével összhangban valamennyi vonatkozó feltétel teljesül (25). |
| --- | --- |

(18)

A közös vállalkozásnak olyan egyértelműen meghatározott témákkal kell foglalkoznia, amelyek lehetővé teszik a tudományos élet
  , de
  az európai iparágak számára
  is
  a nagy teljesítményű számítástechnikában alkalmazott leginnovatívabb technológiák megtervezését, kifejlesztését és alkalmazását, valamint az Unió egészében olyan integrált infrastruktúra létrehozását, amelynek keretében a kutatók, egyéb vezető ipari felhasználók
  , különösen a mikrovállalkozások,
  a kkv-k és
  az induló vállalkozások, valamint
  a közszférabeli felhasználók számára világszínvonalú nagy teljesítményű számítástechnikai kapacitást, nagy sebességű internetkapcsolatot, valamint élvonalbeli alkalmazásokat, továbbá adat- és szoftverszolgáltatásokat biztosítanak. A közös vállalkozásnak erőfeszítéseket kell tennie a HPC területét érintő készséghiány csökkentése érdekében
  , és ösztönöznie kell a képesítések megszerzését, a HPC-hez kapcsolódó pályaválasztást, valamint különleges programokat kell kínálnia, amelyekkel ösztönzi a férfiak és nők kiegyensúlyozott képviseletét a HPC-hez kapcsolódó szakmai pályákon
  . A közös vállalkozásnak elő kell készítenie a terepet az első európai nagy teljesítményű hibrid számítástechnikai infrastruktúra kiépítése számára, amely a hagyományos számítástechnikai architektúrákat kvantum-számítástechnikai eszközökkel ötvözi, például kvantumszámítógépet használ a nagy teljesítményű számítástechnikai eszközök programszálai végrehajtásának gyorsítására. Európai szinten strukturált és összehangolt pénzügyi támogatásra van szükség annak elősegítése érdekében, hogy a kutatócsoportok és az európai iparágak megtarthassák élvonalbeli pozíciójukat a területre jellemző kiélezett nemzetközi versenyben azáltal, hogy világszínvonalú eredményeket érnek el és azokat beépítik versenyképes rendszerekbe, hogy az egész Unióban biztosítva legyen az európai technológia gyors és széles körű ipari hasznosítása, és ezáltal jelentős
  jótékony
  továbbgyűrűző hatások jöjjenek létre a társadalom javára, valamint hogy a közös európai érdeket szem előtt tartva a stratégiák és a beruházások összehangolásán keresztül megoszthatók legyenek a kockázatok és egyesíthetők legyenek az erőforrások. A Bizottság az érintett tagállam, illetve a tagállamok csoportjának értesítése alapján mérlegelhetné, hogy a közös vállalkozás kezdeményezései közös európai érdeket szolgáló fontos projekteknek minősülnek-e, feltéve, hogy a kutatáshoz, fejlesztéshez és innovációhoz nyújtott állami támogatások közösségi keretrendszerével összhangban valamennyi vonatkozó feltétel teljesül (25).

Módosítás 15

Rendeletre irányuló javaslat

18 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (18 a) | A közös vállalkozásnak világszínvonalú szuperszámítógépekhez és kapcsolódó szolgáltatásokhoz való hozzáférést kell előmozdítania és biztosítania az uniós tudósok, az ipar és a közszektor számára, a kezükbe adva az ahhoz szükséges eszközöket, hogy a tudomány és az ipari verseny élvonalában maradhassanak, hogy fenntartsák és támogassák az integrált tudományosadat-infrastruktúrákat és a nagyteljesítményű számítástechnikát. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(18 a)

A közös vállalkozásnak világszínvonalú szuperszámítógépekhez és kapcsolódó szolgáltatásokhoz való hozzáférést kell előmozdítania és biztosítania az uniós tudósok, az ipar és a közszektor számára, a kezükbe adva az ahhoz szükséges eszközöket, hogy a tudomány és az ipari verseny élvonalában maradhassanak, hogy fenntartsák és támogassák az integrált tudományosadat-infrastruktúrákat és a nagyteljesítményű számítástechnikát.

Módosítás 16

Rendeletre irányuló javaslat

18 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (18 b) | A közös vállalkozásnak nyitva kell állnia minden olyan tagállam részvétele előtt, amely kész csatlakozni, és a közös vállalkozást nemzeti tevékenységeinek megfelelően kutatási és fejlesztési programjai kiemelt területeiként használni. A közös vállalkozásnak a digitális innováció melletti határozott politikai és gazdasági elkötelezettség részeként is népszerűsítenie kell a szuperszámítógép tevékenységeit. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(18 b)

A közös vállalkozásnak nyitva kell állnia minden olyan tagállam részvétele előtt, amely kész csatlakozni, és a közös vállalkozást nemzeti tevékenységeinek megfelelően kutatási és fejlesztési programjai kiemelt területeiként használni. A közös vállalkozásnak a digitális innováció melletti határozott politikai és gazdasági elkötelezettség részeként is népszerűsítenie kell a szuperszámítógép tevékenységeit.

Módosítás 17

Rendeletre irányuló javaslat

18 c preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (18 c) | A szükséges kapacitás tagállamokban való kiépítése és valamennyi tagállam részvételének biztosítása érdekében létre kell hozni tagállamonként egy nagy teljesítményű számítástechnikai kompetenciaközpontot, amely a nemzeti szuperszámítógépes központhoz kapcsolódik. A központoknak elő kell segíteniük és ösztönözniük kell a HPC-ökoszisztémához való hozzáférést, a szuperszámítógépekhez való hozzáféréstől az alkalmazásokhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférésig. A központoknak emellett tanfolyamokat kell biztosítaniuk a HPC-felhasználók számára a HPC-készségek építése érdekében, és elő kell mozdítaniuk a HPC előnyeivel kapcsolatos ismeretterjesztési, valamint képzési és tájékoztatási tevékenységeket, különösen a kkv-k körében, és hálózatépítési tevékenységekbe kell kezdeniük az érdekelt felekkel és más kompetenciaközpontokkal, hogy elősegítsék a tágabb körű innovációkat, amelyek lehetővé teszik a HPC további elterjedését. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(18 c)

A szükséges kapacitás tagállamokban való kiépítése és valamennyi tagállam részvételének biztosítása érdekében létre kell hozni tagállamonként egy nagy teljesítményű számítástechnikai kompetenciaközpontot, amely a nemzeti szuperszámítógépes központhoz kapcsolódik. A központoknak elő kell segíteniük és ösztönözniük kell a HPC-ökoszisztémához való hozzáférést, a szuperszámítógépekhez való hozzáféréstől az alkalmazásokhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférésig. A központoknak emellett tanfolyamokat kell biztosítaniuk a HPC-felhasználók számára a HPC-készségek építése érdekében, és elő kell mozdítaniuk a HPC előnyeivel kapcsolatos ismeretterjesztési, valamint képzési és tájékoztatási tevékenységeket, különösen a kkv-k körében, és hálózatépítési tevékenységekbe kell kezdeniük az érdekelt felekkel és más kompetenciaközpontokkal, hogy elősegítsék a tágabb körű innovációkat, amelyek lehetővé teszik a HPC további elterjedését.

Módosítás 18

Rendeletre irányuló javaslat

18 d preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (18 d) | A kiváló uniós tudományhoz és a regionális versenyképességhez hozzájárulni képes uniós szuperszámítógépekben rejlő lehetőségek maradéktalan kiaknázása érdekében fontos az Unió-szerte széles körű részvétel és a nem uniós szereplők számára biztosított méltányos és észszerű hozzáférés. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(18 d)

A kiváló uniós tudományhoz és a regionális versenyképességhez hozzájárulni képes uniós szuperszámítógépekben rejlő lehetőségek maradéktalan kiaknázása érdekében fontos az Unió-szerte széles körű részvétel és a nem uniós szereplők számára biztosított méltányos és észszerű hozzáférés.

Módosítás 19

Rendeletre irányuló javaslat

18 e preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (18 e) | Bár a szuperszámítógépekhez való hozzáférési idő a pénzügyi hozzájárulásokkal arányos, az Unióban egyenlő feltételeket kell biztosítani minden tagállami felhasználó, tudós és iparág számára. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(18 e)

Bár a szuperszámítógépekhez való hozzáférési idő a pénzügyi hozzájárulásokkal arányos, az Unióban egyenlő feltételeket kell biztosítani minden tagállami felhasználó, tudós és iparág számára.

Módosítás 20

Rendeletre irányuló javaslat

18 f preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (18 f) | Az uniós hozzáférési időt a kérelmező uniós állampolgárságától függetlenül, a kiválóságon alapuló versenyfelhívások alapján kellene kiosztani. Ezenkívül a részt vevő tagállamok hozzáférési idejüket más uniós tudósok, ipar vagy kutatók számára is rendelkezésre bocsáthatják. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(18 f)

Az uniós hozzáférési időt a kérelmező uniós állampolgárságától függetlenül, a kiválóságon alapuló versenyfelhívások alapján kellene kiosztani. Ezenkívül a részt vevő tagállamok hozzáférési idejüket más uniós tudósok, ipar vagy kutatók számára is rendelkezésre bocsáthatják.

Módosítás 21

Rendeletre irányuló javaslat

20 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (20a) | A közös vállalkozás által vásárolt és támogatott szuperszámítógépeket úgy kell megtervezni és kiválasztani, hogy a tudományos célokra való felhasználás és az ipar általi felhasználás terén is maximális legyen a hatékonyságuk. A Bizottságnak emiatt lépéseket kell tennie, hogy tovább erősítse értékeléseiben a hatékonyság és a költséghatékonyság értékelését. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(20a)

A közös vállalkozás által vásárolt és támogatott szuperszámítógépeket úgy kell megtervezni és kiválasztani, hogy a tudományos célokra való felhasználás és az ipar általi felhasználás terén is maximális legyen a hatékonyságuk. A Bizottságnak emiatt lépéseket kell tennie, hogy tovább erősítse értékeléseiben a hatékonyság és a költséghatékonyság értékelését.

Módosítás 22

Rendeletre irányuló javaslat

22 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (22) | Az exa előtti szintű és a petaszintű szuperszámítógépek használatát elsősorban a tudományos élet, az ipar vagy a közszektor felhasználói számára indokolt lehetővé tenni állami kutatási és innovációs célokra. A közös vállalkozás számára lehetővé kell tenni, hogy korlátozott mértékben magáncélú gazdasági tevékenységeket is végezzen. Hozzáférést az Unióban vagy valamely Horizont 2020-hoz társult országban székhellyel rendelkező felhasználók számára indokolt biztosítani. A hozzáférési jogoknak minden felhasználó számára méltányosnak kell lenniük, és azokat átlátható módon kell kiosztani. Az irányító testületnek minden egyes szuperszámítógép esetében meg kell határoznia a hozzáférési időkeret Unióra eső részéhez kapcsolódó hozzáférési jogokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(22)

Az exa előtti szintű és a petaszintű szuperszámítógépek használatát elsősorban a tudományos élet, az ipar vagy a közszektor felhasználói számára indokolt lehetővé tenni állami kutatási és innovációs célokra. A közös vállalkozás számára lehetővé kell tenni, hogy korlátozott mértékben magáncélú gazdasági tevékenységeket is végezzen. Hozzáférést az Unióban vagy valamely Horizont 2020-hoz társult országban székhellyel rendelkező felhasználók számára indokolt biztosítani. A hozzáférési jogoknak minden felhasználó számára méltányosnak kell lenniük, és azokat átlátható módon kell kiosztani. Az irányító testületnek minden egyes szuperszámítógép esetében meg kell határoznia a hozzáférési időkeret Unióra eső részéhez kapcsolódó hozzáférési jogokat.

| (22) | Az exa előtti szintű és a petaszintű szuperszámítógépek használatát elsősorban a tudományos élet, az ipar
  , köztük a kkv-k
  vagy a közszektor felhasználói számára indokolt lehetővé tenni állami
  polgári
  kutatási és innovációs célokra. A közös vállalkozás számára lehetővé kell tenni, hogy korlátozott mértékben magáncélú gazdasági tevékenységeket is végezzen. Hozzáférést az Unióban vagy valamely Horizont 2020-hoz társult országban székhellyel rendelkező felhasználók számára indokolt biztosítani. A hozzáférési jogoknak minden felhasználó számára méltányosnak kell lenniük, és azokat átlátható módon kell kiosztani. Az irányító testületnek minden egyes szuperszámítógép esetében meg kell határoznia a hozzáférési időkeret Unióra eső részéhez kapcsolódó hozzáférési jogokat. |
| --- | --- |

(22)

Az exa előtti szintű és a petaszintű szuperszámítógépek használatát elsősorban a tudományos élet, az ipar
  , köztük a kkv-k
  vagy a közszektor felhasználói számára indokolt lehetővé tenni állami
  polgári
  kutatási és innovációs célokra. A közös vállalkozás számára lehetővé kell tenni, hogy korlátozott mértékben magáncélú gazdasági tevékenységeket is végezzen. Hozzáférést az Unióban vagy valamely Horizont 2020-hoz társult országban székhellyel rendelkező felhasználók számára indokolt biztosítani. A hozzáférési jogoknak minden felhasználó számára méltányosnak kell lenniük, és azokat átlátható módon kell kiosztani. Az irányító testületnek minden egyes szuperszámítógép esetében meg kell határoznia a hozzáférési időkeret Unióra eső részéhez kapcsolódó hozzáférési jogokat.

Módosítás 23

Rendeletre irányuló javaslat

28 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (28a) | Az Unió gazdasági érdekeinek védelme érdekében legalább a Horizont 2020 szellemitulajdon-jogokra, szellemitulajdon-jogok átruházására, engedélyezésre és hasznosításra vonatkozó rendelkezéseit célszerű alkalmazni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(28a)

Az Unió gazdasági érdekeinek védelme érdekében legalább a Horizont 2020 szellemitulajdon-jogokra, szellemitulajdon-jogok átruházására, engedélyezésre és hasznosításra vonatkozó rendelkezéseit célszerű alkalmazni.

Módosítás 24

Rendeletre irányuló javaslat

29 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (29a) | A szuperszámítógép megvásárlásához szükséges összegnek tartalmaznia kell a jobb adatáramlásba és hálózati csatlakozásba való beruházást is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(29a)

A szuperszámítógép megvásárlásához szükséges összegnek tartalmaznia kell a jobb adatáramlásba és hálózati csatlakozásba való beruházást is.

Módosítás 25

Rendeletre irányuló javaslat

30 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (30a) | A HPC-kezdeményezés Unióban működő valamennyi szolgáltatójának egyenlő feltételek mellett kell versenyeznie, és valamennyiükre azonos szabályoknak kell vonatkozniuk. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(30a)

A HPC-kezdeményezés Unióban működő valamennyi szolgáltatójának egyenlő feltételek mellett kell versenyeznie, és valamennyiükre azonos szabályoknak kell vonatkozniuk.

Módosítás 26

Rendeletre irányuló javaslat

30 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (30b) | Különösen a 2014-ben a nagy teljesítményű számítástechnika és a nagy adathalmazok területén létrehozott szerződéses köz-magán társulásokkal és a PRACE-szel való következetesség és a nagy teljesítményű számítástechnika és a nagy adathalmazok területén létező egyéb kezdeményezések megkettőzésének elkerülése érdekében ezeket a kezdeményezéseket a 2020 utáni keretben a közös vállalkozásba való bevonásuk révén észszerűsíteni kell. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(30b)

Különösen a 2014-ben a nagy teljesítményű számítástechnika és a nagy adathalmazok területén létrehozott szerződéses köz-magán társulásokkal és a PRACE-szel való következetesség és a nagy teljesítményű számítástechnika és a nagy adathalmazok területén létező egyéb kezdeményezések megkettőzésének elkerülése érdekében ezeket a kezdeményezéseket a 2020 utáni keretben a közös vállalkozásba való bevonásuk révén észszerűsíteni kell.

Módosítás 27

Rendeletre irányuló javaslat

32 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (32) | A tevékenységek Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz programból történő pénzügyi támogatásának
  a 
  program szabályaival összhangban
  kell
  történnie
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(32)

A tevékenységek Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz programból történő pénzügyi támogatásának
  a 
  program szabályaival összhangban
  kell
  történnie
  .

| (32) | Törekedni kell az adminisztratív egyszerűsítésre, és kerülni kell, hogy egyazon közös vállalkozáson belül eltérő szabályok létezzenek egymás mellett. A Horizont 2020 és
  a 
  CEF szabályainak együttes fennállása helyett egységes szabályrendszert
  kell
  kidolgozni a közös vállalkozás valamennyi tevékenységére vonatkozóan
  . |
| --- | --- |

(32)

Törekedni kell az adminisztratív egyszerűsítésre, és kerülni kell, hogy egyazon közös vállalkozáson belül eltérő szabályok létezzenek egymás mellett. A Horizont 2020 és
  a 
  CEF szabályainak együttes fennállása helyett egységes szabályrendszert
  kell
  kidolgozni a közös vállalkozás valamennyi tevékenységére vonatkozóan
  .

Módosítás 28

Rendeletre irányuló javaslat

40 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (40) | A kellően indokolt esetektől eltekintve a közös vállalkozás keretében meghirdetett valamennyi pályázati felhívásnak és ajánlati felhívásnak figyelembe kell vennie a „Horizont 2020” keretprogram, illetve az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz program időtartamát. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(40)

A kellően indokolt esetektől eltekintve a közös vállalkozás keretében meghirdetett valamennyi pályázati felhívásnak és ajánlati felhívásnak figyelembe kell vennie a „Horizont 2020” keretprogram, illetve az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz program időtartamát.

| 40. | A kellően indokolt esetektől eltekintve a közös vállalkozás keretében meghirdetett valamennyi pályázati felhívásnak és ajánlati felhívásnak figyelembe kell vennie a „Horizont 2020” keretprogram, illetve az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz program időtartamát.
  A Horizont 2020 keretprogram és az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz által nem lefedett időszak tekintetében megfelelő kiigazításokat kell végezni, figyelembe véve a 2020 utáni időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretet, azzal a céllal, hogy folytatódhassanak a közös vállalkozás tevékenységei. |
| --- | --- |

40.

A kellően indokolt esetektől eltekintve a közös vállalkozás keretében meghirdetett valamennyi pályázati felhívásnak és ajánlati felhívásnak figyelembe kell vennie a „Horizont 2020” keretprogram, illetve az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz program időtartamát.
  A Horizont 2020 keretprogram és az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz által nem lefedett időszak tekintetében megfelelő kiigazításokat kell végezni, figyelembe véve a 2020 utáni időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretet, azzal a céllal, hogy folytatódhassanak a közös vállalkozás tevékenységei.

Módosítás 29

Rendeletre irányuló javaslat

41 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (41 a) | A nagy teljesítményű számítástechnika fontos a felhőfejlesztés szempontjából és teljes potenciálja csak akkor valósítható meg, ha az adatok egyértelmű szabályoknak megfelelően, szabadon áramolhatnak az egész Unióban. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(41 a)

A nagy teljesítményű számítástechnika fontos a felhőfejlesztés szempontjából és teljes potenciálja csak akkor valósítható meg, ha az adatok egyértelmű szabályoknak megfelelően, szabadon áramolhatnak az egész Unióban.

Módosítás 30

Rendeletre irányuló javaslat

41 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (41 b) | Ezenkívül a közös vállalkozás teljes vagy részleges tulajdonát képező szuperszámítógépekre és a közös vállalkozás számára hozzáférési időt rendelkezésre bocsátó szuperszámítógépekre az uniós adatvédelmi, magánéletvédelmi és biztonsági jogszabályokat kell alkalmazni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(41 b)

Ezenkívül a közös vállalkozás teljes vagy részleges tulajdonát képező szuperszámítógépekre és a közös vállalkozás számára hozzáférési időt rendelkezésre bocsátó szuperszámítógépekre az uniós adatvédelmi, magánéletvédelmi és biztonsági jogszabályokat kell alkalmazni.

Módosítás 31

Rendeletre irányuló javaslat

41 c preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (41 c) | A közös vállalkozásnak biztosítania kell, hogy az Unióban található nagy teljesítményű szuperszámítógépekhez kizárólag az uniós adatvédelmi, magánéletvédelmi és biztonsági jogszabályokat betartó szervezetek férhessenek hozzá. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(41 c)

A közös vállalkozásnak biztosítania kell, hogy az Unióban található nagy teljesítményű szuperszámítógépekhez kizárólag az uniós adatvédelmi, magánéletvédelmi és biztonsági jogszabályokat betartó szervezetek férhessenek hozzá.

Módosítás 32

Rendeletre irányuló javaslat

41 d preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (41 d) | A közös vállalkozásnak biztosítania kell, hogy az Unióban található nagy teljesítményű szuperszámítógépekhez kizárólag a tagállamokban vagy az uniós adatvédelmi, magánéletvédelmi és biztonsági jogszabályoknak megfelelő társult államokban letelepedett szervezetek férhessenek hozzá. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(41 d)

A közös vállalkozásnak biztosítania kell, hogy az Unióban található nagy teljesítményű szuperszámítógépekhez kizárólag a tagállamokban vagy az uniós adatvédelmi, magánéletvédelmi és biztonsági jogszabályoknak megfelelő társult államokban letelepedett szervezetek férhessenek hozzá.

Módosítás 33

Rendeletre irányuló javaslat

41 e preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (41 e) | Adott esetben elő kell mozdítani a részt vevő országok egymással és harmadik országokkal való nemzetközi együttműködését. Az uniós szuperszámítógépekhez harmadik országokban letelepedett szervezetek csak akkor férhetnek hozzá, ha kölcsönös hozzáférést biztosítanak saját szuperszámítógépeikhez. Az uniós szuperszámítógépek adatainak hasznosítását ösztönözni kell, ugyanakkor biztosítani kell az uniós adatvédelmi, magánéletvédelmi és biztonsági jogszabályoknak való megfelelést. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(41 e)

Adott esetben elő kell mozdítani a részt vevő országok egymással és harmadik országokkal való nemzetközi együttműködését. Az uniós szuperszámítógépekhez harmadik országokban letelepedett szervezetek csak akkor férhetnek hozzá, ha kölcsönös hozzáférést biztosítanak saját szuperszámítógépeikhez. Az uniós szuperszámítógépek adatainak hasznosítását ösztönözni kell, ugyanakkor biztosítani kell az uniós adatvédelmi, magánéletvédelmi és biztonsági jogszabályoknak való megfelelést.

Módosítás 34

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 7 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (7) | „fogadó szervezet”: a közös vállalkozásban részt vevő valamely tagállamban székhellyel rendelkező jogi személy, amely exa előtti szintű szuperszámítógép fogadására és üzemeltetésére alkalmas létesítménnyel rendelkezik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7)

„fogadó szervezet”: a közös vállalkozásban részt vevő valamely tagállamban székhellyel rendelkező jogi személy, amely exa előtti szintű szuperszámítógép fogadására és üzemeltetésére alkalmas létesítménnyel rendelkezik.

| (7) | „fogadó szervezet”: a közös vállalkozásban részt vevő valamely tagállamban székhellyel rendelkező jogi személy, amely
  petaszintű vagy
  exa előtti szintű szuperszámítógép fogadására és üzemeltetésére alkalmas létesítménnyel rendelkezik. |
| --- | --- |

(7)

„fogadó szervezet”: a közös vállalkozásban részt vevő valamely tagállamban székhellyel rendelkező jogi személy, amely
  petaszintű vagy
  exa előtti szintű szuperszámítógép fogadására és üzemeltetésére alkalmas létesítménnyel rendelkezik.

Módosítás 35

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | számos területen hozzáférés biztosítása az Unió vagy egy Horizont 2020-hoz társult ország kutatói, ipara
  és
  közszektora számára a legújabb nagy teljesítményű számítástechnikai és adatinfrastruktúrához, valamint az ahhoz kapcsolódó technológiák és alkalmazások fejlesztésének támogatása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

a)

számos területen hozzáférés biztosítása az Unió vagy egy Horizont 2020-hoz társult ország kutatói, ipara
  és
  közszektora számára a legújabb nagy teljesítményű számítástechnikai és adatinfrastruktúrához, valamint az ahhoz kapcsolódó technológiák és alkalmazások fejlesztésének támogatása;

| a) | számos területen
  , így például az egészségügy, az energia, az intelligens városok, az autonóm közlekedés és az űrkutatás területén
  hozzáférés biztosítása az Unió vagy egy Horizont 2020-hoz társult ország
  tudósai és
  kutatói, ipara
  , ezen belül induló vállalkozásai, mikrovállalkozásai, kkv-i, valamint
  közszektora számára a legújabb nagy teljesítményű számítástechnikai és adatinfrastruktúrához, valamint az ahhoz kapcsolódó technológiák és alkalmazások fejlesztésének támogatása; |
| --- | --- |

a)

számos területen
  , így például az egészségügy, az energia, az intelligens városok, az autonóm közlekedés és az űrkutatás területén
  hozzáférés biztosítása az Unió vagy egy Horizont 2020-hoz társult ország
  tudósai és
  kutatói, ipara
  , ezen belül induló vállalkozásai, mikrovállalkozásai, kkv-i, valamint
  közszektora számára a legújabb nagy teljesítményű számítástechnikai és adatinfrastruktúrához, valamint az ahhoz kapcsolódó technológiák és alkalmazások fejlesztésének támogatása;

Módosítás 36

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | keret biztosítása egy világszínvonalú exa előtti szintű integrált szuperszámítógépes és adatinfrastruktúra beszerzéséhez az Unióban; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

b)

keret biztosítása egy világszínvonalú exa előtti szintű integrált szuperszámítógépes és adatinfrastruktúra beszerzéséhez az Unióban;

| b) | keret biztosítása egy világszínvonalú exa előtti szintű integrált szuperszámítógépes és adatinfrastruktúra beszerzéséhez az Unióban
  , többek között a petaszintű szuperszámítógépek beszerzésének támogatásával is
  ; |
| --- | --- |

b)

keret biztosítása egy világszínvonalú exa előtti szintű integrált szuperszámítógépes és adatinfrastruktúra beszerzéséhez az Unióban
  , többek között a petaszintű szuperszámítógépek beszerzésének támogatásával is
  ;

Módosítás 37

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | támogatás nyújtása egy olyan integrált nagy teljesítményű számítástechnikai ökoszisztéma unióbeli kialakításához, amely kiterjed a tudományos és ipari értéklánc valamennyi szegmensére, nevezetesen a hardverre, a szoftverre, az alkalmazásokra, a szolgáltatásokra, a műszaki tervezésre, a hálózati kapcsolódásokra, a know-how-ra és a készségekre. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

d)

támogatás nyújtása egy olyan integrált nagy teljesítményű számítástechnikai ökoszisztéma unióbeli kialakításához, amely kiterjed a tudományos és ipari értéklánc valamennyi szegmensére, nevezetesen a hardverre, a szoftverre, az alkalmazásokra, a szolgáltatásokra, a műszaki tervezésre, a hálózati kapcsolódásokra, a know-how-ra és a készségekre.

| d) | támogatás nyújtása egy olyan integrált nagy teljesítményű számítástechnikai ökoszisztéma unióbeli kialakításához, amely kiterjed a tudományos és ipari értéklánc valamennyi szegmensére, nevezetesen a hardverre, a szoftverre, az alkalmazásokra, a szolgáltatásokra, a műszaki tervezésre, a hálózati kapcsolódásokra, a know-how-ra és a készségekre
  , annak érdekében, hogy megerősítsék az Uniót mint globális innovációs központot, hozzájárulva a versenyképességhez, valamint a kutatási és fejlesztési kapacitás bővítéséhez
  . |
| --- | --- |

d)

támogatás nyújtása egy olyan integrált nagy teljesítményű számítástechnikai ökoszisztéma unióbeli kialakításához, amely kiterjed a tudományos és ipari értéklánc valamennyi szegmensére, nevezetesen a hardverre, a szoftverre, az alkalmazásokra, a szolgáltatásokra, a műszaki tervezésre, a hálózati kapcsolódásokra, a know-how-ra és a készségekre
  , annak érdekében, hogy megerősítsék az Uniót mint globális innovációs központot, hozzájárulva a versenyképességhez, valamint a kutatási és fejlesztési kapacitás bővítéséhez
  .

Módosítás 38

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – d a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | da) | szinergiák lehetővé tétele és hozzáadott érték biztosítása a részt vevő tagállamok és más szereplők közötti együttműködés révén; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

da)

szinergiák lehetővé tétele és hozzáadott érték biztosítása a részt vevő tagállamok és más szereplők közötti együttműködés révén;

Módosítás 39

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – d b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | db) | kapcsolattartás a meglévő szerződéses köz-magán társulásokkal a nagy teljesítményű számítástechnikával és a nagy adathalmazokkal kapcsolatban szinergiák kialakítása és integráció céljából. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

db)

kapcsolattartás a meglévő szerződéses köz-magán társulásokkal a nagy teljesítményű számítástechnikával és a nagy adathalmazokkal kapcsolatban szinergiák kialakítása és integráció céljából.

Módosítás 40

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 2 bekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | a
  tudományos kiválóságnak,
  valamint
  az ipar és az állami szektor digitalizálásának alapvető
  összetevőjeként
  , az Unión belüli gazdasági növekedés és foglalkoztatásnövekedés megteremtését szolgáló innovációs képességek és globális versenyképesség
  megerősítése érdekében az Uniót behálózó élvonalbeli integrált szuperszámítógépes és adatinfrastruktúra létrehozatala és üzemeltetése
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

d)

a
  tudományos kiválóságnak,
  valamint
  az ipar és az állami szektor digitalizálásának alapvető
  összetevőjeként
  , az Unión belüli gazdasági növekedés és foglalkoztatásnövekedés megteremtését szolgáló innovációs képességek és globális versenyképesség
  megerősítése érdekében az Uniót behálózó élvonalbeli integrált szuperszámítógépes és adatinfrastruktúra létrehozatala és üzemeltetése
  ;

| d) | az Uniót behálózó élvonalbeli integrált szuperszámítógépes és adatinfrastruktúra létrehozatala és üzemeltetése, amennyiben ezt az infrastruktúrát úgy alakítják ki, hogy tudományos célokból hatékony legyen, és a
  tudományos kiválóságnak, az ipar és az állami szektor digitalizálásának alapvető
  összetevőjét alkossa
  ,
  valamint
  az Unión belüli gazdasági növekedés és foglalkoztatásnövekedés megteremtését szolgáló innovációs képességek és globális versenyképesség
  megerősítését szolgálja
  ; |
| --- | --- |

d)

az Uniót behálózó élvonalbeli integrált szuperszámítógépes és adatinfrastruktúra létrehozatala és üzemeltetése, amennyiben ezt az infrastruktúrát úgy alakítják ki, hogy tudományos célokból hatékony legyen, és a
  tudományos kiválóságnak, az ipar és az állami szektor digitalizálásának alapvető
  összetevőjét alkossa
  ,
  valamint
  az Unión belüli gazdasági növekedés és foglalkoztatásnövekedés megteremtését szolgáló innovációs képességek és globális versenyképesség
  megerősítését szolgálja
  ;

Módosítás 41

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 2 bekezdés – e pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| e) | a tudományos és a kutatóközösség, valamint az ipar
  – ezen belül
  a kkv-k – és az állami szektor felhasználóinak széles köre, továbbá új és kialakulóban lévő, nagy adat- és számításigényű alkalmazások és szolgáltatások számára hozzáférés biztosítása a nagy teljesítményű számítástechnikán alapuló infrastruktúrákhoz és szolgáltatásokhoz; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

e)

a tudományos és a kutatóközösség, valamint az ipar
  – ezen belül
  a kkv-k – és az állami szektor felhasználóinak széles köre, továbbá új és kialakulóban lévő, nagy adat- és számításigényű alkalmazások és szolgáltatások számára hozzáférés biztosítása a nagy teljesítményű számítástechnikán alapuló infrastruktúrákhoz és szolgáltatásokhoz;

| e) | a tudományos és a kutatóközösség, valamint az ipar
  , a mikrovállalkozások,
  a kkv-k és az állami szektor felhasználóinak széles köre, továbbá új és kialakulóban lévő, nagy adat- és számításigényű alkalmazások és szolgáltatások számára hozzáférés biztosítása a nagy teljesítményű számítástechnikán alapuló infrastruktúrákhoz és szolgáltatásokhoz; |
| --- | --- |

e)

a tudományos és a kutatóközösség, valamint az ipar
  , a mikrovállalkozások,
  a kkv-k és az állami szektor felhasználóinak széles köre, továbbá új és kialakulóban lévő, nagy adat- és számításigényű alkalmazások és szolgáltatások számára hozzáférés biztosítása a nagy teljesítményű számítástechnikán alapuló infrastruktúrákhoz és szolgáltatásokhoz;

Módosítás 42

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 2 bekezdés – f pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| f) | egyrészről a kutatás és a fejlesztés, másrészről az exaszintű nagy teljesítményű számítástechnikai rendszerek megvalósítása közötti szakadék megszüntetése az Unió digitális technológiai ellátási láncának megerősítésével, valamint annak lehetővé tételével, hogy a közös vállalkozás
  élvonalbeli
  szuperszámítógépeket szerezhessen be; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

f)

egyrészről a kutatás és a fejlesztés, másrészről az exaszintű nagy teljesítményű számítástechnikai rendszerek megvalósítása közötti szakadék megszüntetése az Unió digitális technológiai ellátási láncának megerősítésével, valamint annak lehetővé tételével, hogy a közös vállalkozás
  élvonalbeli
  szuperszámítógépeket szerezhessen be;

| f) | egyrészről a kutatás és a fejlesztés, másrészről az exaszintű nagy teljesítményű számítástechnikai rendszerek megvalósítása közötti szakadék megszüntetése az Unió digitális technológiai ellátási láncának megerősítésével, valamint annak lehetővé tételével, hogy a közös vállalkozás
  világszínvonalú
  szuperszámítógépeket szerezhessen be; |
| --- | --- |

f)

egyrészről a kutatás és a fejlesztés, másrészről az exaszintű nagy teljesítményű számítástechnikai rendszerek megvalósítása közötti szakadék megszüntetése az Unió digitális technológiai ellátási láncának megerősítésével, valamint annak lehetővé tételével, hogy a közös vállalkozás
  világszínvonalú
  szuperszámítógépeket szerezhessen be;

Módosítás 43

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 2 bekezdés – h pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| h) | a regionális, nemzeti és európai nagy teljesítményű szuperszámítógépek és más számítástechnikai rendszerek, adatközpontok, valamint kapcsolódó szoftverek és alkalmazások hálózatba kapcsolása és összekötése; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

h)

a regionális, nemzeti és európai nagy teljesítményű szuperszámítógépek és más számítástechnikai rendszerek, adatközpontok, valamint kapcsolódó szoftverek és alkalmazások hálózatba kapcsolása és összekötése;

| h) | a regionális, nemzeti és európai nagy teljesítményű szuperszámítógépek és más számítástechnikai rendszerek, adatközpontok, valamint kapcsolódó szoftverek és alkalmazások hálózatba kapcsolása és összekötése
  , az adatvédelem és a magánélet védelmének veszélyeztetése nélkül
  ; |
| --- | --- |

h)

a regionális, nemzeti és európai nagy teljesítményű szuperszámítógépek és más számítástechnikai rendszerek, adatközpontok, valamint kapcsolódó szoftverek és alkalmazások hálózatba kapcsolása és összekötése
  , az adatvédelem és a magánélet védelmének veszélyeztetése nélkül
  ;

Módosítás 44

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 2 bekezdés – i pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| i) | az ipar – különösen a kkv-k – innovációs potenciáljának növelése fejlett nagy teljesítményű számítástechnikai infrastruktúrák és szolgáltatások
  alkalmazásával
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

i)

az ipar – különösen a kkv-k – innovációs potenciáljának növelése fejlett nagy teljesítményű számítástechnikai infrastruktúrák és szolgáltatások
  alkalmazásával
  ;

| i) | az ipar – különösen a 
  mikrovállalkozások és a
  kkv-k
  , valamint a kutatási és tudományos közösségek
   – innovációs potenciáljának növelése fejlett nagy teljesítményű számítástechnikai infrastruktúrák és szolgáltatások
  , többek között nemzeti nagy teljesítményű számítástechnikai és szuperszámítógépes központok segítségével
  ; |
| --- | --- |

i)

az ipar – különösen a 
  mikrovállalkozások és a
  kkv-k
  , valamint a kutatási és tudományos közösségek
   – innovációs potenciáljának növelése fejlett nagy teljesítményű számítástechnikai infrastruktúrák és szolgáltatások
  , többek között nemzeti nagy teljesítményű számítástechnikai és szuperszámítógépes központok segítségével
  ;

Módosítás 45

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 2 bekezdés – j pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| j) | a nagy teljesítményű számítástechnika megértésének javítása, valamint hozzájárulás a nagy teljesítményű számítástechnika területén tapasztalható unióbeli készséghiány csökkentéséhez; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

j)

a nagy teljesítményű számítástechnika megértésének javítása, valamint hozzájárulás a nagy teljesítményű számítástechnika területén tapasztalható unióbeli készséghiány csökkentéséhez;

| j) | a nagy teljesítményű számítástechnika megértésének javítása, valamint hozzájárulás a nagy teljesítményű számítástechnika területén tapasztalható unióbeli készséghiány csökkentéséhez
  , a képesítések megszerzésének, valamint a férfiak és nők nagy teljesítményű számítástechnika területeihez tartozó szakmai pályákon való kiegyensúlyozott képviseletének ösztönzésével
  ; |
| --- | --- |

j)

a nagy teljesítményű számítástechnika megértésének javítása, valamint hozzájárulás a nagy teljesítményű számítástechnika területén tapasztalható unióbeli készséghiány csökkentéséhez
  , a képesítések megszerzésének, valamint a férfiak és nők nagy teljesítményű számítástechnika területeihez tartozó szakmai pályákon való kiegyensúlyozott képviseletének ösztönzésével
  ;

Módosítás 46

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A közös vállalkozás a tulajdonában lévő minden egyes exa előtti szintű szuperszámítógép üzemeltetésével egy, a (3) bekezdéssel és a közös vállalkozás 11. cikkben említett pénzügyi szabályzatával összhangban kiválasztott fogadó szervezetet bíz meg. | (1)   A közös vállalkozás a tulajdonában lévő minden egyes
  petaszintű vagy
  exa előtti szintű szuperszámítógép üzemeltetésével egy, a (3) bekezdéssel és a közös vállalkozás 11. cikkben említett pénzügyi szabályzatával összhangban kiválasztott fogadó szervezetet bíz meg
  , amely egy vagy több részt vevő államot képvisel
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   A közös vállalkozás a tulajdonában lévő minden egyes exa előtti szintű szuperszámítógép üzemeltetésével egy, a (3) bekezdéssel és a közös vállalkozás 11. cikkben említett pénzügyi szabályzatával összhangban kiválasztott fogadó szervezetet bíz meg.

(1)   A közös vállalkozás a tulajdonában lévő minden egyes
  petaszintű vagy
  exa előtti szintű szuperszámítógép üzemeltetésével egy, a (3) bekezdéssel és a közös vállalkozás 11. cikkben említett pénzügyi szabályzatával összhangban kiválasztott fogadó szervezetet bíz meg
  , amely egy vagy több részt vevő államot képvisel
  .

Módosítás 47

Módosítás 47

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 2 bekezdés

6 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   
  Az
  exa előtti szintű szuperszámítógépeket olyan részt vevő államokban kell elhelyezni, amelyek az Unió tagállamai. Egy tagállam nem fogadhat egynél több exa előtti szintű szuperszámítógépet. | (2)   
  A petaszintű vagy
  exa előtti szintű szuperszámítógépeket olyan részt vevő államokban kell elhelyezni, amelyek az Unió tagállamai. Egy tagállam nem fogadhat egynél több exa előtti szintű szuperszámítógépet. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   
  Az
  exa előtti szintű szuperszámítógépeket olyan részt vevő államokban kell elhelyezni, amelyek az Unió tagállamai. Egy tagállam nem fogadhat egynél több exa előtti szintű szuperszámítógépet.

(2)   
  A petaszintű vagy
  exa előtti szintű szuperszámítógépeket olyan részt vevő államokban kell elhelyezni, amelyek az Unió tagállamai. Egy tagállam nem fogadhat egynél több exa előtti szintű szuperszámítógépet.

Módosítás 48

Módosítás 48

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 3 bekezdés – bevezető rész

6 cikk – 3 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A fogadó szervezetet az irányító testület választja ki, egyebek mellett a következő kritériumok alapján: | (3)   A fogadó szervezetet az irányító testület választja ki
  tisztességes és átlátható eljárás útján
  , egyebek mellett a következő kritériumok alapján: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   A fogadó szervezetet az irányító testület választja ki, egyebek mellett a következő kritériumok alapján:

(3)   A fogadó szervezetet az irányító testület választja ki
  tisztességes és átlátható eljárás útján
  , egyebek mellett a következő kritériumok alapján:

Módosítás 49

Módosítás 49

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 3 bekezdés – c pont

6 cikk – 3 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | a fogadó szervezet tapasztalata hasonló rendszerek üzembe helyezése és
  üzemeltetése
  terén; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

a fogadó szervezet tapasztalata hasonló rendszerek üzembe helyezése és
  üzemeltetése
  terén;

üzemeltetése

| c) | a fogadó szervezet tapasztalata hasonló rendszerek üzembe helyezése
  , üzemeltetése
  és
  karbantartása
  terén
  , a szuperszámítógép energiaszükségletével összefüggésben is
  ; |
| --- | --- |

c)

a fogadó szervezet tapasztalata hasonló rendszerek üzembe helyezése
  , üzemeltetése
  és
  karbantartása
  terén
  , a szuperszámítógép energiaszükségletével összefüggésben is
  ;

, üzemeltetése

karbantartása

, a szuperszámítógép energiaszükségletével összefüggésben is

Módosítás 50

Módosítás 50

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 3 bekezdés – c a pont (új)

6 cikk – 3 bekezdés – c a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ca) | az adatvédelem, a magánélet védelme és a kiberbiztonság magas szintje, ideértve a kockázatok és fenyegetések korszerű kezelését és a kibertámadásokkal szembeni ellenálló képességet; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ca)

ca)

az adatvédelem, a magánélet védelme és a kiberbiztonság magas szintje, ideértve a kockázatok és fenyegetések korszerű kezelését és a kibertámadásokkal szembeni ellenálló képességet;

az adatvédelem, a magánélet védelme és a kiberbiztonság magas szintje, ideértve a kockázatok és fenyegetések korszerű kezelését és a kibertámadásokkal szembeni ellenálló képességet;

Módosítás 51

Módosítás 51

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 4 a bekezdés (új)

6 cikk – 4 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4 a)
     
  A fogadó szervezetek kiválasztását követően a közös vállalkozás biztosítja a szinergiákat az esb-alapokkal. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4 a)
     
  A fogadó szervezetek kiválasztását követően a közös vállalkozás biztosítja a szinergiákat az esb-alapokkal.

