# Europeiska unionens C 278/2022

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 278 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 65 årgången20 juli 2022 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 278

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

65 årgången20 juli 2022

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | II   Meddelanden |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2022/C 278/01 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.9286 – SEGRO / PSPIB / WROCLAW SITE) (
  1
  ) | 1 |
| 2022/C 278/02 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.10764 – SAGARD / BPIFRANCE / ADIT JV) (
  1
  ) | 2 |

Innehållsförteckning

Sida

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2022/C 278/01

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.9286 – SEGRO / PSPIB / WROCLAW SITE) (
  1
  )

1

1

2022/C 278/02

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.10764 – SAGARD / BPIFRANCE / ADIT JV) (
  1
  )

1

2

---

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Rådet |
| 2022/C 278/03 | Rådets beslut av den 18 juli 2022 om antagande av rådets ståndpunkt om förslag till ändringsbudget nr 2 för Europeiska unionen för budgetåret 2022 | 3 |
| | Europeiska kommissionen |
| 2022/C 278/04 | Eurons växelkurs — 19 juli 2022 | 5 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Rådet

2022/C 278/03

Rådets beslut av den 18 juli 2022 om antagande av rådets ståndpunkt om förslag till ändringsbudget nr 2 för Europeiska unionen för budgetåret 2022

3

Europeiska kommissionen

2022/C 278/04

Eurons växelkurs — 19 juli 2022

5

---

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2022/C 278/05 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.10805 – MDP / HPS / PREMFINA / iGO4) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 6 |
| 2022/C 278/06 | Meddelande från kommissionen offentliggjort i enlighet med artikel 27.4 i rådets förordning (EG) nr 1/2003 i ärendena AT.40703 – Amazon Buy Box och AT.40462 – Amazon Marketplace (C(2022) 5078) | 8 |
| | ÖVRIGA AKTER |
| | Europeiska kommissionen |
| 2022/C 278/07 | Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 | 11 |
| 2022/C 278/08 | Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 | 21 |
| 2022/C 278/09 | Offentliggörande av en ansökan om godkännande av en ändring, som inte är en mindre ändring, av en produktspecifikation i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 27 |
| 2022/C 278/10 | Offentliggörande av en ansökan om registrering av ett namn i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 35 |

V   Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

2022/C 278/05

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.10805 – MDP / HPS / PREMFINA / iGO4) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

6

2022/C 278/06

Meddelande från kommissionen offentliggjort i enlighet med artikel 27.4 i rådets förordning (EG) nr 1/2003 i ärendena AT.40703 – Amazon Buy Box och AT.40462 – Amazon Marketplace (C(2022) 5078)

8

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

2022/C 278/07

Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33

11

2022/C 278/08

Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33

21

2022/C 278/09

Offentliggörande av en ansökan om godkännande av en ändring, som inte är en mindre ändring, av en produktspecifikation i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

27

2022/C 278/10

Offentliggörande av en ansökan om registrering av ett namn i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

35

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 20.7.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 278/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 278/1

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.9286 – SEGRO / PSPIB / WROCLAW SITE)

(Text av betydelse för EES)

(2022/C 278/01)

Kommissionen beslutade den 20 mars 2019 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32019M9286. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32019M9286. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 20.7.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 278/2 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 278/2

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.10764 – SAGARD / BPIFRANCE / ADIT JV)

(Text av betydelse för EES)

(2022/C 278/02)

Kommissionen beslutade den 11 juli 2022 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på franska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32022M10764. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32022M10764. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Rådet

| 20.7.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 278/3 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 278/3

---

RÅDETS BESLUT

av den 18 juli 2022

om antagande av rådets ståndpunkt om förslag till ändringsbudget nr 2 för Europeiska unionen för budgetåret 2022

(2022/C 278/03)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 314, jämfört med fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 106a,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (1), särskilt artikel 44, och

av följande skäl:

| — | Unionens budget för budgetåret 2022 antogs slutgiltigt den 24 november 2021 (2). |
| --- | --- |

—

Unionens budget för budgetåret 2022 antogs slutgiltigt den 24 november 2021 (2).

| — | Den 12 april 2022 lade kommissionen fram ett förslag till ändringsbudget nr 2 till den allmänna budgeten för budgetåret 2022. |
| --- | --- |

—

Den 12 april 2022 lade kommissionen fram ett förslag till ändringsbudget nr 2 till den allmänna budgeten för budgetåret 2022.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Enda artikel

Rådets ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 2 för Europeiska unionen för budgetåret 2022 antogs den 18 juli 2022.

Texten återfinns i sin helhet på rådets webbplats: https://www.consilium.europa.eu/.

Utfärdat i Bryssel den 18 juli 2022.

På rådets vägnar

Z. NEKULA

Ordförande

---

(1)  EUT L 193, 30.7.2018, s. 1.

1

(2)  EUT L 45, 24.2.2022, s. 1.

2

---

Europeiska kommissionen

| 20.7.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 278/5 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 278/5

---

Eurons växelkurs (1)

19 juli 2022

(2022/C 278/04)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,0245 |
| JPY | japansk yen | 141,01 |
| DKK | dansk krona | 7,4449 |
| GBP | pund sterling | 0,85303 |
| SEK | svensk krona | 10,4964 |
| CHF | schweizisk franc | 0,9918 |
| ISK | isländsk krona | 138,90 |
| NOK | norsk krona | 10,1760 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 24,555 |
| HUF | ungersk forint | 397,45 |
| PLN | polsk zloty | 4,7598 |
| RON | rumänsk leu | 4,9395 |
| TRY | turkisk lira | 18,0180 |
| AUD | australisk dollar | 1,4869 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,3264 |
| HKD | Hongkongdollar | 8,0423 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,6456 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,4269 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 340,33 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 17,4570 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 6,9064 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,5093 |
| IDR | indonesisk rupiah | 15 344,49 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,5590 |
| PHP | filippinsk peso | 57,583 |
| RUB | rysk rubel | |
| THB | thailändsk baht | 37,492 |
| BRL | brasiliansk real | 5,5454 |
| MXN | mexikansk peso | 20,8552 |
| INR | indisk rupie | 81,8980 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,0245

JPY

japansk yen

141,01

DKK

dansk krona

7,4449

GBP

pund sterling

0,85303

SEK

svensk krona

10,4964

CHF

schweizisk franc

0,9918

ISK

isländsk krona

138,90

NOK

norsk krona

10,1760

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

24,555

HUF

ungersk forint

397,45

PLN

polsk zloty

4,7598

RON

rumänsk leu

4,9395

TRY

turkisk lira

18,0180

AUD

australisk dollar

1,4869

CAD

kanadensisk dollar

1,3264

HKD

Hongkongdollar

8,0423

NZD

nyzeeländsk dollar

1,6456

SGD

singaporiansk dollar

1,4269

KRW

sydkoreansk won

1 340,33

ZAR

sydafrikansk rand

17,4570

CNY

kinesisk yuan renminbi

6,9064

HRK

kroatisk kuna

7,5093

IDR

indonesisk rupiah

15 344,49

MYR

malaysisk ringgit

4,5590

PHP

filippinsk peso

57,583

RUB

rysk rubel

THB

thailändsk baht

37,492

BRL

brasiliansk real

5,5454

MXN

mexikansk peso

20,8552

INR

indisk rupie

81,8980

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

V Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

| 20.7.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 278/6 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 278/6

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.10805 – MDP / HPS / PREMFINA / iGO4)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

(2022/C 278/05)

1.

Denna anmälan berör följande företag:

| — | Madison Dearborn Partners, LLC (MDP, Förenta staterna). |
| --- | --- |

—

Madison Dearborn Partners, LLC (MDP, Förenta staterna).

| — | HPS Investment Partners, LLC (HPS, Förenta staterna). |
| --- | --- |

—

HPS Investment Partners, LLC (HPS, Förenta staterna).

| — | Premfina Limited (Premfina, Förenade kungariket), kontrollerat av MDP. |
| --- | --- |

—

Premfina Limited (Premfina, Förenade kungariket), kontrollerat av MDP.

| — | i GO 4 Ltd. (iGO4, Förenade kungariket), kontrollerat av MDP. |
| --- | --- |

—

i GO 4 Ltd. (iGO4, Förenade kungariket), kontrollerat av MDP.

MDP och HPS kommer att förvärva gemensam kontroll, på det sätt som avses i artikel 3.1 b och 3.4 i koncentrationsförordningen, över Premfina och iGO4.

Koncentrationen genomförs genom förvärv av aktier.

2.

| — | MDP är ett riskkapitalbolag med säte i USA, främst verksamt inom följande sektorer: basindustrier, programvara och tjänster för privata och offentliga kunder, finansiella tjänster och transaktionstjänster, hälso- och sjukvård samt telekommunikation, media och teknik. |
| --- | --- |

—

MDP är ett riskkapitalbolag med säte i USA, främst verksamt inom följande sektorer: basindustrier, programvara och tjänster för privata och offentliga kunder, finansiella tjänster och transaktionstjänster, hälso- och sjukvård samt telekommunikation, media och teknik.

| — | HPS är ett investmentbolag med säte i USA verksamt inom syndikerade högrisklån och obligationer med hög avkastning, privat förhandlade prioriterade säkrade skulder och mezzanininvesteringar, tillgångsbaserad leasing och riskkapital. |
| --- | --- |

—

HPS är ett investmentbolag med säte i USA verksamt inom syndikerade högrisklån och obligationer med hög avkastning, privat förhandlade prioriterade säkrade skulder och mezzanininvesteringar, tillgångsbaserad leasing och riskkapital.

| — | Premfina tillhandahåller lån för att betala försäkringspremier (premium financing) som extern gäldenär, samt programvara för försäkringar utan varumärke (white label) till försäkringsmäklare i Förenade kungariket.. |
| --- | --- |

—

Premfina tillhandahåller lån för att betala försäkringspremier (premium financing) som extern gäldenär, samt programvara för försäkringar utan varumärke (white label) till försäkringsmäklare i Förenade kungariket..

| — | iGO4 tillhandahåller bilförsäkringar och telematikförsäkringsprodukter till konsumenter i Förenade kungariket. |
| --- | --- |

—

iGO4 tillhandahåller bilförsäkringar och telematikförsäkringsprodukter till konsumenter i Förenade kungariket.

3.

Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

4.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Följande referens bör alltid anges:

M.10805 – MDP / HPS / PREMFINA / iGO4

Synpunkterna kan sändas till kommissionen per e-post, per fax eller per post. Använd följande kontaktuppgifter:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Post:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

1

koncentrationsförordningen

(2)  EUT C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

| 20.7.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 278/8 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 278/8

---

Meddelande från kommissionen offentliggjort i enlighet med artikel 27.4 i rådets förordning (EG) nr 1/2003 i ärendena AT.40703 – Amazon Buy Box och AT.40462 – Amazon Marketplace

(C(2022) 5078)

(2022/C 278/06)

1.   Inledning

| (1) | Enligt artikel 9 i rådets förordning (EG) nr 1/2003 av den 16 december 2002 om tillämpning av konkurrensreglerna i artiklarna 81 och 82 i fördraget (1) får kommissionen – när den avser att fatta ett beslut om att en överträdelse ska upphöra och de berörda parterna erbjuder åtaganden för att undanröja de betänkligheter som kommissionen har delgivit dem i sin preliminära bedömning – besluta att göra dessa åtaganden bindande för företagen. Ett sådant beslut får fattas för en bestämd period och ska fastställa att det inte längre finns skäl för kommissionen att ingripa. Enligt artikel 27.4 i samma förordning ska kommissionen offentliggöra en kort sammanfattning av fallet och huvuddragen i åtagandena. Berörda parter får lägga fram sina synpunkter inom den tidsfrist som fastställs av kommissionen. |
| --- | --- |

(1)

2.   Sammanfattning av ärendet

| (2) | Den 10 november 2020 antog kommissionen ett meddelande om invändningar i ärende AT.40462 – Amazon Marketplace i den mening som avses i artikel 7 i förordning (EG) nr 1/2003 rörande överträdelser av artikel 102 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat fördraget) och artikel 54 i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (nedan kallat EES-avtalet) som Amazon.com, Inc., Amazon Europe Core Sarl, Amazon Services Europe Sarl och Amazon EU Sarl (nedan gemensamt kallade Amazon) (nedan kallat meddelandet om invändningar) påstås ha gjort sig skyldiga till. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | I meddelandet om invändningar drogs den preliminära slutsatsen att Amazon skulle ha missbrukat sin dominerande ställning som leverantör av marknadsplatstjänster till säljare, i strid med artikel 102 i fördraget, genom att systematiskt förlita sig på stora mängder icke-offentliga uppgifter som Amazon erhållit till följd av tredjepartssäljares aktiviteter på Amazons marknadsplats, till förmån för Amazons egen detaljhandelsverksamhet, som konkurrerar direkt med de säljarna. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | I synnerhet skulle Amazons automatiserade system och anställda som bedriver detaljhandelsverksamhet (nedan kallat Amazon Retail) förlita sig på sådana uppgifter från tredjepartsförsäljare för att identifiera produkter som ska lanseras, börja och avsluta försäljningen av dem, identifiera leverantörer, förhandla om grossistpriser och grossistvillkor, planera och förvalta lager och fastställa priserna för Amazons egna detaljhandelserbjudanden. |
| --- | --- |

(4)

| (5) | I meddelandet om invändningar framförs inte kritik mot att Amazon använder uppgifter från tredjepartsförsäljare för att förbättra sina marknadsplatsverksamheter och marknadsplatstjänster till säljare. |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Den 15 juni 2022 antog kommissionen dessutom en preliminär bedömning i ärende AT.40703 – Amazon Buy Box i den mening som avses i artikel 9.1 i förordning (EG) nr 1/2003 rörande överträdelser av artikel 102 i fördraget och artikel 54 i EES-avtalet som Amazon påstås ha gjort sig skyldig till (nedan kallad den preliminära bedömningen). |
| --- | --- |

(6)

| (7) | I den preliminära bedömningen uttrycktes preliminära betänkligheter då Amazon skulle ha missbrukat sin dominerande ställning i strid med artikel 102 i fördraget genom att på konstlad väg gynna sina egna detaljhandelserbjudanden och erbjudanden från de säljare på marknadsplatsen som använder Amazons logistik- och leveranstjänster (så kallade Fulfilment by Amazon- eller FBA-tjänster), till nackdel för andra säljare och konsumenter på marknadsplatsen, genom att i) välja ett enda erbjudande som ges en framträdande plats på Amazons produktuppgiftsida (som vinner en plats i köprutan, benämnd Buy Box på engelska), och ii) göra det möjligt för säljare att erbjuda premiumprodukter försedda med etiketten ”Prime” till de användare som tillhör Amazons premiumprogram (lojalitetsprogrammet ”Prime Programme”). |
| --- | --- |