Módosítás 52

Módosítás 52

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 2 bekezdés

9 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Az irányító testület határozza meg az általános hozzáférési feltételeket, ezenkívül pedig egyedi hozzáférési feltételeket határozhat meg a különböző felhasználó-, illetve alkalmazástípusok tekintetében. A szolgáltatás minőségének minden felhasználó számára azonosnak kell lennie. | (2)   Az irányító testület határozza meg az általános hozzáférési feltételeket, ezenkívül pedig egyedi hozzáférési feltételeket határozhat meg a különböző felhasználó-, illetve alkalmazástípusok tekintetében. A szolgáltatás minőségének minden felhasználó számára azonosnak kell lennie
  , de az összes potenciális felhasználó és alkalmazás hozzáférésének veszélyeztetése nélkül előzetesen meghatározhatók elsőbbségi kritériumok
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Az irányító testület határozza meg az általános hozzáférési feltételeket, ezenkívül pedig egyedi hozzáférési feltételeket határozhat meg a különböző felhasználó-, illetve alkalmazástípusok tekintetében. A szolgáltatás minőségének minden felhasználó számára azonosnak kell lennie.

(2)   Az irányító testület határozza meg az általános hozzáférési feltételeket, ezenkívül pedig egyedi hozzáférési feltételeket határozhat meg a különböző felhasználó-, illetve alkalmazástípusok tekintetében. A szolgáltatás minőségének minden felhasználó számára azonosnak kell lennie
  , de az összes potenciális felhasználó és alkalmazás hozzáférésének veszélyeztetése nélkül előzetesen meghatározhatók elsőbbségi kritériumok
  .

Módosítás 53

Módosítás 53

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 3 bekezdés

9 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Az Unió által kötött nemzetközi megállapodások sérelme nélkül csak a valamely tagállamban vagy a Horizont 2020-hoz társult országban lakóhellyel, székhellyel vagy telephellyel rendelkező felhasználók kaphatnak hozzáférési időt, kivéve, ha az irányító testület kellően indokolt esetben, az Unió érdekeinek figyelembevételével másként nem határoz. | (3)   Az Unió által kötött nemzetközi megállapodások sérelme nélkül csak a valamely tagállamban vagy a Horizont 2020-hoz társult országban lakóhellyel, székhellyel vagy telephellyel rendelkező felhasználók kaphatnak hozzáférési időt, kivéve, ha az irányító testület kellően indokolt esetben,
  és különösen olyan harmadik országok tekintetében, amelyek nemzetközi tudományos együttműködési megállapodásokat írtak alá, és – adott esetben – ha kölcsönös hozzáférést biztosítottak saját szuperszámítógépükhöz,
  az Unió érdekeinek figyelembevételével másként nem határoz. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   Az Unió által kötött nemzetközi megállapodások sérelme nélkül csak a valamely tagállamban vagy a Horizont 2020-hoz társult országban lakóhellyel, székhellyel vagy telephellyel rendelkező felhasználók kaphatnak hozzáférési időt, kivéve, ha az irányító testület kellően indokolt esetben, az Unió érdekeinek figyelembevételével másként nem határoz.

(3)   Az Unió által kötött nemzetközi megállapodások sérelme nélkül csak a valamely tagállamban vagy a Horizont 2020-hoz társult országban lakóhellyel, székhellyel vagy telephellyel rendelkező felhasználók kaphatnak hozzáférési időt, kivéve, ha az irányító testület kellően indokolt esetben,
  és különösen olyan harmadik országok tekintetében, amelyek nemzetközi tudományos együttműködési megállapodásokat írtak alá, és – adott esetben – ha kölcsönös hozzáférést biztosítottak saját szuperszámítógépükhöz,
  az Unió érdekeinek figyelembevételével másként nem határoz.

Módosítás 54

Módosítás 54

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

10 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés

10 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az Uniónak az egyes exa előtti szintű szuperszámítógépekhez való hozzáférési idejét a szuperszámítógép beszerzési költségeihez nyújtott uniós hozzájárulás és a szuperszámítógép összes beszerzési és működési költségének arányával egyenes arányban kell meghatározni. Az irányító testületnek meg kell határoznia a hozzáférési időkeret Unióra eső részéhez kapcsolódó hozzáférési jogokat. | Az Uniónak az egyes exa előtti szintű szuperszámítógépekhez való hozzáférési idejét a szuperszámítógép beszerzési költségeihez nyújtott uniós hozzájárulás és a szuperszámítógép összes beszerzési és működési költségének arányával egyenes arányban kell meghatározni.
  Az Unió hozzáférési idejének felosztása tekintetében kizárólag a polgári alkalmazásokra összpontosítanak.
  Az irányító testületnek meg kell határoznia a hozzáférési időkeret Unióra eső részéhez kapcsolódó hozzáférési jogokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az Uniónak az egyes exa előtti szintű szuperszámítógépekhez való hozzáférési idejét a szuperszámítógép beszerzési költségeihez nyújtott uniós hozzájárulás és a szuperszámítógép összes beszerzési és működési költségének arányával egyenes arányban kell meghatározni. Az irányító testületnek meg kell határoznia a hozzáférési időkeret Unióra eső részéhez kapcsolódó hozzáférési jogokat.

Az Uniónak az egyes exa előtti szintű szuperszámítógépekhez való hozzáférési idejét a szuperszámítógép beszerzési költségeihez nyújtott uniós hozzájárulás és a szuperszámítógép összes beszerzési és működési költségének arányával egyenes arányban kell meghatározni.
  Az Unió hozzáférési idejének felosztása tekintetében kizárólag a polgári alkalmazásokra összpontosítanak.
  Az irányító testületnek meg kell határoznia a hozzáférési időkeret Unióra eső részéhez kapcsolódó hozzáférési jogokat.

Az Unió hozzáférési idejének felosztása tekintetében kizárólag a polgári alkalmazásokra összpontosítanak.

Módosítás 55

Módosítás 55

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

10 cikk – 2 a bekezdés (új)

10 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  Az egyes részt vevő államoknak a hozzáférési idő költségéhez való hozzájárulását nyilvánosságra hozzák. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2a)
     
  Az egyes részt vevő államoknak a hozzáférési idő költségéhez való hozzájárulását nyilvánosságra hozzák.

Módosítás 56

Módosítás 56

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

17 cikk – 1 bekezdés

17 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A Bizottság 2022. június 30-ig független szakértők segítségével időközi értékelést készít a közös vállalkozásról, amelyben különösen azt értékeli, hogy a részt vevő államok, a magánszektorbeli tagok, az azokat alkotó jogalanyok, illetve azok kapcsolt jogalanyai, valamint az egyéb jogalanyok mennyiben vettek részt a cselekvésekben és járultak hozzá azokhoz. Erről az értékelésről a Bizottság jelentést készít, amelyben ismerteti az értékelés következtetéseit és az észrevételeit. A Bizottság e jelentést 2022. december 31-ig megküldi az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. | (1)   A Bizottság 2022. június 30-ig független szakértők segítségével időközi értékelést készít a közös vállalkozásról, amelyben különösen azt értékeli, hogy a részt vevő államok, a magánszektorbeli tagok, az azokat alkotó jogalanyok, illetve azok kapcsolt jogalanyai, valamint az
  uniós ipar egésze, továbbá az
  egyéb jogalanyok mennyiben vettek részt a cselekvésekben és járultak hozzá azokhoz
  . Az értékelés során más lehetséges szakpolitikai szükségleteket is azonosítani kell, így például értékelni kell meghatározott ágazatok helyzetét azzal kapcsolatban, hogy van-e lehetőségük arra, hogy teljes mértékben hozzáférjenek a nagy teljesítményű számítástechnika révén feltáruló lehetőségekhez, és kihasználják azokat
  . Erről az értékelésről a Bizottság jelentést készít, amelyben ismerteti az értékelés következtetéseit és az észrevételeit. A Bizottság e jelentést 2022. december 31-ig megküldi az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A Bizottság 2022. június 30-ig független szakértők segítségével időközi értékelést készít a közös vállalkozásról, amelyben különösen azt értékeli, hogy a részt vevő államok, a magánszektorbeli tagok, az azokat alkotó jogalanyok, illetve azok kapcsolt jogalanyai, valamint az egyéb jogalanyok mennyiben vettek részt a cselekvésekben és járultak hozzá azokhoz. Erről az értékelésről a Bizottság jelentést készít, amelyben ismerteti az értékelés következtetéseit és az észrevételeit. A Bizottság e jelentést 2022. december 31-ig megküldi az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

(1)   A Bizottság 2022. június 30-ig független szakértők segítségével időközi értékelést készít a közös vállalkozásról, amelyben különösen azt értékeli, hogy a részt vevő államok, a magánszektorbeli tagok, az azokat alkotó jogalanyok, illetve azok kapcsolt jogalanyai, valamint az
  uniós ipar egésze, továbbá az
  egyéb jogalanyok mennyiben vettek részt a cselekvésekben és járultak hozzá azokhoz
  . Az értékelés során más lehetséges szakpolitikai szükségleteket is azonosítani kell, így például értékelni kell meghatározott ágazatok helyzetét azzal kapcsolatban, hogy van-e lehetőségük arra, hogy teljes mértékben hozzáférjenek a nagy teljesítményű számítástechnika révén feltáruló lehetőségekhez, és kihasználják azokat
  . Erről az értékelésről a Bizottság jelentést készít, amelyben ismerteti az értékelés következtetéseit és az észrevételeit. A Bizottság e jelentést 2022. december 31-ig megküldi az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

Módosítás 57

Módosítás 57

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

17 cikk – 3 a bekezdés (új)

17 cikk – 3 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3 a)
     
  Az értékelés a 12. cikk értékelésével folytatódik, amelyet a felhasználás alapján felül kell vizsgálni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3 a)
     
  Az értékelés a 12. cikk értékelésével folytatódik, amelyet a felhasználás alapján felül kell vizsgálni.

Módosítás 58

Módosítás 58

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

Melléklet – 1 cikk – 1 bekezdés – c pont

Melléklet – 1 cikk – 1 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | elindítja
  és irányítja az exa előtti szintű szuperszámítógépek beszerzésére irányuló eljárást, értékeli a kapott ajánlatokat, a rendelkezésre álló pénzeszközök keretein belül odaítéli a finanszírozásra szolgáló összegeket, nyomon követi a szerződések végrehajtását és kezeli a szerződéseket; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

elindítja
  és irányítja az exa előtti szintű szuperszámítógépek beszerzésére irányuló eljárást, értékeli a kapott ajánlatokat, a rendelkezésre álló pénzeszközök keretein belül odaítéli a finanszírozásra szolgáló összegeket, nyomon követi a szerződések végrehajtását és kezeli a szerződéseket;

elindítja

| c) | nyitott
  és
  átlátható módon, független szakértők igénybevételével elindítja
  és irányítja az exa előtti szintű szuperszámítógépek beszerzésére irányuló eljárást, értékeli a kapott ajánlatokat, a rendelkezésre álló pénzeszközök keretein belül odaítéli a finanszírozásra szolgáló összegeket, nyomon követi a szerződések végrehajtását és kezeli a szerződéseket; |
| --- | --- |

c)

nyitott
  és
  átlátható módon, független szakértők igénybevételével elindítja
  és irányítja az exa előtti szintű szuperszámítógépek beszerzésére irányuló eljárást, értékeli a kapott ajánlatokat, a rendelkezésre álló pénzeszközök keretein belül odaítéli a finanszírozásra szolgáló összegeket, nyomon követi a szerződések végrehajtását és kezeli a szerződéseket;

nyitott

átlátható módon, független szakértők igénybevételével elindítja

Módosítás 59

Módosítás 59

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

Melléklet – 1 cikk – 1 bekezdés – d pont

Melléklet – 1 cikk – 1 bekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | az
  e rendelet 11. cikkében említett pénzügyi
  szabályaival
  összhangban kiválasztja az exa előtti szintű szuperszámítógépek fogadó szervezeteit; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

d)

az
  e rendelet 11. cikkében említett pénzügyi
  szabályaival
  összhangban kiválasztja az exa előtti szintű szuperszámítógépek fogadó szervezeteit;

az

szabályaival

| d) | a 6. cikk (3) bekezdésével és az
  e rendelet 11. cikkében említett pénzügyi
  szabályokkal
  összhangban kiválasztja az exa előtti szintű szuperszámítógépek fogadó szervezeteit; |
| --- | --- |

d)

a 6. cikk (3) bekezdésével és az
  e rendelet 11. cikkében említett pénzügyi
  szabályokkal
  összhangban kiválasztja az exa előtti szintű szuperszámítógépek fogadó szervezeteit;

a 6. cikk (3) bekezdésével és az

szabályokkal

Módosítás 60

Módosítás 60

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

Melléklet – 1 cikk – 1 bekezdés – i pont

Melléklet – 1 cikk – 1 bekezdés – i pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| i. | pénzügyi támogatást nyújt – elsősorban vissza nem térítendő támogatások formájában – az alkalmazásokra, a tájékoztatási tevékenységekre, a figyelemfelkeltő intézkedésekre, valamint a szakmai fejlesztési tevékenységekre összpontosítva, melyek célja az emberi erőforrásoknak a nagy teljesítményű számítástechnikának való megnyerése, valamint az ökoszisztémán belül elérhető készségek és műszaki know-how javítása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

i.

pénzügyi támogatást nyújt – elsősorban vissza nem térítendő támogatások formájában – az alkalmazásokra, a tájékoztatási tevékenységekre, a figyelemfelkeltő intézkedésekre, valamint a szakmai fejlesztési tevékenységekre összpontosítva, melyek célja az emberi erőforrásoknak a nagy teljesítményű számítástechnikának való megnyerése, valamint az ökoszisztémán belül elérhető készségek és műszaki know-how javítása;

| i. | pénzügyi támogatást nyújt – elsősorban vissza nem térítendő támogatások formájában – az alkalmazásokra, a tájékoztatási tevékenységekre, a figyelemfelkeltő intézkedésekre, valamint a szakmai fejlesztési
  és átképzési
  tevékenységekre összpontosítva, melyek célja az emberi erőforrásoknak a nagy teljesítményű számítástechnikának való megnyerése
  , a férfiak és nők kiegyensúlyozott részvételének az előmozdítása
  , valamint az ökoszisztémán belül elérhető készségek és műszaki know-how javítása; |
| --- | --- |

i.

pénzügyi támogatást nyújt – elsősorban vissza nem térítendő támogatások formájában – az alkalmazásokra, a tájékoztatási tevékenységekre, a figyelemfelkeltő intézkedésekre, valamint a szakmai fejlesztési
  és átképzési
  tevékenységekre összpontosítva, melyek célja az emberi erőforrásoknak a nagy teljesítményű számítástechnikának való megnyerése
  , a férfiak és nők kiegyensúlyozott részvételének az előmozdítása
  , valamint az ökoszisztémán belül elérhető készségek és műszaki know-how javítása;

és átképzési

, a férfiak és nők kiegyensúlyozott részvételének az előmozdítása

Módosítás 61

Módosítás 61

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

Melléklet – 6 cikk – 5 pont

Melléklet – 6 cikk – 5 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5) | Az irányító testület elnököt választ, akinek a megbízatása két évre szól. Az elnök megbízatását csak egy alkalommal, az irányító testület erre vonatkozó határozatát követően lehet meghosszabbítani. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5)

Az irányító testület elnököt választ, akinek a megbízatása két évre szól. Az elnök megbízatását csak egy alkalommal, az irányító testület erre vonatkozó határozatát követően lehet meghosszabbítani.

| (5) | Az irányító testület
  saját tagjai közül
  elnököt választ, akinek a megbízatása két évre szól. Az elnök megbízatását csak egy alkalommal, az irányító testület erre vonatkozó határozatát követően lehet meghosszabbítani. |
| --- | --- |

(5)

Az irányító testület
  saját tagjai közül
  elnököt választ, akinek a megbízatása két évre szól. Az elnök megbízatását csak egy alkalommal, az irányító testület erre vonatkozó határozatát követően lehet meghosszabbítani.

saját tagjai közül

Módosítás 62

Módosítás 62

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

Melléklet – 8 cikk – 1 pont – 2 bekezdés – 1 a albekezdés (új)

Melléklet – 8 cikk – 1 pont – 2 bekezdés – 1 a albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A jelöltlistát a férfiak és a nők egyenlő képviseletének és esélyegyenlőségének biztosítását szem előtt tartva kell elkészíteni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A jelöltlistát a férfiak és a nők egyenlő képviseletének és esélyegyenlőségének biztosítását szem előtt tartva kell elkészíteni.

A jelöltlistát a férfiak és a nők egyenlő képviseletének és esélyegyenlőségének biztosítását szem előtt tartva kell elkészíteni.

Módosítás 63

Módosítás 63

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

Melléklet – 10 cikk – 2 pont

Melléklet – 10 cikk – 2 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2) | A kutatási és innovációs tanácsadó csoport legfeljebb
  tizenkét
  tagból áll, akik közül legfeljebb
  hat
  tagot a magánszektorbeli tagok, legfeljebb
  hatot
  pedig az irányító testület
  nevezi
  ki. Az irányító testület megállapítja az általa kinevezendő tagokra vonatkozó konkrét kritériumokat és a kiválasztási eljárást. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)

A kutatási és innovációs tanácsadó csoport legfeljebb
  tizenkét
  tagból áll, akik közül legfeljebb
  hat
  tagot a magánszektorbeli tagok, legfeljebb
  hatot
  pedig az irányító testület
  nevezi
  ki. Az irányító testület megállapítja az általa kinevezendő tagokra vonatkozó konkrét kritériumokat és a kiválasztási eljárást.

tizenkét

hat

hatot

nevezi

| (2) | A kutatási és innovációs tanácsadó csoport legfeljebb
  húsz
  tagból áll, akik közül legfeljebb
  nyolc
  tagot a magánszektorbeli tagok, legfeljebb
  tizenkettőt
  pedig az irányító testület
  nevez
  ki. Az irányító testület megállapítja az általa kinevezendő tagokra vonatkozó konkrét kritériumokat és a kiválasztási eljárást. |
| --- | --- |

(2)

A kutatási és innovációs tanácsadó csoport legfeljebb
  húsz
  tagból áll, akik közül legfeljebb
  nyolc
  tagot a magánszektorbeli tagok, legfeljebb
  tizenkettőt
  pedig az irányító testület
  nevez
  ki. Az irányító testület megállapítja az általa kinevezendő tagokra vonatkozó konkrét kritériumokat és a kiválasztási eljárást.

húsz

nyolc

tizenkettőt

nevez

Módosítás 64

Módosítás 64

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

Melléklet – 21 cikk – 1 a bekezdés (új)

Melléklet – 21 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A közös vállalkozás biztosítja az uniós adatvédelmi és magánéletvédelmi jogszabályoknak való megfelelést. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A közös vállalkozás biztosítja az uniós adatvédelmi és magánéletvédelmi jogszabályoknak való megfelelést.

A közös vállalkozás biztosítja az uniós adatvédelmi és magánéletvédelmi jogszabályoknak való megfelelést.

Módosítás 65

Módosítás 65

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

Melléklet – 23 cikk – 2 pont

Melléklet – 23 cikk – 2 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2) | A közös vállalkozás irányító testületének szabályokat kell elfogadnia a tagokra, a szervekre és a személyi állományra vonatkozóan az összeférhetetlenség megelőzése és kezelése céljából. Az említett szabályokban a közös vállalkozás tagjainak az irányító testületben részt vevő képviselőit érintő összeférhetetlenség megelőzését célzó rendelkezéseknek is szerepelniük kell. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)

A közös vállalkozás irányító testületének szabályokat kell elfogadnia a tagokra, a szervekre és a személyi állományra vonatkozóan az összeférhetetlenség megelőzése és kezelése céljából. Az említett szabályokban a közös vállalkozás tagjainak az irányító testületben részt vevő képviselőit érintő összeférhetetlenség megelőzését célzó rendelkezéseknek is szerepelniük kell.

| (2) | A közös vállalkozás irányító testületének
  a legjobb uniós gyakorlatokkal összhangban lévő
  szabályokat kell elfogadnia a tagokra, a szervekre és a személyi állományra vonatkozóan az összeférhetetlenség megelőzése és kezelése céljából. Az említett szabályokban a közös vállalkozás tagjainak az irányító testületben részt vevő képviselőit érintő összeférhetetlenség megelőzését célzó rendelkezéseknek is szerepelniük kell. |
| --- | --- |

(2)

A közös vállalkozás irányító testületének
  a legjobb uniós gyakorlatokkal összhangban lévő
  szabályokat kell elfogadnia a tagokra, a szervekre és a személyi állományra vonatkozóan az összeférhetetlenség megelőzése és kezelése céljából. Az említett szabályokban a közös vállalkozás tagjainak az irányító testületben részt vevő képviselőit érintő összeférhetetlenség megelőzését célzó rendelkezéseknek is szerepelniük kell.

a legjobb uniós gyakorlatokkal összhangban lévő

---

(15)  Az Európai Parlament és a Tanács 1291/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) létrehozásáról és az 1982/2006/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 104. o.).

15

(15)  Az Európai Parlament és a Tanács 1291/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) létrehozásáról és az 1982/2006/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 104. o.).

15

(22)  A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK: Európai számításifelhő-kezdeményezés – versenyképes adatközpontú és tudásalapú gazdaság kiépítése Európában, COM(2016)0
  178
  .

22

178

(22)  A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK: Európai számításifelhő-kezdeményezés – versenyképes adatközpontú és tudásalapú gazdaság kiépítése Európában, COM(2016)
  0178
  .

22

0178

(25)  A Bizottság közleménye az európai közérdeket képviselő jelentős projektek megvalósításának előmozdítására nyújtott állami támogatás belső piaccal való összeegyeztethetőségének elemzési kritériumairól (HL C 188., 2014.6.20., 4. o.).

25

(25)  A Bizottság közleménye az európai közérdeket képviselő jelentős projektek megvalósításának előmozdítására nyújtott állami támogatás belső piaccal való összeegyeztethetőségének elemzési kritériumairól (HL C 188., 2014.6.20., 4. o.).

25

---

| 8.4.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 118/208 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 118/208

---

P8_TA(2018)0272

Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele: az EGF/2017/009 FR/Air France referenciaszámú kérelem

Az Európai Parlament 2018. július 3-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Franciaország kérelme: EGF/2017/009 FR/Air France) (COM(2018)0230 – C8-0161/2018 – 2018/2059(BUD))

(2020/C 118/30)

Az Európai Parlament

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2018)0230 – C8-0161/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2018)0230 – C8-0161/2018),

| — | tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap létrehozásáról (2014–2020) és az 1927/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1309/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (EGAA-rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap létrehozásáról (2014–2020) és az 1927/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1309/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (EGAA-rendelet),

| — | tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (2), és különösen annak 12. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (2), és különösen annak 12. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (3), és különösen annak 13. pontjára |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (3), és különösen annak 13. pontjára

| — | tekintettel a 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontjában foglalt háromoldalú egyeztető eljárásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontjában foglalt háromoldalú egyeztető eljárásra,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0210/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0210/2018),

| A. | mivel az Unió létrehozta a jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott vagy a globális pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerőpiaci beilleszkedésüket; |
| --- | --- |

A.

mivel az Unió létrehozta a jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott vagy a globális pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerőpiaci beilleszkedésüket;

| B. | mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók részére nyújtott pénzügyi támogatásnak dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani; |
| --- | --- |

B.

mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók részére nyújtott pénzügyi támogatásnak dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani;

| C. | mivel Franciaország EGF/2017/009 FR/Air France referenciaszámmal kérelmet nyújtott be az EGAA-ból igénybe vehető pénzügyi hozzájárulás iránt a NACE Rev. 2. rendszer szerinti 51. ágazatban (Légi szállítás) a statisztikai célú területi egységek nómenklatúrája szerinti („NUTS”) 2. szintű Île-de-France (FR10) és Provence-Alpes-Côte d'Azur (FR82) régiókban történt 1 858 elbocsátást követően; |
| --- | --- |

C.

mivel Franciaország EGF/2017/009 FR/Air France referenciaszámmal kérelmet nyújtott be az EGAA-ból igénybe vehető pénzügyi hozzájárulás iránt a NACE Rev. 2. rendszer szerinti 51. ágazatban (Légi szállítás) a statisztikai célú területi egységek nómenklatúrája szerinti („NUTS”) 2. szintű Île-de-France (FR10) és Provence-Alpes-Côte d'Azur (FR82) régiókban történt 1 858 elbocsátást követően;

| D. | mivel az uniós légitársaságok támogatása döntő fontosságú, figyelembe véve, hogy az Unió piaci részesedése a nemzetközi légi közlekedési ágazatban csökkenő tendenciát mutat; |
| --- | --- |

D.

mivel az uniós légitársaságok támogatása döntő fontosságú, figyelembe véve, hogy az Unió piaci részesedése a nemzetközi légi közlekedési ágazatban csökkenő tendenciát mutat;

| E. | mivel a kérelem az EGAA-rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontjában foglalt beavatkozási kritériumra épül, amely szerint legalább 500 munkavállalót bocsátanak el egy négy hónapos referencia-időszak alatt egy vállalkozáson belül egy tagállamban, ideértve a beszállítók vagy a továbbfeldolgozó vállalatok körében elbocsátott munkavállalókat és a tevékenységüket megszüntető önálló vállalkozókat is; |
| --- | --- |

E.

mivel a kérelem az EGAA-rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontjában foglalt beavatkozási kritériumra épül, amely szerint legalább 500 munkavállalót bocsátanak el egy négy hónapos referencia-időszak alatt egy vállalkozáson belül egy tagállamban, ideértve a beszállítók vagy a továbbfeldolgozó vállalatok körében elbocsátott munkavállalókat és a tevékenységüket megszüntető önálló vállalkozókat is;

| 1. | egyetért a Bizottsággal abban, hogy az EGAA-rendelet 4. cikkének (1) bekezdésében meghatározott feltételek teljesülnek, és hogy ezért Franciaország jogosult az említett rendelet értelmében nyújtandó 9 894 483 EUR összegű pénzügyi hozzájárulásra, ami a 16 490 805 EUR-t kitevő összes kiadás 60 %-a, amely a személyre szabott szolgáltatásokra fordított 16 410 805 EUR-t, továbbá az előkészítő, irányítási, tájékoztatási és nyilvánossággal kapcsolatos, valamint ellenőrzési és beszámolási tevékenységekre szánt 80 000 EUR összegű kiadásokat foglalja magában; |
| --- | --- |

1.

| 2. | megállapítja, hogy a francia hatóságok 2017. október 23-án nyújtották be a kérelmet, és hogy annak értékelését a Bizottság – a kiegészítő információk Franciaország általi benyújtását követően – 2018. április 23-án fejezte be, majd erről ugyanazon a napon értesítette a Parlamentet; |
| --- | --- |

2.

| 3. | megjegyzi, hogy Franciaország 2015. május 19-én kezdte meg a személyre szabott szolgáltatások nyújtását a megcélzott kedvezményezetteknek, és hogy az EGAA-ból igénybe vehető pénzügyi hozzájárulásra való jogosultság időszaka ezért 2015. május 19-től2019. október 23-ig fog tartani; |
| --- | --- |

3.

| 4. | emlékeztet arra, hogy ez Franciaország második olyan kérelme, amely az Air France-tól történő elbocsátásokkal kapcsolatban az EGAA-ból nyújtandó pénzügyi hozzájárulásra irányul, és a harmadik a légi közlekedési ágazat vonatkozásában a 2013. decemberi EGF/2013/014 FR/Air France referenciaszámúkérelmet, a 2015-ös EGF/2015/004 IT/Alitaliakérelmet és az arról hozott pozitív döntést követően (4); |
| --- | --- |

4.

| 5. | emlékeztet, hogy az EGAA-ból származó pénzügyi hozzájárulás az elbocsátott munkavállalókat célozza, hogy segítse őket másik munkahely keresésében és nem minősül vállalatoknak nyújtott támogatásnak; |
| --- | --- |

5.

| 6. | megjegyzi, hogy Franciaország azzal érvel, hogy az elbocsátások a világkereskedelemben a globalizáció hatására bekövetkezett jelentős strukturális változásokkal és különösen azzal kapcsolatosak, hogy a nemzetközi légi közlekedési ágazat súlyos gazdasági csapást szenvedett, nevezetesen csökkent az Unió piaci részesedése a Perzsa-öböl három fő társaságának látványos növekedésével szemben, amelyek rendkívül jelentős állami támogatásokban részesülnek és az uniós vállalatokkal ellentétben kevésbé korlátozó szociális és környezetvédelmi szabályok vonatkoznak rájuk; |
| --- | --- |

6.

| 7. | sajnálatosnak tartja az Emirates, Qatar Airways és Etihad légitársaságoknak juttatott állami támogatások magas szintjét, ami kapacitásuk jelentős növekedését eredményezte, és gyengítette az európai repülőtéri csomópontok, köztük a párizsi Charles de Gaulle repülőtér pozícióját; |
| --- | --- |

7.

| 8. | emlékeztet arra, hogy 2017. június 8-án a Bizottság rendeletre irányuló javaslatot (5) fogadott el a légi közlekedés terén zajló verseny védelméről, amelynek célja, hogy biztosítsa a tisztességes versenyt az uniós légi fuvarozók és harmadik országok légi fuvarozói között, a magas fokú összekapcsoltsági szintet eredményező körülmények fenntartása érdekében; megjegyzi, hogy a Parlament és a Tanács várhatóan 2018 őszén kezdik meg az e jogalkotási javaslattal kapcsolatos tárgyalásokat; |
| --- | --- |

8.

| 9. | emlékeztet arra, hogy az Air France-nál bekövetkezett elbocsátások várhatóan jelentős kedvezőtlen hatást gyakorolnak majd a helyi gazdaságra, amelynek a tartós munkanélküliséggel és az 50 éves és idősebb munkavállalók újbóli elhelyezkedésével kapcsolatos kérdéseket kell megoldania; |
| --- | --- |

9.

| 10. | felhívja az Air France-t, hogy biztosítsa a szükséges magas színvonalú szociális párbeszédet; |
| --- | --- |

10.

| 11. | megállapítja, hogy a kérelem 1 858, az Air France vállalattól elbocsátott, többségében 55 és 64 év közötti munkavállalót érint, és az összes elbocsátás 76,2 %-ára az Île-de-France régióban került sor; elismeri az EGAA által társfinanszírozott aktív munkaerőpiaci intézkedések fontosságát, hogy javuljanak a munkaerőpiacra történő újbóli beilleszkedés esélyei; megjegyzi továbbá, hogy az elbocsátott munkavállalók egyike sem 25 és 29 év közötti, illetve 64 év feletti; |
| --- | --- |

11.

| 12. | megjegyzi, hogy Franciaország ötféle intézkedést tervez a kérelem által érintett elbocsátott munkavállalók érdekében:






  i. | tanácsadás és pályaorientáció a munkavállalók részére, |
| --- | --- | --- |

12.

i.

tanácsadás és pályaorientáció a munkavállalók részére,

| ii. | szakképzés, |
| --- | --- |

ii.

szakképzés,

| iii. | vállalkozás fellendítéséhez vagy vállalkozásalapításhoz nyújtott hozzájárulás, |
| --- | --- |

iii.

vállalkozás fellendítéséhez vagy vállalkozásalapításhoz nyújtott hozzájárulás,

| iv. | álláskeresési támogatás, |
| --- | --- |

iv.

álláskeresési támogatás,

| v. | mobilitási támogatás; |
| --- | --- |

v.

mobilitási támogatás;

| 13. | üdvözli, hogy a személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagja az intézkedésekkel megcélzott kedvezményezettek képviselőivel és a szociális partnerekkel egyeztetve készült el, valamint hogy olyan megállapodás jött létre az Air France, a szakszervezetek és a központi üzemi tanács között, amely biztosította, hogy valamennyi távozásra önkéntesen került sor; |
| --- | --- |

13.

| 14. | megjegyzi, hogy az EGAA által társfinanszírozott, személyre szabott szolgáltatásokat azon munkavállalók vehetik igénybe, akik önkéntes távozásuk idején nem rendelkeznek konkrét tervvel a munkába való visszaállást illetően, és átképzésben, tanácsadásban vagy új vállalkozás indításával, illetve átvételével kapcsolatos segítségben szeretnének részesülni; |
| --- | --- |

14.

| 15. | elismeri, hogy a francia munka törvénykönyvének előírásai szerint az ezer főnél többet alkalmazó vállalatoknak intézkedési javaslatokat kell tenniük, és hogy az EGAA-hoz benyújtott kérelem semmilyen hozzájárulást nem nyújt az átképzési szabadság első négy hónapjára, ami a francia törvény által előírt minimális időszaknak felel meg; |
| --- | --- |

15.

| 16. | megállapítja, hogy az EGAA-rendeletben meghatározott jövedelemtámogatási intézkedések a személyre szabott szolgáltatási csomag egészének legfeljebb 35 %-ára vonatkoznak, és az említett fellépések a munkakereső vagy képzési tevékenységekben részt vevő megcélzott kedvezményezettek tevékeny részvételétől függnek; |
| --- | --- |

16.

| 17. | emlékeztet, hogy az EGAA-rendelet 7. cikkével összhangban a személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjának kialakítása során előre kell jelezni a jövőbeli munkaerőpiaci kilátásokat és a szükséges készségeket, valamint hogy a csomagnak összhangban kell lennie az erőforrás-hatékony és fenntartható gazdaság felé történő elmozdulással; |
| --- | --- |

17.

| 18. | hangsúlyozza, hogy a francia hatóságok által nyújtott megerősítés szerint a támogatható intézkedésekre más uniós pénzügyi eszközből nem folyósítanak támogatást; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ismételten leszögezi, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesítheti sem azokat az intézkedéseket, amelyek meghozatala a vállalatok feladata a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében, sem a vállalatok vagy ágazatok szerkezetátalakítására irányuló intézkedéseket; |
| --- | --- |

19.

| 20. | felhívja a Bizottságot, hogy ösztönözze arra a nemzeti hatóságokat, hogy a növekedési potenciállal rendelkező és így munkaerőt felvevő ágazatokról szóló jövőbeni javaslataikban jobban térjenek ki a részletekre, valamint gyűjtsenek megalapozott adatokat az EGAA-támogatás hatásáról, amelyet többek között az állások minőségére és a munkaerőpiacra való újbóli beilleszkedésnek az EGAA révén elért arányára gyakorol; felhívja továbbá a Bizottságot, hogy kövesse nyomon az EGAA végrehajtását és tegyen jelentést a Parlamentnek; |
| --- | --- |

20.

| 21. | emlékeztet a Bizottsághoz intézett azon kérésére, hogy biztosítson hozzáférést a nyilvánosság számára az összes EGAA-kérelemmel kapcsolatos dokumentumhoz; |
| --- | --- |

21.

| 22. | jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot; |
| --- | --- |

22.

| 23. | utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá ezt a határozatot, valamint gondoskodjon közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

23.

| 24. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és annak mellékletét a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

24.

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 855. o.

(2)  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

(3)  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/44 határozata (2014. december 17.) az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontja alapján történő igénybevételéről (Franciaország „EGF/2013/014 FR/Air France” referenciaszámú kérelme) (HL L 8., 2015.1.14., 18. o.).

(5)  COM(2017)0289.

---

MELLÉKLET

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

Franciaország EGF/2017/009 FR/Air France referenciaszámú kérelme nyomán az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről

(E melléklet szövege itt nincs feltüntetve, mert az megegyezik a végleges jogi aktussal, az (EU) 2018/1093 határozattal.)

---

| 8.4.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 118/213 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 118/213

---

P8_TA(2018)0275

Európai védelmi ipari fejlesztési program ***I

Az Európai Parlament 2018. július 3-i jogalkotási állásfoglalása az Unió védelmi iparának versenyképességét és innovációs képességét támogató európai védelmi ipari fejlesztési program létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2017)0294 – C8-0180/2017 – 2017/0125(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2020/C 118/31)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2017)0294), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2017)0294),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 173. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0180/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 173. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0180/2017),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2017. december 7-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2017. december 7-i véleményére (1),

| — | a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően, |
| --- | --- |

—

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

| — | tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2018. június 7-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2018. június 7-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére, valamint a Külügyi Bizottság, a Költségvetési Bizottság, illetve a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményére (A8-0037/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére, valamint a Külügyi Bizottság, a Költségvetési Bizottság, illetve a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményére (A8-0037/2018),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | jóváhagyja a Parlament és a Tanács ezen állásfoglaláshoz csatolt együttes nyilatkozatát, amelyet a végleges jogi aktussal együtt tesznek közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjának L sorozatában; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tudomásul veszi a Bizottság ezen állásfoglaláshoz csatolt nyilatkozatát; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslata helyébe másik szöveget szándékozik léptetni, azt lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

4.

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  HL C 129., 2018.4.11., 51. o.

---

P8_TC1-COD(2017)0125

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2018. július 3-án került elfogadásra az Unió védelmi iparának versenyképességét és innovációs képességét támogató európai védelmi ipari fejlesztési program létrehozásáról szóló (EU) 2018/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2018/1092 rendelettel.)

---

MELLÉKLET A JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ

EGYÜTTES NYILATKOZAT AZ EURÓPAI VÉDELMI IPARI FEJLESZTÉSI PROGRAM FINANSZÍROZÁSÁRÓL

Az Európai Parlament és a Tanács megállapodnak arról, hogy – a költségvetési hatóságnak az éves költségvetési eljárás tekintetében fennálló előjogai sérelme nélkül – az európai védelmi ipari fejlesztési program finanszírozására 2019-ben és 2020-ban az alábbiak szerint kerül sor:

| — | 200 millió EUR a lekötetlen mozgástérből, |
| --- | --- |

—

200 millió EUR a lekötetlen mozgástérből,

| — | 116,1 millió EUR a CEF-ből, |
| --- | --- |

—

116,1 millió EUR a CEF-ből,

| — | 3,9 millió EUR az EGNOS-ból, |
| --- | --- |

—

3,9 millió EUR az EGNOS-ból,

| — | 104,1 millió EUR a Galileóból, |
| --- | --- |

—

104,1 millió EUR a Galileóból,

| — | 12 millió EUR a Copernicusból, |
| --- | --- |

—

12 millió EUR a Copernicusból,

| — | 63,9 millió EUR az ITER-ből. |
| --- | --- |

—

63,9 millió EUR az ITER-ből.

A BIZOTTSÁG NYILATKOZATA AZ EURÓPAI PARLAMENT TÁMOGATÁSÁVAL A PROGRAM VÉGREHAJTÁSÁVAL KAPCSOLATBAN

A Bizottság az európai védelmi ipari fejlesztési programot annak hatékony végrehajtása és más uniós kezdeményezésekkel való teljes összhangjának biztosítása érdekében a költségvetési rendelet 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban közvetlen irányítás keretében kívánja végrehajtani.

---

| 8.4.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 118/215 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 118/215

---

P8_TA(2018)0276

Integrált mezőgazdaságiüzem-statisztikák ***I

Az Európai Parlament 2018. július 3-i jogalkotási állásfoglalása az integrált mezőgazdaságiüzem-statisztikákról, valamint az 1166/2008/EK és az 1337/2011/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2016)0786 – C8-0514/2016 – 2016/0389(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2020/C 118/32)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0786), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0786),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 338. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0514/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 338. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0514/2016),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2018. május 8-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2018. május 8-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére (A8-0300/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére (A8-0300/2017),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslata helyébe másik szöveget szándékozik léptetni, azt lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2016)0389

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2018. július 3-án került elfogadásra az integrált mezőgazdasági statisztikákról, valamint az 1166/2008/EK és az 1337/2011/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló (EU, Euratom) 2018/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2018/1091 rendelettel.)

---

| 8.4.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 118/216 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 118/216

---

P8_TA(2018)0277

Az energiaipari infrastruktúrát érintő beruházási projektek bejelentése: hatályon kívül helyezés ***I

Az Európai Parlament 2018. július 3-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unión belüli energiaipari infrastruktúrát érintő beruházási projekteknek a Bizottság részére való bejelentéséről szóló 256/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2017)0769 – C8-0448/2017 – 2017/0347(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2020/C 118/33)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2017)0769), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2017)0769),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 194. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0448/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 194. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0448/2017),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2018. február 14-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2018. február 14-i véleményére (1),

| — | a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően, |
| --- | --- |

—

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2018. június 27-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2018. június 27-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére (A8-0211/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére (A8-0211/2018),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslata helyébe másik szöveget szándékozik léptetni, azt lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  HL C 227., 2018.6.28., 103. o.