(7)

| (8) | I köprutan ges en specifik produkt som saluförs av en detaljhandlare en framträdande plats, och kunden kan lägga till denna produkt direkt i sin varukorg. Att få plats i köprutan är avgörande för säljare på Amazons marknadsplats, eftersom de allra flesta konsumenter bara ser köprutan och bara köper det erbjudande som visas där. De ojämlika villkoren och urvalskriterierna för vem som ska få en plats i köprutan kan således på ett konstlat sätt öka trafiken till, och köpen av, erbjudanden från Amazons detaljhandelsverksamhet och säljare som använder Amazons FBA-tjänster, vilket snedvrider konkurrensen på Amazons marknadsplatser. |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Att nå fram till de användare som är anslutna till premiumprogrammet, premiumanvändarna, är viktigt för säljarna, eftersom premiumanvändarna ständigt ökar i antal, vanligtvis är mer lojala och tenderar att generera mer försäljning på Amazons marknadsplatser än övriga användare, och eftersom säljarnas rätt att delta i premiumprogrammet påverkar deras möjligheter att få en plats i köprutan. Amazons villkor och kriterier för att välja ut säljare och erbjudanden som är berättigade till Prime-beteckningen skulle gynna Amazon Retail och de säljare som använder Amazons FBA-tjänster och därmed snedvrida konkurrensen på Amazons marknadsplatser. De ojämlika villkoren och kriterierna i premiumprogrammet omfattar de villkor och kriterier som är relevanta för de oberoende säljare som vill ha rätt att delta i premiumprogrammet när de ska välja logistikleverantörer och fastställa deras avtalsvillkor och prestationer. |
| --- | --- |

(9)

3.   Huvuddragen i de erbjudna åtagandena

| (10) | Parterna i förfarandet instämmer inte i bestrider kommissionens meddelande om invändningar och preliminära bedömning. De har trots detta erbjudit åtaganden i enlighet med artikel 9 i förordning (EG) nr 1/2003 för att ta itu med kommissionens betänkligheter beträffande konkurrensen. Huvuddragen i åtagandena är följande: |
| --- | --- |

(10)

| (11) | För att bemöta kommissionens betänkligheter i meddelandet om invändningar i ärende AT.40462 – Amazon Marketplace, åtar sig Amazon att inte använda icke-offentliga uppgifter som tillhandahålls av tredjepartssäljare på sin marknadsplats eller som härrör från tredjepartssäljares användning av Amazons marknadsplatstjänster eller relaterade marknadsplatstjänster, såsom betalnings- och fullgörandetjänster, om sådana uppgifter inte är tillgängliga för dessa tredjepartssäljare, i Amazons egen detaljhandelsverksamhet, i konkurrens med dessa tredjepartssäljare. |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Amazon åtar sig i synnerhet att inte använda sådana uppgifter från tredjepartsförsäljare, vare sig via Amazons automatiserade system eller via sina anställda, varken för att sälja märkesvaror eller för att sälja sina egna märkesprodukter. De relevanta uppgifterna omfattar aggregerade, individuella och anonymiserade uppgifter och personuppgifter, oavsett om de är obearbetade eller behandlade. |
| --- | --- |

(12)

| (13) | För att bemöta kommissionens betänkligheter i den preliminära bedömningen i ärende AT.40703 – Amazon Buy Box, åtar sig Amazon att göra följande:






  i. | Tillämpa icke-diskriminerande villkor och kriterier för att identifiera det erbjudande som visas i köprutan (ett framskjutet erbjudande, Featured Offer). Dessa skulle gälla alla tillämpliga parametrar och viktningar för att skapa lika villkor i konkurrensen mellan säljarna om köprutan. |
| --- | --- | --- |

(13)

i.

Tillämpa icke-diskriminerande villkor och kriterier för att identifiera det erbjudande som visas i köprutan (ett framskjutet erbjudande, Featured Offer). Dessa skulle gälla alla tillämpliga parametrar och viktningar för att skapa lika villkor i konkurrensen mellan säljarna om köprutan.

| ii. | Visa minst ett konkurrerande anbud bredvid det framskjutna erbjudandet, om ett sådant finns tillgängligt och skiljer sig i fråga om pris/leveranstid från det framskjutna erbjudandet. Dessa erbjudanden kommer att visa samma beskrivande information på lika villkor och tillämpas med full paritet i fråga om möjligheterna att köpa dem. |
| --- | --- |

ii.

Visa minst ett konkurrerande anbud bredvid det framskjutna erbjudandet, om ett sådant finns tillgängligt och skiljer sig i fråga om pris/leveranstid från det framskjutna erbjudandet. Dessa erbjudanden kommer att visa samma beskrivande information på lika villkor och tillämpas med full paritet i fråga om möjligheterna att köpa dem.

| iii. | Fastställa icke-diskriminerande villkor och kriterier för tredjepartssäljares och tredjepartserbjudandens rätt att delta i premiumprogrammet, för att säkerställa paritet mellan alla säljare. |
| --- | --- |

iii.

Fastställa icke-diskriminerande villkor och kriterier för tredjepartssäljares och tredjepartserbjudandens rätt att delta i premiumprogrammet, för att säkerställa paritet mellan alla säljare.

| iv. | Ge premiumsäljarna möjlighet att fritt välja transportföretag och förhandla om priser och affärsvillkor med dessa transportföretag. |
| --- | --- |

iv.

Ge premiumsäljarna möjlighet att fritt välja transportföretag och förhandla om priser och affärsvillkor med dessa transportföretag.

| v. | Inte använda några uppgifter om tredjepartstransportföretagens villkor eller prestationer för Amazons egen logistikverksamhet. |
| --- | --- |

v.