---

P8_TC1-COD(2017)0347

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2018. július 3-án került elfogadásra az Európai Unión belüli energiaipari infrastruktúrát érintő beruházási projekteknek a Bizottság részére való bejelentéséről szóló 256/2014/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) 2018/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2018/1504 rendelettel.)

---

| 8.4.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 118/217 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 118/217

---

P8_TA(2018)0278

A hozzáadottérték-adó területén történő közigazgatási együttműködés megerősítésére irányuló intézkedések *

Az Európai Parlament 2018. július 3-i jogalkotási állásfoglalása a 904/2010/EU rendeletnek a hozzáadottérték-adó területén történő közigazgatási együttműködés megerősítésére irányuló intézkedések tekintetében történő módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló módosított javaslatról (COM(2017)0706 – C8-0441/2017 – 2017/0248(CNS))

(Különleges jogalkotási eljárás – konzultáció)

(2020/C 118/34)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2017)0706), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2017)0706),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 113. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0441/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 113. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0441/2017),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 78c. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 78c. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A8-0215/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A8-0215/2018),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően módosítsa javaslatát, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 293. cikkének (2) bekezdésének megfelelően; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

4.

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

5.

Módosítás 1

Rendeletre irányuló javaslat

1 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a) | A héacsalás gyakran összekapcsolódik a szervezett bűnözéssel és valószínűleg nagyon kisszámú szervezett hálózat felelős több milliárd eurós összegű csalásokért a határokon átnyúló héacsalás terén, ezzel nem csupán a tagállamok adóbevételeit érintve, de kedvezőtlen hatást gyakorolva az Unió saját forrásaira is. A tagállamoknak ezért közös felelőssége az összes tagállam héabevételeinek védelme. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1a)

A héacsalás gyakran összekapcsolódik a szervezett bűnözéssel és valószínűleg nagyon kisszámú szervezett hálózat felelős több milliárd eurós összegű csalásokért a határokon átnyúló héacsalás terén, ezzel nem csupán a tagállamok adóbevételeit érintve, de kedvezőtlen hatást gyakorolva az Unió saját forrásaira is. A tagállamoknak ezért közös felelőssége az összes tagállam héabevételeinek védelme.

Módosítás 2

Rendeletre irányuló javaslat

2 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2) | A héacsalások elleni küzdelem céljából gyakran közigazgatási vizsgálatot kell lefolytatni, különösen akkor, ha az adóalany nem abban a tagállamban telepedett le, ahol az adót meg kell fizetni. A héaszabályok megfelelő végrehajtásának biztosítása érdekében, továbbá
  hogy elkerülhető legyen
  az adóhatóságok és vállalkozások
  munkafeladatainak és
  adminisztratív terheinek
  megkettőzése, ha legalább két tagállam úgy ítéli meg, hogy
  közigazgatási vizsgálatot kell
  elrendelni
  egy nem a területükön letelepedett, de ott adózó adóalany által bevallott összegek kapcsán, az adóalany letelepedésének helye szerinti tagállamnak kell elvégeznie a vizsgálatot, a megkereső
  tagállamnak
  pedig az abban való aktív részvétel útján támogatnia kell a letelepedés helye szerinti tagállamot. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)

A héacsalások elleni küzdelem céljából gyakran közigazgatási vizsgálatot kell lefolytatni, különösen akkor, ha az adóalany nem abban a tagállamban telepedett le, ahol az adót meg kell fizetni. A héaszabályok megfelelő végrehajtásának biztosítása érdekében, továbbá
  hogy elkerülhető legyen
  az adóhatóságok és vállalkozások
  munkafeladatainak és
  adminisztratív terheinek
  megkettőzése, ha legalább két tagállam úgy ítéli meg, hogy
  közigazgatási vizsgálatot kell
  elrendelni
  egy nem a területükön letelepedett, de ott adózó adóalany által bevallott összegek kapcsán, az adóalany letelepedésének helye szerinti tagállamnak kell elvégeznie a vizsgálatot, a megkereső
  tagállamnak
  pedig az abban való aktív részvétel útján támogatnia kell a letelepedés helye szerinti tagállamot.

| (2) | A héacsalások elleni küzdelem céljából gyakran közigazgatási vizsgálatot kell lefolytatni, különösen akkor, ha az adóalany nem abban a tagállamban telepedett le, ahol az adót meg kell fizetni. A héaszabályok megfelelő végrehajtásának biztosítása érdekében, továbbá az adóhatóságok és vállalkozások adminisztratív terheinek
  csökkentése érdekében
  közigazgatási vizsgálatot kell
  végezni
  egy nem a területükön letelepedett, de ott adózó adóalany által bevallott összegek kapcsán. Az adóalany letelepedésének helye szerinti tagállamnak kell elvégeznie a vizsgálatot, a megkereső
  tagállam(ok)nak
  pedig az abban való aktív részvétel útján támogatnia kell a letelepedés helye szerinti tagállamot. |
| --- | --- |

(2)

A héacsalások elleni küzdelem céljából gyakran közigazgatási vizsgálatot kell lefolytatni, különösen akkor, ha az adóalany nem abban a tagállamban telepedett le, ahol az adót meg kell fizetni. A héaszabályok megfelelő végrehajtásának biztosítása érdekében, továbbá az adóhatóságok és vállalkozások adminisztratív terheinek
  csökkentése érdekében
  közigazgatási vizsgálatot kell
  végezni
  egy nem a területükön letelepedett, de ott adózó adóalany által bevallott összegek kapcsán. Az adóalany letelepedésének helye szerinti tagállamnak kell elvégeznie a vizsgálatot, a megkereső
  tagállam(ok)nak
  pedig az abban való aktív részvétel útján támogatnia kell a letelepedés helye szerinti tagállamot.

Módosítás 3

Rendeletre irányuló javaslat

11 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (11) | A határokon átnyúló ügyletekre kivetett héa hatékony és eredményes ellenőrzésének biztosítása céljából a 904/2010/EU rendelet előírja a tisztviselők jelenlétét más tagállamok közigazgatási hivatalaiban és a más tagállamokban végzett közigazgatási vizsgálatok során. Az adóhatóságok határokon átnyúló termékértékesítés és szolgáltatásnyújtás ellenőrzésére vonatkozó kapacitásainak megerősítése érdekében közös ellenőrzéseket kell bevezetni, amelyek keretében két vagy több tagállam tisztviselői egyetlen ellenőrző csoportot alkothatnak, és tevőlegesen részt vehetnek a közös közigazgatási vizsgálatban. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(11)

A határokon átnyúló ügyletekre kivetett héa hatékony és eredményes ellenőrzésének biztosítása céljából a 904/2010/EU rendelet előírja a tisztviselők jelenlétét más tagállamok közigazgatási hivatalaiban és a más tagállamokban végzett közigazgatási vizsgálatok során. Az adóhatóságok határokon átnyúló termékértékesítés és szolgáltatásnyújtás ellenőrzésére vonatkozó kapacitásainak megerősítése érdekében közös ellenőrzéseket kell bevezetni, amelyek keretében két vagy több tagállam tisztviselői egyetlen ellenőrző csoportot alkothatnak, és tevőlegesen részt vehetnek a közös közigazgatási vizsgálatban.

| (11) | A határokon átnyúló ügyletekre kivetett héa hatékony és eredményes ellenőrzésének biztosítása céljából a 904/2010/EU rendelet előírja a tisztviselők jelenlétét más tagállamok közigazgatási hivatalaiban és a más tagállamokban végzett közigazgatási vizsgálatok során. Az adóhatóságok határokon átnyúló termékértékesítés és szolgáltatásnyújtás ellenőrzésére vonatkozó kapacitásainak –
  technikai és emberi erőforrásaik növelése általi –
  megerősítése érdekében közös ellenőrzéseket kell bevezetni, amelyek keretében két vagy több tagállam tisztviselői egyetlen ellenőrző csoportot alkothatnak, és tevőlegesen részt vehetnek a közös közigazgatási vizsgálatban
  , az együttműködés és a termelékenység szellemében, valamint a tagállamok által elfogadott feltételek alapján, a határokon átnyúló, a tagállamok adóalapját erodáló héacsalás észlelése és megelőzése érdekében
  . |
| --- | --- |

(11)

A határokon átnyúló ügyletekre kivetett héa hatékony és eredményes ellenőrzésének biztosítása céljából a 904/2010/EU rendelet előírja a tisztviselők jelenlétét más tagállamok közigazgatási hivatalaiban és a más tagállamokban végzett közigazgatási vizsgálatok során. Az adóhatóságok határokon átnyúló termékértékesítés és szolgáltatásnyújtás ellenőrzésére vonatkozó kapacitásainak –
  technikai és emberi erőforrásaik növelése általi –
  megerősítése érdekében közös ellenőrzéseket kell bevezetni, amelyek keretében két vagy több tagállam tisztviselői egyetlen ellenőrző csoportot alkothatnak, és tevőlegesen részt vehetnek a közös közigazgatási vizsgálatban
  , az együttműködés és a termelékenység szellemében, valamint a tagállamok által elfogadott feltételek alapján, a határokon átnyúló, a tagállamok adóalapját erodáló héacsalás észlelése és megelőzése érdekében
  .

Módosítás 4

Rendeletre irányuló javaslat

13 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (13) | A határokon átnyúló legsúlyosabb héacsalások elleni küzdelem érdekében pontosítani kell, illetve meg kell erősíteni az Eurofisc irányítását, feladatait és működését. Az Eurofisc-kapcsolattartók számára biztosítani kell, hogy gyorsan hozzáférhessenek minden szükséges információhoz, valamint kicserélhessék, feldolgozhassák és elemezhessék ezeket az információkat, majd összehangolják az esetleges nyomonkövetési intézkedéseket. Meg kell erősíteni az együttműködést a héacsalás elleni uniós szintű küzdelemben részt vevő más hatóságokkal is, elsősorban a célzott információknak az Europollal és az Európai Csalás Elleni Hivatallal való cseréje útján. Ezért az Eurofisc-kapcsolattartóknak képeseknek kell lenniük arra, hogy – önkéntes alapon vagy megkeresés alapján – megosszák az információkat és hírszerzési információkat az Europollal és az Európai Csalás Elleni Hivatallal. Így a héacsalások valódi elkövetőinek azonosítása céljából az Eurofisc-kapcsolattartók megkaphatnák az Europol és az Európai Csalás Elleni Hivatal birtokában lévő adatokat és hírszerzési információkat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13)

A határokon átnyúló legsúlyosabb héacsalások elleni küzdelem érdekében pontosítani kell, illetve meg kell erősíteni az Eurofisc irányítását, feladatait és működését. Az Eurofisc-kapcsolattartók számára biztosítani kell, hogy gyorsan hozzáférhessenek minden szükséges információhoz, valamint kicserélhessék, feldolgozhassák és elemezhessék ezeket az információkat, majd összehangolják az esetleges nyomonkövetési intézkedéseket. Meg kell erősíteni az együttműködést a héacsalás elleni uniós szintű küzdelemben részt vevő más hatóságokkal is, elsősorban a célzott információknak az Europollal és az Európai Csalás Elleni Hivatallal való cseréje útján. Ezért az Eurofisc-kapcsolattartóknak képeseknek kell lenniük arra, hogy – önkéntes alapon vagy megkeresés alapján – megosszák az információkat és hírszerzési információkat az Europollal és az Európai Csalás Elleni Hivatallal. Így a héacsalások valódi elkövetőinek azonosítása céljából az Eurofisc-kapcsolattartók megkaphatnák az Europol és az Európai Csalás Elleni Hivatal birtokában lévő adatokat és hírszerzési információkat.

| (13) | A határokon átnyúló legsúlyosabb héacsalások elleni küzdelem érdekében pontosítani kell, illetve meg kell erősíteni az Eurofisc irányítását, feladatait és működését. Az Eurofisc-kapcsolattartók számára biztosítani kell, hogy gyorsan hozzáférhessenek minden szükséges információhoz, valamint kicserélhessék, feldolgozhassák és elemezhessék ezeket az információkat, majd összehangolják az esetleges nyomonkövetési intézkedéseket. Meg kell erősíteni az együttműködést a héacsalás elleni uniós szintű küzdelemben részt vevő más hatóságokkal is, elsősorban a célzott információknak az Europollal és az Európai Csalás Elleni Hivatallal való cseréje útján. Ezért az Eurofisc-kapcsolattartóknak képeseknek kell lenniük arra, hogy – önkéntes alapon vagy megkeresés alapján – megosszák az információkat és hírszerzési információkat az Europollal és az Európai Csalás Elleni Hivatallal
  , illetve – a részt vevő tagállamok esetében – az Európai Ügyészséggel, különösen a bizonyos összeget meghaladó héacsalások gyanúja esetén
  . Így a héacsalások valódi elkövetőinek azonosítása céljából az Eurofisc-kapcsolattartók megkaphatnák az Europol és az Európai Csalás Elleni Hivatal birtokában lévő adatokat és hírszerzési információkat. |
| --- | --- |

(13)

A határokon átnyúló legsúlyosabb héacsalások elleni küzdelem érdekében pontosítani kell, illetve meg kell erősíteni az Eurofisc irányítását, feladatait és működését. Az Eurofisc-kapcsolattartók számára biztosítani kell, hogy gyorsan hozzáférhessenek minden szükséges információhoz, valamint kicserélhessék, feldolgozhassák és elemezhessék ezeket az információkat, majd összehangolják az esetleges nyomonkövetési intézkedéseket. Meg kell erősíteni az együttműködést a héacsalás elleni uniós szintű küzdelemben részt vevő más hatóságokkal is, elsősorban a célzott információknak az Europollal és az Európai Csalás Elleni Hivatallal való cseréje útján. Ezért az Eurofisc-kapcsolattartóknak képeseknek kell lenniük arra, hogy – önkéntes alapon vagy megkeresés alapján – megosszák az információkat és hírszerzési információkat az Europollal és az Európai Csalás Elleni Hivatallal
  , illetve – a részt vevő tagállamok esetében – az Európai Ügyészséggel, különösen a bizonyos összeget meghaladó héacsalások gyanúja esetén
  . Így a héacsalások valódi elkövetőinek azonosítása céljából az Eurofisc-kapcsolattartók megkaphatnák az Europol és az Európai Csalás Elleni Hivatal birtokában lévő adatokat és hírszerzési információkat.

Módosítás 5

Rendeletre irányuló javaslat

15 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (15) | A 2008/9/EK tanácsi irányelv (35) 5. cikke szerinti héa-visszatérítési kérelmek továbbításának megszervezése lehetőséget ad annak az adminisztratív tehernek a csökkentésére, amely a meg nem fizetett
  héatartozások
  letelepedés helye szerinti tagállamban történő behajtása kapcsán hárul az illetékes hatóságokra. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(15)

A 2008/9/EK tanácsi irányelv (35) 5. cikke szerinti héa-visszatérítési kérelmek továbbításának megszervezése lehetőséget ad annak az adminisztratív tehernek a csökkentésére, amely a meg nem fizetett
  héatartozások
  letelepedés helye szerinti tagállamban történő behajtása kapcsán hárul az illetékes hatóságokra.

| (15) | A 2008/9/EK tanácsi irányelv 5. cikke (35) szerinti héa-visszatérítési kérelmek továbbításának megszervezése lehetőséget ad annak az adminisztratív tehernek a csökkentésére, amely a meg nem fizetett
  adókötelezettségeknek a
  letelepedés helye szerinti tagállamban történő behajtása kapcsán hárul az illetékes hatóságokra. |
| --- | --- |

(15)

A 2008/9/EK tanácsi irányelv 5. cikke (35) szerinti héa-visszatérítési kérelmek továbbításának megszervezése lehetőséget ad annak az adminisztratív tehernek a csökkentésére, amely a meg nem fizetett
  adókötelezettségeknek a
  letelepedés helye szerinti tagállamban történő behajtása kapcsán hárul az illetékes hatóságokra.

Módosítás 6

Rendeletre irányuló javaslat

16 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (16) | Az Unió pénzügyi érdekeinek a határokon átnyúló súlyos héacsalással szembeni védelme érdekében az Európai Ügyészségben részt vevő tagállamoknak közölniük kell ezzel a hivatallal – az Eurofisc-kapcsolattartón keresztül is – az (EU) 2017/1371 európai parlamenti és tanácsi irányelv (36) 2. cikkének (2) bekezdésében említett, a héarendszer sérelmére elkövetett legsúlyosabb bűncselekményekre vonatkozó információkat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(16)

Az Unió pénzügyi érdekeinek a határokon átnyúló súlyos héacsalással szembeni védelme érdekében az Európai Ügyészségben részt vevő tagállamoknak közölniük kell ezzel a hivatallal – az Eurofisc-kapcsolattartón keresztül is – az (EU) 2017/1371 európai parlamenti és tanácsi irányelv (36) 2. cikkének (2) bekezdésében említett, a héarendszer sérelmére elkövetett legsúlyosabb bűncselekményekre vonatkozó információkat.

| (16) | Az Unió pénzügyi érdekeinek a határokon átnyúló súlyos héacsalással szembeni védelme érdekében az Európai Ügyészségben részt vevő tagállamoknak
  kellő időben
  közölniük kell ezzel a hivatallal – az Eurofisc-kapcsolattartón keresztül is – az (EU) 2017/1371 európai parlamenti és tanácsi irányelv (36) 2. cikkének (2) bekezdésében említett, a héarendszer sérelmére elkövetett legsúlyosabb bűncselekményekre vonatkozó információkat. |
| --- | --- |

(16)

Az Unió pénzügyi érdekeinek a határokon átnyúló súlyos héacsalással szembeni védelme érdekében az Európai Ügyészségben részt vevő tagállamoknak
  kellő időben
  közölniük kell ezzel a hivatallal – az Eurofisc-kapcsolattartón keresztül is – az (EU) 2017/1371 európai parlamenti és tanácsi irányelv (36) 2. cikkének (2) bekezdésében említett, a héarendszer sérelmére elkövetett legsúlyosabb bűncselekményekre vonatkozó információkat.

Módosítás 7

Rendeletre irányuló javaslat

18 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (18) | A Bizottság a 904/2010/EU rendelet alapján közölt vagy gyűjtött információkhoz
  csak
  a Bizottság által üzemeltetett és a tagállamok által e rendelet végrehajtása céljából használt elektronikus rendszer gondozásához, karbantartásához és fejlesztéséhez szükséges mértékben férhet hozzá. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(18)

A Bizottság a 904/2010/EU rendelet alapján közölt vagy gyűjtött információkhoz
  csak
  a Bizottság által üzemeltetett és a tagállamok által e rendelet végrehajtása céljából használt elektronikus rendszer gondozásához, karbantartásához és fejlesztéséhez szükséges mértékben férhet hozzá.

| (18) | A Bizottság a 904/2010/EU rendelet alapján közölt vagy gyűjtött információkhoz a Bizottság által üzemeltetett és a tagállamok által e rendelet végrehajtása céljából használt elektronikus rendszer gondozásához, karbantartásához és fejlesztéséhez szükséges mértékben
  , valamint e rendelet megfelelő végrehajtásának biztosítása érdekében
  férhet hozzá.
  Ezen túlmenően a Bizottság számára lehetővé kell tenni, hogy a tagállamokban tett látogatás során értékelje a közigazgatási együttműködés gyakorlati megvalósulását. |
| --- | --- |

(18)

A Bizottság a 904/2010/EU rendelet alapján közölt vagy gyűjtött információkhoz a Bizottság által üzemeltetett és a tagállamok által e rendelet végrehajtása céljából használt elektronikus rendszer gondozásához, karbantartásához és fejlesztéséhez szükséges mértékben
  , valamint e rendelet megfelelő végrehajtásának biztosítása érdekében
  férhet hozzá.
  Ezen túlmenően a Bizottság számára lehetővé kell tenni, hogy a tagállamokban tett látogatás során értékelje a közigazgatási együttműködés gyakorlati megvalósulását.

Módosítás 8

Rendeletre irányuló javaslat

19 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (19) | E rendelet alkalmazásában helyénvaló megfontolni az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendeletben (37) foglalt egyes jogok és kötelezettségek korlátozását az említett rendelet 23. cikke (1) bekezdésének e) pontjában említett érdekek védelmében. Ezek a korlátozások szükségesek és arányosak, szem előtt tartva a tagállamok lehetséges bevételkiesését és azt, hogy a csalás elleni hatékony küzdelem szempontjából döntő jelentősége van az információk rendelkezésre bocsátásának. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(19)

E rendelet alkalmazásában helyénvaló megfontolni az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendeletben (37) foglalt egyes jogok és kötelezettségek korlátozását az említett rendelet 23. cikke (1) bekezdésének e) pontjában említett érdekek védelmében. Ezek a korlátozások szükségesek és arányosak, szem előtt tartva a tagállamok lehetséges bevételkiesését és azt, hogy a csalás elleni hatékony küzdelem szempontjából döntő jelentősége van az információk rendelkezésre bocsátásának.

| (19) | E rendelet alkalmazásában helyénvaló megfontolni az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendeletben (37) foglalt egyes jogok és kötelezettségek korlátozását az említett rendelet 23. cikke (1) bekezdésének e) pontjában említett érdekek védelmében. Ezek a korlátozások szükségesek és arányosak, szem előtt tartva a tagállamok lehetséges bevételkiesését és azt, hogy a csalás elleni hatékony küzdelem szempontjából döntő jelentősége van az információk rendelkezésre bocsátásának.
  Az ilyen korlátozások azonban nem léphetik túl az e célkitűzés eléréséhez feltétlenül szükséges mértéket, és meg kell felelniük az Európai Unió Alapjogi Chartája 52. cikkének (1) bekezdése által előírt magas szintű normáknak. Továbbá e rendelet minden jövőbeni végrehajtási jogi aktusának meg kell felelnie az (EU) 2016/679 rendeletben és a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben

   (37a)

  meghatározott adatvédelmi követelményeknek. |
| --- | --- |

(19)

E rendelet alkalmazásában helyénvaló megfontolni az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendeletben (37) foglalt egyes jogok és kötelezettségek korlátozását az említett rendelet 23. cikke (1) bekezdésének e) pontjában említett érdekek védelmében. Ezek a korlátozások szükségesek és arányosak, szem előtt tartva a tagállamok lehetséges bevételkiesését és azt, hogy a csalás elleni hatékony küzdelem szempontjából döntő jelentősége van az információk rendelkezésre bocsátásának.
  Az ilyen korlátozások azonban nem léphetik túl az e célkitűzés eléréséhez feltétlenül szükséges mértéket, és meg kell felelniük az Európai Unió Alapjogi Chartája 52. cikkének (1) bekezdése által előírt magas szintű normáknak. Továbbá e rendelet minden jövőbeni végrehajtási jogi aktusának meg kell felelnie az (EU) 2016/679 rendeletben és a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben

   (37a)

  meghatározott adatvédelmi követelményeknek.

Módosítás 9

Rendeletre irányuló javaslat

20 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (20a) | Tekintettel arra, hogy kevés tagállam tesz közzé becsléseket a Közösségen belüli csalások miatt keletkező héaveszteségekről, a Közösségen belüli héacsalásra vonatkozó összehasonlítható adatok rendelkezésre állása hozzájárulna a tagállamok közötti célzottabb együttműködéshez. Ezért a Bizottságnak a tagállamokkal együtt közös statisztikai megközelítést kell kialakítania a héacsalás számszerűsítése és elemzése érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(20a)

Tekintettel arra, hogy kevés tagállam tesz közzé becsléseket a Közösségen belüli csalások miatt keletkező héaveszteségekről, a Közösségen belüli héacsalásra vonatkozó összehasonlítható adatok rendelkezésre állása hozzájárulna a tagállamok közötti célzottabb együttműködéshez. Ezért a Bizottságnak a tagállamokkal együtt közös statisztikai megközelítést kell kialakítania a héacsalás számszerűsítése és elemzése érdekében.

Módosítás 42

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 1 pont – b pont

904/2010/EU rendelet

7 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   
  Az (1) bekezdésben említett megkeresés tartalmazhat egyedi közigazgatási vizsgálat iránti indokolt megkeresést. A megkeresett hatóság a megkereső hatósággal koordinálva végzi el a közigazgatási vizsgálatot. Alkalmazhatók az e rendelet 28–30. cikkében említett eszközök és eljárások. Amennyiben a megkeresett hatóság a közigazgatási vizsgálatot szükségtelennek találja, ennek indokait haladéktalanul közli a megkereső hatósággal. | (4)   
  Amennyiben valamely tagállam illetékes hatósága úgy ítéli meg, hogy közigazgatási vizsgálatra van szükség, kellően indokolt kérést nyújt be. A megkeresett hatóság nem tagadhatja meg a szóban forgó vizsgálat elvégzését, és amennyiben az információ már rendelkezésre áll, a megkeresett hatóság haladéktalanul átadja azt a megkereső hatóságoknak bármilyen kérés beérkezése előtt.
   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a megkereső és a megkeresett hatóságok között megállapodás jöjjön létre, amelynek alapján a megkereső hatóság felhatalmazott tisztviselői a második albekezdésben említett információk összegyűjtése céljából részt vehetnek a megkeresett tagállam területén elvégzett közigazgatási vizsgálatokban. Ezt a közigazgatási vizsgálatot a megkereső és a megkeresett
  hatóságok
  tisztviselői közösen végzik el,
  az együttműködés és a produktivitás szellemében.
   A megkereső hatóság tisztviselői
  ugyanazokhoz az információkhoz és dokumentumokhoz férhetnek hozzá, és ugyanazokba a helyiségekbe léphetnek be, mint a megkeresett hatóság tisztviselői, és amennyiben a megkeresett tagállam törvényei arra módot adnak, lehetővé kell tenni számukra egyes személyek közvetlen kikérdezését, a tagállamok adóalapját erodáló határokon átnyúló héacsalás észlelése és megelőzése érdekében. |
| Az első albekezdés ellenére a megkeresett hatóság tagállamában letelepedett valamely adóalany által bevallott, a megkereső hatóság tagállamában adóköteles összegek vizsgálata csak a következő indokokkal tagadható meg: | |
| a) | az 54. cikk (1) bekezdésében foglalt indokkal, amelyet a megkeresett hatóság az e bekezdés és az 54. cikk (1) bekezdése közötti kölcsönhatással kapcsolatos, az 58. cikk (2) cikkében előírt eljárás szerint elfogadandó legjobb gyakorlatok nyilatkozatával összhangban bírált el; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4)   
  Az (1) bekezdésben említett megkeresés tartalmazhat egyedi közigazgatási vizsgálat iránti indokolt megkeresést. A megkeresett hatóság a megkereső hatósággal koordinálva végzi el a közigazgatási vizsgálatot. Alkalmazhatók az e rendelet 28–30. cikkében említett eszközök és eljárások. Amennyiben a megkeresett hatóság a közigazgatási vizsgálatot szükségtelennek találja, ennek indokait haladéktalanul közli a megkereső hatósággal.

(4)   
  Amennyiben valamely tagállam illetékes hatósága úgy ítéli meg, hogy közigazgatási vizsgálatra van szükség, kellően indokolt kérést nyújt be. A megkeresett hatóság nem tagadhatja meg a szóban forgó vizsgálat elvégzését, és amennyiben az információ már rendelkezésre áll, a megkeresett hatóság haladéktalanul átadja azt a megkereső hatóságoknak bármilyen kérés beérkezése előtt.
   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a megkereső és a megkeresett hatóságok között megállapodás jöjjön létre, amelynek alapján a megkereső hatóság felhatalmazott tisztviselői a második albekezdésben említett információk összegyűjtése céljából részt vehetnek a megkeresett tagállam területén elvégzett közigazgatási vizsgálatokban. Ezt a közigazgatási vizsgálatot a megkereső és a megkeresett
  hatóságok
  tisztviselői közösen végzik el,
  az együttműködés és a produktivitás szellemében.
   A megkereső hatóság tisztviselői
  ugyanazokhoz az információkhoz és dokumentumokhoz férhetnek hozzá, és ugyanazokba a helyiségekbe léphetnek be, mint a megkeresett hatóság tisztviselői, és amennyiben a megkeresett tagállam törvényei arra módot adnak, lehetővé kell tenni számukra egyes személyek közvetlen kikérdezését, a tagállamok adóalapját erodáló határokon átnyúló héacsalás észlelése és megelőzése érdekében.

Az első albekezdés ellenére a megkeresett hatóság tagállamában letelepedett valamely adóalany által bevallott, a megkereső hatóság tagállamában adóköteles összegek vizsgálata csak a következő indokokkal tagadható meg:

Az első albekezdés ellenére a megkeresett hatóság tagállamában letelepedett valamely adóalany által bevallott, a megkereső hatóság tagállamában adóköteles összegek vizsgálata csak a következő indokokkal tagadható meg:

a)

a)

az 54. cikk (1) bekezdésében foglalt indokkal, amelyet a megkeresett hatóság az e bekezdés és az 54. cikk (1) bekezdése közötti kölcsönhatással kapcsolatos, az 58. cikk (2) cikkében előírt eljárás szerint elfogadandó legjobb gyakorlatok nyilatkozatával összhangban bírált el;

az 54. cikk (1) bekezdésében foglalt indokkal, amelyet a megkeresett hatóság az e bekezdés és az 54. cikk (1) bekezdése közötti kölcsönhatással kapcsolatos, az 58. cikk (2) cikkében előírt eljárás szerint elfogadandó legjobb gyakorlatok nyilatkozatával összhangban bírált el;

| b) | az 54. cikk (2), (3) és (4) bekezdésében foglalt indokkal; |
| --- | --- |

b)

b)

az 54. cikk (2), (3) és (4) bekezdésében foglalt indokkal;

az 54. cikk (2), (3) és (4) bekezdésében foglalt indokkal;

| c) | azzal az indokkal, hogy a megkeresett hatóság a megkereső hatóság részére ugyanarról az adóalanyról már szolgáltatott két évnél nem régebben lefolytatott közigazgatási vizsgálatból származó információkat. |
| --- | --- |

c)

c)

azzal az indokkal, hogy a megkeresett hatóság a megkereső hatóság részére ugyanarról az adóalanyról már szolgáltatott két évnél nem régebben lefolytatott közigazgatási vizsgálatból származó információkat.

azzal az indokkal, hogy a megkeresett hatóság a megkereső hatóság részére ugyanarról az adóalanyról már szolgáltatott két évnél nem régebben lefolytatott közigazgatási vizsgálatból származó információkat.

Amennyiben a megkeresett hatóság a második albekezdésben említett közigazgatási vizsgálat elvégzését az a) vagy b) pontban szereplő indokkal utasítja el, a megkereső hatóságot ennek ellenére is tájékoztatja az adóalany által a megelőző két év során a megkereső hatóság szerinti tagállamban nyújtott valamennyi vonatkozó szolgáltatás teljesítési időpontjáról és értékéről.

Amennyiben a megkeresett hatóság a második albekezdésben említett közigazgatási vizsgálat elvégzését az a) vagy b) pontban szereplő indokkal utasítja el, a megkereső hatóságot ennek ellenére is tájékoztatja az adóalany által a megelőző két év során a megkereső hatóság szerinti tagállamban nyújtott valamennyi vonatkozó szolgáltatás teljesítési időpontjáról és értékéről.

Amennyiben legalább két tagállam illetékes hatóságai úgy ítélik meg, hogy közigazgatási vizsgálatra van szükség, a megkeresett hatóság nem tagadhatja meg a vizsgálat elvégzését. A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a megkereső és a megkeresett hatóságok között megállapodás jöjjön létre, amelynek alapján a megkereső hatóság felhatalmazott tisztviselői a második albekezdésben említett információk összegyűjtése céljából részt vehetnek a megkeresett tagállam területén elvégzett közigazgatási vizsgálatokban. Az ilyen közigazgatási vizsgálatokat a megkereső és a megkeresett hatóságok tisztviselői közösen végzik el. A megkereső hatóságok tisztviselői ugyanazokat az ellenőrzési jogköröket gyakorolják, mint a megkeresett hatóság tisztviselői. A megkereső hatóság tisztviselői –
  kizárólag a folyamatban lévő közigazgatási vizsgálat céljából – ugyanazokba a helyiségekbe léphetnek be, és ugyanazokhoz a dokumentumokhoz férhetnek hozzá, mint a megkeresett hatóság tisztviselői
  .

kizárólag a folyamatban lévő közigazgatási vizsgálat céljából – ugyanazokba a helyiségekbe léphetnek be, és ugyanazokhoz a dokumentumokhoz férhetnek hozzá, mint a megkeresett hatóság tisztviselői

Módosítás 13

Módosítás 13

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 1 a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 1 a pont (új)

904/2010/EU rendelet

12 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 1a. | A szöveg a következő cikkel egészül ki:




  „12a. cikk




  Valamennyi tagállam operatív célokat tűz ki a késedelmes válaszok százalékos arányának csökkentése, valamint a tájékoztatás iránti kérelmek minőségének növelése érdekében, és ezekről a célkitűzésekről tájékoztatják a Bizottságot.”; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

1a.

1a.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„12a. cikk

Valamennyi tagállam operatív célokat tűz ki a késedelmes válaszok százalékos arányának csökkentése, valamint a tájékoztatás iránti kérelmek minőségének növelése érdekében, és ezekről a célkitűzésekről tájékoztatják a Bizottságot.”;

Módosítás 14

Módosítás 14

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

904/2010/EU rendelet

13 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Az információk továbbítására formanyomtatványok vagy az adott illetékes hatóság által megfelelőnek ítélt egyéb eszközök
  útján
  kerül sor. A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján
  elfogadja a formanyomtatványokat
  . Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat az 58. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni. | (3)   Az információk továbbítására formanyomtatványok vagy az adott illetékes hatóság által megfelelőnek ítélt egyéb eszközök
  felhasználásával
  kerül sor. A Bizottság
  a formanyomtatványokat
  végrehajtási jogi aktusok útján
  fogadja el
  . Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat az 58. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   Az információk továbbítására formanyomtatványok vagy az adott illetékes hatóság által megfelelőnek ítélt egyéb eszközök
  útján
  kerül sor. A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján
  elfogadja a formanyomtatványokat
  . Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat az 58. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

(3)   Az információk továbbítására formanyomtatványok vagy az adott illetékes hatóság által megfelelőnek ítélt egyéb eszközök
  felhasználásával
  kerül sor. A Bizottság
  a formanyomtatványokat
  végrehajtási jogi aktusok útján
  fogadja el
  . Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat az 58. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.;

Módosítás 15

Módosítás 15

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 2 a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 2 a pont (új)

904/2010/EU rendelet

14 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 2a. | A 14. cikk (1) bekezdése második albekezdésének helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

2a.

2a.

A 14. cikk (1) bekezdése második albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„A tagállamok dönthetnek úgy, hogy egy vagy több információkategória vonatkozásában nem vesznek részt az automatikus információcserében, amennyiben az információcsere érdekében folytatandó adatgyűjtés ez a hozzáadottértékadó-köteles személyekre nézve
  új
  kötelezettségek előírását tenné szükségessé, vagy a tagállamra aránytalanul nagy adminisztratív terhet róna.”

„A tagállamok dönthetnek úgy, hogy egy vagy több információkategória vonatkozásában nem vesznek részt az automatikus információcserében, amennyiben az információcsere érdekében folytatandó adatgyűjtés ez a hozzáadottértékadó-köteles személyekre nézve
  aránytalan
  kötelezettségek előírását tenné szükségessé, vagy a tagállamra aránytalanul nagy adminisztratív terhet róna.”;

Módosítás 16

Módosítás 16

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 3 pont – a pont

1 cikk – 1 bekezdés – 3 pont – a pont

904/2010/EU rendelet

17 cikk – 1 bekezdés – e pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| e) | a 2006/112/EK irányelv 13a. cikke értelmében vett minősített adóalanyi státuszra vonatkozó információk, valamint a státusz odaítélésének, elutasításának vagy visszavonásának időpontja. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

e)

a 2006/112/EK irányelv 13a. cikke értelmében vett minősített adóalanyi státuszra vonatkozó információk, valamint a státusz odaítélésének, elutasításának vagy visszavonásának időpontja.

(A magyar változatot nem érinti.)

(A magyar változatot nem érinti.)

Módosítás 17

Módosítás 17

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 3 pont – b pont

1 cikk – 1 bekezdés – 3 pont – b pont

904/2010/EU rendelet

17 cikk – 1 bekezdés – f pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| „f) | azok az információk, amelyeket a 2006/112/EK irányelv 143. cikke (2) bekezdésének a) és b) pontja alapján gyűjt össze, valamint a származási ország, a rendeltetési ország, az árukód, a pénznem, a teljes összeg, az árfolyam,
  az egyes
  tételek ára, valamint a nettó tömeg.”; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

„f)

azok az információk, amelyeket a 2006/112/EK irányelv 143. cikke (2) bekezdésének a) és b) pontja alapján gyűjt össze, valamint a származási ország, a rendeltetési ország, az árukód, a pénznem, a teljes összeg, az árfolyam,
  az egyes
  tételek ára, valamint a nettó tömeg.”;

az egyes

| „f) | azok az információk, amelyeket a 2006/112/EK irányelv 143. cikke (2) bekezdésének a) és b) pontja alapján gyűjt össze, valamint a származási ország,
  az exportőr azonosító adatai,
  a rendeltetési ország, az árukód, a pénznem, a teljes összeg, az árfolyam,
  a
  tételek ára, valamint a nettó tömeg.”; |
| --- | --- |

„f)

azok az információk, amelyeket a 2006/112/EK irányelv 143. cikke (2) bekezdésének a) és b) pontja alapján gyűjt össze, valamint a származási ország,
  az exportőr azonosító adatai,
  a rendeltetési ország, az árukód, a pénznem, a teljes összeg, az árfolyam,
  a
  tételek ára, valamint a nettó tömeg.”;

az exportőr azonosító adatai,

a

Módosítás 18

Módosítás 18

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 3 pont – e pont

1 cikk – 1 bekezdés – 3 pont – e pont

904/2010/EU rendelet

17 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján meghatározza az e cikk (1) bekezdésének f) pontjában említett információk
  pontos kategóriáit
  . Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat az 58. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.; | (3)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján meghatározza az e cikk (1) bekezdésének f) pontjában említett információk
  nyújtásához szükséges formanyomtatványokon, sablonokban és eljárásokban szereplő konkrét kategóriákat
  . Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat az 58. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján meghatározza az e cikk (1) bekezdésének f) pontjában említett információk
  pontos kategóriáit
  . Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat az 58. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.;

(3)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján meghatározza az e cikk (1) bekezdésének f) pontjában említett információk
  nyújtásához szükséges formanyomtatványokon, sablonokban és eljárásokban szereplő konkrét kategóriákat
  . Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat az 58. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

Módosítás 19

Módosítás 19

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont – a pont

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont – a pont

904/2010/EU rendelet

21 cikk – 1 a bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1a)   Minden tagállam hozzáférést biztosít a 2006/112/EK irányelv 143. cikkének (2) bekezdésében előírt követelményeket ellenőrző tisztviselői számára az e rendelet 17. cikke (1) bekezdésének b) és c) pontjában említett információkhoz, amelyekhez a többi tagállam automatikus hozzáférést biztosít.; | (1a)   Minden tagállam hozzáférést biztosít a 2006/112/EK irányelv 143. cikkének (2) bekezdésében előírt követelményeket ellenőrző tisztviselői számára az e rendelet 17. cikke (1) bekezdésének b) és c) pontjában említett információkhoz,
  beleértve a minősített adóalanyok nyilvántartását,
  amelyekhez a többi tagállam automatikus hozzáférést biztosít.; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1a)   Minden tagállam hozzáférést biztosít a 2006/112/EK irányelv 143. cikkének (2) bekezdésében előírt követelményeket ellenőrző tisztviselői számára az e rendelet 17. cikke (1) bekezdésének b) és c) pontjában említett információkhoz, amelyekhez a többi tagállam automatikus hozzáférést biztosít.;

(1a)   Minden tagállam hozzáférést biztosít a 2006/112/EK irányelv 143. cikkének (2) bekezdésében előírt követelményeket ellenőrző tisztviselői számára az e rendelet 17. cikke (1) bekezdésének b) és c) pontjában említett információkhoz,
  beleértve a minősített adóalanyok nyilvántartását,
  amelyekhez a többi tagállam automatikus hozzáférést biztosít.;

Módosítás 20

Módosítás 20

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont – b pont – i pont

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont – b pont – i pont

904/2010/EU rendelet

21 cikk – 2 bekezdés – e pont – i pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| i. | a hozzáférés csalással kapcsolatos gyanú kivizsgálásához kapcsolódik, illetve a csalás elkövetőinek felderítésére vagy azonosítására szolgál; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

i.

a hozzáférés csalással kapcsolatos gyanú kivizsgálásához kapcsolódik, illetve a csalás elkövetőinek felderítésére vagy azonosítására szolgál;

| i. | a hozzáférés csalással kapcsolatos gyanú kivizsgálásához kapcsolódik, illetve a csalás
  és a súlyos kötelességszegés
  elkövetőinek felderítésére vagy azonosítására szolgál; |
| --- | --- |

i.

a hozzáférés csalással kapcsolatos gyanú kivizsgálásához kapcsolódik, illetve a csalás
  és a súlyos kötelességszegés
  elkövetőinek felderítésére vagy azonosítására szolgál;

és a súlyos kötelességszegés

Módosítás 21

Módosítás 21

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont – b pont – i pont

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont – b pont – i pont

904/2010/EU rendelet

21 cikk – 2 bekezdés – e pont – ii pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| ii. | a hozzáférés a rendelet 36. cikkének (1) bekezdésében említettek szerinti Eurofisc-kapcsolattartó révén jön létre, aki az említett információkhoz való hozzáférést lehetővé tevő elektronikus rendszerben személyes felhasználói azonosítóval rendelkezik.; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ii.

a hozzáférés a rendelet 36. cikkének (1) bekezdésében említettek szerinti Eurofisc-kapcsolattartó révén jön létre, aki az említett információkhoz való hozzáférést lehetővé tevő elektronikus rendszerben személyes felhasználói azonosítóval rendelkezik.;

| ii. | a hozzáférés a rendelet 36. cikkének (1) bekezdésében említettek szerinti Eurofisc-kapcsolattartó révén jön létre, aki az említett információkhoz
  , valamint a minősített adóalanyok nyilvántartásához
  való hozzáférést lehetővé tevő elektronikus rendszerben személyes felhasználói azonosítóval rendelkezik,; |
| --- | --- |

ii.

a hozzáférés a rendelet 36. cikkének (1) bekezdésében említettek szerinti Eurofisc-kapcsolattartó révén jön létre, aki az említett információkhoz
  , valamint a minősített adóalanyok nyilvántartásához
  való hozzáférést lehetővé tevő elektronikus rendszerben személyes felhasználói azonosítóval rendelkezik,;

, valamint a minősített adóalanyok nyilvántartásához

Módosítás 22

Módosítás 22

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont – c pont

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont – c pont

904/2010/EU rendelet

21 cikk – 2 a bekezdés – 1 albekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A 17. cikk (1) bekezdésének f) pontjában említett információk vonatkozásában legalább a következő adatoknak hozzáférhetőknek kell lenniük: | (A magyar változatot nem érinti.) |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A 17. cikk (1) bekezdésének f) pontjában említett információk vonatkozásában legalább a következő adatoknak hozzáférhetőknek kell lenniük:

(A magyar változatot nem érinti.)

(A magyar változatot nem érinti.)

Módosítás 23

Módosítás 23

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont – c pont

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont – c pont

904/2010/EU rendelet

21 cikk – 2 a bekezdés – 1 albekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | az információt átvevő tagállam által kiadott héaazonosító számok; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

az információt átvevő tagállam által kiadott héaazonosító számok;

| a) | az információt átvevő tagállam által kiadott héaazonosító számok
  és a minősített adóalanyok nyilvántartása
  ; |
| --- | --- |

a)

az információt átvevő tagállam által kiadott héaazonosító számok
  és a minősített adóalanyok nyilvántartása
  ;

és a minősített adóalanyok nyilvántartása

Módosítás 24

Módosítás 24

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont – c pont

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont – c pont

904/2010/EU rendelet

21 cikk – 2 a bekezdés – 1 albekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | a származási ország, a rendeltetési ország, az árukód, a pénznem, a teljes összeg, az árfolyam,
  az egyes tételek
  ára és a nettó tömeg azon árubehozatal tekintetében, amelyet a b) pontban említett egyes személyek által az a) pontban említett héaazonosító számmal rendelkező egyes személyek részére történő Közösségen belüli termékértékesítés követ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

a származási ország, a rendeltetési ország, az árukód, a pénznem, a teljes összeg, az árfolyam,
  az egyes tételek
  ára és a nettó tömeg azon árubehozatal tekintetében, amelyet a b) pontban említett egyes személyek által az a) pontban említett héaazonosító számmal rendelkező egyes személyek részére történő Közösségen belüli termékértékesítés követ;

az egyes tételek

| c) | a származási ország, a rendeltetési ország, az árukód, a pénznem, a teljes összeg, az árfolyam,
  a tételek
  ára és a nettó tömeg azon árubehozatal tekintetében, amelyet a b) pontban említett egyes személyek által az a) pontban említett héaazonosító számmal rendelkező egyes személyek részére történő Közösségen belüli termékértékesítés követ; |
| --- | --- |

c)

a származási ország, a rendeltetési ország, az árukód, a pénznem, a teljes összeg, az árfolyam,
  a tételek
  ára és a nettó tömeg azon árubehozatal tekintetében, amelyet a b) pontban említett egyes személyek által az a) pontban említett héaazonosító számmal rendelkező egyes személyek részére történő Közösségen belüli termékértékesítés követ;

a tételek

Módosítás 25

Módosítás 25

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont – c pont

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont – c pont

904/2010/EU rendelet

21 cikk – 2 a bekezdés – 1 albekezdés – d pont – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | a származási ország, a rendeltetési ország, az árukód, a pénznem, a teljes összeg, az árfolyam,
  az egyes
  tételek ára és a nettó tömeg azon árubehozatal tekintetében, amelyet a b) pontban említett egyes személyek által egy másik tagállam által kiadott héaazonosító számmal rendelkező egyes személyek részére történő Közösségen belüli termékértékesítés követ, a következő feltételekkel: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

d)

a származási ország, a rendeltetési ország, az árukód, a pénznem, a teljes összeg, az árfolyam,
  az egyes
  tételek ára és a nettó tömeg azon árubehozatal tekintetében, amelyet a b) pontban említett egyes személyek által egy másik tagállam által kiadott héaazonosító számmal rendelkező egyes személyek részére történő Közösségen belüli termékértékesítés követ, a következő feltételekkel:

az egyes

| d) | a származási ország, a rendeltetési ország, az árukód, a pénznem, a teljes összeg, az árfolyam,
  a
  tételek ára és a nettó tömeg azon árubehozatal tekintetében, amelyet a b) pontban említett egyes személyek által egy másik tagállam által kiadott héaazonosító számmal rendelkező egyes személyek részére történő Közösségen belüli termékértékesítés követ, a következő feltételekkel: |
| --- | --- |

d)

a származási ország, a rendeltetési ország, az árukód, a pénznem, a teljes összeg, az árfolyam,
  a
  tételek ára és a nettó tömeg azon árubehozatal tekintetében, amelyet a b) pontban említett egyes személyek által egy másik tagállam által kiadott héaazonosító számmal rendelkező egyes személyek részére történő Közösségen belüli termékértékesítés követ, a következő feltételekkel:

a

Módosítás 26

Módosítás 26

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont – c pont

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont – c pont

904/2010/EU rendelet

21 cikk – 2 a bekezdés – 1 albekezdés – d pont – i pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| i. | a hozzáférés csalással kapcsolatos gyanú kivizsgálásához kapcsolódik, illetve a csalás elkövetőinek felderítésére vagy azonosítására szolgál; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

i.

a hozzáférés csalással kapcsolatos gyanú kivizsgálásához kapcsolódik, illetve a csalás elkövetőinek felderítésére vagy azonosítására szolgál;

| i. | a hozzáférés csalással kapcsolatos gyanú kivizsgálásához kapcsolódik, illetve a csalás
  és a súlyos kötelességszegés
  elkövetőinek felderítésére vagy azonosítására szolgál; |
| --- | --- |

i.

a hozzáférés csalással kapcsolatos gyanú kivizsgálásához kapcsolódik, illetve a csalás
  és a súlyos kötelességszegés
  elkövetőinek felderítésére vagy azonosítására szolgál;

és a súlyos kötelességszegés

Módosítás 27

Módosítás 27

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 5 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 5 pont

904/2010/EU rendelet

21 a cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés – i pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| i. | a hozzáférés csalással kapcsolatos gyanú kivizsgálásához kapcsolódik, illetve a csalás elkövetőinek felderítésére vagy azonosítására szolgál; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

i.

a hozzáférés csalással kapcsolatos gyanú kivizsgálásához kapcsolódik, illetve a csalás elkövetőinek felderítésére vagy azonosítására szolgál;

| i. | a hozzáférés csalással kapcsolatos gyanú kivizsgálásához kapcsolódik, illetve a csalás
  és a súlyos kötelességszegés
  elkövetőinek felderítésére vagy azonosítására szolgál; |
| --- | --- |

i.

a hozzáférés csalással kapcsolatos gyanú kivizsgálásához kapcsolódik, illetve a csalás
  és a súlyos kötelességszegés
  elkövetőinek felderítésére vagy azonosítására szolgál;

és a súlyos kötelességszegés

Módosítás 28

Módosítás 28

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 8 pont – a pont

1 cikk – 1 bekezdés – 8 pont – a pont

904/2010/EU rendelet

28 cikk – 2 a bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| „(2a)   A megkereső és a megkeresett hatóság közötti megállapodás alapján és az utóbbi által megállapított feltételekkel összhangban a megkereső hatóság felhatalmazott tisztviselői az 1. cikkben említett információk gyűjtése és cseréje céljából részt vehetnek a megkeresett tagállam területén elvégzett közigazgatási vizsgálatokban. Ezeket a közigazgatási vizsgálatokat a megkereső és a megkeresett hatóságok tisztviselői közösen végzik el. A 
  megkereső hatóság tisztviselői ugyanazokat
  az
  ellenőrzési jogköröket gyakorolják, mint
  a megkeresett hatóság
  tisztviselői
  . A megkereső hatóság tisztviselői – kizárólag a folyamatban lévő közigazgatási vizsgálat céljából – ugyanazokba a helyiségekbe léphetnek be, és ugyanazokhoz a dokumentumokhoz férhetnek hozzá, mint a megkeresett hatóság tisztviselői. A megkereső és a megkeresett hatóság közötti megállapodás alapján és a megkeresett hatóság által megállapított feltételekkel összhangban a 
  két hatóság
  közös ellenőrzési jelentést
  készíthet
  .”; | „(2a)   A megkereső és a megkeresett hatóság közötti megállapodás alapján és az utóbbi által megállapított feltételekkel összhangban a megkereső hatóság felhatalmazott tisztviselői az 1. cikkben említett információk gyűjtése és cseréje céljából részt vehetnek a megkeresett tagállam területén elvégzett közigazgatási vizsgálatokban. Ezeket a közigazgatási vizsgálatokat a megkereső és a megkeresett hatóságok tisztviselői közösen végzik el, a 
  kölcsönös bizalom és a gyümölcsöző együttműködés szellemében, tiszteletben tartva
  az
  adott hatóságok közigazgatási gyakorlatait és a határon átnyúló héacsalás elleni küzdelem céljával
  a megkeresett hatóság
  tagállamának nemzeti jogszabályait
  . A megkereső hatóság tisztviselői – kizárólag a folyamatban lévő közigazgatási vizsgálat céljából – ugyanazokba a helyiségekbe léphetnek be, és ugyanazokhoz a dokumentumokhoz férhetnek hozzá, mint a megkeresett hatóság tisztviselői. A megkereső és a megkeresett hatóság közötti megállapodás alapján és a megkeresett hatóság által megállapított feltételekkel összhangban a 
  részt vevő hatóságok
  közös ellenőrzési jelentést
  készíthetnek
  .”; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

„(2a)   A megkereső és a megkeresett hatóság közötti megállapodás alapján és az utóbbi által megállapított feltételekkel összhangban a megkereső hatóság felhatalmazott tisztviselői az 1. cikkben említett információk gyűjtése és cseréje céljából részt vehetnek a megkeresett tagállam területén elvégzett közigazgatási vizsgálatokban. Ezeket a közigazgatási vizsgálatokat a megkereső és a megkeresett hatóságok tisztviselői közösen végzik el. A 
  megkereső hatóság tisztviselői ugyanazokat
  az
  ellenőrzési jogköröket gyakorolják, mint
  a megkeresett hatóság
  tisztviselői
  . A megkereső hatóság tisztviselői – kizárólag a folyamatban lévő közigazgatási vizsgálat céljából – ugyanazokba a helyiségekbe léphetnek be, és ugyanazokhoz a dokumentumokhoz férhetnek hozzá, mint a megkeresett hatóság tisztviselői. A megkereső és a megkeresett hatóság közötti megállapodás alapján és a megkeresett hatóság által megállapított feltételekkel összhangban a 
  két hatóság
  közös ellenőrzési jelentést
  készíthet
  .”;

„(2a)   A megkereső és a megkeresett hatóság közötti megállapodás alapján és az utóbbi által megállapított feltételekkel összhangban a megkereső hatóság felhatalmazott tisztviselői az 1. cikkben említett információk gyűjtése és cseréje céljából részt vehetnek a megkeresett tagállam területén elvégzett közigazgatási vizsgálatokban. Ezeket a közigazgatási vizsgálatokat a megkereső és a megkeresett hatóságok tisztviselői közösen végzik el, a 
  kölcsönös bizalom és a gyümölcsöző együttműködés szellemében, tiszteletben tartva
  az
  adott hatóságok közigazgatási gyakorlatait és a határon átnyúló héacsalás elleni küzdelem céljával
  a megkeresett hatóság
  tagállamának nemzeti jogszabályait
  . A megkereső hatóság tisztviselői – kizárólag a folyamatban lévő közigazgatási vizsgálat céljából – ugyanazokba a helyiségekbe léphetnek be, és ugyanazokhoz a dokumentumokhoz férhetnek hozzá, mint a megkeresett hatóság tisztviselői. A megkereső és a megkeresett hatóság közötti megállapodás alapján és a megkeresett hatóság által megállapított feltételekkel összhangban a 
  részt vevő hatóságok
  közös ellenőrzési jelentést
  készíthetnek
  .”;

Módosítás 29

Módosítás 29

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 11 pont – a pont

1 cikk – 1 bekezdés – 11 pont – a pont

904/2010/EU rendelet

33 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   héacsalás elleni küzdelem terén folytatott többoldalú együttműködés elősegítése és megkönnyítése érdekében ez a fejezet létrehoz egy hálózatot, amely a célzott információk tagállamok közötti gyors cseréjére, feldolgozására és elemzésére, valamint az esetleges nyomonkövetési intézkedések összehangolására szolgál (a továbbiakban: Eurofisc). | (1)   héacsalás elleni küzdelem terén folytatott többoldalú együttműködés elősegítése és megkönnyítése érdekében ez a fejezet létrehoz egy hálózatot, amely a 
  határokon átnyúló csalárd rendszerekre vonatkozó
  célzott információk tagállamok közötti gyors cseréjére, feldolgozására és elemzésére, valamint az esetleges nyomonkövetési intézkedések összehangolására szolgál (a továbbiakban: Eurofisc). |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   héacsalás elleni küzdelem terén folytatott többoldalú együttműködés elősegítése és megkönnyítése érdekében ez a fejezet létrehoz egy hálózatot, amely a célzott információk tagállamok közötti gyors cseréjére, feldolgozására és elemzésére, valamint az esetleges nyomonkövetési intézkedések összehangolására szolgál (a továbbiakban: Eurofisc).

(1)   héacsalás elleni küzdelem terén folytatott többoldalú együttműködés elősegítése és megkönnyítése érdekében ez a fejezet létrehoz egy hálózatot, amely a 
  határokon átnyúló csalárd rendszerekre vonatkozó
  célzott információk tagállamok közötti gyors cseréjére, feldolgozására és elemzésére, valamint az esetleges nyomonkövetési intézkedések összehangolására szolgál (a továbbiakban: Eurofisc).

Módosítás 30

Módosítás 30

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 11 pont – b pont – i pont

1 cikk – 1 bekezdés – 11 pont – b pont – i pont

904/2010/EU rendelet

33 cikk – 2 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | megvalósítják és koordinálják a célzott információk gyors többoldalú cseréjét, valamint közös feldolgozását és elemzését minden olyan területen, amelyen az Eurofisc működik (a továbbiakban: az Eurofisc tevékenységi területei); |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

megvalósítják és koordinálják a célzott információk gyors többoldalú cseréjét, valamint közös feldolgozását és elemzését minden olyan területen, amelyen az Eurofisc működik (a továbbiakban: az Eurofisc tevékenységi területei);

| b) | megvalósítják és koordinálják a 
  határokon átnyúló csalárd rendszerekre vonatkozó
  célzott információk gyors többoldalú cseréjét, valamint közös feldolgozását és elemzését minden olyan területen, amelyen az Eurofisc működik (a továbbiakban: az Eurofisc tevékenységi területei); |
| --- | --- |

b)

megvalósítják és koordinálják a 
  határokon átnyúló csalárd rendszerekre vonatkozó
  célzott információk gyors többoldalú cseréjét, valamint közös feldolgozását és elemzését minden olyan területen, amelyen az Eurofisc működik (a továbbiakban: az Eurofisc tevékenységi területei);

határokon átnyúló csalárd rendszerekre vonatkozó

Módosítás 31

Módosítás 31

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 11 pont – b pont – ii pont

1 cikk – 1 bekezdés – 11 pont – b pont – ii pont

904/2010/EU rendelet

33 cikk – 2 bekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | koordinálják a részt vevő tagállamok közigazgatási vizsgálatait, amelyek a 36. cikk (1) bekezdésében említett Eurofisc-kapcsolattartók által azonosított
  csalások gyanúsítottjaira és elkövetőire
  irányulnak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

d)

koordinálják a részt vevő tagállamok közigazgatási vizsgálatait, amelyek a 36. cikk (1) bekezdésében említett Eurofisc-kapcsolattartók által azonosított
  csalások gyanúsítottjaira és elkövetőire
  irányulnak.

csalások gyanúsítottjaira és elkövetőire

| d) | koordinálják a részt vevő tagállamok közigazgatási vizsgálatait, amelyek a 36. cikk (1) bekezdésében említett Eurofisc-kapcsolattartók által azonosított
  csalásokra
  irányulnak.” |
| --- | --- |

d)

koordinálják a részt vevő tagállamok közigazgatási vizsgálatait, amelyek a 36. cikk (1) bekezdésében említett Eurofisc-kapcsolattartók által azonosított
  csalásokra
  irányulnak.”

csalásokra

Módosítás 32

Módosítás 32

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 12 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 12 pont

904/2010/EU rendelet

34 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Az Eurofisc valamely tevékenységi területén való részvétel mellett döntő tagállamok aktívan részt vesznek a célzott információknak a valamennyi részt vevő tagállam közötti többoldalú cseréjében, ezen információk közös feldolgozásában és elemzésében, valamint az esetleges nyomonkövetési intézkedések összehangolásában. | (2)   Az Eurofisc valamely tevékenységi területén való részvétel mellett döntő tagállamok aktívan részt vesznek a 
  határokon átnyúló csalárd rendszerekre vonatkozó
  célzott információknak a valamennyi részt vevő tagállam közötti többoldalú cseréjében, ezen információk közös feldolgozásában és elemzésében, valamint az esetleges nyomonkövetési intézkedések összehangolásában. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Az Eurofisc valamely tevékenységi területén való részvétel mellett döntő tagállamok aktívan részt vesznek a célzott információknak a valamennyi részt vevő tagállam közötti többoldalú cseréjében, ezen információk közös feldolgozásában és elemzésében, valamint az esetleges nyomonkövetési intézkedések összehangolásában.

(2)   Az Eurofisc valamely tevékenységi területén való részvétel mellett döntő tagállamok aktívan részt vesznek a 
  határokon átnyúló csalárd rendszerekre vonatkozó
  célzott információknak a valamennyi részt vevő tagállam közötti többoldalú cseréjében, ezen információk közös feldolgozásában és elemzésében, valamint az esetleges nyomonkövetési intézkedések összehangolásában.

Módosítás 33

Módosítás 33

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 13 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 13 pont

904/2010/EU rendelet

35 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A Bizottság technikai és logisztikai segítséget
  nyújt
  az Eurofisc számára. A Bizottság
  nem fér hozzá
  az 1. cikkben említett információkhoz, amelyek cseréjére az Eurofisc útján sor kerülhet,
  kivéve
  az 55. cikk (2) bekezdésében előírt körülmények fennállása esetén.” | A Bizottság
  megadja a szükséges
  technikai és logisztikai segítséget az Eurofisc számára. A Bizottság
  hozzáfér
  az 1. cikkben említett információkhoz, amelyek cseréjére az Eurofisc útján sor kerülhet, az 55. cikk (2) bekezdésében előírt körülmények fennállása esetén.; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A Bizottság technikai és logisztikai segítséget
  nyújt
  az Eurofisc számára. A Bizottság
  nem fér hozzá
  az 1. cikkben említett információkhoz, amelyek cseréjére az Eurofisc útján sor kerülhet,
  kivéve
  az 55. cikk (2) bekezdésében előírt körülmények fennállása esetén.”

nyújt

nem fér hozzá

kivéve

A Bizottság
  megadja a szükséges
  technikai és logisztikai segítséget az Eurofisc számára. A Bizottság
  hozzáfér
  az 1. cikkben említett információkhoz, amelyek cseréjére az Eurofisc útján sor kerülhet, az 55. cikk (2) bekezdésében előírt körülmények fennállása esetén.;

megadja a szükséges

hozzáfér

Módosítás 34

Módosítás 34

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 14 pont – c pont

1 cikk – 1 bekezdés – 14 pont – c pont

904/2010/EU rendelet

36 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Az Eurofisc tevékenységi területi koordinátorok – saját kezdeményezésükre vagy megkeresés alapján – az adott tevékenységi területben részt vevők által elfogadott feltételeknek megfelelően
  továbbíthatnak egyes begyűjtött és feldolgozott
  információkat az Europolnak és az Európai Csalás Elleni Hivatalnak. | (3)   Az Eurofisc tevékenységi területi koordinátorok – saját kezdeményezésükre vagy megkeresés alapján – az adott tevékenységi területben részt vevők által elfogadott feltételeknek megfelelően
  továbbítják a héával kapcsolatos legsúlyosabb határon átnyúló bűncselekményekre vonatkozó főbb
  információkat az Europolnak és az Európai Csalás Elleni Hivatalnak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   Az Eurofisc tevékenységi területi koordinátorok – saját kezdeményezésükre vagy megkeresés alapján – az adott tevékenységi területben részt vevők által elfogadott feltételeknek megfelelően
  továbbíthatnak egyes begyűjtött és feldolgozott
  információkat az Europolnak és az Európai Csalás Elleni Hivatalnak.

(3)   Az Eurofisc tevékenységi területi koordinátorok – saját kezdeményezésükre vagy megkeresés alapján – az adott tevékenységi területben részt vevők által elfogadott feltételeknek megfelelően
  továbbítják a héával kapcsolatos legsúlyosabb határon átnyúló bűncselekményekre vonatkozó főbb
  információkat az Europolnak és az Európai Csalás Elleni Hivatalnak.

Módosítás 35

Módosítás 35

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 14 pont – c pont

1 cikk – 1 bekezdés – 14 pont – c pont

904/2010/EU rendelet

36 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   Az Eurofisc tevékenységi területi koordinátorok az Europoltól és az OLAF-tól kapott információkat elérhetővé teszik a többi részt vevő Eurofisc-kapcsolattartó számára; ezt az információcserét elektronikus úton kell végezni. | (4)   
  Az Eurofisc tevékenységi területi koordinátorok felkérhetik az Europolt és az OLAF-ot releváns információk nyújtására.
  Az Eurofisc tevékenységi területi koordinátorok az Europoltól és az OLAF-tól kapott információkat elérhetővé teszik a többi részt vevő Eurofisc-kapcsolattartó számára; ezt az információcserét elektronikus úton kell végezni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   Az Eurofisc tevékenységi területi koordinátorok az Europoltól és az OLAF-tól kapott információkat elérhetővé teszik a többi részt vevő Eurofisc-kapcsolattartó számára; ezt az információcserét elektronikus úton kell végezni.

(4)   
  Az Eurofisc tevékenységi területi koordinátorok felkérhetik az Europolt és az OLAF-ot releváns információk nyújtására.
  Az Eurofisc tevékenységi területi koordinátorok az Europoltól és az OLAF-tól kapott információkat elérhetővé teszik a többi részt vevő Eurofisc-kapcsolattartó számára; ezt az információcserét elektronikus úton kell végezni.

Módosítás 36

Módosítás 36

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 16 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 16 pont

904/2010/EU rendelet

48 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Amennyiben a letelepedés helye szerinti tagállamnak tudomására jut, hogy a 2008/9/EK tanácsi irányelv 5. cikkének megfelelően héa-visszatérítést kérelmező valamely adóalanynak nem vitatott héakötelezettsége áll fenn a letelepedés helye szerinti említett tagállamban,
  tájékoztathatja
  a visszatérítés helye szerinti tagállamot ezekről a kötelezettségekről annak érdekében, hogy a visszatérítés helye szerinti tagállam beleegyezést kérjen az adóalanytól ahhoz, hogy a héa-visszatérítés összege – a fennálló héakötelezettségek teljesítése céljából – közvetlenül a letelepedés helye szerinti tagállam számára kerüljön továbbításra. Ha az adóalany beleegyezik a továbbításba, akkor a visszatérítés helye szerinti tagállam az adóalany nevében – a fennálló héakötelezettség teljesítéséhez szükséges mértékben – továbbítja az összeget a letelepedés helye szerinti tagállamnak. A letelepedés helye szerinti tagállam a visszatérítés helye szerinti tagállam által továbbított összeg beérkezésétől számított
  15 napon
  belül tájékoztatja az adóalanyt arról, hogy a továbbított összeg a héakötelezettség teljes vagy részleges teljesítésének felel-e meg. | Amennyiben a letelepedés helye szerinti tagállamnak tudomására jut, hogy a 2008/9/EK tanácsi irányelv 5. cikkének megfelelően héa-visszatérítést kérelmező valamely adóalanynak nem vitatott héakötelezettsége áll fenn a letelepedés helye szerinti említett tagállamban,
  tájékoztatja
  a visszatérítés helye szerinti tagállamot ezekről a kötelezettségekről annak érdekében, hogy a visszatérítés helye szerinti tagállam beleegyezést kérjen az adóalanytól ahhoz, hogy a héa-visszatérítés összege – a fennálló héakötelezettségek teljesítése céljából – közvetlenül a letelepedés helye szerinti tagállam számára kerüljön továbbításra. Ha az adóalany beleegyezik a továbbításba, akkor a visszatérítés helye szerinti tagállam az adóalany nevében – a fennálló héakötelezettség teljesítéséhez szükséges mértékben – továbbítja az összeget a letelepedés helye szerinti tagállamnak. A letelepedés helye szerinti tagállam a visszatérítés helye szerinti tagállam által továbbított összeg beérkezésétől számított
  10 munkanapon
  belül tájékoztatja az adóalanyt arról, hogy a továbbított összeg a héakötelezettség teljes vagy részleges teljesítésének felel-e meg. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Amennyiben a letelepedés helye szerinti tagállamnak tudomására jut, hogy a 2008/9/EK tanácsi irányelv 5. cikkének megfelelően héa-visszatérítést kérelmező valamely adóalanynak nem vitatott héakötelezettsége áll fenn a letelepedés helye szerinti említett tagállamban,
  tájékoztathatja
  a visszatérítés helye szerinti tagállamot ezekről a kötelezettségekről annak érdekében, hogy a visszatérítés helye szerinti tagállam beleegyezést kérjen az adóalanytól ahhoz, hogy a héa-visszatérítés összege – a fennálló héakötelezettségek teljesítése céljából – közvetlenül a letelepedés helye szerinti tagállam számára kerüljön továbbításra. Ha az adóalany beleegyezik a továbbításba, akkor a visszatérítés helye szerinti tagállam az adóalany nevében – a fennálló héakötelezettség teljesítéséhez szükséges mértékben – továbbítja az összeget a letelepedés helye szerinti tagállamnak. A letelepedés helye szerinti tagállam a visszatérítés helye szerinti tagállam által továbbított összeg beérkezésétől számított
  15 napon
  belül tájékoztatja az adóalanyt arról, hogy a továbbított összeg a héakötelezettség teljes vagy részleges teljesítésének felel-e meg.

tájékoztathatja

15 napon

Amennyiben a letelepedés helye szerinti tagállamnak tudomására jut, hogy a 2008/9/EK tanácsi irányelv 5. cikkének megfelelően héa-visszatérítést kérelmező valamely adóalanynak nem vitatott héakötelezettsége áll fenn a letelepedés helye szerinti említett tagállamban,
  tájékoztatja
  a visszatérítés helye szerinti tagállamot ezekről a kötelezettségekről annak érdekében, hogy a visszatérítés helye szerinti tagállam beleegyezést kérjen az adóalanytól ahhoz, hogy a héa-visszatérítés összege – a fennálló héakötelezettségek teljesítése céljából – közvetlenül a letelepedés helye szerinti tagállam számára kerüljön továbbításra. Ha az adóalany beleegyezik a továbbításba, akkor a visszatérítés helye szerinti tagállam az adóalany nevében – a fennálló héakötelezettség teljesítéséhez szükséges mértékben – továbbítja az összeget a letelepedés helye szerinti tagállamnak. A letelepedés helye szerinti tagállam a visszatérítés helye szerinti tagállam által továbbított összeg beérkezésétől számított
  10 munkanapon
  belül tájékoztatja az adóalanyt arról, hogy a továbbított összeg a héakötelezettség teljes vagy részleges teljesítésének felel-e meg.

tájékoztatja

10 munkanapon

Módosítás 37

Módosítás 37

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 18 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 18 pont

904/2010/EU rendelet

49 cikk – 2 a bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A tagállamok közölhetik a közös héarendszer sérelmére elkövetett bűncselekményekkel kapcsolatban rendelkezésükre álló információkat az Európai Csalás Elleni Hivatallal, hogy az a megbízatásával összhangban megfelelő lépéseket vehessen fontolóra.” | A 36. cikk (3) bekezdésének sérelme nélkül
  a tagállamok közölhetik a közös héarendszer sérelmére elkövetett bűncselekményekkel kapcsolatban rendelkezésükre álló információkat az Európai Csalás Elleni Hivatallal, hogy az a megbízatásával összhangban megfelelő lépéseket vehessen fontolóra.” |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A tagállamok közölhetik a közös héarendszer sérelmére elkövetett bűncselekményekkel kapcsolatban rendelkezésükre álló információkat az Európai Csalás Elleni Hivatallal, hogy az a megbízatásával összhangban megfelelő lépéseket vehessen fontolóra.”

A 36. cikk (3) bekezdésének sérelme nélkül
  a tagállamok közölhetik a közös héarendszer sérelmére elkövetett bűncselekményekkel kapcsolatban rendelkezésükre álló információkat az Európai Csalás Elleni Hivatallal, hogy az a megbízatásával összhangban megfelelő lépéseket vehessen fontolóra.”

A 36. cikk (3) bekezdésének sérelme nélkül

Módosítás 38

Módosítás 38

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 18 a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 18 a pont (új)

904/2010/EU rendelet

49 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 18a. | A szöveg a következő cikkel egészül ki:




  „49a. cikk




  A tagállamok és a Bizottság közös rendszert hoznak létre a statisztikák gyűjtésére a Közösségen belüli héacsalás tekintetében, és a csalás miatti héaveszteségekre vonatkozó nemzeti becsléseket, valamint az Unió egészére vonatkozó becsléseket tesznek közzé. A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján elfogadja a statisztikák gyűjtésére szolgáló fenti rendszerre vonatkozó gyakorlati és eljárási szabályokat. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat az 58. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.” |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

18a.

18a.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„49a. cikk

A tagállamok és a Bizottság közös rendszert hoznak létre a statisztikák gyűjtésére a Közösségen belüli héacsalás tekintetében, és a csalás miatti héaveszteségekre vonatkozó nemzeti becsléseket, valamint az Unió egészére vonatkozó becsléseket tesznek közzé. A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján elfogadja a statisztikák gyűjtésére szolgáló fenti rendszerre vonatkozó gyakorlati és eljárási szabályokat. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat az 58. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.”

Módosítás 39

Módosítás 39

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 18 b pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 18 b pont (új)

904/2010/EU rendelet

50 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 18b. | Az 50. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:




  „(1a)
     
  Amennyiben egy tagállam az e rendelet II. és III. fejezetében előírtnál szélesebb körű információt nyújt egy harmadik országnak, ez a tagállam nem tagadhatja meg ezt az információt bármely olyan tagállam számára, amely együttműködést kér, vagy amelynek érdeke annak megszerzése.” |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

18b.

18b.

Az 50. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(1a)
     
  Amennyiben egy tagállam az e rendelet II. és III. fejezetében előírtnál szélesebb körű információt nyújt egy harmadik országnak, ez a tagállam nem tagadhatja meg ezt az információt bármely olyan tagállam számára, amely együttműködést kér, vagy amelynek érdeke annak megszerzése.”

Módosítás 40

Módosítás 40

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 19 pont – a pont

1 cikk – 1 bekezdés – 19 pont – a pont

904/2010/EU rendelet

55 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A Bizottság biztonsági akkreditációs hatósága által megfelelően akkreditált személyek hozzáférhetnek ezen információhoz, de csak a Bizottság által üzemeltetett és a tagállamok által e rendelet végrehajtása céljából használt elektronikus rendszer gondozásához, karbantartásához és fejlesztéséhez szükséges mértékben. | (2)   A Bizottság biztonsági akkreditációs hatósága által megfelelően akkreditált személyek hozzáférnek ezen információhoz, a Bizottság által üzemeltetett és a tagállamok által e rendelet végrehajtása céljából használt elektronikus rendszer gondozásához, karbantartásához és fejlesztéséhez,
  valamint e rendelet megfelelő végrehajtásához szükséges mértékben.”; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A Bizottság biztonsági akkreditációs hatósága által megfelelően akkreditált személyek hozzáférhetnek ezen információhoz, de csak a Bizottság által üzemeltetett és a tagállamok által e rendelet végrehajtása céljából használt elektronikus rendszer gondozásához, karbantartásához és fejlesztéséhez szükséges mértékben.

(2)   A Bizottság biztonsági akkreditációs hatósága által megfelelően akkreditált személyek hozzáférnek ezen információhoz, a Bizottság által üzemeltetett és a tagállamok által e rendelet végrehajtása céljából használt elektronikus rendszer gondozásához, karbantartásához és fejlesztéséhez,
  valamint e rendelet megfelelő végrehajtásához szükséges mértékben.”;

Módosítás 41

Módosítás 41

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 19 pont – b pont

1 cikk – 1 bekezdés – 19 pont – b pont

904/2010/EU rendelet

55 cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)   Az ebben a rendeletben említett információk tárolására, feldolgozására vagy cseréjére az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelet(*) rendelkezéseit kell alkalmazni. A tagállamok e rendelet helyes alkalmazásának érdekében azonban korlátozzák az (EU) 2016/679 rendelet 12–22. cikkében, 5. cikkében és 34. cikkében meghatározott kötelezettségek és jogok alkalmazási körét az említett rendelet 23. cikke (1) bekezdésének e) pontjában említett érdekek védelme érdekében. Az ebben a rendeletben említett
  információkat
  csak az e rendelet 1. cikkének (1) bekezdésében említett célokból lehet
  feldolgozni és tárolni
  , ezen információk megőrzési idejét pedig az említett célok eléréséhez szükséges időtartamra kell korlátozni.” | (5)   Az ebben a rendeletben említett információk tárolására, feldolgozására vagy cseréjére az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelet(*) rendelkezéseit kell alkalmazni. A tagállamok e rendelet helyes alkalmazásának érdekében azonban korlátozzák az (EU) 2016/679 rendelet 12–22. cikkében, 5. cikkében és 34. cikkében meghatározott kötelezettségek és jogok alkalmazási körét az említett rendelet 23. cikke (1) bekezdésének e) pontjában említett érdekek védelme érdekében. Az ebben a rendeletben említett
  információk feldolgozását és tárolását
  csak az e rendelet 1. cikkének (1) bekezdésében említett célokból lehet
  jóváhagyni
  , ezen információk megőrzési idejét pedig az említett célok eléréséhez szükséges időtartamra kell korlátozni.” |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5)   Az ebben a rendeletben említett információk tárolására, feldolgozására vagy cseréjére az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelet(*) rendelkezéseit kell alkalmazni. A tagállamok e rendelet helyes alkalmazásának érdekében azonban korlátozzák az (EU) 2016/679 rendelet 12–22. cikkében, 5. cikkében és 34. cikkében meghatározott kötelezettségek és jogok alkalmazási körét az említett rendelet 23. cikke (1) bekezdésének e) pontjában említett érdekek védelme érdekében. Az ebben a rendeletben említett
  információkat
  csak az e rendelet 1. cikkének (1) bekezdésében említett célokból lehet
  feldolgozni és tárolni
  , ezen információk megőrzési idejét pedig az említett célok eléréséhez szükséges időtartamra kell korlátozni.”

(5)   Az ebben a rendeletben említett információk tárolására, feldolgozására vagy cseréjére az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelet(*) rendelkezéseit kell alkalmazni. A tagállamok e rendelet helyes alkalmazásának érdekében azonban korlátozzák az (EU) 2016/679 rendelet 12–22. cikkében, 5. cikkében és 34. cikkében meghatározott kötelezettségek és jogok alkalmazási körét az említett rendelet 23. cikke (1) bekezdésének e) pontjában említett érdekek védelme érdekében. Az ebben a rendeletben említett
  információk feldolgozását és tárolását
  csak az e rendelet 1. cikkének (1) bekezdésében említett célokból lehet
  jóváhagyni
  , ezen információk megőrzési idejét pedig az említett célok eléréséhez szükséges időtartamra kell korlátozni.”

---

(35)  A Tanács 2008/9/EK irányelve (2008. február 12.) a nem a visszatérítés helye szerinti tagállamban, hanem egy másik tagállamban letelepedett adóalanyok részére a 2006/112/EK irányelvben előírt hozzáadottérték-adóvisszatérítés részletes szabályainak megállapításáról (HL L 44., 2008.2.20., 23. o.).

35

(35)  A Tanács 2008/9/EK irányelve (2008. február 12.) a nem a visszatérítés helye szerinti tagállamban, hanem egy másik tagállamban letelepedett adóalanyok részére a 2006/112/EK irányelvben előírt hozzáadottérték-adóvisszatérítés részletes szabályainak megállapításáról (HL L 44., 2008.2.20., 23. o.).

35

(36)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/1371 irányelve (2017. július 5.) az Unió pénzügyi érdekeit érintő csalás ellen büntetőjogi eszközökkel folytatott küzdelemről (HL L 198., 2017.7.28., 29. o.).

36

(36)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/1371 irányelve (2017. július 5.) az Unió pénzügyi érdekeit érintő csalás ellen büntetőjogi eszközökkel folytatott küzdelemről (HL L 198., 2017.7.28., 29. o.).

36

(37)  Az Európai Parlament és a Tanács (2016. április 27.) (EU) 2016/679 rendelete a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet) (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.).

37

(37)  Az Európai Parlament és a Tanács (2016. április 27.) (EU) 2016/679 rendelete a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet) (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.).

37

(37a)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 45/2001/EK rendelete (2000. december 18.) a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 8., 2001.1.12., 1. o.).

37a

Az Európai Parlament és a Tanács 45/2001/EK rendelete (2000. december 18.) a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 8., 2001.1.12., 1. o.).

---

2018. július 4., szerda

| 8.4.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 118/237 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 118/237

---

P8_TA(2018)0281

A strukturálisreform-támogató program: pénzügyi keretösszeg és általános célkitűzés ***I

Az Európai Parlament 2018. július 4-én elfogadott módosításai a 2017/825/EU rendeletnek a strukturálisreform-támogató program pénzügyi keretösszegének növelése és a program általános célkitűzésének kiigazítása tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2017)0825 – C8-0433/2017 – 2017/0334(COD)) (1)

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2020/C 118/35)

Módosítás 1

Rendeletre irányuló javaslat

-1 preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (-1) | Az Uniónak kérésükre támogatnia kell a tagállamokat, hogy az uniós jog végrehajtása érdekében javíthassák igazgatási kapacitásukat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(-1)

Az Uniónak kérésükre támogatnia kell a tagállamokat, hogy az uniós jog végrehajtása érdekében javíthassák igazgatási kapacitásukat.

Módosítás 2

Rendeletre irányuló javaslat

1 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1) | A strukturálisreform-támogató program (a továbbiakban: a program) létrehozásának célja a tagállamok azon képességének erősítése, hogy növekedés-fenntartó igazgatási és strukturális reformokat dolgozzanak ki és hajtsanak végre, többek között az uniós alapok hatékony és eredményes felhasználásának elősegítése révén. A program szerinti támogatást, amely a legkülönbözőbb szakpolitikai területeket érintheti, a Bizottság nyújtja a tagállamok kérelme alapján. A szilárd gazdasági és
  társadalmi
  struktúrákra épülő, ellenállóképes gazdaság kialakítása, amely biztosítja a tagállamok számára a hatékony sokkelnyelést, és a sokkokat követő gyors helyreállást, hozzájárul a gazdasági és
  társadalmi
  kohézióhoz. Az említett cél eléréséhez az intézményi, igazgatási és növekedés-fenntartó strukturális reformok végrehajtása megfelelő eszköz. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)

A strukturálisreform-támogató program (a továbbiakban: a program) létrehozásának célja a tagállamok azon képességének erősítése, hogy növekedés-fenntartó igazgatási és strukturális reformokat dolgozzanak ki és hajtsanak végre, többek között az uniós alapok hatékony és eredményes felhasználásának elősegítése révén. A program szerinti támogatást, amely a legkülönbözőbb szakpolitikai területeket érintheti, a Bizottság nyújtja a tagállamok kérelme alapján. A szilárd gazdasági és
  társadalmi
  struktúrákra épülő, ellenállóképes gazdaság kialakítása, amely biztosítja a tagállamok számára a hatékony sokkelnyelést, és a sokkokat követő gyors helyreállást, hozzájárul a gazdasági és
  társadalmi
  kohézióhoz. Az említett cél eléréséhez az intézményi, igazgatási és növekedés-fenntartó strukturális reformok végrehajtása megfelelő eszköz.

| (1) | A strukturálisreform-támogató program (a továbbiakban: a program) létrehozásának célja a tagállamok azon képességének erősítése, hogy növekedés-fenntartó
  , uniós hozzáadott értékkel rendelkező
  igazgatási és strukturális reformokat dolgozzanak ki és hajtsanak végre, többek között az uniós alapok hatékony és eredményes felhasználásának elősegítése révén. A program szerinti támogatást, amely a legkülönbözőbb szakpolitikai területeket érintheti, a Bizottság nyújtja a tagállamok kérelme alapján. A szilárd gazdasági
  , társadalmi
  és
  területi
  struktúrákra épülő, ellenállóképes gazdaság
  és társadalom
  kialakítása, amely biztosítja a tagállamok számára a hatékony sokkelnyelést, és a sokkokat követő gyors helyreállást, hozzájárul a gazdasági
  , társadalmi
  és
  területi
  kohézióhoz.
  A program által támogatott reformokhoz hatékony és eredményes nemzeti és regionális közigazgatásra, valamint az érdekelt felek felelősségvállalására és aktív részvételére van szükség.
  Az említett cél eléréséhez az intézményi, igazgatási és növekedés-fenntartó
  , országspecifikus
  strukturális reformok végrehajtása
  , valamint az Unió számára jelentőséggel bíró strukturális reformok terén a helyi és regionális hatóságok és a szociális partnerek felelősségvállalása
  megfelelő eszköz. |
| --- | --- |

(1)

A strukturálisreform-támogató program (a továbbiakban: a program) létrehozásának célja a tagállamok azon képességének erősítése, hogy növekedés-fenntartó
  , uniós hozzáadott értékkel rendelkező
  igazgatási és strukturális reformokat dolgozzanak ki és hajtsanak végre, többek között az uniós alapok hatékony és eredményes felhasználásának elősegítése révén. A program szerinti támogatást, amely a legkülönbözőbb szakpolitikai területeket érintheti, a Bizottság nyújtja a tagállamok kérelme alapján. A szilárd gazdasági
  , társadalmi
  és
  területi
  struktúrákra épülő, ellenállóképes gazdaság
  és társadalom
  kialakítása, amely biztosítja a tagállamok számára a hatékony sokkelnyelést, és a sokkokat követő gyors helyreállást, hozzájárul a gazdasági
  , társadalmi
  és
  területi
  kohézióhoz.
  A program által támogatott reformokhoz hatékony és eredményes nemzeti és regionális közigazgatásra, valamint az érdekelt felek felelősségvállalására és aktív részvételére van szükség.
  Az említett cél eléréséhez az intézményi, igazgatási és növekedés-fenntartó
  , országspecifikus
  strukturális reformok végrehajtása
  , valamint az Unió számára jelentőséggel bíró strukturális reformok terén a helyi és regionális hatóságok és a szociális partnerek felelősségvállalása
  megfelelő eszköz.