Inte använda några uppgifter om tredjepartstransportföretagens villkor eller prestationer för Amazons egen logistikverksamhet.

| (14) | Amazon erbjuder sig att tillämpa dessa åtaganden på alla nuvarande och framtida Amazon-marknadsplatser inom EES, med undantag för åtagandena i punkt13 som, med hänsyn till den italienska konkurrensmyndighetens beslut av den 30 november 2021 i ärende A528, inte skulle gälla Italien. |
| --- | --- |

(14)

| (15) | Dessa åtaganden offentliggörs i sin helhet på engelska på webbplatsen för generaldirektoratet för konkurrens:
  https://ec.europa.eu/competition-policy/index_en |
| --- | --- |

(15)

https://ec.europa.eu/competition-policy/index_en

4.   Uppmaning att lägga fram synpunkter

| (16) | Med förbehåll för resultatet av marknadstestet avser kommissionen att fatta ett beslut enligt artikel 9.1 i förordning (EG) nr 1/2003 om att göra de åtaganden som sammanfattas ovan bindande och offentliggöra dem i sin helhet på internet på webbplatsen för generaldirektoratet för konkurrens. |
| --- | --- |

(16)

| (17) | I enlighet med artikel 27.4 i förordning (EG) nr 1/2003 uppmanar kommissionen berörda tredje parter att lägga fram sina synpunkter på de föreslagna åtagandena. Dessa synpunkter måste ha inkommit till kommissionen senast den 9 september 2022. Berörda tredje parter ombeds också att lämna in en icke-konfidentiell version av sina synpunkter, där uppgifter som de anser vara affärshemligheter och andra konfidentiella uppgifter bör strykas och ersättas med en icke-konfidentiell sammanfattning eller med orden ”affärshemlighet” eller ”konfidentiell uppgift”. |
| --- | --- |

(17)

| (18) | Svar och synpunkter bör helst vara motiverade och innehålla relevanta faktauppgifter. Kommissionen ber er också att föreslå en möjlig lösning om ni anser att någon aspekt av de föreslagna åtagandena medför problem. |
| --- | --- |

(18)

| (19) | Synpunkterna kan, med angivande av referens AT.40703 – Amazon – Buy Box och AT.40462 - Amazon Marketplace, sändas till kommissionen per e-post (COMP-GREFFE-ANTITRUST@ec.europa.eu och comp-c6-mail@ec.europa.eu), eller per brev till följande adress:





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för antitrustärenden |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

(19)

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för antitrustärenden

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EGT L 1, 4.1.2003, s. 1. Med verkan från och med den 1 december 2009 har artiklarna 81 och 82 i EG-fördraget ersatts av artikel 101 respektive 102 i EUF-fördraget. Innehållet i bestämmelserna är dock i sak oförändrat. I detta tillkännagivande bör hänvisningar till artiklarna 101 och 102 i EUF-fördraget i förekommande fall förstås som hänvisningar till artiklarna 81 och 82 i EG-fördraget.

---

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

| 20.7.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 278/11 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 278/11

---

Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33

(2022/C 278/07)

Detta meddelande offentliggörs i enlighet med artikel 17.5 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELANDE OM EN STANDARDÄNDRING AV DET SAMMANFATTANDE DOKUMENTET

”Touraine”

PDO-FR-A0501-AM03

Datum för ansökan: 12 maj 2022

1.   Beskrivning av och motivering till ändringen

1.   Den officiella geografiska kodexen

Beskrivning och motivering

Kommunerna i det geografiska området och det omedelbara närområdet har uppdaterats enligt den officiella geografiska kodexen.

Områdets avgränsning ändras inte.

Punkterna 6 och 9 i det sammanfattande dokumentet ändras.

2.   Avgränsat odlingsområde

Beskrivning och motivering

Datumen den 9 och 10 februari 2022 har lagts till i förteckningen över sammanträden i den behöriga nationella kommitté som har godkänt de avgränsade odlingsområdena.

Syftet med ändringen är att lägga till datumet då den behöriga nationella myndigheten godkände en ändring av det avgränsade odlingsområdet inom det geografiska produktionsområdet. Avgränsningen handlar om att inom det geografiska produktionsområdet fastställa vilka jordlotter som lämpar sig för produktion av vin med den berörda skyddade ursprungsbeteckningen.

För de kompletterande geografiska beteckningarna ”Oisly” och ”Chenoncedes” har man övergått från en process med identifiering av jordlotter till avgränsning av jordlotter för att fastställa jordlotter där vin med beteckningen ”Touraine” och dessa kompletterande geografiska beteckningar kan produceras.

Det sammanfattande dokumentet påverkas inte av dessa ändringar.

3.   Miljöbestämmelser

Beskrivning och motivering

Följande bestämmelse har lagts till för alla jordbrukslotter där vin med beteckningen ”Touraine” produceras:

”Generell kemisk ogräsbekämpning av jordbrukslotterna är förbjuden.”

Genom dessa ändringar tas bättre hänsyn till samhällets krav på minskad användning av växtskyddsmedel och till miljön.

Denna ändring medför ingen ändring av det sammanfattande dokumentet.

4.   Hänvisning till kontrollorganet

Beskrivning och motivering

Ordalydelsen i hänvisningen till kontrollorganet har setts över för att anpassa den till ordalydelsen i produktspecifikationerna för andra ursprungsbeteckningar. Ändringen är endast redaktionell.