Módosítás 3

Rendeletre irányuló javaslat

1 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a) | Az egyes tagállamok kérelme alapján kialakított és végrehajtott reformok uniós, nemzeti és regionális szintű ismertségének biztosítása érdekében a program eredményeit hatékonyan kell kommunikálni. Ez biztosítaná az ismeretek, tapasztalatok és bevált gyakorlatok cseréjét, amely a program egyik célja. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1a)

Az egyes tagállamok kérelme alapján kialakított és végrehajtott reformok uniós, nemzeti és regionális szintű ismertségének biztosítása érdekében a program eredményeit hatékonyan kell kommunikálni. Ez biztosítaná az ismeretek, tapasztalatok és bevált gyakorlatok cseréjét, amely a program egyik célja.

Módosítás 4

Rendeletre irányuló javaslat

1 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1b) | A program által nyújtott támogatás iránti igény várhatóan magas marad, így bizonyos kérelmeket prioritásként kell kezelni. Előnyben kell részesíteni azokat az intézkedéseket, amelyek célja a munka adóztatása helyett a tehetősebbek és a szennyezés megadóztatása, a foglalkoztatás és a szociális politikák, és ezáltal a társadalmi befogadás megerősítése, az adócsalás, az adókikerülés és az adókijátszás elleni fellépés jelentősen nagyobb átláthatóság révén, továbbá az innovatív és fenntartható újraiparosításra vonatkozó stratégiák és az oktatási és képzési rendszerek fejlesztésének támogatása, Megkülönböztetett figyelmet kell fordítani azokra a támogatási kérelmekre, amelyek magas szintű demokratikus támogatást élveznek és több partnert bevonnak, valamint amelyek továbbgyűrűző hatást gyakorolnak más ágazatokra. Az átfedések elkerülése érdekében a programnak a többi eszközt ki kell egészítenie. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1b)

A program által nyújtott támogatás iránti igény várhatóan magas marad, így bizonyos kérelmeket prioritásként kell kezelni. Előnyben kell részesíteni azokat az intézkedéseket, amelyek célja a munka adóztatása helyett a tehetősebbek és a szennyezés megadóztatása, a foglalkoztatás és a szociális politikák, és ezáltal a társadalmi befogadás megerősítése, az adócsalás, az adókikerülés és az adókijátszás elleni fellépés jelentősen nagyobb átláthatóság révén, továbbá az innovatív és fenntartható újraiparosításra vonatkozó stratégiák és az oktatási és képzési rendszerek fejlesztésének támogatása, Megkülönböztetett figyelmet kell fordítani azokra a támogatási kérelmekre, amelyek magas szintű demokratikus támogatást élveznek és több partnert bevonnak, valamint amelyek továbbgyűrűző hatást gyakorolnak más ágazatokra. Az átfedések elkerülése érdekében a programnak a többi eszközt ki kell egészítenie.

Módosítás 5

Rendeletre irányuló javaslat

1 c preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1c) | Miközben a program törekszik a tagállamoknak a növekedést fenntartó strukturális reformok előkészítésére és végrehajtására irányuló képességének megerősítésére, nem helyettesítheti vagy válthatja ki a tagállamok nemzeti költségvetéseiből befolyó finanszírozást, és azt nem lehet a folyó kiadások fedezésére használni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1c)

Miközben a program törekszik a tagállamoknak a növekedést fenntartó strukturális reformok előkészítésére és végrehajtására irányuló képességének megerősítésére, nem helyettesítheti vagy válthatja ki a tagállamok nemzeti költségvetéseiből befolyó finanszírozást, és azt nem lehet a folyó kiadások fedezésére használni.

Módosítás 6

Rendeletre irányuló javaslat

3 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3) | Az európai gazdasági és monetáris unióban való sikeres részvételhez elengedhetetlen feltétel a gazdasági és
  társadalmi
  kohézió strukturális reformok
  megerősítése
  révén történő előmozdítása. Ez különösen fontos az euróövezeten kívüli tagállamok euróövezeti csatlakozásra való felkészüléséhez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)

Az európai gazdasági és monetáris unióban való sikeres részvételhez elengedhetetlen feltétel a gazdasági és
  társadalmi
  kohézió strukturális reformok
  megerősítése
  révén történő előmozdítása. Ez különösen fontos az euróövezeten kívüli tagállamok euróövezeti csatlakozásra való felkészüléséhez.

| (3) | Az európai gazdasági és monetáris unióban való sikeres részvételhez
  és a fokozottabb érdemi konvergencia eléréséhez, valamint a hosszú távú stabilitás és jólét biztosításához
  elengedhetetlen feltétel a gazdasági
  , társadalmi
  és
  területi
  kohézió
  olyan
  strukturális reformok révén történő előmozdítása
  , amelyek az Unió hasznára válnak, és amelyek összhangban állnak az Unió alapelveivel és értékeivel
  . Ez különösen fontos az euróövezeten kívüli tagállamok euróövezeti csatlakozásra való felkészüléséhez. |
| --- | --- |

(3)

Az európai gazdasági és monetáris unióban való sikeres részvételhez
  és a fokozottabb érdemi konvergencia eléréséhez, valamint a hosszú távú stabilitás és jólét biztosításához
  elengedhetetlen feltétel a gazdasági
  , társadalmi
  és
  területi
  kohézió
  olyan
  strukturális reformok révén történő előmozdítása
  , amelyek az Unió hasznára válnak, és amelyek összhangban állnak az Unió alapelveivel és értékeivel
  . Ez különösen fontos az euróövezeten kívüli tagállamok euróövezeti csatlakozásra való felkészüléséhez.

Módosítás 7

Rendeletre irányuló javaslat

4 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4) | Indokolt ezért, hogy a program általános célkitűzésében – vagyis a gazdasági és társadalmi kihívásokra adandó válaszokhoz való hozzájáruláshoz kapcsolódva – hangsúlyt kapjon, hogy a kohézió, a versenyképesség, a termelékenység, a fenntartható növekedés és a munkahelyteremtés ösztönzésének hozzá kell járulnia azon tagállamok euróövezetben való jövőbeli részvételének előkészítéséhez is, amelyeknek pénzneme nem az euró. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4)

Indokolt ezért, hogy a program általános célkitűzésében – vagyis a gazdasági és társadalmi kihívásokra adandó válaszokhoz való hozzájáruláshoz kapcsolódva – hangsúlyt kapjon, hogy a kohézió, a versenyképesség, a termelékenység, a fenntartható növekedés és a munkahelyteremtés ösztönzésének hozzá kell járulnia azon tagállamok euróövezetben való jövőbeli részvételének előkészítéséhez is, amelyeknek pénzneme nem az euró.

| (4) | Indokolt ezért, hogy a program általános célkitűzésében – vagyis a gazdasági és társadalmi kihívásokra adandó válaszokhoz való hozzájáruláshoz kapcsolódva – hangsúlyt kapjon, hogy a 
  gazdasági, társadalmi és területi
  kohézió, a versenyképesség, a termelékenység, a fenntartható növekedés és a munkahelyteremtés
  , valamint a társadalmi befogadás
  ösztönzésének
  , továbbá a tagállamok és régiók közötti különbségek csökkentésének
  hozzá kell járulnia azon tagállamok euróövezetben való jövőbeli részvételének előkészítéséhez is, amelyeknek pénzneme nem az euró. |
| --- | --- |

(4)

Indokolt ezért, hogy a program általános célkitűzésében – vagyis a gazdasági és társadalmi kihívásokra adandó válaszokhoz való hozzájáruláshoz kapcsolódva – hangsúlyt kapjon, hogy a 
  gazdasági, társadalmi és területi
  kohézió, a versenyképesség, a termelékenység, a fenntartható növekedés és a munkahelyteremtés
  , valamint a társadalmi befogadás
  ösztönzésének
  , továbbá a tagállamok és régiók közötti különbségek csökkentésének
  hozzá kell járulnia azon tagállamok euróövezetben való jövőbeli részvételének előkészítéséhez is, amelyeknek pénzneme nem az euró.

Módosítás 8

Rendeletre irányuló javaslat

5 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5) | Rendelkezni
  kell arról is, hogy a programhoz kapcsolódó intézkedések és tevékenységek
  irányulhatnak
  olyan reformok támogatására, amelyek hozzájárulhatnak az eurót bevezetni szándékozó tagállamok euróövezeti csatlakozásra való felkészüléséhez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5)

Rendelkezni
  kell arról is, hogy a programhoz kapcsolódó intézkedések és tevékenységek
  irányulhatnak
  olyan reformok támogatására, amelyek hozzájárulhatnak az eurót bevezetni szándékozó tagállamok euróövezeti csatlakozásra való felkészüléséhez.

| (5) | Mivel az EU pozitív tapasztalatokkal rendelkezik az azon más országoknak nyújtott technikai segítség kapcsán, amelyek már bevezették az eurót, rendelkezni
  kell arról is, hogy a programhoz kapcsolódó intézkedések és tevékenységek
  irányulhassanak
  olyan reformok támogatására,
  amelyek azon országoknak nyújtanak segítséget, amelyek az eurót később vezették be, illetve
  amelyek hozzájárulhatnak az eurót bevezetni szándékozó tagállamok euróövezeti csatlakozásra való felkészüléséhez. |
| --- | --- |

(5)

Mivel az EU pozitív tapasztalatokkal rendelkezik az azon más országoknak nyújtott technikai segítség kapcsán, amelyek már bevezették az eurót, rendelkezni
  kell arról is, hogy a programhoz kapcsolódó intézkedések és tevékenységek
  irányulhassanak
  olyan reformok támogatására,
  amelyek azon országoknak nyújtanak segítséget, amelyek az eurót később vezették be, illetve
  amelyek hozzájárulhatnak az eurót bevezetni szándékozó tagállamok euróövezeti csatlakozásra való felkészüléséhez.

Módosítás 9

Rendeletre irányuló javaslat

preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (5a) | Hét tagállam, nevezetesen Bulgária, a Cseh Köztársaság, Horvátország, Magyarország, Lengyelország, Románia és Svédország a Szerződés értelmében köteles előkészületeket tenni az euróövezethez való csatlakozásra. Ezek közül néhány tagállam az elmúlt években csak csekély mértékű haladást ért el e cél érdekében, ami egyre fontosabbá teszi, hogy az Unió támogatást nyújtson az euróövezethez való csatlakozáshoz. Dánia és az Egyesült Királyság nem köteles csatlakozni az euróövezethez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5a)

Hét tagállam, nevezetesen Bulgária, a Cseh Köztársaság, Horvátország, Magyarország, Lengyelország, Románia és Svédország a Szerződés értelmében köteles előkészületeket tenni az euróövezethez való csatlakozásra. Ezek közül néhány tagállam az elmúlt években csak csekély mértékű haladást ért el e cél érdekében, ami egyre fontosabbá teszi, hogy az Unió támogatást nyújtson az euróövezethez való csatlakozáshoz. Dánia és az Egyesült Királyság nem köteles csatlakozni az euróövezethez.

Módosítás 10

Rendeletre irányuló javaslat

preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (5b) | A tagállamok alkotmányos és közigazgatási felépítésének függvényében a regionális és helyi hatóságok fontos szerepet tölthetnek be a strukturális reformok végrehajtásában. Ezért a strukturális reformok előkészítése és végrehajtása során helyénvaló megfelelő szinten bevonni a regionális és helyi hatóságokat, és velük konzultálni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5b)

A tagállamok alkotmányos és közigazgatási felépítésének függvényében a regionális és helyi hatóságok fontos szerepet tölthetnek be a strukturális reformok végrehajtásában. Ezért a strukturális reformok előkészítése és végrehajtása során helyénvaló megfelelő szinten bevonni a regionális és helyi hatóságokat, és velük konzultálni.

Módosítás 11

Rendeletre irányuló javaslat

6 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6) | A tagállamok támogatás iránti növekvő igényének teljesítéséhez, továbbá tekintettel arra, hogy támogatni kell azon tagállamok strukturális reformjainak végrehajtását, amelyek pénzneme nem az euró, a programhoz kapcsolódó pénzügyi allokációt olyan megfelelő mértékűre kell növelni, hogy az Unió által nyújtott támogatás összhangban legyen a kérelmező tagállamok igényeivel. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6)

A tagállamok támogatás iránti növekvő igényének teljesítéséhez, továbbá tekintettel arra, hogy támogatni kell azon tagállamok strukturális reformjainak végrehajtását, amelyek pénzneme nem az euró, a programhoz kapcsolódó pénzügyi allokációt olyan megfelelő mértékűre kell növelni, hogy az Unió által nyújtott támogatás összhangban legyen a kérelmező tagállamok igényeivel.

| (6) | A tagállamok támogatás iránti növekvő igényének teljesítéséhez, továbbá tekintettel arra, hogy támogatni kell azon tagállamok
  az Unió számára jelentőséggel bíró
  strukturális reformjainak végrehajtását, amelyek pénzneme
  még
  nem az euró, a programhoz kapcsolódó pénzügyi allokációt
  az 1311/2013 (EU, Euratom) tanácsi rendelet

   (1a)

  szerinti Rugalmassági Eszköz felhasználásával
  olyan megfelelő mértékűre kell növelni, hogy az Unió által nyújtott támogatás összhangban legyen a kérelmező tagállamok igényeivel.
  Ez a növekedés nem befolyásolhatja kedvezőtlenül a kohéziós politika egyéb prioritásait. A tagállamok számára ezen túlmenően nem szabad kötelezővé tenni, hogy a nemzeti és regionális európai strukturális és beruházási alapokból (esb-alapok) származó elkülönített forrásaikat a program finanszírozási hiányának megszüntetése céljából átcsoportosítsák. |
| --- | --- |

(6)

A tagállamok támogatás iránti növekvő igényének teljesítéséhez, továbbá tekintettel arra, hogy támogatni kell azon tagállamok
  az Unió számára jelentőséggel bíró
  strukturális reformjainak végrehajtását, amelyek pénzneme
  még
  nem az euró, a programhoz kapcsolódó pénzügyi allokációt
  az 1311/2013 (EU, Euratom) tanácsi rendelet

   (1a)

  szerinti Rugalmassági Eszköz felhasználásával
  olyan megfelelő mértékűre kell növelni, hogy az Unió által nyújtott támogatás összhangban legyen a kérelmező tagállamok igényeivel.
  Ez a növekedés nem befolyásolhatja kedvezőtlenül a kohéziós politika egyéb prioritásait. A tagállamok számára ezen túlmenően nem szabad kötelezővé tenni, hogy a nemzeti és regionális európai strukturális és beruházási alapokból (esb-alapok) származó elkülönített forrásaikat a program finanszírozási hiányának megszüntetése céljából átcsoportosítsák.

Módosítás 12

Rendeletre irányuló javaslat

7 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (7) | Annak biztosításához, hogy a támogatás nyújtása a lehető legkisebb késedelemmel valósuljon meg, a Bizottság számára lehetővé kell tenni, hogy a pénzügyi keretösszeg egy részét a programot támogató tevékenységek költségeinek fedezésére is felhasználja, így például a projektek helyszíni minőség-ellenőrzéséhez
  és
  nyomon követéséhez kapcsolódó kiadásokra. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7)

Annak biztosításához, hogy a támogatás nyújtása a lehető legkisebb késedelemmel valósuljon meg, a Bizottság számára lehetővé kell tenni, hogy a pénzügyi keretösszeg egy részét a programot támogató tevékenységek költségeinek fedezésére is felhasználja, így például a projektek helyszíni minőség-ellenőrzéséhez
  és
  nyomon követéséhez kapcsolódó kiadásokra.

| (7) | Annak biztosításához, hogy a 
  színvonalas
  támogatás nyújtása a lehető legkisebb késedelemmel valósuljon meg, a Bizottság számára lehetővé kell tenni, hogy a pénzügyi keretösszeg egy részét a programot támogató tevékenységek költségeinek fedezésére is felhasználja, így például a projektek helyszíni minőség-ellenőrzéséhez, nyomon követéséhez
  és értékeléséhez
  kapcsolódó kiadásokra.
  Ezeknek a kiadásoknak arányosnak kell lenniük a támogatott projektek keretében felmerülő kiadások teljes értékével. |
| --- | --- |

(7)

Annak biztosításához, hogy a 
  színvonalas
  támogatás nyújtása a lehető legkisebb késedelemmel valósuljon meg, a Bizottság számára lehetővé kell tenni, hogy a pénzügyi keretösszeg egy részét a programot támogató tevékenységek költségeinek fedezésére is felhasználja, így például a projektek helyszíni minőség-ellenőrzéséhez, nyomon követéséhez
  és értékeléséhez
  kapcsolódó kiadásokra.
  Ezeknek a kiadásoknak arányosnak kell lenniük a támogatott projektek keretében felmerülő kiadások teljes értékével.

Módosítás 13

Rendeletre irányuló javaslat

7 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (7a) | A program végrehajtásáról az Európai Parlament és a Tanács felé történő zökkenőmentes jelentéstétel érdekében meg kell határozni azt az időszakot, amikor a Bizottságnak éves nyomonkövetési jelentéseket kell készítenie. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7a)

A program végrehajtásáról az Európai Parlament és a Tanács felé történő zökkenőmentes jelentéstétel érdekében meg kell határozni azt az időszakot, amikor a Bizottságnak éves nyomonkövetési jelentéseket kell készítenie.

Módosítás 14

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 1 pont

2017/825/EU rendelet

4 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A program általános célkitűzése a tagállamok – euróövezeti csatlakozásra való felkészülést is jelentő – intézményi, igazgatási és növekedés-fenntartó
  strukturális
  reformjainak elősegítése azáltal, hogy támogatást nyújt a 
  nemzeti hatóságoknak
  a gazdasági és társadalmi kihívásokra válaszként az intézményi, kormányzási, közigazgatási, gazdasági és társadalmi ágazatok reformjára és megerősítésére irányuló intézkedések tekintetében, amelyek célja a kohézió, a versenyképesség, a termelékenység, a fenntartható növekedés, a munkahelyteremtés és a beruházások ösztönzése, elsősorban a gazdaságirányítási folyamatok keretében, többek között az uniós alapok hatékony, eredményes és átlátható felhasználásának elősegítése révén. | A program általános célkitűzése a tagállamok – euróövezeti csatlakozásra való felkészülést is jelentő – intézményi, igazgatási és növekedés-fenntartó reformjainak elősegítése azáltal, hogy támogatást nyújt a 
  tagállamok hatóságainak – ideértve adott esetben a regionális és a helyi hatóságokat is –
  a gazdasági és társadalmi kihívásokra válaszként az intézményi, kormányzási, közigazgatási, gazdasági és társadalmi ágazatok reformjára és megerősítésére irányuló intézkedések tekintetében, amelyek célja a 
  gazdasági, társadalmi és területi
  kohézió, a versenyképesség, a termelékenység, a fenntartható növekedés, a munkahelyteremtés
  , a társadalmi befogadás, a szegénység
  és
  az adókijátszás elleni küzdelem,
  a beruházások ösztönzése
  és az Unión belüli reálkonvergencia elérése
  , elsősorban a gazdaságirányítási folyamatok keretében, többek között az uniós alapok hatékony, eredményes és átlátható felhasználásának elősegítése révén. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A program általános célkitűzése a tagállamok – euróövezeti csatlakozásra való felkészülést is jelentő – intézményi, igazgatási és növekedés-fenntartó
  strukturális
  reformjainak elősegítése azáltal, hogy támogatást nyújt a 
  nemzeti hatóságoknak
  a gazdasági és társadalmi kihívásokra válaszként az intézményi, kormányzási, közigazgatási, gazdasági és társadalmi ágazatok reformjára és megerősítésére irányuló intézkedések tekintetében, amelyek célja a kohézió, a versenyképesség, a termelékenység, a fenntartható növekedés, a munkahelyteremtés és a beruházások ösztönzése, elsősorban a gazdaságirányítási folyamatok keretében, többek között az uniós alapok hatékony, eredményes és átlátható felhasználásának elősegítése révén.

A program általános célkitűzése a tagállamok – euróövezeti csatlakozásra való felkészülést is jelentő – intézményi, igazgatási és növekedés-fenntartó reformjainak elősegítése azáltal, hogy támogatást nyújt a 
  tagállamok hatóságainak – ideértve adott esetben a regionális és a helyi hatóságokat is –
  a gazdasági és társadalmi kihívásokra válaszként az intézményi, kormányzási, közigazgatási, gazdasági és társadalmi ágazatok reformjára és megerősítésére irányuló intézkedések tekintetében, amelyek célja a 
  gazdasági, társadalmi és területi
  kohézió, a versenyképesség, a termelékenység, a fenntartható növekedés, a munkahelyteremtés
  , a társadalmi befogadás, a szegénység
  és
  az adókijátszás elleni küzdelem,
  a beruházások ösztönzése
  és az Unión belüli reálkonvergencia elérése
  , elsősorban a gazdaságirányítási folyamatok keretében, többek között az uniós alapok hatékony, eredményes és átlátható felhasználásának elősegítése révén.

Módosítás 15

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 1 a pont (új)

2017/825/EU rendelet

5 cikk – 1 bekezdés – d a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Az 5. cikk (1) bekezdése a következő ponttal egészül ki:










  da) | a regionális és helyi hatóságok a strukturális reformintézkedések előkészítésében és végrehajtásában való részvételének és konzultációjának támogatása a regionális és helyi hatóságok az egyes tagállamok alkotmányos és közigazgatási felépítése szerinti hatásköreivel és felelősségével arányos mértékben. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

1a.
     
  Az 5. cikk (1) bekezdése a következő ponttal egészül ki:

da)

a regionális és helyi hatóságok a strukturális reformintézkedések előkészítésében és végrehajtásában való részvételének és konzultációjának támogatása a regionális és helyi hatóságok az egyes tagállamok alkotmányos és közigazgatási felépítése szerinti hatásköreivel és felelősségével arányos mértékben.

Módosítás 16

Módosítás 16

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 3 pont – a pont

1 cikk – 1 bekezdés – 3 pont – a pont

2017/825/EU rendelet

10 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A program végrehajtására meghatározott pénzügyi keretösszeg folyó áron 222 800 000  EUR. | (1)   A program végrehajtására meghatározott pénzügyi keretösszeg folyó áron 222 800 000 EUR
  , amelyből 80 000 000 eurót az 1311/2013/EU, Euratom rendelet



   (*1)



  értelmében a Rugalmassági Eszköz biztosít; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A program végrehajtására meghatározott pénzügyi keretösszeg folyó áron 222 800 000  EUR.

(1)   A program végrehajtására meghatározott pénzügyi keretösszeg folyó áron 222 800 000 EUR
  , amelyből 80 000 000 eurót az 1311/2013/EU, Euratom rendelet



   (*1)



  értelmében a Rugalmassági Eszköz biztosít;

Módosítás 17

Módosítás 17

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 3 a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 3 a pont (új)

2017/825/EU rendelet

16 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés – bevezető rész

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 3a. | Az 16. cikk (2) bekezdésének bevezető fordulata helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

3a.

3a.

Az 16. cikk (2) bekezdésének bevezető fordulata helyébe a következő szöveg lép:

(2)   
  A
  Bizottság éves ellenőrzési jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a program végrehajtásáról. A jelentésnek információt kell tartalmaznia:

„(2)   
  2018-tól 2021-ig bezárólag a
  Bizottság éves ellenőrzési jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a program végrehajtásáról. A jelentésnek információt kell tartalmaznia:”

Módosítás 18

Módosítás 18

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 3 b pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 3 b pont (új)

2017/825/EU rendelet

16 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés – d a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 3b. | A 16. cikk (2) bekezdése a következő da) ponttal egészül ki:









  „da) | a támogatott projektek helyszíni minőség-ellenőrzésének és nyomon követésének eredményéről;” |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

3b.

3b.

A 16. cikk (2) bekezdése a következő da) ponttal egészül ki:

„da)

„da)

a támogatott projektek helyszíni minőség-ellenőrzésének és nyomon követésének eredményéről;”

a támogatott projektek helyszíni minőség-ellenőrzésének és nyomon követésének eredményéről;”

---

(1)  Az ügyet az 59. cikk (4) bekezdésének negyedik albekezdése alapján visszautalták az illetékes bizottsághoz intézményközi tárgyalások céljából (A8-0227/2018).

1

(1a)  
  A Tanács 1311/2013/EU, Euratom rendelete (2013. december 2.) a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről (HL L 347., 2013.12.20., 884. o.).

1a

A Tanács 1311/2013/EU, Euratom rendelete (2013. december 2.) a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről (HL L 347., 2013.12.20., 884. o.).

(*1)  
  A Tanács 1311/2013/EU, Euratom rendelete (2013. december 2.) a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről (HL L 347., 2013.12.20., 884. o.).

*1

A Tanács 1311/2013/EU, Euratom rendelete (2013. december 2.) a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről (HL L 347., 2013.12.20., 884. o.).

---

| 8.4.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 118/246 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 118/246

---

P8_TA(2018)0282

Az Európai Unió választási jogszabályainak reformja ***

Az Európai Parlament 2018. július 4-i jogalkotási állásfoglalása az 1976. szeptember 20-i 76/787/ESZAK, EGK, Euratom tanácsi határozathoz csatolt, az Európai Parlament tagjainak közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló okmány módosításáról szóló tanácsi határozat tervezetéről (09425/2018 – C8-0276/2018 – 2015/0907(APP))

(Különleges jogalkotási eljárás – egyetértés)

(2020/C 118/36)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (09425/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (09425/2018),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 223. cikkének (1) bekezdésével összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0276/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 223. cikkének (1) bekezdésével összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0276/2018),

| — | tekintettel az európai uniós választójog reformjáról szóló, 2015. november 11-i állásfoglalására, valamint az ahhoz mellékelt, az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló okmány módosítására irányuló rendelkezések elfogadásáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatra (1); |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai uniós választójog reformjáról szóló, 2015. november 11-i állásfoglalására, valamint az ahhoz mellékelt, az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló okmány módosítására irányuló rendelkezések elfogadásáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatra (1);

| — | tekintettel a francia szenátus, a luxemburgi képviselőház, a holland felsőház és a holland alsóház, a svéd parlament, az Egyesült Királyság alsóháza és a Lordok Háza által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján előterjesztett, indokolt véleményekre, amelyek szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével, |
| --- | --- |

—

tekintettel a francia szenátus, a luxemburgi képviselőház, a holland felsőház és a holland alsóház, a svéd parlament, az Egyesült Királyság alsóháza és a Lordok Háza által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján előterjesztett, indokolt véleményekre, amelyek szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 99. cikkének (1) és (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikkének (1) és (4) bekezdésére,

| — | tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság ajánlására (A8-0248/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság ajánlására (A8-0248/2018),

| 1. | egyetért a tanácsi határozat tervezetével; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  HL C 366., 2017.10.27., 7. o.

---

| 8.4.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 118/247 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 118/247

---

P8_TA(2018)0283

Partnerségi megállapodás az EU, az Euratom és Örményország között ***

Az Európai Parlament 2018. július 4-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről az Örmény Köztársaság közötti átfogó és megerősített partnerségi megállapodásnak az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (12543/2017 – C8-0422/2017 – 2017/0238(NLE))

(Egyetértés)

(2020/C 118/37)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (12543/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (12543/2017),

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről az Örmény Köztársaság közötti átfogó és megerősített partnerségi megállapodás tervezetére (12548/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről az Örmény Köztársaság közötti átfogó és megerősített partnerségi megállapodás tervezetére (12548/2017),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unióról szóló szerződés 37. cikkével, továbbá az Európai Unió működéséről szóló szerződés 91. cikkével, 100. cikkének (2) bekezdésével, 207. és 209. cikkével, valamint 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontjával, 218. cikkének (7) bekezdésével és 218. cikke (8) bekezdésének második albekezdésével összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0422/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unióról szóló szerződés 37. cikkével, továbbá az Európai Unió működéséről szóló szerződés 91. cikkével, 100. cikkének (2) bekezdésével, 207. és 209. cikkével, valamint 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontjával, 218. cikkének (7) bekezdésével és 218. cikke (8) bekezdésének második albekezdésével összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0422/2017),

| — | tekintettel a határozattervezetről szóló, 2018. július 4-i nem jogalkotási állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a határozattervezetről szóló, 2018. július 4-i nem jogalkotási állásfoglalására (1),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 99. cikkének (1) és (4) bekezdésére és 108. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikkének (1) és (4) bekezdésére és 108. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság ajánlására és a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság véleményére (A8-0177/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság ajánlására és a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság véleményére (A8-0177/2018),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok és az Örmény Köztársaság kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  E napon elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0284.

---

| 8.4.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 118/248 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 118/248

---

P8_TA(2018)0285

EU–Irak partnerségi és együttműködési megállapodás ***

Az Európai Parlament 2018. július 4-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről az Iraki Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (10209/1/2012 – C8-0038/2018 – 2010/0310(NLE))

(Egyetértés)

(2020/C 118/38)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (10209/1/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (10209/1/2012),

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről az Iraki Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési megállapodás tervezetére (5784/2/2011 és 8318/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről az Iraki Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési megállapodás tervezetére (5784/2/2011 és 8318/2012),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 91. cikkével, 100. cikkével, 207. cikkével, 209. cikkével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0038/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 91. cikkével, 100. cikkével, 207. cikkével, 209. cikkével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0038/2018),

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről az Iraki Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről szóló 2013. január 17-i álláspontjára (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről az Iraki Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről szóló 2013. január 17-i álláspontjára (1),

| — | tekintettel a jogalapnak a Bíróság 2014. június 11-i ítélete (2) nyomán történő megváltozására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogalapnak a Bíróság 2014. június 11-i ítélete (2) nyomán történő megváltozására,

| — | tekintettel a határozatra irányuló tervezetről szóló, 2018. július 4-i nem jogalkotási állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a határozatra irányuló tervezetről szóló, 2018. július 4-i nem jogalkotási állásfoglalására (3),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 99. cikkének (1) és (4) bekezdésére és 108. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikkének (1) és (4) bekezdésére és 108. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság ajánlására (A8-0222/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság ajánlására (A8-0222/2018),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok és az Iraki Köztársaság kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  HL C 440., 2015.12.30., 301. o.

(2)  A Bíróságnak a C-377/12. sz., Bizottság kontra Tanács ügyben 2014. június 11-én hozott ítélete az Európai Unió és a Fülöp-szigeteki Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési keretmegállapodásról, ECLI: EU:C:2014:1903.

(3)  E napon elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0286.

---

| 8.4.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 118/249 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 118/249

---

P8_TA(2018)0287

EU–Új-Zéland-megállapodás az engedmények módosításáról (Horvátország csatlakozása) ***

Az Európai Parlament 2018. július 4-i jogalkotási állásfoglalása az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) XXIV. cikkének 6. pontja, valamint XXVIII. cikke alapján a Horvát Köztársaság engedményes listáin szereplő engedményeknek Horvátország Európai Unióhoz való csatlakozása során történő módosításáról szóló, az Európai Unió és Új-Zéland között levélváltás formájában létrejött megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (10670/2017 – C8-0121/2018 – 2017/0137(NLE))

(Egyetértés)

(2020/C 118/39)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (10670/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (10670/2017),

| — | tekintettel az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) XXIV. cikkének 6. pontja, valamint XXVIII. cikke alapján a Horvát Köztársaság engedményes listáin szereplő engedményeknek Horvátország Európai Unióhoz való csatlakozása során történő módosításáról szóló, az Európai Unió és Új-Zéland között levélváltás formájában létrejött megállapodás tervezetére (10672/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) XXIV. cikkének 6. pontja, valamint XXVIII. cikke alapján a Horvát Köztársaság engedményes listáin szereplő engedményeknek Horvátország Európai Unióhoz való csatlakozása során történő módosításáról szóló, az Európai Unió és Új-Zéland között levélváltás formájában létrejött megállapodás tervezetére (10672/2017),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikkének (4) bekezdésével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0121/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikkének (4) bekezdésével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0121/2018),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 99. cikkének (1) és (4) bekezdésére és 108. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikkének (1) és (4) bekezdésére és 108. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság ajánlására (A8-0220/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság ajánlására (A8-0220/2018),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok és Új-Zéland kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

2.

---

| 8.4.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 118/250 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 118/250

---

P8_TA(2018)0288

A Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmánya: elszámolási és fizetési rendszerek ***I

Az Európai Parlament 2018. július 4-én elfogadott módosításai a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmánya 22. cikkének módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozattervezethez (10850/2017 – ECB/2017/18 – C8-0228/2017 – 2017/0810(COD)) (1)

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2020/C 118/40)

Módosítás 1

Határozattervezet

1 preambulumbekezdés

| Az Európai Központi Banktól származó tervezet | Módosítás |
| --- | --- |
| (1) | A Központi Bankok Európai Rendszerének (KBER) alapvető feladatai között szerepel az Unió monetáris politikájának meghatározása és végrehajtása, valamint a fizetési rendszerek zavartalan működésének előmozdítása. Ezen alapvető feladatok ellátásához elengedhetetlenek a biztonságos és hatékony pénzügyi piaci infrastruktúrák, különösen elszámolási rendszerek. |

Az Európai Központi Banktól származó tervezet

Módosítás

(1)

A Központi Bankok Európai Rendszerének (KBER) alapvető feladatai között szerepel az Unió monetáris politikájának meghatározása és végrehajtása, valamint a fizetési rendszerek zavartalan működésének előmozdítása. Ezen alapvető feladatok ellátásához elengedhetetlenek a biztonságos és hatékony pénzügyi piaci infrastruktúrák, különösen elszámolási rendszerek.

| (1) | A Központi Bankok Európai Rendszerének (KBER) alapvető feladatai között szerepel az Unió monetáris politikájának meghatározása és végrehajtása, valamint a fizetési rendszerek zavartalan működésének előmozdítása
  , ami elengedhetetlen a pénzügyi stabilitás fenntartásához
  . Ezen alapvető feladatok ellátásához elengedhetetlenek a biztonságos és hatékony pénzügyi piaci infrastruktúrák, különösen elszámolási rendszerek. |
| --- | --- |

(1)

A Központi Bankok Európai Rendszerének (KBER) alapvető feladatai között szerepel az Unió monetáris politikájának meghatározása és végrehajtása, valamint a fizetési rendszerek zavartalan működésének előmozdítása
  , ami elengedhetetlen a pénzügyi stabilitás fenntartásához
  . Ezen alapvető feladatok ellátásához elengedhetetlenek a biztonságos és hatékony pénzügyi piaci infrastruktúrák, különösen elszámolási rendszerek.

Módosítás 2

Határozattervezet

3 preambulumbekezdés

| Az Európai Központi Banktól származó tervezet | Módosítás |
| --- | --- |
| (3) | 2015. március 4-én a Törvényszék ítéletet hozott a T-496/117. sz., Egyesült Királyság kontra EKB ügyben (7), amelyben megállapította, hogy „az EKB nem rendelkezik az elszámolási rendszerek működésének szabályozásához szükséges hatáskörrel. A Törvényszék rögzítette, hogy a Szerződés 129. cikkének (3) bekezdése lehetővé teszi az Európai Parlament és a Tanács számára, hogy rendes jogalkotási eljárás keretében, az EKB ajánlása alapján módosítsa a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányának (a továbbiakban: a KBER Alapokmánya) 22. cikkét. A Törvényszék arra a következtetésre jutott, hogy „amennyiben az EKB úgy ítéli meg, hogy az értékpapír-elszámolással foglalkozó infrastruktúrák szabályozására irányuló hatáskör javára történő elismerése szükséges az EUMSZ 127. cikk (2) bekezdésének negyedik francia bekezdésében előírt feladat hatékony ellátásához, az EKB feladata lenne, hogy az uniós jogalkotóhoz forduljon az Alapokmány 22. cikkének olyan módosítása értekében, amelynek révén az az értékpapír-elszámolási rendszerekre történő kifejezett utalással egészül ki”. |

Az Európai Központi Banktól származó tervezet

Módosítás

(3)

2015. március 4-én a Törvényszék ítéletet hozott a T-496/117. sz., Egyesült Királyság kontra EKB ügyben (7), amelyben megállapította, hogy „az EKB nem rendelkezik az elszámolási rendszerek működésének szabályozásához szükséges hatáskörrel. A Törvényszék rögzítette, hogy a Szerződés 129. cikkének (3) bekezdése lehetővé teszi az Európai Parlament és a Tanács számára, hogy rendes jogalkotási eljárás keretében, az EKB ajánlása alapján módosítsa a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányának (a továbbiakban: a KBER Alapokmánya) 22. cikkét. A Törvényszék arra a következtetésre jutott, hogy „amennyiben az EKB úgy ítéli meg, hogy az értékpapír-elszámolással foglalkozó infrastruktúrák szabályozására irányuló hatáskör javára történő elismerése szükséges az EUMSZ 127. cikk (2) bekezdésének negyedik francia bekezdésében előírt feladat hatékony ellátásához, az EKB feladata lenne, hogy az uniós jogalkotóhoz forduljon az Alapokmány 22. cikkének olyan módosítása értekében, amelynek révén az az értékpapír-elszámolási rendszerekre történő kifejezett utalással egészül ki”.

| (3) | 2015. március 4-én a Törvényszék ítéletet hozott a T-496/117. sz., Egyesült Királyság kontra EKB ügyben (7), amelyben megállapította, hogy „az EKB nem rendelkezik az elszámolási rendszerek működésének szabályozásához szükséges hatáskörrel
  , ily módon, amennyiben a felvigyázói keretrendszer az értékpapír-elszámolásban közreműködő központi szerződő felekkel szemben az euróövezet területén való letelepedési kötelezettséget ír elő, azt hatáskör hiánya miatt meg kell semmisíteni”
  . A Törvényszék rögzítette, hogy a Szerződés 129. cikkének (3) bekezdése lehetővé teszi az Európai Parlament és a Tanács számára, hogy rendes jogalkotási eljárás keretében, az EKB ajánlása alapján módosítsa a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányának (a továbbiakban: a KBER Alapokmánya) 22. cikkét.
  Ezért
  a Törvényszék arra a következtetésre jutott, hogy „amennyiben az EKB úgy ítéli meg, hogy az értékpapír-elszámolással foglalkozó infrastruktúrák szabályozására irányuló hatáskör javára történő elismerése szükséges az EUMSZ 127. cikk (2) bekezdésének negyedik francia bekezdésében előírt feladat hatékony ellátásához, az EKB feladata lenne, hogy az uniós jogalkotóhoz forduljon az Alapokmány 22. cikkének olyan módosítása értekében, amelynek révén az az értékpapír-elszámolási rendszerekre történő kifejezett utalással egészül ki”. |
| --- | --- |

(3)

2015. március 4-én a Törvényszék ítéletet hozott a T-496/117. sz., Egyesült Királyság kontra EKB ügyben (7), amelyben megállapította, hogy „az EKB nem rendelkezik az elszámolási rendszerek működésének szabályozásához szükséges hatáskörrel
  , ily módon, amennyiben a felvigyázói keretrendszer az értékpapír-elszámolásban közreműködő központi szerződő felekkel szemben az euróövezet területén való letelepedési kötelezettséget ír elő, azt hatáskör hiánya miatt meg kell semmisíteni”
  . A Törvényszék rögzítette, hogy a Szerződés 129. cikkének (3) bekezdése lehetővé teszi az Európai Parlament és a Tanács számára, hogy rendes jogalkotási eljárás keretében, az EKB ajánlása alapján módosítsa a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányának (a továbbiakban: a KBER Alapokmánya) 22. cikkét.
  Ezért
  a Törvényszék arra a következtetésre jutott, hogy „amennyiben az EKB úgy ítéli meg, hogy az értékpapír-elszámolással foglalkozó infrastruktúrák szabályozására irányuló hatáskör javára történő elismerése szükséges az EUMSZ 127. cikk (2) bekezdésének negyedik francia bekezdésében előírt feladat hatékony ellátásához, az EKB feladata lenne, hogy az uniós jogalkotóhoz forduljon az Alapokmány 22. cikkének olyan módosítása értekében, amelynek révén az az értékpapír-elszámolási rendszerekre történő kifejezett utalással egészül ki”.

Módosítás 3

Határozattervezet

3 a preambulumbekezdés (új)

| Az Európai Központi Banktól származó tervezet | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a) | Bár az értékpapír-elszámolási rendszerek a fizetési rendszerek egyik típusa, a Törvényszék T-496/11. sz. ügyben 2015. március 4-én hozott ítélete fényében egyértelműbbé kell tenni a kérdést, és ezért a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmánya 22. cikkének felülvizsgálatával világossá kell tenni a hatásköröket e rendszerek felett. |

Az Európai Központi Banktól származó tervezet

Módosítás

(3a)

Bár az értékpapír-elszámolási rendszerek a fizetési rendszerek egyik típusa, a Törvényszék T-496/11. sz. ügyben 2015. március 4-én hozott ítélete fényében egyértelműbbé kell tenni a kérdést, és ezért a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmánya 22. cikkének felülvizsgálatával világossá kell tenni a hatásköröket e rendszerek felett.

Módosítás 4

Határozattervezet

4 preambulumbekezdés

| Az Európai Központi Banktól származó tervezet | Módosítás |
| --- | --- |
| (4) | A globális és európai szinten mutatkozó jelentős fejlemények várhatóan fokozzák majd annak kockázatát, hogy az elszámolási rendszereket, különösen a központi szerződő feleket (CCP-k) érintő zavarok fenyegetni fogják a fizetési rendszerek zavartalan működését és az egységes monetáris politika végrehajtását, végső soron hatást gyakorolva az eurorendszer árstabilitás fenntartására irányuló elsődleges céljára. |

Az Európai Központi Banktól származó tervezet

Módosítás

(4)

A globális és európai szinten mutatkozó jelentős fejlemények várhatóan fokozzák majd annak kockázatát, hogy az elszámolási rendszereket, különösen a központi szerződő feleket (CCP-k) érintő zavarok fenyegetni fogják a fizetési rendszerek zavartalan működését és az egységes monetáris politika végrehajtását, végső soron hatást gyakorolva az eurorendszer árstabilitás fenntartására irányuló elsődleges céljára.

| (4) | A globális és európai szinten mutatkozó jelentős fejlemények várhatóan fokozzák majd annak kockázatát, hogy az elszámolási rendszereket, különösen a központi szerződő feleket (CCP-k) érintő zavarok fenyegetni fogják a fizetési rendszerek zavartalan működését és az egységes monetáris politika végrehajtását, végső soron hatást gyakorolva
  a pénzügyi stabilitásra, többek között
  az eurorendszer árstabilitás fenntartására irányuló elsődleges céljára. |
| --- | --- |

(4)

A globális és európai szinten mutatkozó jelentős fejlemények várhatóan fokozzák majd annak kockázatát, hogy az elszámolási rendszereket, különösen a központi szerződő feleket (CCP-k) érintő zavarok fenyegetni fogják a fizetési rendszerek zavartalan működését és az egységes monetáris politika végrehajtását, végső soron hatást gyakorolva
  a pénzügyi stabilitásra, többek között
  az eurorendszer árstabilitás fenntartására irányuló elsődleges céljára.

Módosítás 5

Határozattervezet

5 preambulumbekezdés

| Az Európai Központi Banktól származó tervezet | Módosítás |
| --- | --- |
| (5) | 2017. március 29-én Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága bejelentette az Európai Tanácsnak az Európai Unióból történő kilépésre irányuló szándékát. Az Egyesült Királyság kilépése alapvető változáshoz fog vezetni az egyes rendszerszinten jelentőséggel bíró, euróban denominált elszámolási tevékenységek szabályozásának, felvigyázásának és felügyeletének módját illetően, ami kedvezőtlen hatást gyakorolhat az eurorendszer arra való képességére nézve, hogy a fizetési rendszerek zavartalan működését érintő kockázatokat figyelemmel kísérje és kezelje, valamint az eurorendszer monetáris politikájának végrehajtására nézve. |

Az Európai Központi Banktól származó tervezet

Módosítás

(5)

2017. március 29-én Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága bejelentette az Európai Tanácsnak az Európai Unióból történő kilépésre irányuló szándékát. Az Egyesült Királyság kilépése alapvető változáshoz fog vezetni az egyes rendszerszinten jelentőséggel bíró, euróban denominált elszámolási tevékenységek szabályozásának, felvigyázásának és felügyeletének módját illetően, ami kedvezőtlen hatást gyakorolhat az eurorendszer arra való képességére nézve, hogy a fizetési rendszerek zavartalan működését érintő kockázatokat figyelemmel kísérje és kezelje, valamint az eurorendszer monetáris politikájának végrehajtására nézve.

törölve

Módosítás 6

Határozattervezet

6 preambulumbekezdés

| Az Európai Központi Banktól származó tervezet | Módosítás |
| --- | --- |
| (6) | A központi elszámolás egyre inkább határokon átnyúló jellegűvé és rendszerszinten jelentőssé válik. Tagjaik sokféleségére és az általuk nyújtott pénzügyi szolgáltatások páneurópai jellegére tekintettel a CCP-k kulcsfontosságúak az Unió egésze, és különösen az euroövezet szempontjából. Ezt tükrözi a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet

   (8)

  , amely az érintett nemzeti és uniós hatóságokból – köztük az eurót kibocsátó központi banki szerepében az eurorendszerből – álló kollégiumok formájában megjelenő kollektív felügyeleti rendszert hoz létre. |

Az Európai Központi Banktól származó tervezet

Módosítás

(6)

A központi elszámolás egyre inkább határokon átnyúló jellegűvé és rendszerszinten jelentőssé válik. Tagjaik sokféleségére és az általuk nyújtott pénzügyi szolgáltatások páneurópai jellegére tekintettel a CCP-k kulcsfontosságúak az Unió egésze, és különösen az euroövezet szempontjából. Ezt tükrözi a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet

   (8)

  , amely az érintett nemzeti és uniós hatóságokból – köztük az eurót kibocsátó központi banki szerepében az eurorendszerből – álló kollégiumok formájában megjelenő kollektív felügyeleti rendszert hoz létre.

| (6) | A központi elszámolás egyre inkább határokon átnyúló jellegűvé és rendszerszinten jelentőssé válik. Tagjaik sokféleségére és az általuk nyújtott pénzügyi szolgáltatások páneurópai jellegére tekintettel a CCP-k kulcsfontosságúak az Unió egésze, és különösen az euroövezet szempontjából. Ezt tükrözi a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet8, amely az érintett nemzeti és uniós hatóságokból – köztük az
  Európai Unió pénzeszközét, az
  eurót kibocsátó központi banki szerepében az eurorendszerből – álló kollégiumok formájában megjelenő kollektív felügyeleti rendszert hoz létre. |
| --- | --- |

(6)

A központi elszámolás egyre inkább határokon átnyúló jellegűvé és rendszerszinten jelentőssé válik. Tagjaik sokféleségére és az általuk nyújtott pénzügyi szolgáltatások páneurópai jellegére tekintettel a CCP-k kulcsfontosságúak az Unió egésze, és különösen az euroövezet szempontjából. Ezt tükrözi a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet8, amely az érintett nemzeti és uniós hatóságokból – köztük az
  Európai Unió pénzeszközét, az
  eurót kibocsátó központi banki szerepében az eurorendszerből – álló kollégiumok formájában megjelenő kollektív felügyeleti rendszert hoz létre.

Módosítás 7

Határozattervezet

7 preambulumbekezdés

| Az Európai Központi Banktól származó tervezet | Módosítás |
| --- | --- |
| (7) | E kérdések kezelése érdekében 2017. június 13-án a Bizottság előterjesztette a pénzügyi stabilitásnak, valamint az uniós pénzügyi piacok számára rendszerszintű jelentőséggel bíró CCP-k, biztonságának és stabilitásának javítására irányuló jogalkotási javaslatát. Annak biztosítása érdekében, hogy az eurorendszer mint az eurót kibocsátó központi bank el tudja látni a jogalkotási javaslatban előirányzott szerepet, alapvető jelentőséggel bír, hogy a Szerződés és a KBER Alapokmánya alapján rendelkezzen a megfelelő hatáskörökkel. Az eurorendszernek így különösen szabályozási hatáskörrel kell rendelkeznie arra, hogy kötelező értékeléseket fogadjon el és – más uniós hatóságokkal szoros együttműködésben – korrekciós intézkedéseket írjon elő. Ezenkívül, amennyiben az euro stabilitásának védelme érdekében szükséges, az EKB-nak szabályozási hatáskörrel kell rendelkeznie arra, hogy a jelentős mennyiségű euróban denominált tranzakciót elszámoló CCP-kre vonatkozó további követelményeket fogadjon el. |

Az Európai Központi Banktól származó tervezet

Módosítás

(7)

E kérdések kezelése érdekében 2017. június 13-án a Bizottság előterjesztette a pénzügyi stabilitásnak, valamint az uniós pénzügyi piacok számára rendszerszintű jelentőséggel bíró CCP-k, biztonságának és stabilitásának javítására irányuló jogalkotási javaslatát. Annak biztosítása érdekében, hogy az eurorendszer mint az eurót kibocsátó központi bank el tudja látni a jogalkotási javaslatban előirányzott szerepet, alapvető jelentőséggel bír, hogy a Szerződés és a KBER Alapokmánya alapján rendelkezzen a megfelelő hatáskörökkel. Az eurorendszernek így különösen szabályozási hatáskörrel kell rendelkeznie arra, hogy kötelező értékeléseket fogadjon el és – más uniós hatóságokkal szoros együttműködésben – korrekciós intézkedéseket írjon elő. Ezenkívül, amennyiben az euro stabilitásának védelme érdekében szükséges, az EKB-nak szabályozási hatáskörrel kell rendelkeznie arra, hogy a jelentős mennyiségű euróban denominált tranzakciót elszámoló CCP-kre vonatkozó további követelményeket fogadjon el.

| (7) | E kérdések kezelése érdekében 2017. június 13-án a Bizottság előterjesztette a pénzügyi stabilitásnak, valamint az uniós pénzügyi piacok számára rendszerszintű jelentőséggel bíró CCP-k, biztonságának és stabilitásának javítására irányuló jogalkotási javaslatát. Annak biztosítása érdekében, hogy az eurorendszer mint az eurót kibocsátó központi bank el tudja látni a jogalkotási javaslatban előirányzott szerepet, alapvető jelentőséggel bír, hogy a Szerződés és a KBER Alapokmánya alapján rendelkezzen a megfelelő hatáskörökkel. Az eurorendszernek így különösen szabályozási hatáskörrel kell rendelkeznie arra, hogy kötelező értékeléseket fogadjon el és – más uniós hatóságokkal szoros együttműködésben – korrekciós intézkedéseket írjon elő. Ezenkívül, amennyiben az euro stabilitásának védelme érdekében szükséges, az EKB-nak szabályozási hatáskörrel kell rendelkeznie arra, hogy a jelentős mennyiségű euróban denominált tranzakciót elszámoló CCP-kre vonatkozó további követelményeket fogadjon el.
  E követelményeknek védeniük kell az egységes piac integritását, és biztosítaniuk kell, hogy a harmadik országbeli CCP-k felügyeletében az uniós jog és az Európai Unió Bíróságának joggyakorlata elsőbbséget élvezzen. |
| --- | --- |

(7)

E kérdések kezelése érdekében 2017. június 13-án a Bizottság előterjesztette a pénzügyi stabilitásnak, valamint az uniós pénzügyi piacok számára rendszerszintű jelentőséggel bíró CCP-k, biztonságának és stabilitásának javítására irányuló jogalkotási javaslatát. Annak biztosítása érdekében, hogy az eurorendszer mint az eurót kibocsátó központi bank el tudja látni a jogalkotási javaslatban előirányzott szerepet, alapvető jelentőséggel bír, hogy a Szerződés és a KBER Alapokmánya alapján rendelkezzen a megfelelő hatáskörökkel. Az eurorendszernek így különösen szabályozási hatáskörrel kell rendelkeznie arra, hogy kötelező értékeléseket fogadjon el és – más uniós hatóságokkal szoros együttműködésben – korrekciós intézkedéseket írjon elő. Ezenkívül, amennyiben az euro stabilitásának védelme érdekében szükséges, az EKB-nak szabályozási hatáskörrel kell rendelkeznie arra, hogy a jelentős mennyiségű euróban denominált tranzakciót elszámoló CCP-kre vonatkozó további követelményeket fogadjon el.
  E követelményeknek védeniük kell az egységes piac integritását, és biztosítaniuk kell, hogy a harmadik országbeli CCP-k felügyeletében az uniós jog és az Európai Unió Bíróságának joggyakorlata elsőbbséget élvezzen.

Módosítás 8

Határozattervezet

8 preambulumbekezdés

| Az Európai Központi Banktól származó tervezet | Módosítás |
| --- | --- |
| (8) | A KBER Alapokmányának 22. cikke „A KBER monetáris feladatai és műveletei” című IV. fejezet részét képezi. Ennek megfelelően az ott megállapított feladatok csak monetáris politikai célokra vehetők igénybe. |

Az Európai Központi Banktól származó tervezet

Módosítás

(8)

A KBER Alapokmányának 22. cikke „A KBER monetáris feladatai és műveletei” című IV. fejezet részét képezi. Ennek megfelelően az ott megállapított feladatok csak monetáris politikai célokra vehetők igénybe.

| (8) | A KBER Alapokmányának 22. cikke „A KBER monetáris feladatai és műveletei” című IV. fejezet részét képezi. Ennek megfelelően az ott megállapított feladatok csak monetáris politikai célokra vehetők igénybe.
  A pénzügyi eszközök elszámolási rendszerei tekintetében az e cikk alapján alkalmazható követelményeknek magukban kell foglalniuk például jelentéstételi követelményeket és az elszámolási rendszerrel szemben előírt azt a követelményt, hogy együtt kell működnie az EKB-vel és a nemzeti központi bankokkal a rendszer kedvezőtlen piaci fejleményekkel szembeni stressztűrő képességének értékelése során. Ezeknek a követelményeknek magukban kell foglalniuk továbbá az egynapos betéti számla nyitását a központi szerződő fél által a Központi Bankok Európai Rendszerében, a Központi Bankok Európai Rendszerének vonatkozó hozzáférési kritériumaival és követelményeivel összhangban. Ezenkívül ezeknek a követelményeknek magukban kell foglalniuk minden olyan helyzet kezeléséhez szükséges követelményt, amikor pénzügyi eszközök elszámolási rendszere jelentős kár közvetlen kockázatát hordozza uniós pénzügyi intézmények vagy piacok, vagy az uniós vagy egy tagállami pénzügyi rendszer számára, ilyenek lehetnek többek között a likviditási kockázat kezeléséhez, az elszámolási szabályokhoz, a biztosítékokhoz, illetve a biztosítékeszközökre vonatkozó vagy interoperabilitási megállapodásokhoz kapcsolódó követelmények. A pénzügyi eszközök rendszerszinten jelentős harmadik országbeli elszámolási rendszerei tekintetében az (EU) .../... rendelet [az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapírpiaci Hatóság) létrehozásáról szóló 1095/2010/EU rendeletnek és a 648/2012/EU rendeletnek a központi szerződő felek engedélyezésére vonatkozó eljárások és az érintett hatóságok, valamint a harmadik országbeli központi szerződő felek elismerésére vonatkozó követelmények tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet] biztosítja annak lehetőségét, hogy az EKB az ilyen rendszerekkel kapcsolatban további követelményekre tegyen javaslatot. |
| --- | --- |

(8)

A KBER Alapokmányának 22. cikke „A KBER monetáris feladatai és műveletei” című IV. fejezet részét képezi. Ennek megfelelően az ott megállapított feladatok csak monetáris politikai célokra vehetők igénybe.
  A pénzügyi eszközök elszámolási rendszerei tekintetében az e cikk alapján alkalmazható követelményeknek magukban kell foglalniuk például jelentéstételi követelményeket és az elszámolási rendszerrel szemben előírt azt a követelményt, hogy együtt kell működnie az EKB-vel és a nemzeti központi bankokkal a rendszer kedvezőtlen piaci fejleményekkel szembeni stressztűrő képességének értékelése során. Ezeknek a követelményeknek magukban kell foglalniuk továbbá az egynapos betéti számla nyitását a központi szerződő fél által a Központi Bankok Európai Rendszerében, a Központi Bankok Európai Rendszerének vonatkozó hozzáférési kritériumaival és követelményeivel összhangban. Ezenkívül ezeknek a követelményeknek magukban kell foglalniuk minden olyan helyzet kezeléséhez szükséges követelményt, amikor pénzügyi eszközök elszámolási rendszere jelentős kár közvetlen kockázatát hordozza uniós pénzügyi intézmények vagy piacok, vagy az uniós vagy egy tagállami pénzügyi rendszer számára, ilyenek lehetnek többek között a likviditási kockázat kezeléséhez, az elszámolási szabályokhoz, a biztosítékokhoz, illetve a biztosítékeszközökre vonatkozó vagy interoperabilitási megállapodásokhoz kapcsolódó követelmények. A pénzügyi eszközök rendszerszinten jelentős harmadik országbeli elszámolási rendszerei tekintetében az (EU) .../... rendelet [az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapírpiaci Hatóság) létrehozásáról szóló 1095/2010/EU rendeletnek és a 648/2012/EU rendeletnek a központi szerződő felek engedélyezésére vonatkozó eljárások és az érintett hatóságok, valamint a harmadik országbeli központi szerződő felek elismerésére vonatkozó követelmények tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet] biztosítja annak lehetőségét, hogy az EKB az ilyen rendszerekkel kapcsolatban további követelményekre tegyen javaslatot.

Módosítás 9

Határozattervezet

8 a preambulumbekezdés (új)

| Az Európai Központi Banktól származó tervezet | Módosítás |
| --- | --- |
| | (8a) | Az EKB a pénzügyi eszközök elszámolási rendszerei tekintetében kapott új hatásköreit a KBER és az EKB Alapokmányának módosított 22. cikke alapján más uniós intézmények, szervek és hivatalok hatáskörei mellett gyakorolja az EUMSZ III. részében szereplő, a belső piac létrehozásával és működésével kapcsolatos rendelkezések alapján, ideértve azokat a rendelkezéseket is, melyek a rájuk ruházott hatáskörök értelmében a Bizottság vagy a Tanács által elfogadott aktusokban szerepelnek. Ebben az összefüggésben annak érdekében, hogy az egyes szervek hatásköreit tiszteletben tartsák és megelőzzék az egymásnak ellentmondó szabályokat és a különböző uniós intézmények, hivatalok és szervek által hozott határozatok közötti következetlenségeket, a KBER és az EKB Alapokmányának módosított 22. cikke alapján biztosított hatásköröket a belső piac a társjogalkotók által létrehozott általános keretét kellően szem előtt tartva kell gyakorolni, teljes mértékben tiszteletben tartva az Európai Parlament és a Tanács által elfogadott jogi aktusokat, illetve az ilyen aktusok értelmében elfogadott valamennyi intézkedést. |

Az Európai Központi Banktól származó tervezet

Módosítás

(8a)

Az EKB a pénzügyi eszközök elszámolási rendszerei tekintetében kapott új hatásköreit a KBER és az EKB Alapokmányának módosított 22. cikke alapján más uniós intézmények, szervek és hivatalok hatáskörei mellett gyakorolja az EUMSZ III. részében szereplő, a belső piac létrehozásával és működésével kapcsolatos rendelkezések alapján, ideértve azokat a rendelkezéseket is, melyek a rájuk ruházott hatáskörök értelmében a Bizottság vagy a Tanács által elfogadott aktusokban szerepelnek. Ebben az összefüggésben annak érdekében, hogy az egyes szervek hatásköreit tiszteletben tartsák és megelőzzék az egymásnak ellentmondó szabályokat és a különböző uniós intézmények, hivatalok és szervek által hozott határozatok közötti következetlenségeket, a KBER és az EKB Alapokmányának módosított 22. cikke alapján biztosított hatásköröket a belső piac a társjogalkotók által létrehozott általános keretét kellően szem előtt tartva kell gyakorolni, teljes mértékben tiszteletben tartva az Európai Parlament és a Tanács által elfogadott jogi aktusokat, illetve az ilyen aktusok értelmében elfogadott valamennyi intézkedést.

Módosítás 10

Határozattervezet

8 b preambulumbekezdés (új)

| Az Európai Központi Banktól származó tervezet | Módosítás |
| --- | --- |
| | (8b) | Az Alapokmányának 22. cikke értelmében ráruházott hatáskörök gyakorlása és feladatai végzése során az EKB teljes átláthatóságot és elszámoltathatóságot biztosít az Európai Parlament és a Tanács felé. Különösen rendszeresen tájékoztatnia kell az Európai Parlamentet és a Tanácsot az e cikk alapján hozott valamennyi határozatról és az ez alapján elfogadott valamennyi rendeletről. Ennek érdekében éves jelentésében külön fejezetet kell szánnia az Alapokmányának 22. cikke értelmében ráruházott hatáskörök gyakorlásáról, és weboldalán közzé kell tennie az e cikk alapján hozott rendeletekhez kapcsolódóan általa hozott valamennyi határozatot, ajánlást és véleményt. |

Az Európai Központi Banktól származó tervezet

Módosítás

(8b)

Az Alapokmányának 22. cikke értelmében ráruházott hatáskörök gyakorlása és feladatai végzése során az EKB teljes átláthatóságot és elszámoltathatóságot biztosít az Európai Parlament és a Tanács felé. Különösen rendszeresen tájékoztatnia kell az Európai Parlamentet és a Tanácsot az e cikk alapján hozott valamennyi határozatról és az ez alapján elfogadott valamennyi rendeletről. Ennek érdekében éves jelentésében külön fejezetet kell szánnia az Alapokmányának 22. cikke értelmében ráruházott hatáskörök gyakorlásáról, és weboldalán közzé kell tennie az e cikk alapján hozott rendeletekhez kapcsolódóan általa hozott valamennyi határozatot, ajánlást és véleményt.

Módosítás 11

Határozattervezet

1 cikk

A Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmánya

22 cikk

| Az Európai Központi Banktól származó tervezet | Módosítás |
| --- | --- |
| 22 cikk | 22. cikk |
| Elszámolási rendszerek és fizetési rendszerek | Elszámolási rendszerek és fizetési rendszerek |
| Az EKB és a nemzeti központi bankok megfelelő eszközöket bocsáthatnak rendelkezésre, az EKB pedig rendeleteket alkothat annak érdekében, hogy biztosítsák az Unión belüli és a 
  más
  államokkal fenntartott elszámolási és fizetési rendszerek
  , valamint a pénzügyi eszközök elszámolási rendszerei
  hatékony és megbízható működését. | Az EKB és a nemzeti központi bankok megfelelő eszközöket bocsáthatnak rendelkezésre, az EKB pedig rendeleteket alkothat annak érdekében, hogy biztosítsák az Unión belüli és a 
  harmadik
  államokkal fenntartott elszámolási és fizetési rendszerek hatékony és megbízható működését. |
| | A KBER célkitűzéseinek megvalósítása és feladatainak végrehajtása érdekében az EKB rendeleteket alkothat a pénzügyi eszközök Unión belüli és harmadik országokkal fenntartott elszámolási rendszerei tekintetében, figyelembe véve az Európai Parlament és a Tanács jogi aktusait, illetve az ilyen aktusok értelmében elfogadott intézkedéseket, teljes mértékben tiszteletben tartva ezeket az aktusokat és intézkedéseket. |

Az Európai Központi Banktól származó tervezet

Módosítás

22 cikk

22. cikk

Elszámolási rendszerek és fizetési rendszerek

Elszámolási rendszerek és fizetési rendszerek

Az EKB és a nemzeti központi bankok megfelelő eszközöket bocsáthatnak rendelkezésre, az EKB pedig rendeleteket alkothat annak érdekében, hogy biztosítsák az Unión belüli és a 
  más
  államokkal fenntartott elszámolási és fizetési rendszerek
  , valamint a pénzügyi eszközök elszámolási rendszerei
  hatékony és megbízható működését.

Az EKB és a nemzeti központi bankok megfelelő eszközöket bocsáthatnak rendelkezésre, az EKB pedig rendeleteket alkothat annak érdekében, hogy biztosítsák az Unión belüli és a 
  harmadik
  államokkal fenntartott elszámolási és fizetési rendszerek hatékony és megbízható működését.

A KBER célkitűzéseinek megvalósítása és feladatainak végrehajtása érdekében az EKB rendeleteket alkothat a pénzügyi eszközök Unión belüli és harmadik országokkal fenntartott elszámolási rendszerei tekintetében, figyelembe véve az Európai Parlament és a Tanács jogi aktusait, illetve az ilyen aktusok értelmében elfogadott intézkedéseket, teljes mértékben tiszteletben tartva ezeket az aktusokat és intézkedéseket.

---

(1)  Az ügyet az 59. cikk (4) bekezdésének negyedik albekezdése alapján visszautalták az illetékes bizottsághoz intézményközi tárgyalások céljából (A8-0219/2018).

(7)  ECLI: EU:T:2015:133.

(7)  ECLI: EU:T:2015:133.

(8)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 648/2012/EU rendelete (2012. július 4.) a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról (HL L 201., 2012.7.27., 1. o.).

---

| 8.4.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 118/257 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 118/257

---

P8_TA(2018)0289

Gépjármű-adóztatás: a nehéz tehergépjárművekre egyes infrastruktúrák használatáért kivetett díjak *

Az Európai Parlament 2018. július 4-i jogalkotási állásfoglalása a nehéz tehergépjárművekre egyes infrastruktúrák használatáért kivetett díjakról szóló 1999/62/EK irányelvnek a gépjármű-adóztatásra vonatkozó egyes rendelkezések tekintetében történő módosításáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2017)0276 – C8-0196/2017 – 2017/0115(CNS))

(Különleges jogalkotási eljárás – konzultáció)

(2020/C 118/41)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2017)0276), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2017)0276),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 113. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0196/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 113. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0196/2017),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 78c. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 78c. cikkére,

| — | tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére és a Gazdasági és Monetáris Bizottság véleményére (A8-0200/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére és a Gazdasági és Monetáris Bizottság véleményére (A8-0200/2018),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően módosítsa javaslatát, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 293. cikke (2) bekezdésének megfelelően; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

4.

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

5.

Módosítás 1

Irányelvre irányuló javaslat

4 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4) | A gépjárműadók alkalmazása olyan költséget jelent, amelyet az iparágnak mindenképpen viselnie kell; akkor is, ha a tagállamok úthasználati díjakat vetnének ki. A gépjárműadók ezért akadályozhatják az úthasználati díjak bevezetését. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4)

A gépjárműadók alkalmazása olyan költséget jelent, amelyet az iparágnak mindenképpen viselnie kell; akkor is, ha a tagállamok úthasználati díjakat vetnének ki. A gépjárműadók ezért akadályozhatják az úthasználati díjak bevezetését.

| (4) | A gépjárműadók alkalmazása olyan költséget jelent, amelyet az iparágnak
  – különösen a kkv-knak –
  mindenképpen viselnie kell; akkor is, ha a tagállamok úthasználati díjakat vetnének ki. A gépjárműadók ezért akadályozhatják az úthasználati díjak bevezetését. |
| --- | --- |

(4)

A gépjárműadók alkalmazása olyan költséget jelent, amelyet az iparágnak
  – különösen a kkv-knak –
  mindenképpen viselnie kell; akkor is, ha a tagállamok úthasználati díjakat vetnének ki. A gépjárműadók ezért akadályozhatják az úthasználati díjak bevezetését.

Módosítás 2

Irányelvre irányuló javaslat

5 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5) | Ezért nagyobb hatáskört kell biztosítani a tagállamok számára annak érdekében, hogy mérsékelhessék a gépjárműadókat az 1999/62/EK irányelvben foglalt minimumértékek csökkentése révén.
   A 
  csökkentésnek fokozatosnak
  kell
  lennie
  annak érdekében, hogy a 
  különböző tagállamokban működő szállítási vállalkozók közötti versenytorzulás kockázata minimális legyen
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5)

Ezért nagyobb hatáskört kell biztosítani a tagállamok számára annak érdekében, hogy mérsékelhessék a gépjárműadókat az 1999/62/EK irányelvben foglalt minimumértékek csökkentése révén.
   A 
  csökkentésnek fokozatosnak
  kell
  lennie
  annak érdekében, hogy a 
  különböző tagállamokban működő szállítási vállalkozók közötti versenytorzulás kockázata minimális legyen
  .

| (5) | A megtett távolsághoz igazodó úthasználati díjak jellegére való tekintettel és
  a 
  különböző tagállamokban működő szállítási vállalkozók közötti versenytorzulás kockázatának, illetve az esetleges adminisztratív terhek minimalizálása céljából,
  a 
  tagállamok számára nagyobb hatáskört
  kell
  biztosítani
  annak érdekében, hogy
  mérsékelhessék
  a 
  gépjárműadókat az 1999/62/EK irányelvben foglalt minimumértékek csökkentése révén
  . |
| --- | --- |

(5)

A megtett távolsághoz igazodó úthasználati díjak jellegére való tekintettel és
  a 
  különböző tagállamokban működő szállítási vállalkozók közötti versenytorzulás kockázatának, illetve az esetleges adminisztratív terhek minimalizálása céljából,
  a 
  tagállamok számára nagyobb hatáskört
  kell
  biztosítani
  annak érdekében, hogy
  mérsékelhessék
  a 
  gépjárműadókat az 1999/62/EK irányelvben foglalt minimumértékek csökkentése révén
  .

Módosítás 3 és 17

Irányelvre irányuló javaslat

5 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (5a) | A tagállamokat arra kell bátorítani, hogy szüntessék meg azokat az ellentmondásos adóösztönzőket, amelyek az alacsony kibocsátású mobilitás ellen hatnak, valamint a nem hatékony és környezetszennyező járműveket – például a dízelmeghajtású vállalati autókat – támogatják. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5a)

A tagállamokat arra kell bátorítani, hogy szüntessék meg azokat az ellentmondásos adóösztönzőket, amelyek az alacsony kibocsátású mobilitás ellen hatnak, valamint a nem hatékony és környezetszennyező járműveket – például a dízelmeghajtású vállalati autókat – támogatják.

Módosítás 4

Irányelvre irányuló javaslat

5 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (5b) | Annak érdekében, hogy a távolságalapú úthasználati díjak bevezetésének támogatása és az esetleges adminisztratív terhek elkerülése céljából a tagállamok szélesebb mérlegelési jogkörrel rendelkezzenek gépjárműadó-tételeik csökkentésével kapcsolatban, a tagállamok számára a csökkentés mértékét és tempóját tekintve a lehető legnagyobb rugalmasságot biztosítva 2024. január 1-jétől a minimális adótételeket egy lépcsőben kell csökkenteni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5b)

Annak érdekében, hogy a távolságalapú úthasználati díjak bevezetésének támogatása és az esetleges adminisztratív terhek elkerülése céljából a tagállamok szélesebb mérlegelési jogkörrel rendelkezzenek gépjárműadó-tételeik csökkentésével kapcsolatban, a tagállamok számára a csökkentés mértékét és tempóját tekintve a lehető legnagyobb rugalmasságot biztosítva 2024. január 1-jétől a minimális adótételeket egy lépcsőben kell csökkenteni.

Módosítás 5

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 2 a pont (új)

1999/62/EK irányelv

6 cikk – 4 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 2a. | A 6. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:




  „(4a)
     
  Az egyes tagállamok által a nehéz tehergépjárművekre kivetett gépjárműadó fokozatos csökkentését teljes mértékben kompenzálni kell az útdíjszedési rendszerük által termelt többletbevételekből. 2024. január 1-jéig ennek az irányelvnek megfelelően valamennyi tagállamnak be kell vezetnie az úthasználati díjak rendszerét.” |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

2a.

„(4a)
     
  Az egyes tagállamok által a nehéz tehergépjárművekre kivetett gépjárműadó fokozatos csökkentését teljes mértékben kompenzálni kell az útdíjszedési rendszerük által termelt többletbevételekből. 2024. január 1-jéig ennek az irányelvnek megfelelően valamennyi tagállamnak be kell vezetnie az úthasználati díjak rendszerét.”

Módosítás 6

Módosítás 6

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

I melléklet – 1 bekezdés – a pont

I melléklet – 1 bekezdés – a pont

1999/62/EK irányelv

I melléklet – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A. táblázat: A NEHÉZ TEHERGÉPJÁRMŰVEKRE
  [...] DECEMBER 31-IG
  ALKALMAZANDÓ MINIMÁLIS ADÓTÉTELEK
  ” [insert year of entry into force of this Directive]; | A. táblázat: A NEHÉZ TEHERGÉPJÁRMŰVEKRE
  2023. DECEMBER 31-IG
  ALKALMAZANDÓ MINIMÁLIS ADÓTÉTELEK |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A. táblázat: A NEHÉZ TEHERGÉPJÁRMŰVEKRE
  [...] DECEMBER 31-IG
  ALKALMAZANDÓ MINIMÁLIS ADÓTÉTELEK
  ” [insert year of entry into force of this Directive];

[...] DECEMBER 31-IG

” [insert year of entry into force of this Directive];

A. táblázat: A NEHÉZ TEHERGÉPJÁRMŰVEKRE
  2023. DECEMBER 31-IG
  ALKALMAZANDÓ MINIMÁLIS ADÓTÉTELEK

2023. DECEMBER 31-IG

Módosítás 7

Módosítás 7

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

I melléklet – 1 bekezdés – b pont

I melléklet – 1 bekezdés – b pont

1999/62/EK irányelv

I melléklet – B táblázat

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| „B.


  táblázat: A NEHÉZ TEHERGÉPJÁRMŰVEKRE [...] JANUÁR 1-JÉTŐL ALKALMAZANDÓ MINIMÁLIS ADÓTÉTELEK” insert the year following the year of entry into force of this directive] | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

„B.


  táblázat: A NEHÉZ TEHERGÉPJÁRMŰVEKRE [...] JANUÁR 1-JÉTŐL ALKALMAZANDÓ MINIMÁLIS ADÓTÉTELEK” insert the year following the year of entry into force of this directive]

„B.

táblázat: A NEHÉZ TEHERGÉPJÁRMŰVEKRE [...] JANUÁR 1-JÉTŐL ALKALMAZANDÓ MINIMÁLIS ADÓTÉTELEK” insert the year following the year of entry into force of this directive]

törölve

törölve

Módosítás 8

Módosítás 8

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

I melléklet – 1 bekezdés – b pont

I melléklet – 1 bekezdés – b pont

1999/62/EK irányelv

I melléklet – C táblázat

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| C.


  táblázat: A NEHÉZ TEHERGÉPJÁRMŰVEKRE [...] JANUÁR 1-JÉTŐL ALKALMAZANDÓ MINIMÁLIS ADÓTÉTELEK [insert the second year following the entry into force of this directive] | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

C.


  táblázat: A NEHÉZ TEHERGÉPJÁRMŰVEKRE [...] JANUÁR 1-JÉTŐL ALKALMAZANDÓ MINIMÁLIS ADÓTÉTELEK [insert the second year following the entry into force of this directive]

C.

táblázat: A NEHÉZ TEHERGÉPJÁRMŰVEKRE [...] JANUÁR 1-JÉTŐL ALKALMAZANDÓ MINIMÁLIS ADÓTÉTELEK [insert the second year following the entry into force of this directive]

törölve

törölve

Módosítás 9

Módosítás 9

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

I melléklet – 1 bekezdés – b pont

I melléklet – 1 bekezdés – b pont

1999/62/EK irányelv

I melléklet – D táblázat

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| D.


  táblázat: A NEHÉZ TEHERGÉPJÁRMŰVEKRE [...] JANUÁR 1-JÉTŐL ALKALMAZANDÓ MINIMÁLIS ADÓTÉTELEK [insert the third year following the entry into force of this directive] | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

D.


  táblázat: A NEHÉZ TEHERGÉPJÁRMŰVEKRE [...] JANUÁR 1-JÉTŐL ALKALMAZANDÓ MINIMÁLIS ADÓTÉTELEK [insert the third year following the entry into force of this directive]

D.

táblázat: A NEHÉZ TEHERGÉPJÁRMŰVEKRE [...] JANUÁR 1-JÉTŐL ALKALMAZANDÓ MINIMÁLIS ADÓTÉTELEK [insert the third year following the entry into force of this directive]

törölve

törölve

Módosítás 10

Módosítás 10

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

I melléklet – 1 bekezdés – b pont

I melléklet – 1 bekezdés – b pont

1999/62/EK irányelv

I melléklet – E táblázat

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| E.


  táblázat: A NEHÉZ TEHERGÉPJÁRMŰVEKRE [...] JANUÁR 1-JÉTŐL ALKALMAZANDÓ MINIMÁLIS ADÓTÉTELEK [insert the fourth year following the entry into force of this directive] | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

E.


  táblázat: A NEHÉZ TEHERGÉPJÁRMŰVEKRE [...] JANUÁR 1-JÉTŐL ALKALMAZANDÓ MINIMÁLIS ADÓTÉTELEK [insert the fourth year following the entry into force of this directive]

E.

táblázat: A NEHÉZ TEHERGÉPJÁRMŰVEKRE [...] JANUÁR 1-JÉTŐL ALKALMAZANDÓ MINIMÁLIS ADÓTÉTELEK [insert the fourth year following the entry into force of this directive]

törölve

törölve

Módosítás 11

Módosítás 11

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

I melléklet – 1 bekezdés – b pont

I melléklet – 1 bekezdés – b pont

1999/62/EK irányelv

I melléklet – F táblázat – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| F. táblázat: A NEHÉZ TEHERGÉPJÁRMŰVEKRE
  [...] JANUÁR 1-JÉTŐL
  ALKALMAZANDÓ MINIMÁLIS ADÓTÉTELEK
  [insert the fifth year following the entry into force of this directive] | F. táblázat: A NEHÉZ TEHERGÉPJÁRMŰVEKRE
  2024. JANUÁR 1-JÉTŐL
  ALKALMAZANDÓ MINIMÁLIS ADÓTÉTELEK |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

F. táblázat: A NEHÉZ TEHERGÉPJÁRMŰVEKRE
  [...] JANUÁR 1-JÉTŐL
  ALKALMAZANDÓ MINIMÁLIS ADÓTÉTELEK
  [insert the fifth year following the entry into force of this directive]

[...] JANUÁR 1-JÉTŐL

[insert the fifth year following the entry into force of this directive]

F. táblázat: A NEHÉZ TEHERGÉPJÁRMŰVEKRE
  2024. JANUÁR 1-JÉTŐL
  ALKALMAZANDÓ MINIMÁLIS ADÓTÉTELEK

2024. JANUÁR 1-JÉTŐL

---

| 8.4.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 118/262 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 118/262

---

P8_TA(2018)0290

2/2018. sz. költségvetés-módosítási tervezet: a 2017-es pénzügyi év többletének beállítása

Az Európai Parlament 2018. július 4-i állásfoglalása az Európai Unió 2018-as pénzügyi évre vonatkozó, 2/2018. sz. költségvetés-módosítási tervezetéről szóló tanácsi álláspontról: a 2017-es pénzügyi év többletének beállítása (09325/2018 – C8-0277/2018 – 2018/2057(BUD))

(2020/C 118/42)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére,

| — | tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 41. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 41. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió 2018-as pénzügyi évre szóló általános költségvetésére, amelyet 2017. november 30-án fogadtak el véglegesen (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2018-as pénzügyi évre szóló általános költségvetésére, amelyet 2017. november 30-án fogadtak el véglegesen (2),

| — | tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (3),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (4),

| — | tekintettel az Európai Unió saját forrásainak rendszeréről szóló, 2014. május 26-i 2014/335/EU, Euratom tanácsi határozatra (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió saját forrásainak rendszeréről szóló, 2014. május 26-i 2014/335/EU, Euratom tanácsi határozatra (5),

| — | tekintettel a Bizottság által 2018. április 13-án elfogadott, 2/2018. számú költségvetés-módosítási tervezetre (COM(2018)0227), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által 2018. április 13-án elfogadott, 2/2018. számú költségvetés-módosítási tervezetre (COM(2018)0227),

| — | tekintettel a Tanács által 2018. június 18-án elfogadott, és az Európai Parlamentnek 2018. június 19-én továbbított 2/2018. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló álláspontra, (09325/2018 – C8-0277/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által 2018. június 18-án elfogadott, és az Európai Parlamentnek 2018. június 19-én továbbított 2/2018. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló álláspontra, (09325/2018 – C8-0277/2018),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 88. és 91. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 88. és 91. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0209/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0209/2018),

| A. | mivel a 2/2018. számú költségvetés-módosítási tervezet célja a 2017-es pénzügyi évből származó 555,5 millió EUR összegű többlet bevitele a 2018-as költségvetésbe; |
| --- | --- |

A.

mivel a 2/2018. számú költségvetés-módosítási tervezet célja a 2017-es pénzügyi évből származó 555,5 millió EUR összegű többlet bevitele a 2018-as költségvetésbe;

| B. | mivel e többlet fő forrásai a bevételi oldalon jelentkező 338,6 millió EUR összegű pozitív bevételi kimutatás, a kiadási oldalon tapasztalható 383,4 millió EUR összegű fel nem használt összeg és az árfolyamkülönbségek 166,4 millió eurós pozitív egyenlege; |
| --- | --- |

B.

mivel e többlet fő forrásai a bevételi oldalon jelentkező 338,6 millió EUR összegű pozitív bevételi kimutatás, a kiadási oldalon tapasztalható 383,4 millió EUR összegű fel nem használt összeg és az árfolyamkülönbségek 166,4 millió eurós pozitív egyenlege;

| C. | mivel a bevételi oldalon a legnagyobb különbség a késedelmi kamatok és pénzbírságok vártnál nagyobb eredményéből adódik (342,6 millió EUR); |
| --- | --- |

C.

mivel a bevételi oldalon a legnagyobb különbség a késedelmi kamatok és pénzbírságok vártnál nagyobb eredményéből adódik (342,6 millió EUR);

| D. | mivel a kiadási oldalon a Bizottság által fel nem használt kifizetési előirányzatok összege 2017-ben 201,5 millió EUR (amelyből 99,3 millió EUR a fel nem használt sürgősségisegély-tartalék) és a 2016-os átvitelek összege 53,5 millió EUR volt, a többi intézménynél pedig a fel nem használt előirányzatok összege 2017-ben 82,6 millió EUR, a 2016-os átvitelek összege pedig 45,7 millió EUR volt; |
| --- | --- |

D.

mivel a kiadási oldalon a Bizottság által fel nem használt kifizetési előirányzatok összege 2017-ben 201,5 millió EUR (amelyből 99,3 millió EUR a fel nem használt sürgősségisegély-tartalék) és a 2016-os átvitelek összege 53,5 millió EUR volt, a többi intézménynél pedig a fel nem használt előirányzatok összege 2017-ben 82,6 millió EUR, a 2016-os átvitelek összege pedig 45,7 millió EUR volt;

| 1. | tudomásul veszi a 2/2018. számú költségvetés-módosítási tervezetet a Bizottság által benyújtott formájában, amely kizárólag a 2017. évi 555,5 millió euró összegű többletnek a költségvetésbe való bevezetésére vonatkozik, a 966/2012/EU, Euratom rendelet 18. cikkével és a Tanács ezzel kapcsolatos álláspontjával összhangban; |
| --- | --- |

1.

| 2. | emlékeztet, hogy a kifizetési előirányzatok alacsony év végi alulteljesítését csak a 6/2017. sz. költségvetés-módosítás elfogadása tette lehetővé, amely 7 719,7 millió EUR-val csökkentette a kifizetési előirányzatokat a jelentős végrehajtási késedelmek miatt, különösen az 1b. („Gazdasági, társadalmi és területi kohézió”) alfejezetben; emlékeztet továbbá, hogy az évben minden költségvetés-módosítást, még azokat is, amelyek jelentősen növelték a kötelezettségvállalási előirányzatokat (például 1 166,8 millió EUR az Európai Unió Szolidaritási Alapjából Olaszország részére, 500 millió EUR az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezésre, 275 millió EUR az Európai Fenntartható Fejlesztési Alapnak) teljes egészében fel nem használt kifizetési előirányzatokból történt átcsoportosítások révén finanszíroztak; sajnálja, hogy a végrehajtási késedelmek és a tagállamok pontatlan előrejelzései 2018-ban valószínűleg tovább fognak folytatódni; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ismét megjegyzi, hogy a versenyjogi bírságok szintje viszonylag magas, 2017-ben összesen 3 273 millió EUR volt; véleménye szerint lehetővé kellene tenni, hogy az uniós költségvetésben az alulteljesítés miatti többlet mellett minden bírságokból származó vagy késedelmes kifizetésekhez kapcsolódó bevételt is újra fel lehessen használni, a GNI-hozzájárulások ennek megfelelő csökkentése nélkül; emlékeztet arra irányuló javaslatára, hogy az uniós költségvetésben hozzanak létre egy különleges tartalékot, amelyet fokozatosan feltöltenek a különböző típusú előre nem látható egyéb bevételekkel és szabályszerűen átvisznek a következő évre annak érdekében, hogy szükség esetén kiegészítő kifizetési lehetőséget biztosítson; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ezen túl úgy véli, hogy tekintettel arra, hogy sürgősen választ kell adni a migráció jelentette kihívásokra, és figyelembe véve a törökországi menekülteket támogató eszköz kiterjesztésének késedelmét, az 555,5 millió eurót kitevő 2017. évi többlet kiváló megoldást nyújthat az ezen eszköz 2018. évi finanszírozásához való uniós hozzájárulás fedezésére anélkül, hogy az Unió általános költségvetése elérné határait; |
| --- | --- |

4.

| 5. | jóváhagyja a 2/2018. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló tanácsi álláspontot; |
| --- | --- |

5.

| 6. | utasítja elnökét annak megállapítására, hogy a 2/2018. számú költségvetés-módosítást véglegesen elfogadták, valamint gondoskodjon annak közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

6.

| 7. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, továbbá a többi érintett intézménynek és szervnek, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

(2)  HL L 57., 2018.2.28.