Denna ändring medför ingen ändring av det sammanfattande dokumentet.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

1.   Produktens namn

Touraine

2.   Typ av geografisk beteckning

SUB – Skyddad ursprungsbeteckning

3.   Kategorier av vinprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

| 5. | Mousserande kvalitetsvin |
| --- | --- |

5.

Mousserande kvalitetsvin

4.   Beskrivning av vinet eller vinerna

1.   Analytiska standarder

KORT BESKRIVNING

Vinerna är stilla vita viner, röda viner och roséviner samt mousserande vita viner och roséviner. De stilla vinerna (röda, vita och rosé) har en naturlig alkoholhalt på minst 10 volymprocent.

Varje parti vin ska efter förpackning uppfylla följande analytiska standarder:

| — | De vita vinerna och rosévinerna har en halt av jäsbart socker (glukos och fruktos) på högst 4 gram per liter och en total syrahalt på över 3,5 gram vinsyra per liter. |
| --- | --- |

—

De vita vinerna och rosévinerna har en halt av jäsbart socker (glukos och fruktos) på högst 4 gram per liter och en total syrahalt på över 3,5 gram vinsyra per liter.

| — | De röda vinerna har en halt av jäsbart socker (glukos och fruktos) på högst 2 gram per liter. Den malolaktiska jäsningen har avslutats för röda viner. Halten äppelsyra är lägre än eller lika med 0,3 gram per liter. |
| --- | --- |

—

De röda vinerna har en halt av jäsbart socker (glukos och fruktos) på högst 2 gram per liter. Den malolaktiska jäsningen har avslutats för röda viner. Halten äppelsyra är lägre än eller lika med 0,3 gram per liter.

| — | Halten jäsbart socker (glukos och fruktos) hos de vita viner och roséviner som framställs utan berikning och har en lägsta verklig alkoholhalt på 12,5 volymprocent är högst 6 gram per liter. I sådana fall får den totala syrahalten, uttryckt som vinsyra, inte understiga halten jäsbart socker (glukos och fruktos) med mer än 1 gram per liter. |
| --- | --- |

—

Halten jäsbart socker (glukos och fruktos) hos de vita viner och roséviner som framställs utan berikning och har en lägsta verklig alkoholhalt på 12,5 volymprocent är högst 6 gram per liter. I sådana fall får den totala syrahalten, uttryckt som vinsyra, inte understiga halten jäsbart socker (glukos och fruktos) med mer än 1 gram per liter.

| — | Vinernas totala alkoholhalt efter berikning får inte överstiga 12,5 volymprocent för vita viner, röda viner och roséviner och 13 volymprocent för mousserande vita viner och roséviner (vid berikning av musten).






  Allmänna analytiska egenskaper |
| --- | --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta totala syrahalt | |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

—

Vinernas totala alkoholhalt efter berikning får inte överstiga 12,5 volymprocent för vita viner, röda viner och roséviner och 13 volymprocent för mousserande vita viner och roséviner (vid berikning av musten).

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta totala syrahalt

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

2.   Syrahalt

KORT BESKRIVNING

För stilla vita viner och roséviner ska halten flyktiga syror och den totala svaveldioxidhalten följa de regler som fastställs i unionslagstiftningen. För stilla röda viner ska halten flyktiga syror, den totala syrahalten och den totala svaveldioxidhalten följa de regler som fastställs i unionslagstiftningen.

För mousserande roséviner och vita viner ska halten flyktiga syror, den totala syrahalten, den totala svaveldioxidhalten och den totala koldioxidhalten följa de regler som fastställs i unionslagstiftningen.

Varje parti otappat vin som kan omfattas av någon av uppgifterna ”primeur” eller ”nouveau” ska ha en halt av flyktiga syror på högst 10,2 milliekvivalenter per liter.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta totala syrahalt | |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta totala syrahalt

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

3.   Beskrivning

KORT BESKRIVNING

Viner som kan omfattas av den kontrollerade ursprungsbeteckningen ”Touraine” är viner med väl avrundad smak och en frisk och välbalanserad final. De vita vinerna är ofta blekt gyllengula, med en doftpalett som kan gå från fruktiga toner av citrus och exotisk frukt till blommiga toner av vita blommor. Eftersmaken är frisk.

Rosévinerna inleder med finstämda dofter som kan föra tankarna till svarta vinbär, exotisk frukt eller citrus.

De röda viner som framställs av druvsorten gamay N (viner som får märkas med beteckningen ”gamay” eller med något av uttrycken ”primeur” eller ”nouveau”) flaggar ofta med en körsbärsröd färg och bjuder vanligen på varma aromer av röda bär och silkesmjuka tanniner. Det är balanserade viner som förenar lätthet och finess. De viner som framställs med druvblandningar eller enbart med druvan cabernet franc N, väster om staden Tours meridian, är eleganta och kraftfulla med en tydlig tanninstruktur och ett aromatiskt uttryck med röda och mörka bär. Vinerna är mörkt rubinfärgade till djupt granatröda.