(3)  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

(4)  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

(5)  HL L 168., 2014.6.7., 105. o.

---

| 8.4.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 118/264 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 118/264

---

P8_TA(2018)0291

3/2018. sz. költségvetés-módosítási tervezet: a törökországi menekülteket támogató eszköz kibővítése

Az Európai Parlament 2018. július 4-i állásfoglalása az Európai Unió 2018-as pénzügyi évre vonatkozó, 3/2018. sz. költségvetés-módosítási tervezetéről (III. szakasz – Bizottság) szóló tanácsi álláspontról: a törökországi menekülteket támogató eszköz kibővítése (09713/2018 – C8-0302/2018 – 2018/2072(BUD))

(2020/C 118/43)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére,

| — | tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 18. cikke (3) bekezdésére és 41. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 18. cikke (3) bekezdésére és 41. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió 2018-as pénzügyi évre szóló általános költségvetésére (2), amelyet 2017. november 30-án fogadtak el véglegesen, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2018-as pénzügyi évre szóló általános költségvetésére (2), amelyet 2017. november 30-án fogadtak el véglegesen,

| — | tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (3),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (4),

| — | tekintettel az Európai Unió saját forrásainak rendszeréről szóló, 2014. május 26-i 2014/335/EU, Euratom tanácsi határozatra (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió saját forrásainak rendszeréről szóló, 2014. május 26-i 2014/335/EU, Euratom tanácsi határozatra (5),

| — | tekintettel a Bizottság által 2018. május 23-án elfogadott, 3/2018. számú költségvetés-módosítási tervezetre (COM(2018)0310), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által 2018. május 23-án elfogadott, 3/2018. számú költségvetés-módosítási tervezetre (COM(2018)0310),

| — | tekintettel a Tanács által 2018. június 22-én elfogadott és az Európai Parlamenthez 2018. június 25-én továbbított, a 3/2018. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló álláspontra (09713/2018 – C8-0302/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által 2018. június 22-én elfogadott és az Európai Parlamenthez 2018. június 25-én továbbított, a 3/2018. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló álláspontra (09713/2018 – C8-0302/2018),

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság levelére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 88. és 91. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 88. és 91. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0246/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0246/2018),

| A. | mivel a Bizottság 2018. március 14-én módosította a törökországi menekülteket támogató eszközről szóló határozatát annak érdekében, hogy további 3 milliárd EUR-t (második részlet) biztosítson az eszköznek, összhangban a 2016. március 18-i EU–Törökország nyilatkozattal; |
| --- | --- |

A.

mivel a Bizottság 2018. március 14-én módosította a törökországi menekülteket támogató eszközről szóló határozatát annak érdekében, hogy további 3 milliárd EUR-t (második részlet) biztosítson az eszköznek, összhangban a 2016. március 18-i EU–Törökország nyilatkozattal;

| B. | mivel a 3/2018 sz. költségvetés-módosítási tervezet célja, hogy 500 millió EUR összegű kötelezettségvállalási előirányzattal egészítse ki a 2018. évi uniós költségvetést a második részlethez való 2018. évi uniós hozzájárulásként, a humanitárius segítségnyújtás 2018. évi költségvetési keretéből finanszírozott 50 millió EUR-n felül; |
| --- | --- |

B.

mivel a 3/2018 sz. költségvetés-módosítási tervezet célja, hogy 500 millió EUR összegű kötelezettségvállalási előirányzattal egészítse ki a 2018. évi uniós költségvetést a második részlethez való 2018. évi uniós hozzájárulásként, a humanitárius segítségnyújtás 2018. évi költségvetési keretéből finanszírozott 50 millió EUR-n felül;

| C. | mivel a Bizottság – a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet 14. cikkével összhangban – javasolja a kötelezettségvállalásokra vonatkozó összesített tartalékból 243,8 millió EUR felhasználását, amelyet nem lehet kizárólag a 4. fejezet alatti lekötetlen mozgástérből fedezni, amelyből 256,2 millió EUR összegű hozzájárulást javasoltak; |
| --- | --- |

C.

mivel a Bizottság – a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet 14. cikkével összhangban – javasolja a kötelezettségvállalásokra vonatkozó összesített tartalékból 243,8 millió EUR felhasználását, amelyet nem lehet kizárólag a 4. fejezet alatti lekötetlen mozgástérből fedezni, amelyből 256,2 millió EUR összegű hozzájárulást javasoltak;

| D. | mivel a Bizottság azt javasolta, hogy a 2019. évi költségvetési tervezetben biztosítsanak további 1,45 milliárd EUR-t a törökországi menekülteket támogató eszközhöz való uniós hozzájárulásra; |
| --- | --- |

D.

mivel a Bizottság azt javasolta, hogy a 2019. évi költségvetési tervezetben biztosítsanak további 1,45 milliárd EUR-t a törökországi menekülteket támogató eszközhöz való uniós hozzájárulásra;

| E. | mivel a Parlament következetesen hangsúlyozta, hogy továbbra is támogatja a törökországi menekülteket támogató eszköz fenntartását, kiemelve, hogy a költségvetési hatóság két ágának egyikeként teljes mértékben részt kell vennie a törökországi menekülteket támogató eszköz meghosszabbításával kapcsolatos döntéshozatali folyamatban, többek között a létrehozásával kapcsolatos eljárás megismétlésének elkerülése érdekében; mivel eddig nem került sor a törökországi menekülteket támogató eszköz második részletének finanszírozásáról szóló tárgyalásokra a Parlament és a Tanács között; mivel tanácsos lett volna, ha a második részlet finanszírozásáról szóló megbeszélésekre a 2018-as uniós költségvetésről folyó egyeztetés során kerül sor; |
| --- | --- |

E.

mivel a Parlament következetesen hangsúlyozta, hogy továbbra is támogatja a törökországi menekülteket támogató eszköz fenntartását, kiemelve, hogy a költségvetési hatóság két ágának egyikeként teljes mértékben részt kell vennie a törökországi menekülteket támogató eszköz meghosszabbításával kapcsolatos döntéshozatali folyamatban, többek között a létrehozásával kapcsolatos eljárás megismétlésének elkerülése érdekében; mivel eddig nem került sor a törökországi menekülteket támogató eszköz második részletének finanszírozásáról szóló tárgyalásokra a Parlament és a Tanács között; mivel tanácsos lett volna, ha a második részlet finanszírozásáról szóló megbeszélésekre a 2018-as uniós költségvetésről folyó egyeztetés során kerül sor;

| 1. | tudomásul veszi a 3/2018. számú költségvetés-módosítási tervezetet a Bizottság által benyújtott formájában, amely kizárólag a törökországi menekülteket támogató eszközhöz való 2018. évi uniós hozzájárulás finanszírozására vonatkozik, amelynek összeg 500 millió EUR kötelezettségvállalási előirányzatokban, a Tanács ezzel kapcsolatos álláspontjával összhangban; |
| --- | --- |

1.

| 2. | határozottan helyteleníti, hogy egyrészt a Parlament nem vesz részt a törökországi menekülteket támogató eszköz létrehozásáról és meghosszabbításáról szóló határozatok elfogadásában, másrészt nem tölti be költségvetési hatóság szerepét a törökországi menekülteket támogató eszköz uniós költségvetésből származó finanszírozásában; |
| --- | --- |

2.

| 3. | sajnálja, hogy a Bizottság a 2018. évi költségvetési tervezetéről folyó eljárás egyik szakaszában sem vette figyelembe a törökországi menekülteket támogató eszköz 2018-as finanszírozását; úgy véli, hogy ez lehetőséget teremtett volna a költségvetési hatóság két ága számára, hogy megvitassák a törökországi menekülteket támogató eszköz teljes második részletének finanszírozását, mivel a Parlament és a Tanács álláspontja eltér az uniós költségvetési hozzájárulás mértékéről; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragaszkodik ahhoz, hogy a Bizottság fokozza a törökországi menekülteket támogató eszköz nyomon követését, és hogy számoljon be rendszeresen és kellő részletességgel a költségvetési hatóságnak a finanszírozott intézkedéseknek általában a jogalappal, és különösen a törökországi menekülteket támogató eszközt létrehozó bizottsági határozat 3. cikkének (2) bekezdésében felsorolt intézkedéstípusokkal való összeegyeztethetőségéről; |
| --- | --- |

4.

| 5. | megjegyzi, hogy a 3/2018. számú költségvetés-módosítási tervezet célja elsősorban az, hogy lehetővé tegye a törökországi menekült gyermekek beiskolázásának zökkenőmentes folytatását; |
| --- | --- |

5.

| 6. | jóváhagyja a 3/2018. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló tanácsi álláspontot; |
| --- | --- |

6.

| 7. | hangsúlyozza, hogy ez a határozat nem érinti a törökországi menekülteket támogató eszköz második részletének finanszírozásából fennmaradó részre vonatkozó álláspontját; hangsúlyozza, hogy a Tanácsnak a törökországi menekülteket támogató eszköz meghosszabbításáról szóló tanácskozásaitól függetlenül, a Parlament teljes mértékben fenntartja majd előjogait a 2019-es költségvetési eljárás során; |
| --- | --- |

7.

| 8. | utasítja elnökét annak megállapítására, hogy a 3/2018. számú költségvetés-módosítást véglegesen elfogadták, valamint arra, hogy gondoskodjon annak közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

8.

| 9. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, továbbá a többi érintett intézményeknek és szerveknek, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

9.

---

(1)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

(2)  HL L 57., 2018.2.28.

(3)  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

(4)  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

(5)  HL L 168., 2014.6.7., 105. o.

---

2018. július 5., csütörtök

| 8.4.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 118/266 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 118/266

---

P8_TA(2018)0306

A DNS-adatokra vonatkozó, Horvátországgal való automatizált adatcsere megindítása *

Az Európai Parlament 2018. július 5-i jogalkotási állásfoglalása a DNS-adatokra vonatkozó, Horvátországgal való automatizált adatcsere megindításáról szóló tanácsi végrehajtási határozatra irányuló tervezetről (06986/2018 – C8-0164/2018 – 2018/0806(CNS))

(Konzultáció)

(2020/C 118/44)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács tervezetére (06986/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács tervezetére (06986/2018),

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 39. cikke (1) bekezdésének az Amszterdami Szerződés által módosított formájára, valamint az átmeneti rendelkezésekről szóló 36. jegyzőkönyv 9. cikkére, amelyek értelmében a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0164/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 39. cikke (1) bekezdésének az Amszterdami Szerződés által módosított formájára, valamint az átmeneti rendelkezésekről szóló 36. jegyzőkönyv 9. cikkére, amelyek értelmében a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0164/2018),

| — | tekintettel a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló, 2008. június 23-i 2008/615/IB tanácsi határozatra (1), és különösen annak 33. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló, 2008. június 23-i 2008/615/IB tanácsi határozatra (1), és különösen annak 33. cikkére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 78c. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 78c. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A8-0225/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A8-0225/2018),

| 1. | jóváhagyja a Tanács tervezetét; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Parlament által jóváhagyott szöveget; |
| --- | --- |

3.

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  HL L 210., 2008.8.6., 1. o.

---

| 8.4.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 118/267 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 118/267

---

P8_TA(2018)0307

Európai Utasinformációs és Engedélyezési Rendszer (ETIAS) ***I

Az Európai Parlament 2018. július 5-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Utasinformációs és Engedélyezési Rendszer (ETIAS) létrehozásáról, valamint az 515/2014/EU, az (EU) 2016/399 és az (EU) 2016/1624 rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2016)0731 – C8-0466/2016 – 2016/0357A(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2020/C 118/45)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0731), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0731),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, 77. cikke (2) bekezdésének b) és d) pontjára és 87. cikke (2) bekezdésének a) pontjára, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0466/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, 77. cikke (2) bekezdésének b) és d) pontjára és 87. cikke (2) bekezdésének a) pontjára, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0466/2016),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2017. április 27-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2017. április 27-i véleményére (1),

| — | tekintettel az Elnökök Értekezlete 2017. szeptember 14-i határozatára, amellyel engedélyezte az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság számára, hogy felossza a fent említett bizottsági javaslatot és annak alapján két különálló jogalkotási jelentést készítsen, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Elnökök Értekezlete 2017. szeptember 14-i határozatára, amellyel engedélyezte az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság számára, hogy felossza a fent említett bizottsági javaslatot és annak alapján két különálló jogalkotási jelentést készítsen,

| — | tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2018. április 25-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2018. április 25-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére, valamint a Külügyi Bizottság és a Költségvetési Bizottság véleményére (A8-0322/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére, valamint a Külügyi Bizottság és a Költségvetési Bizottság véleményére (A8-0322/2017),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | jóváhagyja a Parlament és a Tanács ezen állásfoglaláshoz csatolt együttes nyilatkozatát; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslata helyébe másik szöveget szándékozik léptetni, azt lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

3.

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  HL C 246., 2017.7.28., 28. o.

---

P8_TC1-COD(2016)0357A

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2018. július 5-én került elfogadásra az Európai Utasinformációs és Engedélyezési Rendszer (ETIAS) létrehozásáról, valamint az 1077/2011/EU rendelet, az 515/2014/EU rendelet, az (EU) 2016/399 rendelet, az (EU) 2016/1624 rendelet és az (EU) 2017/2226 rendelet módosításáról szóló (EU) 2018/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2018/1240 rendelettel.)

---

MELLÉKLET A JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ

Az Európai Parlament és a Tanács együttes nyilatkozata

Az ETIAS információs rendszernek, az ETIAS központi egységnek és az ETIAS nemzeti egységeknek a működési és karbantartási költségeit teljes egészében a díjakból származó bevételekből fedezik. A díjakat ezért szükség esetén a költségekre tekintettel módosítani lehet. Ez mind az uniós tagállamok, mind a schengeni társult országok részéről e tekintetben felmerült költségeket magában foglalja, összhangban az ETIAS-rendelet rendelkezéseivel. Az ETIAS Információs Rendszer fejlesztésével, a meglévő nemzeti határőrizeti infrastruktúra integrálásával és a nemzeti egységes interfésszel való összekapcsolásával, a nemzeti egységes interfész elhelyezésével, az ETIAS Központi Egység és az ETIAS Nemzeti Egységek létrehozásával kapcsolatos költségeket, ideértve az uniós tagállamok és a schengeni társult országok részéről felmerült költségeket is, a Belső Biztonsági Alap (a külső határok és a vízumügy pénzügyi támogatására szolgáló eszköz) és annak utódja(i) viseli(k).

Ezért ezeket az összegeket nem szabad figyelembe venni a schengeni társult országok a megfelelő társulási megállapodás és a schengeni társult országok az ügynökségekben való részvételére vonatkozó egyedi szabályok értelmében az ETIAS-hoz nyújtott hozzájárulásának kiszámítása során. Ezt különösen a külső határok és a vízumügy pénzügyi támogatására szolgáló eszköz utódjáról/utódjairól szóló tárgyalásokkal és a schengeni társult országok abban való részvételére vonatkozó egyedi szabályokkal összefüggésben kell figyelembe venni.

Az Európai Parlament és a Tanács felhívja a Bizottságot, hogy nyújtson be javaslatot az e rendelet 95. cikkében előírt egyedi szabályokról, amint a rendeletet elfogadták.

---

| 8.4.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 118/269 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 118/269

---

P8_TA(2018)0308

Európai Utasinformációs és Engedélyezési Rendszer (ETIAS): az Europol feladatai ***I

Az Európai Parlament 2018. július 5-i jogalkotási állásfoglalása az (EU) 2016/794 rendeletnek az Európai Utasinformációs és Engedélyezési Rendszer (ETIAS) létrehozása céljából történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2016)0731 – C8-0466/2016 – 2016/0357B(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2020/C 118/46)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0731), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0731),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 88. cikke (2) bekezdésének a) pontjára, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0466/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 88. cikke (2) bekezdésének a) pontjára, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0466/2016),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Elnökök Értekezlete 2017. szeptember 14-i határozatára, amellyel engedélyezte az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság számára, hogy felossza a fent említett bizottsági javaslatot és annak alapján két különálló jogalkotási jelentést készítsen, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Elnökök Értekezlete 2017. szeptember 14-i határozatára, amellyel engedélyezte az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság számára, hogy felossza a fent említett bizottsági javaslatot és annak alapján két különálló jogalkotási jelentést készítsen,

| — | tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2018. április 25-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2018. április 25-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A8-0323/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A8-0323/2017),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslata helyébe másik szöveget szándékozik léptetni, azt lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2016)0357B

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2018. július 5-én került elfogadásra az (EU) 2016/794 rendeletnek az Európai Utasinformációs és Engedélyezési Rendszer (ETIAS) létrehozása céljából történő módosításáról szóló (EU) 2018/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2018/1241 rendelettel.)

---

| 8.4.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 118/270 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 118/270

---

P8_TA(2018)0309

Az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályok ***I

Az Európai Parlament 2018. július 5-i jogalkotási állásfoglalása az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, valamint a 2012/2002/EK, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1305/2013/EU, az 1306/2013/EU, az 1307/2013/EU, az 1308/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU, a 283/2014/EU és a 652/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet, továbbá az 541/2014/EU európai parlamenti és tanácsi határozat módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2016)0605 – C8-0372/2016 – 2016/0282A(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2020/C 118/47)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0605), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0605),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 42. cikkére, 43. cikkének (2) bekezdésére, 46. cikkének d) pontjára, 149. cikkére, 153. cikke (2) bekezdésének a) pontjára, 164. cikkére, 168. cikke (4) bekezdésének b) pontjára, 172., 175., 177. és 178. cikkére, 189. cikkének (2) bekezdésére, 212. cikkének (2) bekezdésére, 322. cikkének (1) bekezdésére és 349. cikkére, valamint az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0372/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 42. cikkére, 43. cikkének (2) bekezdésére, 46. cikkének d) pontjára, 149. cikkére, 153. cikke (2) bekezdésének a) pontjára, 164. cikkére, 168. cikke (4) bekezdésének b) pontjára, 172., 175., 177. és 178. cikkére, 189. cikkének (2) bekezdésére, 212. cikkének (2) bekezdésére, 322. cikkének (1) bekezdésére és 349. cikkére, valamint az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0372/2016),

| — | tekintettel a Jogi Bizottságnak a javasolt jogalapra vonatkozó véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottságnak a javasolt jogalapra vonatkozó véleményére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a Számvevőszék 2017. január 26-i 1/2017. számú véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Számvevőszék 2017. január 26-i 1/2017. számú véleményére (1),

| — | tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2018. április 19-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2018. április 19-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. és 39. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. és 39. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság és a Költségvetési Ellenőrző Bizottság által az eljárási szabályzat 55. cikke alapján folytatott közös tanácskozásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság és a Költségvetési Ellenőrző Bizottság által az eljárási szabályzat 55. cikke alapján folytatott közös tanácskozásokra,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság és a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére, valamint a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság, a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság, a Regionális Fejlesztési Bizottság, a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság, a Külügyi Bizottság, a Fejlesztési Bizottság, a Halászati Bizottság és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A8-0211/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság és a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére, valamint a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság, a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság, a Regionális Fejlesztési Bizottság, a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság, a Külügyi Bizottság, a Fejlesztési Bizottság, a Halászati Bizottság és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A8-0211/2017),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tudomásul veszi a Bizottság ezen állásfoglaláshoz csatolt nyilatkozatait; |
| --- | --- |

2.

| 3. | jóváhagyja a Parlament, a Tanács és a Bizottság ezen állásfoglaláshoz csatolt együttes nyilatkozatát; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslata helyébe másik szöveget szándékozik léptetni, azt lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

4.

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  HL C 91., 2017.3.23., 1. o.

---

P8_TC1-COD(2016)0282A

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2018. július 5-én került elfogadásra az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló (EU, Euratom) 2018/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2018/1046 rendelettel.)

---

I. MELLÉKLET A JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ

Nyilatkozat a 38. cikkel (A címzettekre vonatkozó és egyéb információk) kapcsolatban:

A Bizottság a tagállamokkal kialakított hálózatokon keresztül támogatni fogja a bevált gyakorlatok cseréjét a megosztott irányítással végrehajtott uniós források címzettjeire vonatkozó információk közzététele tekintetében. A Bizottság a következő többéves pénzügyi keret előkészítése céljából kellően meg fogja fontolni a levont tanulságokat.

Nyilatkozat a 266. cikkre (Ingatlanprojektekre vonatkozó egyedi rendelkezések) vonatkozóan:

Nyilatkozat a 266. cikkre (Ingatlanprojektekre vonatkozó egyedi rendelkezések

A Bizottság és az EKSZ a 266. cikkben említett munkadokumentummal összefüggésben tájékoztatni fogja az Európai Parlamentet és a Tanácsot az épületek eladásáról vagy vásárlásáról, az említett cikkben foglalt küszöbérték alatti épületeket is beleértve.

---

II. MELLÉKLET A JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ

Együttes nyilatkozat a mentesítési eljárásról / az EU végleges beszámolói elfogadásának időpontjáról

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság az Európai Számvevőszékkel együttműködésben pragmatikus menetrendet határoz meg a mentesítési eljárás tekintetében.

Ezzel összefüggésben a Bizottság megerősíti: törekedni fog arra, hogy 2018. június 30-ig elfogadja az EU 2017-es pénzügyi évre vonatkozó éves konszolidált beszámolóját, feltéve, hogy az Európai Számvevőszék 2018. május 15-ig továbbítja számára az EU beszámolóinak megbízhatóságára vonatkozó megállapításait és az összes szerv konszolidált beszámolóját, 2018. június 15-ig pedig az éves jelentésének tervezetét.

A Bizottság megerősíti továbbá: törekedni fog arra, hogy 2018. augusztus 15-ig választ adjon az Európai Számvevőszéknek a 2017-es pénzügyi évről szóló éves jelentésére, feltéve, hogy az Európai Számvevőszék az észrevételeinek tervezetét 2018. június 1-jéig továbbítja a Bizottság számára.

---

| 8.4.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 118/274 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 118/274

---

P8_TA(2018)0310

A Szabadságon, a Biztonságon és a Jog Érvényesülésén Alapuló Térség Nagyméretű IT-rendszereinek Üzemeltetési Igazgatását Végző Európai Ügynökség ***I

Az Európai Parlament 2018. július 5-i jogalkotási állásfoglalása a Szabadságon, a Biztonságon és a Jog Érvényesülésén Alapuló Térség Nagyméretű IT-rendszereinek Üzemeltetési Igazgatását Végző Európai Ügynökségről, az 1987/2006/EK rendelet és a 2007/533/IB tanácsi határozat módosításáról, valamint az 1077/2011/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2017)0352 – C8-0216/2017 – 2017/0145(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2020/C 118/48)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2017)0352), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2017)0352),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, 74. cikkére, 77. cikke (2) bekezdésének a) és b) pontjára, 78. cikke (2) bekezdésének e) pontjára, 79. cikke (2) bekezdésének c) pontjára, 82. cikke (1) bekezdésének d) pontjára, 85. cikkének (1) bekezdésére, 87. cikke (2) bekezdésének a) pontjára és 88. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0216/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, 74. cikkére, 77. cikke (2) bekezdésének a) és b) pontjára, 78. cikke (2) bekezdésének e) pontjára, 79. cikke (2) bekezdésének c) pontjára, 82. cikke (1) bekezdésének d) pontjára, 85. cikkének (1) bekezdésére, 87. cikke (2) bekezdésének a) pontjára és 88. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0216/2017),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2018. június 7-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2018. június 7-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére és a Költségvetési Bizottság véleményére (A8-0404/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére és a Költségvetési Bizottság véleményére (A8-0404/2017),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslata helyébe másik szöveget szándékozik léptetni, azt lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2017)0145

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2018. július 5-én került elfogadásra a Szabadságon, a Biztonságon és a Jog Érvényesülésén Alapuló Térség Nagyméretű IT-rendszereinek Üzemeltetési Igazgatását Végző Európai Uniós Ügynökségről (eu-LISA), az 1987/2006/EK rendelet és a 2007/533/IB tanácsi határozat módosításáról, valamint a 1077/2011/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) 2018/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2018/1726 rendelettel.)

---

| 8.4.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 118/275 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 118/275

---

P8_TA(2018)0311

2019. évi költségvetés – a háromoldalú egyeztetésre vonatkozó megbízatás

Az Európai Parlament 2018. július 5-i állásfoglalása a 2019. évi költségvetés tervezetéről szóló háromoldalú egyeztetésre vonatkozó megbízatásról (2018/2024(BUD))

(2020/C 118/49)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió 2019-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésének tervezetére, amelyet a Bizottság 2018. május 23-án fogadott el (COM(2018)0600), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2019-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésének tervezetére, amelyet a Bizottság 2018. május 23-án fogadott el (COM(2018)0600),

| — | tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (2) és annak a 2017. június 20-i (EU, Euratom) 2017/1123 tanácsi rendelet (3) általi későbbi módosítására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (2) és annak a 2017. június 20-i (EU, Euratom) 2017/1123 tanácsi rendelet (3) általi későbbi módosítására,

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (4),

| — | tekintettel a 2019. évi költségvetés elkészítésére vonatkozó általános iránymutatásokról szóló, 2018. március 15-i állásfoglalására, III. Szakasz – Bizottság (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2019. évi költségvetés elkészítésére vonatkozó általános iránymutatásokról szóló, 2018. március 15-i állásfoglalására, III. Szakasz – Bizottság (5),

| — | tekintettel a Tanácsnak a 2019. évi költségvetésre vonatkozó iránymutatásokról szóló, 2018. február 20-i következtetéseire (06315/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanácsnak a 2019. évi költségvetésre vonatkozó iránymutatásokról szóló, 2018. február 20-i következtetéseire (06315/2018),

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 86a. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 86a. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére és a többi érdekelt bizottság véleményére (A8-0247/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére és a többi érdekelt bizottság véleményére (A8-0247/2018),

2019. évi költségvetési tervezet – a szolidaritás megerősítése és felkészülés a fenntartható jövőre

| 1. | emlékeztet, hogy 2018. március 15-i állásfoglalásában a Parlament a következő prioritásokat határozta meg a 2019. évi uniós költségvetés tekintetében: fenntartható növekedés, innováció, versenyképesség, biztonság, éghajlatváltozás elleni küzdelem, áttérés a megújuló energiára és migráció, valamint felszólított arra, hogy a fiatalok kapjanak kiemelt figyelmet; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kiemeli, hogy az Uniónak élen kell járnia az ENSZ fenntartható fejlesztési céljainak megvalósítása terén e célok valamennyi uniós szakpolitikában történő érvényesítése révén; |
| --- | --- |

2.

| 3. | emlékeztet, hogy a 2019. évi költségvetés a jelenlegi parlamenti ciklusban az utolsó lesz, és megvitatására a következő többéves pénzügyi keretről és az uniós saját források rendszerének reformjáról szóló tárgyalásokkal egy időben kerül sor; emlékeztet arra is, hogy az Egyesült Királyság vállalta, hogy hozzájárul a 2019. és 2020. évi uniós költségvetés végrehajtásához, és abban részt vesz, mintha 2019. március után is az Unióban maradna; |
| --- | --- |

3.

| 4. | üdvözli a Bizottság javaslatát, és úgy véli, hogy az nagyjából megfelel a Parlament saját prioritásainak; még inkább meg kívánja erősíteni legfontosabb programjait és biztosítani kívánja ezek finanszírozásának megfelelő szintjét; tudomásul veszi a kötelezettségvállalási előirányzatok 3,1 %-os növekedését és a 2018-hoz képest alacsonyabb GNI-arányt, mind a kötelezettségvállalási előirányzatok (1,02 % helyett 1 %), mind a kifizetési előirányzatok (0,92 % helyett 0,9 %) tekintetében; |
| --- | --- |

4.

| 5. | üdvözli a Horizont 2020, az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF), az Erasmus+ és az uniós polgárok biztonságának növeléséhez hozzájáruló programok javasolt megerősítését; rámutat azonban, hogy tovább kell erősíteni a kkv-k támogatását, amelyek kulcsfontosságúak a gazdasági növekedéshez és a munkahelyteremtéshez, és hogy megfelelő elkülönített forrásokra van szükség az uniós ipar digitalizálása, a digitális készségek és a digitális vállalkozás, valamint a fiatalokat támogató programok, konkrétan az Erasmus Pro előmozdítása érdekében; emlékeztet azon meggyőződésére, hogy az Erasmus+ 2019. évi költségvetését legalább meg kell kétszerezni; |
| --- | --- |

5.

| 6. | üdvözli a Discover EU („Fedezd fel az EU-t”) elindítását, 15 000 Interrail jegy szétosztását a 18 éves európaiak között 2018-ban, valamint a Bizottság 700 millió eurós javaslatát a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret tekintetében, amely jól illeszkedik az EU tanulási mobilitást, aktív polgári szerepvállalást, társadalmi befogadást és valamennyi fiatal közötti szolidaritást szorgalmazó ambícióihoz; sajnálja, hogy a Bizottság nem javasolt előirányzatokat 2019-re és 2020-ra; eltökélt szándéka, hogy 2019-ben és 2020-ban folytatja az előkészítő intézkedést; |
| --- | --- |

6.

| 7. | tudomásul veszi a Bizottság előzetes értékelését a „Gyermekekre vonatkozó garanciarendszer” előkészítő intézkedés folytatásáról; rámutat, hogy az értékelés említ egy az Európai Szociális Alapból finanszírozott nagyszabású intézkedést; javasolja, az ESZA+ alatti nagyszabású intézkedésre való felkészülés részeként indítsák el a harmadik végrehajtási fázist; |
| --- | --- |

7.

| 8. | sajnálja, hogy a vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő uniós program (COSME) növekedése – a 2018-as költségvetéshez képest – csak 2,3 %-os (362,2 millió EUR kötelezettségvállalási előirányzatokban), és hogy a javasolt kifizetési előirányzatok 0,6 %-kal alacsonyabbak; emlékeztet arra, hogy ez egy sikeres program, amelyre jóval többen pályáznak, mint ahányan támogatást kapnak; hangsúlyozza, hogy a kkv-k a foglalkoztatás, a gazdasági növekedés és a versenyképesség fontos mozgatórugói az EU-ban, az európai gazdaság gerincét jelentik, és képesek növekedést és munkahelyeket teremteni; kiemelt prioritásként sürgeti, hogy ezt a kkv-programok megfelelő finanszírozása és a COSME előirányzatainak további növekedése is tükrözze, tekintettel e program sikerére; |
| --- | --- |

8.

| 9. | méltatja az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) szerepét az EU-n belüli beruházási hiány mérséklésében; az optimális regionális és ágazati egyensúly keretében felszólít az ESBA szociális dimenziójának megerősítésére, beleértve az egészségügy és a gyógyszerek, a szociális infrastruktúra, a környezetvédelem, a fenntartható közlekedés, a megújuló energia és az energiatárolási infrastruktúra terén megvalósuló innovációt; megismétli azon régóta hangoztatott álláspontját, hogy a többéves pénzügyi kereten belüli új kezdeményezéseket új előirányzatokból kell finanszírozni, nem pedig a meglévő programok kárára; szintén megismétli elkötelezettségét a Horizont 2020 program és a CEF megerősítése mellett, hogy a lehető legnagyobb mértékben visszafordítsák az e programokon az ESBA bővítésének finanszírozása céljából eszközölt csökkentést a 2019-es költségvetésben; |
| --- | --- |

9.

| 10. | tudomásul veszi a megújított uniós védelmi menetrend melletti elkötelezettséget, nevezetesen az Európai Védelmi Iparfejlesztési Programról (EDIDP) szóló megállapodás révén, ami az Európai Védelmi Alap első szakasza; úgy véli, hogy ez a közös kötelezettségvállalás hozzájárul a méretgazdaságosság eléréséhez, illetve a tagállamok és vállalkozások közötti fokozottabb koordinációhoz, lehetővé téve az EU számára, hogy megőrizze stratégiai autonómiáját és valódi világszereplővé váljon; |
| --- | --- |

10.

| 11. | tudomásul veszi, hogy a Bizottság a pénzügyi programozással összhangban az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés 233 millió EUR összegű emelését javasolta; ismételten megerősíti, hogy a Parlament nem értett egyet a többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálata nyomán keletkező, a 2018–2020 közötti időszakra vonatkozó kiegészítés előütemezésével; fenntartja, hogy a költségvetési hatóság teljes mértékben fenntartja előjogait az összes program finanszírozási szintjének meghatározása tekintetében, beleértve azokat is, amelyek a többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálatának tárgyát képezték; hangsúlyozza az intézmények közötti jóhiszemű együttműködés fontosságát, és felhívja az érintett szereplőket, hogy őrizzék meg a bizalmat a 2019. évi költségvetési eljárás során; |
| --- | --- |

11.

| 12. | továbbra is elkötelezett a munkanélküliség, és különösen az ifjúsági munkanélküliség elleni küzdelem mellett; e tekintetben úgy véli, hogy az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés keretösszegének módosítása esetén az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés és az ESZA-programok átprogramozásával kapcsolatos bonyodalmak ellenére tovább kell erősíteni az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezést, ennek következtében a szociális jogok pillérének megvalósítása érdekében fokozni kell az uniós finanszírozás fokozásának szükségességét; elismeri, hogy az ifjúsági munkanélküliséggel nem foglalkoztak megfelelően az EU-ban, mivel az ifjúsági munkanélküliség rátája még mindig magasabb, mint 2007-ben; felhívja a Bizottságot, hogy garantálja, hogy a tagállamok ne helyettesítsék saját politikáikat és finanszírozásaikat az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés finanszírozásával az ifjúsági munkanélküliség elleni küzdelem érdekében, hanem inkább kiegészítésképpen használják azt; kiemeli, hogy mind a szakképzés, mind a tanulószerződéses gyakorlati képzések hatékony gyakorlatot jelentenek az ifjúsági munkanélküliség kezelésére; hangsúlyozza, hogy az Erasmus Pro programon keresztül megvalósuló mobilitás határozottan ösztönzi a teljesítményértékelést, hogy végrehajtsák a bevált gyakorlatokat; |
| --- | --- |

12.

| 13. | hangsúlyozza, hogy a kohéziós politikai programok 2019-ben teljes gőzzel haladnak majd, és kiemeli a Parlament elkötelezettségét, hogy megfelelő előirányzatokat biztosítson e programokra; üdvözli, hogy a 2014–2020 közötti programok irányító hatóságainak szinte mindegyikét kijelölték már; rámutat arra, hogy az operatív programok végrehajtásának elfogadhatatlan késedelme nagyrészt az említett hatóságok késői kijelölésének tudható be; felhívja a tagállamokat, hogy gondoskodjanak a programok végrehajtásának felgyorsításáról, hogy a késéseket behozzák, és kérjenek segítséget a Bizottságtól e tekintetben; |
| --- | --- |

13.

| 14. | tudomásul veszi az uniós regionális és kohéziós politika működéséről szóló jelentéseket, valamint a lemaradt régiók előtt álló gazdasági kihívásokat, amelyek visszatérően rámutatnak a hiányosságokra a hatékonyság és az eredmények terén; |
| --- | --- |

14.

| 15. | tudomásul veszi, hogy a Bizottság javaslata lehetővé tenné azon cél elérését, hogy 2019-ben a költségvetés 20 %-át fordítsák az éghajlatváltozással kapcsolatos kiadásokra; sajnálja azonban, hogy a Bizottság nem teljesítette a Parlament azon kérését, hogy a többéves pénzügyi keret első éveiben nyújtott alacsonyabb összegeket ellensúlyozza; úgy véli, hogy e javaslat nem elegendő, mivel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó uniós költségvetésnek összesen csak 19,3 %-át szánnák az éghajlathoz kapcsolódó intézkedésekre, ami megakadályozná, hogy az EU teljesítse a 2014–2020-as időszakra az éghajlati szempontok érvényesítésével kapcsolatban vállalt, legalább 20 %-os célját, és ha 2020-ben ismét csak a költségvetés 20 %-át irányozza elő az éghajlatvédelemre; sajnálja, hogy a Bizottság nem tudott olyan költségvetési tervezeteket előterjeszteni, melyek illeszkednének az Unió által az Európai Tanács 2013. február 7–8-i következtetéseiben ezen a területen vállalt kötelezettségekhez és megszabott célokhoz; úgy véli, hogy többet kell tenni a nagy potenciállal rendelkező programokon – például a Horizont 2020, a CEF, az Európai Szociális Alap (ESZA), az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA), az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA), az Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA) vagy a LIFE+ keretén belüli – cselekvési terv kidolgozása révén, mivel ezek a programok lehetővé teszik különösen az energiahatékonyságba és a megújuló energiába történő beruházásokat; emlékeztet a Számvevőszék a Bizottság által alkalmazott módszerrel kapcsolatos, indokolással ellátott kritikájára, és ennek fényében és e tekintetben mielőbbi javításokra szólít fel; |
| --- | --- |

15.

| 16. | üdvözli a Bizottság az irányú kötelezettségvállalását, hogy javítja a biológiai sokféleség nyomon követésének módszerét; helyteleníti azonban a biológiai sokféleség védelmére szánt teljes hozzájárulás javasolt, 8,2 %-ra történő csökkentését, amely ellentétes a biológiai sokféleség és az ökoszisztéma-szolgáltatások 2020-ig történő csökkenése megállításának és visszafordításának célkitűzésével; |
| --- | --- |

16.

| 17. | úgy véli, hogy az uniós polgárok biztonságának biztosítása, valamint a migrációval és a menekültekkel kapcsolatos kihívások kezelése 2019-ben is az Unió egyik kiemelt prioritása marad; elengedhetetlennek tartja, hogy e területeken a kiadások olyan szinten maradjanak, amely megfelel az afrikai kontinensen, különösen a Száhil övben, valamint Irakban és Szíriában és a Földközi-tenger térségében tapasztalható migrációs és menekültügyi válság által támasztott igényeknek; véleménye szerint az uniós költségvetésnek tükröznie kell a migrációs áramlások kezelése érdekében a tagállamok között szükséges szolidaritást, különösen amint elfogadják a dublini rendelet felülvizsgálatát; megjegyzi, hogy a 2019. évi költségvetési tervezet tartalmazza a Bizottság javaslatának költségvetési vonzatait; |
| --- | --- |

17.

| 18. | hangsúlyozza, hogy számos, tárgyalás alatt vagy a végrehajtás korai szakaszában lévő fontos jogalkotási kezdeményezés, mint például a dublini rendelet felülvizsgálata, a határregisztrációs rendszer létrehozása és az Európai Utasinformációs és Engedélyezési Rendszer létrehozása, a Schengeni Információs Rendszer korszerűsítése, valamint a biztonság, a határigazgatás és a migrációkezelés terén alkalmazott uniós információs rendszerek interoperabilitására irányuló kezdeményezés várhatóan jelentős költségvetési hatással lesz a 2019. évi költségvetésre, és hangsúlyozza a megfelelő finanszírozás fontosságát az Unió e területekhez kapcsolódó ambícióinak eléréséhez; bátorítja a Bizottságot, hogy a fenti kezdeményezésekről kezdjen nyílt és proaktív párbeszédet a költségvetési hatósággal, hogy lehetővé tegye számára az előirányzatok kiigazítását ott, ahol szükséges, anélkül, hogy az éves költségvetési eljárás során befolyásolni kívánná a folyamatban lévő jogalkotási eljárások eredményét; |
| --- | --- |

18.

| 19. | sajnálatát fejezi ki a törökországi menekülteket támogató eszköz második részletének finanszírozására vonatkozó bizottsági javaslat miatt, valamint az ezt követően a tagállamok és a Tanács között 2018. június 29-én létrejött megállapodás miatt; támogatja a törökországi menekülteket támogató eszköz folytatását, de fenntartja, hogy – amint azt a Bizottság 2018. március 14-én javasolta – az uniós költségvetésnek 1 milliárd EUR összegű finanszírozást kell biztosítania, a tagállamoknak pedig 2 milliárd EUR-t kétoldalú hozzájárulások révén, hogy elegendő mozgástér álljon rendelkezésre a többéves pénzügyi keretben a jelenlegi többéves pénzügyi keret utolsó két évében előre nem látható eseményekre vonatkozó különleges eszközei, valamint más prioritások finanszírozása érdekében; azt is fenntartja, hogy mivel a törökországi menekülteket támogató eszköz e többéves pénzügyi kereten belül új kezdeményezés, azt friss előirányzatokból kell finanszírozni; sajnálja, hogy annak ellenére, hogy a Parlament egyértelműen kérte a törökországi menekülteket támogató eszköz meghosszabbításával kapcsolatos döntéshozatali folyamatba való bevonását, többek között a létrehozásával kapcsolatos eljárás megismétlésének elkerülése érdekében, a Parlament és a Tanács között eddig nem folytattak tárgyalásokat a törökországi menekülteket támogató eszköz második részletének finanszírozásáról; tájékoztatja a tagállamokat, hogy a Parlamentnek jogában áll élni az Unió költségvetési hatóságának egyik ágaként ráruházott szereppel, és így is fog tenni, amint azt már korábban többször is bejelentette; |
| --- | --- |

19.

| 20. | tudomásul veszi, hogy a 2019. évi költségvetési tervezet nagyon korlátozott mozgásteret hagy vagy egyáltalán nem hagy mozgásteret a többéves pénzügyi keret 1a., 1b., 3. és 4. fejezete alatt, mivel a jelenlegi többéves pénzügyi keret korlátozott rugalmasságot biztosít az új kihívásoknak való megfelelés és az új kezdeményezések kezelése terén; kifejezi szándékát a felülvizsgált többéves pénzügyi keret rugalmassági rendelkezéseinek további felhasználására a módosító folyamat részeként; |
| --- | --- |

20.

| 21. | továbbra is aggódik a kifizetetlen számláknak a jelenlegi többéves pénzügyi keret vége felé történő esetleges újbóli felhalmozódása miatt; tudomásul veszi a kifizetési előirányzatok 2,7 %-os mérsékelt növekedését a 2018-as költségvetésben, főként a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap (AMIF), a Belső Biztonsági Alap (ISF) és a törökországi menekülteket támogató eszköz miatt; tudomásul veszi a kifizetési felső határra javasolt 19,3 milliárd EUR-s mozgásteret; felkéri a Bizottságot, hogy továbbra is ügyeljen a kifizetések alakulására, hogy a költségvetési hatóság megtehesse a szükséges intézkedéseket a túlzott hátralék kellő időben történő elkerülése érdekében; meggyőződése, hogy az EU hitelessége összefügg azon képességével is, hogy megfelelő szintű kifizetési előirányzatokat biztosítson az uniós költségvetésben a kötelezettségvállalások teljesítése érdekében; |
| --- | --- |

21.