De mousserande vita vinerna och rosévinerna är uppbyggda kring en struktur där syrligheten dominerar och ger vinet friskhet och finess. Syrligheten åtföljs av fruktiga toner och ett inslag av brioche kan förstärkas med tiden.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta totala syrahalt | |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta totala syrahalt

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

5.   Vinframställningsmetoder

1.   Särskilda oenologiska metoder

a.   Särskild oenologisk metod

| — | Vid framställning av roséviner är det tillåtet att använda kol för oenologiskt bruk, enskilt eller som blandning i beredningar, i muster av unga viner som fortfarande jäser, med begränsningen 15 % av volymen av de roséviner som den berörda vinmakaren framställer, för den aktuella skörden och med högst 60 gram per hektoliter. |
| --- | --- |

—

Vid framställning av roséviner är det tillåtet att använda kol för oenologiskt bruk, enskilt eller som blandning i beredningar, i muster av unga viner som fortfarande jäser, med begränsningen 15 % av volymen av de roséviner som den berörda vinmakaren framställer, för den aktuella skörden och med högst 60 gram per hektoliter.

| — | Subtraktiva berikningsmetoder är tillåtna för röda viner. Vid partiell koncentrering får inte ursprungsvolymen minska med mer än 10 %. |
| --- | --- |

—

Subtraktiva berikningsmetoder är tillåtna för röda viner. Vid partiell koncentrering får inte ursprungsvolymen minska med mer än 10 %.

| — | De mousserande vinerna framställs genom en andra jäsning på flaska. |
| --- | --- |

—

De mousserande vinerna framställs genom en andra jäsning på flaska.

| — | Vinernas totala alkoholhalt efter berikning får inte överstiga 12,5 volymprocent för vita viner, röda viner och roséviner och 13 volymprocent för mousserande vita viner och roséviner (vid berikning av musten). |
| --- | --- |

—

Vinernas totala alkoholhalt efter berikning får inte överstiga 12,5 volymprocent för vita viner, röda viner och roséviner och 13 volymprocent för mousserande vita viner och roséviner (vid berikning av musten).

Därutöver måste vinerna uppfylla alla oenologiska krav i unionens regelverk och i den franska lagen om jordbruk och fiske (Code rural et de la pêche maritime).

b.   Odlingsmetoder

Vinstockarna ska planteras med en täthet på minst 4 500 plantor per hektar och med högst 2,10 meters avstånd mellan raderna. Avståndet mellan vinstockarna i en rad ska vara minst 0,9 meter.

Vinstockarna beskärs med antingen långskottsbeskärning eller kortskottsbeskärning till högst 11 skott per planta.

Oavsett beskärningsmetod får vinstockarna beskäras med 2 extra skott per vinstock, under förutsättning att antalet fruktbärande grenar per vinstock detta år inte är fler än 11 vid det tillväxtstadium som motsvarar 11 eller 12 blad.

2.   Högsta avkastning

| a. | Vita viner
  72 hektoliter/hektar. |
| --- | --- |

a.

Vita viner

72 hektoliter/hektar.

| b. | Röda viner och roséviner
  66 hektoliter/hektar. |
| --- | --- |

b.

Röda viner och roséviner

66 hektoliter/hektar.

| c. | Mousserande vin
  78 hektoliter/hektar. |
| --- | --- |

c.

Mousserande vin

78 hektoliter/hektar.

6.   Avgränsat geografiskt område

Skörd av druvorna, vinifiering och beredning av stilla viner, samt skörd av druvorna, vinifiering, beredning, lagring och buteljering av mousserande viner, äger rum inom följande kommuners område (förteckningen är upprättad på grundval av 2021 års officiella geografiska kodex):

| — | Departementet Indre-et-Loire: Amboise, Anché, Artannes-sur-Indre, Athée-sur-Cher, Avoine, Avon-les-Roches, Azay-le-Rideau, Azay-sur-Cher, Beaumont-en-Véron, Benais, Bléré, Bossay-sur-Claise, Bourgueil, Brizay, Candes-Saint-Martin, Cangey, Chambray-lès-Tours, Chançay, Chanceaux-sur-Choisille, La Chapelle-sur-Loire, Chargé, Cheillé, Chemillé-sur-Indrois, Chenonceaux, Chinon, Chisseaux, Chouzé-sur-Loire, Cinais, Cinq-Mars-la-Pile, Civray-de-Touraine, Coteaux-sur-Loire, Couziers, Cravant-les-Côteaux, La Croix-en-Touraine, Crouzilles, Dierre, Draché, Epeigné-les-Bois, Esvres, Fondettes, Francueil, Genillé, Huismes, L’Ile-Bouchard, Ingrandes-de Touraine, Joué-lès-Tours, Langeais (endast den del som tidigare utgjorde kommunen Langeais, som blivit huvudort), Larçay, Lémeré, Lerné, Lignières-de-Touraine, Ligré, Limeray, Lussault-sur-Loire, Luynes, Luzillé, Marçay, Montlouis-sur-Loire, Montreuil-en-Touraine, Mosnes, Nazelles-Négron, Neuillé-le-Lierre, Noizay, Panzoult, Parçay-Meslay, Pocé-sur-Cisse, Pont-de-Ruan, Razines, Restigné, Reugny, Rigny-Ussé, Rivarennes, Rivière, La Roche-Clermault, Rochecorbon, Saché, Saint-Avertin, Saint-Benoît-la-Forêt, Saint-Etienne-de-Chigny, Saint-Germain-sur-Vienne, Saint-Martin-le-Beau, Saint-Nicolas-de-Bourgueil, Saint-Ouen-les-Vignes, Saint-Règle, Sainte-Maure-de-Touraine, Savigny-en-Véron, Savonnières, Sazilly, Seuilly, Souvigny-de-Touraine, Tavant, Theneuil, Thilouze, Thizay, Tours, Vallères, Véretz, Vernou-sur-Brenne, Villaines-les-Rochers och Vouvray. |
| --- | --- |