1a. alfejezet – Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért

| 22. | megjegyzi, hogy a Bizottságnak az 1a. alfejezeten belüli kötelezettségvállalási előirányzatok 2019-es összegére (22 860 millió EUR) vonatkozó javaslata 2018-hoz képest +3,9 %-os növekedésnek felel meg; megjegyzi, hogy a Horizont 2020, a CEF, a nagy infrastrukturális projektek és az Erasmus+ e növekedés jelentős részét teszi ki, mivel ezek esetében a kötelezettségvállalási előirányzatok 8,5 %-kal, 36,4 %-kal, 7,8 %-kal, illetve 10,4 %-kal nőttek; hangsúlyozza azonban, hogy ezek a növekedések jórészt összhangban vannak a pénzügyi programozással, és így nem képeznek további megerősítést; |
| --- | --- |

22.

| 23. | emlékeztet, hogy a kutatási és innovációs programok, mint például a Horizont 2020 rendkívül fontos szerepet töltenek be a munkahelyteremtésben és a versenyképesség terén Európán belül; sürgeti a Bizottságot, hogy tükrözze ezt prioritásai keretében; a kutatással és innovációval kapcsolatos programok megfelelő szintű finanszírozására szólít fel; hangsúlyozza, hogy különösen a gazdasági és pénzügyi nehézségekkel szembesülő tagállamokat kell támogatni ezen a területen; |
| --- | --- |

23.

| 24. | emlékeztet arra, hogy az elmúlt néhány évben az olyan új kezdeményezések, mint az ESBA (I és II), a Wifi4EU és az EDIDP számos, az 1a. alfejezet alá tartozó program rovására jöttek létre, amelyeket az átcsoportosítások súlyosan érintettek, ezek a Horizont 2020, a CEF, a Galileo, az ITER, a Kopernikusz és az európai geostacionárius navigációs lefedési szolgáltatás (EGNOS) voltak; |
| --- | --- |

24.

| 25. | hangsúlyozza, hogy továbbra is az Erasmus+ marad a fő program a mobilitás erősítésére az oktatás és a szakképzés minden szintjén, és arra buzdítja a fiatalokat, hogy vegyenek részt az európai demokráciában; emlékeztet, hogy adminisztratív erőfeszítéseket kell tenni annak érdekében, hogy javuljon az Erasmus+ hozzáférhetősége és hogy a támogatható kérelmek mennyisége messze meghaladja a jelenlegi költségvetést; úgy véli ezért, hogy az Erasmus+ költségvetésének ki kell tudnai elégíteni a program iránti támogatásra vonatkozó igényeket, nevezetesen az egész életen át tartó tanulással kapcsolatos igényt; |
| --- | --- |

25.

| 26. | aggodalommal veszi tudomásul az Európai Szolidaritási Testület finanszírozásáról folyó vitákat, amelyek megerősítették a Parlament azon félelmét, hogy ismét új kezdeményezések jöhetnek létre a meglévő, jól teljesítő programok kárára; aggodalommal veszi tudomásul a háromoldalú eljárás kimenetele révén létrejött precedenst is, amely nem tisztázza a kezdeményezés finanszírozási forrásai, további pontosításokat téve szükségessé az éves költségvetési eljárás során; elvárja a Bizottságtól, hogy a megállapodást oly módon hajtsa végre, amely teljes mértékben tükrözi a háromoldalú egyeztetés során folytatott megbeszéléseket és a megállapodás szellemét; |
| --- | --- |

26.

| 27. | üdvözli, hogy az EDIDP finanszírozásáról szóló megállapodás sokkal alacsonyabb csökkentést irányoz elő az 1a. alfejezet programjaira, mint a Bizottság által eredetileg javasolt intézkedések; aggódik azonban amiatt, hogy a Tanács nagyobb hangsúlyt helyez a mozgástér fenntartására, mint a megfelelő finanszírozás biztosítására, amit maga is kiemelt prioritásként azonosít; |
| --- | --- |

27.

| 28. | üdvözli, hogy 2019-re és 2020-ra 500 millió EUR-t különítettek el az EDIDP céljára; megjegyzi, hogy az Európai Parlament Kutatószolgálatának becslése szerint a nemzeti iparok közötti együttműködés hiánya ezen a területen évente 10 milliárd EUR-ba kerül az EU-nak; úgy véli, hogy a védelem egyértelmű példa arra, hogy miként érhető el nagyobb hatékonyság bizonyos jelenleg tagállami szintű kompetenciák és fellépések átadásával és megfelelő uniós előirányzatok biztosításával; hangsúlyozza, hogy ez jól demonstrálná az európai hozzáadott értéket, és lehetővé tenné az uniós állami kiadások általános terhének mérséklését; |
| --- | --- |

28.

| 29. | üdvözli az Európai Nagy Teljesítményű Számítástechnika Közös Vállalkozás létrehozására irányuló javaslatot, amely a legújabb nagyteljesítményű számítástechnikai és adatfeldolgozási infrastruktúrát, valamint a kapcsolódó technológiák és alkalmazások fejlesztését fogja támogatni számos különféle területen a tudósok, az ipar és a közszféra javára; |
| --- | --- |

29.

1b. alfejezet – Gazdasági, társadalmi és területi kohézió

| 30. | megállapítja, hogy az 1b. alfejezet kötelezettségvállalási előirányzatai összesen 57 113,4 millió EUR-t tesznek ki, ami a 2018. évi költségvetéshez képest 2,8 %-os növekedést jelent; megjegyzi továbbá, hogy a kifizetési előirányzatokra javasolt 47 050,8 millió EUR összeg 1,1 %-kal magasabb, mint 2018-ban; |
| --- | --- |

30.

| 31. | üdvözli, hogy a 2014–2020 közötti időszak programjainak végrehajtása teljes sebességgel halad, és megismétli, hogy a jövőben kerülni kell a kifizetetlen számlák normálistól eltérő mértékű felhalmozódását; üdvözli azt is, hogy mostanra a nemzeti irányító hatóságok nagy többségét kijelölték; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy oldják meg a lezáratlan kérdéseket annak érdekében, hogy a végrehajtás zökkenőmentesen történjen; |
| --- | --- |

31.

| 32. | emlékeztet arra, hogy a tagállamok felülvizsgált előrejelzéseinek eredményeként a 6/2017 sz. költségvetés-módosítás 5,9 milliárd EUR-val csökkentette az 1b. alfejezet kifizetési előirányzatait; őszintén reméli, hogy a 2019-es költségvetésben mind a nemzeti hatóságok, mind a Bizottság javították a kifizetési igényekre vonatkozó becsléseiket, és hogy a kifizetési előirányzatok javasolt szintjét teljes körűen végrehajtják; |
| --- | --- |

32.

| 33. | hangsúlyozza, hogy a gyors technológiai fejlődés – többek között olyan területeken mint például a mesterséges intelligencia – mélyítheti a gyorsan fejlődő és a lemaradó régiók közötti szakadékot, ha a strukturális alapok hatását nem erősítik a hatékonysághoz kapcsolódó feltételekkel; |
| --- | --- |

33.

| 34. | tudomásul veszi a Bizottságnak az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés folytatásának finanszírozására tett javaslatát, és 233,3 millió EUR javasolt igénybevételét a kötelezettségvállalásokra vonatkozó összesített tartalékból; emlékeztet arra, hogy az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezésre elkülönített források növelését össze kell egyeztetni az ESZA megfelelő összegeivel; emlékeztet a Bizottság által a 2018. évi költségvetés egyeztetése során tett azon kötelezettségvállalásra, hogy gyorsan beterjeszti a közös rendelkezésekről szóló rendelet (CPR) felülvizsgálatát az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés 2018. évi növelésének szerepeltetése érdekében; hangsúlyozza, hogy a Bizottság nem teljesítette kötelezettségvállalását, és kéri, hogy részletesen fejtse ki, miért késett a közös rendelkezésekről szóló rendelet felülvizsgálata; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kötelezettséget vállal arra, hogy az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés előirányzatai 2019-ben való ambiciózus növelésének az ESZA keretében a tagállamokban futó bármely más program aláásása nélkül való megkönnyítése érdekében késlekedés nélkül elfogadja az IFK-ra és az ESZA-ra vonatkozó jogszabályok szükséges módosításait, hogy ezáltal lehetőleg mentesítse a tagállamokat az ifjúsági foglalkoztatásra elkülönített ESZA-források rájuk eső részének megfelelő összeg befizetésének kötelezettsége alól, azzal a szigorú feltétellel, hogy a javasolt módosítások nem teszik lehetővé, hogy a tagállamok mentesüljenek az ügyben már korábban tett pénzügyi kötelezettségvállalásaik alól, illetve nem foglalják magukban az ifjúsági munkanélküliség elleni küzdelemre szánt uniós költségvetési előirányzatok általános csökkentését; |
| --- | --- |

35.

2. fejezet – Fenntartható növekedés: természeti erőforrások

| 36. | tudomásul veszi a 2. fejezetre javasolt 59 991,1 millió EUR összegű kötelezettségvállalási előirányzatot (+1,2 % 2018-hoz képest) és 57 790,4 millió EUR összegű kifizetési előirányzatot (3 %); megállapítja, hogy az EMGA-kiadások 2019-re becsült összege 44 162,5 millió EUR, ami alacsonyabb, mint a 2018. évi költségvetésben (- 547,9 millió EUR-val); |
| --- | --- |

36.

| 37. | megjegyzi, hogy a Bizottság 344,9 millió EUR-s tartalékot hagyott a 2. fejezet felső határa alatt; rámutat arra, hogy a mezőgazdasági piacok fokozott volatilitása – mint például az orosz tilalom esetében – e tartalék felhasználását teheti szükségessé; felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a felső határ alatt fennmaradó mozgástér elegendő legyen bármilyen válsághelyzet kezelésére; |
| --- | --- |

37.

| 38. | megállapítja, hogy az orosz tilalommal kapcsolatos és a 2018. évi költségvetésben szereplő egyes intézkedések nem kerülnek meghosszabbításra (például a gyümölcs- és zöldségfélék esetében, ahol a piaci helyzet még mindig nehéz), miközben a tejágazat továbbra is piaci nehézségekkel küzd; várakozással tekint a Bizottság októberre várható módosító indítványa elé, amelynek az EMGA finanszírozására vonatkozó naprakész információkon kell alapulnia a mezőgazdasági ágazat valós igényeinek felmérése érdekében; hangsúlyozza, hogy azok az esetek, amikor az EMGA keretében piaci beavatkozásra van szükség, továbbra is korlátozottak, és az EMGA viszonylag kis részét képviselik (körülbelül 5,9 %); |
| --- | --- |

38.

| 39. | hangsúlyozza, hogy a fiatalok körében tapasztalható munkanélküliség leküzdését célzó megoldás egy részét a vidéki területeken élő fiatalok megfelelő támogatása képezi; sajnálja, hogy a Bizottság nem javasolta a fiatal mezőgazdasági termelőkre vonatkozó költségvetési tétel növelését; |
| --- | --- |

39.

| 40. | hangsúlyozza, hogy az ETHA végrehajtása gyorsuló ütemben halad, és a programozási időszak lassú kezdete után 2019-ben meg kell közelítenie a teljes kapacitást; üdvözli a LIFE+ programra vonatkozó kötelezettségvállalások növekedését (+6 %), összhangban a pénzügyi programozással; megjegyzi, hogy az Európai Környezetvédelmi Ügynökségnek (EEA) további feladatai lesznek a 2019–2020 közötti időszakban a környezeti monitoring és jelentéstétel, valamint a nehéz tehergépjárművek CO2-kibocsátásának ellenőrzése terén; |
| --- | --- |

40.

3. fejezet – Biztonság és uniós polgárság

| 41. | tudomásul veszi, hogy a 3. fejezetre javasolt kötelezettségvállalási előirányzatok összesen 3 728,5 millió EUR-t tesznek ki, ami 6,7 %-os növekedést jelent 2018-hoz képest, és hogy a kifizetési előirányzatok teljes összege 3 486,4 millió EUR, azaz 17 %-os növekedés a tavalyi javaslatokhoz képest; hangsúlyozza azonban, hogy ezek a növelések több év csökkenő finanszírozási szintjeit követik, és hogy a különböző kulcsfontosságú területek – például a migráció, a határigazgatás vagy a belső biztonság – teljes finanszírozása 2019-ben az összes javasolt uniós kiadás csupán 2,3 %-át teszi ki; megkérdőjelezi az Unióba irányuló jogszerű migráció és a harmadik országbeli állampolgárok eredményes integrációjának támogatására, valamint a méltányos és hatékony visszatérési stratégiák javítására javasolt 281,2 millió EUR-s kötelezettségvállalást, ami 2018-hoz képest több mint 14,4 %-os csökkenést jelent; felhívja a Bizottságot, hogy adjon további magyarázatot e csökkenés okairól; |
| --- | --- |

41.

| 42. | megjegyzi, hogy a 3. fejezet felső korlátja alatti valamennyi mozgástér a negyedik egymást követő évben merül ki, ami azt bizonyítja, hogy az uniós költségvetés a mai napig nincs teljes mértékben felkészülve az Unió előtt álló migrációs és biztonsági kihívások nagyságrendjére és mélységére; e tekintetben üdvözli a Rugalmassági Eszköz 927,5 millió EUR összegű, kötelezettségvállalási előirányzatok formájában történő igénybevételét; |
| --- | --- |

42.

| 43. | arra számít, hogy az egyes tagállamok migrációs és menekültügyi rendszereire, valamint határaira nehezedő nyomás 2019-ben is magas marad, és sürgeti az Uniót, hogy továbbra is éberen figyeljen a jövőbeli, előre nem látható szükségletekre e területeken; e tekintetben kéri az ellenőrzési eszközök megerősítését a külső határokon, és ebben az összefüggésben az e kérdésekkel foglalkozó uniós ügynökségek megfelelő finanszírozásának és létszámának biztosítását, és ismételten megerősíti, hogy a migrációs és menekültügyi válság kiváltó okainak kezelése, valamint az EU szomszédságának stabilizálása jelenti a hosszú távú, fenntartható megoldást, és hogy e cél elérése érdekében kulcsfontosságúak a migránsok és a menekültek származási országaiban végrehajtott beruházások; |
| --- | --- |

43.

| 44. | üdvözli az Európai Tanácsnak a Frontex megnövelt források és megerősített megbízás révén történő további megerősítésére irányuló, 2018. június 28-i kérését; további tájékoztatást kér arra vonatkozóan, hogy a tagállamok hány alkalmazottat küldenek, és közvetlenül az ügynökség alkalmazottai közül hányra lesz szükség; felkéri a Bizottságot, hogy az őszi módosító indítványban ennek megfelelően igazítsa ki a költségvetést; üdvözli továbbá a Görögországnak és Spanyolországnak a területükre érkező migránsáram kezelésének a támogatására odaítélt további 45,6 millió EUR-t; kiemeli, hogy a hatékony határellenőrzést az érkező migránsok megfelelő ellátása kell, hogy kísérje; |
| --- | --- |

44.

| 45. | tudomásul veszi, hogy az Unión belüli sürgősségi humanitárius segítségnyújtást lehetővé tevő eszköz 2019. márciusban jár le; felkéri a Bizottságot, hogy – a menekültek és menedékkérők egyes tagállamokban fennálló tartós humanitárius szükségleteinek figyelembevételével – értékelje, hogy az eszköz újraaktiválása és feltöltése helyénvaló lenne-e; rámutat, hogy nagyobb szolidaritásra van szükség azokkal az országokkal szemben, ahol az érkezők és menedékkérők koncentrálódnak; ugyanakkor hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az AMIF keretében a sürgősségi segítségnyújtási mechanizmusok révén továbbra is rendelkezésre álljanak források, különösen Görögország folyamatos támogatására; úgy véli, hogy Olaszországnak is pénzügyi támogatást kellene nyújtani; felhívja ezért a Bizottságot, hogy fejtse ki annak okait, hogy miért nem javasolta ezt; emlékeztet, hogy Olaszország az egyetlen olyan tagállam, ahol a lakosság többsége úgy véli, hogy egyáltalán nem részesültek az európai uniós tagság előnyeiből; sajnálja, hogy jelentősen csökkentek az AMIF második elemének („az Unióba irányuló jogszerű migráció és a harmadik országbeli állampolgárok eredményes integrációjának támogatása és a méltányos és hatékony visszatérési stratégiák elősegítése”) kötelezettségvállalási előirányzatai; |
| --- | --- |

45.

| 46. | úgy véli, hogy a biztonsági aggályok széles körével összefüggésben – ideértve a radikalizálódás, a kiberbűnözés, az erőszak és a terrorizmus változó formáit is, amelyek meghaladják az egyes tagállamok válaszadási képességét –, az uniós költségvetésnek ösztönöznie kell az együttműködést a biztonsággal kapcsolatos kérdésekben a meglévő uniós ügynökségek segítségével; ebben az összefüggésben megkérdőjelezi, hogy ez a magas kockázatú biztonsági kontextus hogyan egyeztethető össze az ISF kötelezettségvállalási előirányzataira javasolt jelentős (-26,6 %-os) csökkentéssel; hangsúlyozza, hogy ezen a területen a kiadások csak akkor hatékonyak, ha az Európán belüli együttműködést és a célzott információmegosztást gátló akadályokat eltávolítják, miközben teljes mértékben alkalmazzák az uniós jogszabályokkal összhangban lévő releváns adatvédelmet; sajnálja, hogy a Bizottság még nem terjesztett elő egy olyan javaslatot, amely uniós szinten biztosítaná a pénzügyi szolidaritás kifejezését a terrorcselekmények áldozatai és családtagjaik felé, és felhívja a Bizottságot, hogy tegye meg a szükséges lépéseket annak biztosítása érdekében, hogy az ilyen támogatás gyorsan megvalósuljon; |
| --- | --- |

46.

| 47. | tudomásul veszi az uniós polgári védelmi mechanizmus jogalapjának javasolt felülvizsgálatát, amely – elfogadása után – várhatóan jelentős költségvetési hatással lesz a jelenlegi többéves pénzügyi keret utolsó két évében: 256,9 millió EUR-s költségvetését egyedül a 3. fejezetnek kell majd viselnie; kitart amellett, hogy csak az logikus, ha egy kulcsfontosságú uniós szakpolitika e jelentős korszerűsítését új és további eszközökkel finanszírozzák; óva int az átcsoportosításoktól, amelyek egyértelműen más értékes, jól működő politikák és programok rovására valósulnak meg; |
| --- | --- |

47.

| 48. | újólag megerősíti, hogy a Parlament határozottan támogatja az uniós programokat a kultúra, az igazságügy, az alapvető jogok és az uniós polgárság területén; üdvözli a Kreatív Európa program javasolt növelését; ragaszkodik továbbá az Európa a polgárokért program és az európai polgári kezdeményezések finanszírozásához, különösen az európai választásokhoz közeledvén; |
| --- | --- |

48.

| 49. | emlékeztet arra, hogy a Parlament támogatja a Jogok, egyenlőség és polgárság programot és az Igazságügy programot; hangsúlyozza, hogy az EU-nak fenn kell tartania elkötelezettségét a nők és az LMBTI-személyek jogainak érvényesítése mellett; |
| --- | --- |

49.

| 50. | üdvözli az Élelmiszer- és takarmányprogram kötelezettségvállalási előirányzatainak növekedését, amely lehetővé teszi az Unió számára, hogy hatékonyan kezelje a súlyos állatjárványok kitörését és a növénykárosítókat, beleértve az utóbbi években több tagállamot is sújtó madárinfluenza-járványt is; |
| --- | --- |

50.

| 51. | felhívja a Bizottságot, hogy biztosítson megfelelő összegű költségvetési forrást annak érdekében, hogy a nyilvánosságot megfelelően lehessen tájékoztatni a 2019. évi európai parlamenti választásokról, és a választásokról készülő médiabeszámolók hatékonyabbak legyenek, és különösen abból a célból, hogy a listavezetők – az Európai Bizottság elnöki posztjának jelöltjei – közismertebbekké váljanak; |
| --- | --- |

51.

4. fejezet – Globális Európa

| 52. | tudomásul veszi, hogy összességében nőtt a 11 384,2 milliárd EUR összegű 4. fejezet kötelezettségvállalási előirányzatainak javasolt finanszírozása (+13,1 % 2018-hoz képest); megjegyzi, hogy ez a növekedés elsősorban a törökországi menekülteket támogató eszköz második részletének finanszírozásához kapcsolódik, amelyre a Bizottság a kötelezettségvállalásokra vonatkozó összesített tartalék mobilizálását javasolja (1 116,2 millió EUR); megjegyzi, hogy ez a javaslat a 4. fejezet felső határa alatti tartalék hiányát eredményezné; |
| --- | --- |

52.

| 53. | felhívja a tagállamokat, hogy nyújtsanak nagyobb hozzájárulást a Szükséghelyzeti Alap Afrikáért, a „Madad-alap”, valamint az Európai Fenntartható Fejlődési Alap számára a stabilizálás támogatása érdekében a válságrégiókban, nyújtsanak segítséget a menekülteknek és erősítsék az afrikai földrész és az európai szomszédság országainak társadalmi és gazdasági fejlődését; |
| --- | --- |

53.

| 54. | továbbra is meggyőződése, hogy az EU külső fellépéseit érintő kihívások a 4. fejezet jelenlegi méretét meghaladó fenntartható finanszírozást tesznek szükségessé; fenntartja, hogy az új kezdeményezéseket új előirányzatokkal kell finanszírozni, és valamennyi rugalmassági lehetőséget teljes mértékben fel kell használni; ellenzi azonban a törökországi menekülteket támogató eszköz meghosszabbításának javasolt finanszírozását és a Tanács 2018. június 29-i ezzel kapcsolatos megállapodását, mivel ezek jelentősen korlátoznák a 4. fejezeten belül a többi kiemelt terület finanszírozási lehetőségeit, valamint az uniós költségvetés alapvető szerepét a rászorulók és az alapvető értékek elérésében; |
| --- | --- |

54.

| 55. | üdvözli a Földközi-tenger középső térségében húzódó útvonalhoz kapcsolódó, migrációval kapcsolatos projektek növekedését, valamint az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz keleti komponensének mérsékelt növekedését, és a prioritások újraelosztását a Fejlesztési Együttműködési Eszközben a Közel-Keletre; felszólít arra, hogy elegendő pénzügyi forrás álljon rendelkezésre az UNRWA számára a régióban tartózkodó palesztin menekültek folyamatos támogatásának biztosítása érdekében, figyelemmel az Egyesült Államok által az ügynökségnek nyújtott hozzájárulás visszavonására vonatkozó közelmúltbeli határozatra; |
| --- | --- |

55.

| 56. | üdvözli a nyugat-balkáni regionális fellépések fokozott támogatását; azon a véleményen van azonban, hogy a politikai reformok támogatását tovább kell fokozni; sajnálja a törökországi politikai reformok fokozott támogatását (IPA II), és felveti a kérdést, hogy az összhangban áll-e a költségvetési hatóság arra vonatkozó döntésével, hogy a jelenlegi költségvetési évben csökkenti e tétel előirányzatait; megismétli álláspontját, amelyben szorgalmazta, hogy a török hatóságoknak az IPA II keretében szánt pénzeszközöket tegyék függővé az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság terén elért javulástól; felszólít arra, hogy – ha nem történik előrelépés ezeken a területeken, és tekintettel a korlátozott mozgástérre – a tétel előirányzatait irányítsák át túlnyomórészt a civil társadalmi szereplőknek olyan intézkedések végrehajtása céljából, amelyek támogatják a jogállamisággal, a demokráciával, az emberi jogokkal és a médiával kapcsolatos szabadságokat; támogatja, hogy a Törökországra vonatkozó juttatások kisebb részét fordítsák a politikai reformokra; |
| --- | --- |

56.

| 57. | hangsúlyozza, hogy a 2019. évi költségvetésben fel kell tüntetni az Európai Beruházási Bank (EBB) által kezelt külső fellépésekre vonatkozó garanciaalapot, valamint a makroszintű pénzügyi támogatás tervezett összegének jelentős csökkentését, a korábban becsültnél alacsonyabb EBB-hitelek alacsonyabb összege, valamint a legutóbbi pénzügyi programozáshoz képest az MFA-kölcsönök alacsonyabb kifizetése miatt; |
| --- | --- |

57.

| 58. | újólag megerősíti az EU által a Szíriával foglalkozó brüsszeli konferencián tett kötelezettségvállalásokat, megerősítve a korábbiakat; egyetért az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz és a humanitárius segély egyenként 120 millió EUR összegű megerősítésével e kötelezettségvállalás 2019-es teljesítése érdekében; |
| --- | --- |

58.

| 59. | megismétli, hogy támogatja, hogy megfelelő pénzügyi forrásokat fordítsanak az EU stratégiai kommunikációjára a félretájékoztatási kampányok és a kibertámadások kezelése és a saját határain túl az Unióról alkotott objektív kép előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

59.

5. fejezet — Igazgatás

| 60. | megjegyzi, hogy az 5. fejezet kiadásait – a 2018-as költségvetéshez képest 3,0 %-kal – 9 956,9 millió EUR-ra növelték (+ 291,4 millió EUR) a kötelezettségvállalási előirányzatok vonatkozásban; megjegyzi, hogy az előző költségvetési évhez hasonlóan a növekedést elsősorban a nyugdíjak alakulása váltotta ki (+ 116,7 millió EUR), ami az 5. fejezet kiadásainak 20,2 %-át teszi ki; megállapítja, hogy a költségvetési tervezetben szereplő igazgatási kiadások aránya a kötelezettségvállalási előirányzatok 6,0 %-os szintjén változatlan marad; |
| --- | --- |

60.

| 61. | tudomásul veszi a Bizottság azon erőfeszítéseit, hogy saját költségvetésében integrál minden megtakarítási és észszerűsítési lehetőséget a nem bérjellegű kiadásokkal kapcsolatban; megjegyzi, hogy a Bizottság kiadásainak alakulása (+2,0 %) főként a bérkiadások és a szerződéses kötelezettségvállalások automatikus kiigazításának tudható be; tudomásul veszi továbbá, hogy a Bizottság személyzetének belső átcsoportosítása az új prioritások teljesítéséhez szükséges; |
| --- | --- |

61.

| 62. | megjegyzi, hogy a felső határ alatt tényleges fennmaradó mozgástér 575,2 millió EUR, a rendkívüli tartalék 253,9 millió EUR összegű, 2018-ban történő igénybevételének beszámítását követően; úgy véli, hogy a mozgástér nominális értelemben jelentős, és úgy véli, hogy tükrözi a Bizottság erőfeszítéseit, különösen a nem bérjellegű kiadások alakulásának befagyasztására; úgy véli, hogy a Bizottság igazgatási kiadásainak stabilizálása vagy csökkentése érdekében tett további erőfeszítések jelentős beruházások elhalasztásához vagy az adminisztráció megfelelő működésének veszélyeztetéséhez vezethetnek; |
| --- | --- |

62.

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

| 63. | hangsúlyozza a kísérleti projektek és előkészítő intézkedések fontosságát, amelyek alapvető fontosságú eszközök a politikai prioritások kialakításában és az olyan új kezdeményezések előkészítésében, amelyek állandó uniós tevékenységekké és programokká válhatnak; folytatni kívánja a kísérleti projektek és előkészítő intézkedések kiegyensúlyozott csomagját, amely tükrözi a Parlament politikai prioritásait és figyelembe veszi a Bizottság általi megfelelő és időben történő előzetes technikai értékelést; megjegyzi, hogy a jelenlegi javaslatban korlátozott a mozgástér vagy nem is létezik, és meg kívánja vizsgálni, hogy milyen módon lehetne teret adni lehetséges kísérleti projekteknek és előkészítő intézkedéseknek más politikai prioritások meggyengítése nélkül; |
| --- | --- |

63.

Ügynökségek

| 64. | tudomásul veszi a decentralizált ügynökségek részesedésének +10,8 %-os növekedését a 2019. évi költségvetési tervezetben (a címzett bevételek nélkül) és a 259 új álláshelyet; üdvözli, hogy az ügynökségek többsége növeli saját költségvetését, miközben az uniós hozzájárulás csökken; e tekintetben megjegyzi, hogy a Parlament jelenleg vizsgálja a decentralizált ügynökségek díjalapú finanszírozása további kiterjesztésének lehetőségeit; megelégedéssel nyugtázza, hogy az „új feladatokkal” rendelkező ügynökségek (ESMA, eu-LISA és Frontex) esetében jelentős mértékű az előirányzatok és a létszámtervben szereplő alkalmazottak számának növelése; a migrációs és biztonsági kihívások kezelésével foglalkozó ügynökségek további pénzügyi támogatását kéri; úgy véli, hogy az Europolt és az Eurojustot tovább kell erősíteni, és az EASO-nak megfelelő finanszírozást kell kapnia Európai Menekültügyi Ügynökséggé történő átalakításához; |
| --- | --- |

64.

| 65. | megismétli azon álláspontját, hogy az 5 %-os létszámcsökkentési cél sikeresen teljesült, és hangsúlyozza, hogy a Számvevőszék gyors felülvizsgálatának fényében ez a gyakorlat nem feltétlenül érte el a várt eredményt; úgy véli, hogy a decentralizált ügynökségeket esetenkénti megközelítéssel kell értékelni; üdvözli az intézményközi munkacsoport ajánlásainak valamennyi intézmény általi jóváhagyását; |
| --- | --- |

65.

| 66. | üdvözli két új uniós szerv – az Európai Ügyészség (EPPO) és az Európai Munkaügyi Hatóság (ELA) – létrehozását, amelyek decentralizált ügynökségnek minősülnek; megállapítja, hogy az Európai Munkaügyi Hatóságra vonatkozó előirányzatokat a jogalkotási eljárás véglegesítéséig tartalékba helyezték; megállapítja, hogy az Európai Ügyészség székhelye Luxembourg, és kéri, hogy a költségvetési rendelet értelmében nyújtson be minden információt ingatlanpolitikájáról a költségvetési hatóság két ágának; úgy véli, hogy új ügynökségeket kell létrehozni friss források és új álláshelyek biztosításával, elkerülve ugyanakkor az átcsoportosítás bármilyen fajtáját, kivéve, ha egyértelműen bizonyítható, hogy bizonyos tevékenységeket teljes mértékben a Bizottságtól vagy más meglévő szervektől, például az Eurojusttól az új ügynökségekhez utalnak át; megjegyzi, hogy továbbra is az Eurojust rendelkezik hatáskörrel a PIF-irányelvben meghatározott ügyekben – szoros együttműködésben az Európai Ügyészséggel –, miközben teljes mértékben részt vesz a tagállamok számára nyújtott operatív támogatás biztosításában a szervezett bűnözés, a terrorizmus, a számítástechnikai bűnözés és a migránscsempészet elleni küzdelem terén; emlékeztet az újonnan létrehozott decentralizált ügynökségekre vonatkozó közös megközelítésben megállapított rendelkezésekre; |
| --- | --- |

66.

| 67. | elvárja, hogy a 2019. évi költségvetésről szóló tárgyalások azon az elven alapuljanak, hogy a költségvetési hatóság két ága kötelezettséget vállal arra, hogy a tárgyalásokat a lehető legkorábbi szakaszban megkezdi és teljes mértékben kihasználja a teljes egyeztetési időszak időkeretét, olyan szintű képviseletet biztosítva, amely garantálja a valódi politikai párbeszédet; |
| --- | --- |

67.

o

o o

| 68. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

68.

---

(1)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

(2)  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

(3)  HL L 163., 2017.6.24., 1. o.

(4)  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

(5)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2018)0089.

---

MELLÉKLET

EGYÜTTES NYILATKOZAT A KÖLTSÉGVETÉSI ELJÁRÁSRA VONATKOZÓ HATÁRIDŐKRŐL ÉS AZ EGYEZTETŐBIZOTTSÁG 2018-AS MŰKÖDÉSÉNEK FELTÉTELEIRŐL

| A. | A költségvetési fegyelemről, a költségvetési kérdésekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti intézményközi megállapodás mellékletének A. részével összhangban az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság a 2019. évi költségvetési eljárás legfontosabb időpontjai tekintetében a következőkben állapodik meg:






  1. | A Bizottság törekedni fog arra, hogy a 2019. évi költségvetési irányszámokat május végéig benyújtsa. |
| --- | --- | --- |

A.

A költségvetési fegyelemről, a költségvetési kérdésekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti intézményközi megállapodás mellékletének A. részével összhangban az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság a 2019. évi költségvetési eljárás legfontosabb időpontjai tekintetében a következőkben állapodik meg:

1.

A Bizottság törekedni fog arra, hogy a 2019. évi költségvetési irányszámokat május végéig benyújtsa.

| 2. | A Tanács álláspontjának elfogadását megelőzően, július 12-én (délelőtt) háromoldalú egyeztető ülésre kerül sor. |
| --- | --- |

2.

A Tanács álláspontjának elfogadását megelőzően, július 12-én (délelőtt) háromoldalú egyeztető ülésre kerül sor.

| 3. | A Tanács arra törekszik, hogy a 37. hétig (szeptember harmadik hete) elfogadja az álláspontját és továbbítsa azt az Európai Parlamentnek annak érdekében, hogy megkönnyítse a megállapodás mihamarabbi kialakítását az Európai Parlamenttel. |
| --- | --- |

3.

A Tanács arra törekszik, hogy a 37. hétig (szeptember harmadik hete) elfogadja az álláspontját és továbbítsa azt az Európai Parlamentnek annak érdekében, hogy megkönnyítse a megállapodás mihamarabbi kialakítását az Európai Parlamenttel.

| 4. | Az Európai Parlament Költségvetési Bizottsága törekedni fog arra, hogy legkésőbb a 41. hét végéig (október közepe) szavazzon a tanácsi álláspont módosításairól. |
| --- | --- |

4.

Az Európai Parlament Költségvetési Bizottsága törekedni fog arra, hogy legkésőbb a 41. hét végéig (október közepe) szavazzon a tanácsi álláspont módosításairól.

| 5. | Az európai parlamenti olvasat előtt, október 18-án délelőtt háromoldalú egyeztető ülésre kerül sor. |
| --- | --- |

5.

Az európai parlamenti olvasat előtt, október 18-án délelőtt háromoldalú egyeztető ülésre kerül sor.

| 6. | Az Európai Parlament plenáris ülése a 43. héten (az október 22–25-i plenáris ülésen) szavaz az olvasatáról. |
| --- | --- |

6.

Az Európai Parlament plenáris ülése a 43. héten (az október 22–25-i plenáris ülésen) szavaz az olvasatáról.

| 7. | Az egyeztetési időszak október 30-án veszi kezdetét. Az EUMSZ 314. cikke (4) bekezdésének c) pontjában foglalt rendelkezéseknek megfelelően egyeztetésre 2018. november 19-ig van lehetőség. |
| --- | --- |

7.

Az egyeztetési időszak október 30-án veszi kezdetét. Az EUMSZ 314. cikke (4) bekezdésének c) pontjában foglalt rendelkezéseknek megfelelően egyeztetésre 2018. november 19-ig van lehetőség.

| 8. | Az egyeztetőbizottság november 7-én délelőtt tartandó ülésének az Európai Parlament, november 16-i ülésének pedig a Tanács ad helyet, és az ülések szükség esetén tovább folytatódhatnak; az egyeztetőbizottság üléseit háromoldalú egyeztetés(ek) keretében kell előkészíteni. Egy háromoldalú egyeztető ülésre november 7-én délelőtt kerül sor. További háromoldalú egyeztetés(ek)re kerülhet sor a 21 napos egyeztetési időszak alatt, többek között lehetőség szerint november 14-én (Strasbourgban). |
| --- | --- |

8.

Az egyeztetőbizottság november 7-én délelőtt tartandó ülésének az Európai Parlament, november 16-i ülésének pedig a Tanács ad helyet, és az ülések szükség esetén tovább folytatódhatnak; az egyeztetőbizottság üléseit háromoldalú egyeztetés(ek) keretében kell előkészíteni. Egy háromoldalú egyeztető ülésre november 7-én délelőtt kerül sor. További háromoldalú egyeztetés(ek)re kerülhet sor a 21 napos egyeztetési időszak alatt, többek között lehetőség szerint november 14-én (Strasbourgban).

| B. | Az egyeztetőbizottság működésére vonatkozó szabályokat a fent említett intézményközi megállapodás mellékletének E. része tartalmazza. |
| --- | --- |

B.

Az egyeztetőbizottság működésére vonatkozó szabályokat a fent említett intézményközi megállapodás mellékletének E. része tartalmazza.

---