—

Departementet Indre-et-Loire: Amboise, Anché, Artannes-sur-Indre, Athée-sur-Cher, Avoine, Avon-les-Roches, Azay-le-Rideau, Azay-sur-Cher, Beaumont-en-Véron, Benais, Bléré, Bossay-sur-Claise, Bourgueil, Brizay, Candes-Saint-Martin, Cangey, Chambray-lès-Tours, Chançay, Chanceaux-sur-Choisille, La Chapelle-sur-Loire, Chargé, Cheillé, Chemillé-sur-Indrois, Chenonceaux, Chinon, Chisseaux, Chouzé-sur-Loire, Cinais, Cinq-Mars-la-Pile, Civray-de-Touraine, Coteaux-sur-Loire, Couziers, Cravant-les-Côteaux, La Croix-en-Touraine, Crouzilles, Dierre, Draché, Epeigné-les-Bois, Esvres, Fondettes, Francueil, Genillé, Huismes, L’Ile-Bouchard, Ingrandes-de Touraine, Joué-lès-Tours, Langeais (endast den del som tidigare utgjorde kommunen Langeais, som blivit huvudort), Larçay, Lémeré, Lerné, Lignières-de-Touraine, Ligré, Limeray, Lussault-sur-Loire, Luynes, Luzillé, Marçay, Montlouis-sur-Loire, Montreuil-en-Touraine, Mosnes, Nazelles-Négron, Neuillé-le-Lierre, Noizay, Panzoult, Parçay-Meslay, Pocé-sur-Cisse, Pont-de-Ruan, Razines, Restigné, Reugny, Rigny-Ussé, Rivarennes, Rivière, La Roche-Clermault, Rochecorbon, Saché, Saint-Avertin, Saint-Benoît-la-Forêt, Saint-Etienne-de-Chigny, Saint-Germain-sur-Vienne, Saint-Martin-le-Beau, Saint-Nicolas-de-Bourgueil, Saint-Ouen-les-Vignes, Saint-Règle, Sainte-Maure-de-Touraine, Savigny-en-Véron, Savonnières, Sazilly, Seuilly, Souvigny-de-Touraine, Tavant, Theneuil, Thilouze, Thizay, Tours, Vallères, Véretz, Vernou-sur-Brenne, Villaines-les-Rochers och Vouvray.

| — | Departementet Loir-et-Cher: Angé, Blois, Chailles, Châteauvieux, Châtillon-sur-Cher, Chaumont-sur-Loire, Chémery, Chissay-en-Touraine, Choussy, Le Controis-en-Sologne (endast den del som hör till de delegerade kommunerna Contres och Thenay), Couddes, Couffy, Faverolles-sur-Cher, Mareuil-sur-Cher, Méhers, Mesland, Meusnes, Monteaux, Monthou-sur-Bièvre, Monthou-sur-Cher, Montrichard Val de Cher, Noyers-sur-Cher, Oisly, Pontlevoy, Pouillé, Rilly-sur-Loire, Saint-Aignan, Saint-Georges-sur-Cher, Saint-Julien-de-Chédon, Saint-Romain-sur-Cher, Sassay, Seigy, Soings-en-Sologne, Thésée, Valaire, Valencisse (endast den del som hör till de delegerade kommunerna Chambon-sur-Cisse och Molineuf), Vallières-les-Grandes, Valloire-sur-Cisse (endast den del som hör till den delegerade kommunen Chouzy-sur-Cisse) och Veuzain-sur-Loire (endast den del som hör till den delegerade kommunen Onzain). |
| --- | --- |

—

Departementet Loir-et-Cher: Angé, Blois, Chailles, Châteauvieux, Châtillon-sur-Cher, Chaumont-sur-Loire, Chémery, Chissay-en-Touraine, Choussy, Le Controis-en-Sologne (endast den del som hör till de delegerade kommunerna Contres och Thenay), Couddes, Couffy, Faverolles-sur-Cher, Mareuil-sur-Cher, Méhers, Mesland, Meusnes, Monteaux, Monthou-sur-Bièvre, Monthou-sur-Cher, Montrichard Val de Cher, Noyers-sur-Cher, Oisly, Pontlevoy, Pouillé, Rilly-sur-Loire, Saint-Aignan, Saint-Georges-sur-Cher, Saint-Julien-de-Chédon, Saint-Romain-sur-Cher, Sassay, Seigy, Soings-en-Sologne, Thésée, Valaire, Valencisse (endast den del som hör till de delegerade kommunerna Chambon-sur-Cisse och Molineuf), Vallières-les-Grandes, Valloire-sur-Cisse (endast den del som hör till den delegerade kommunen Chouzy-sur-Cisse) och Veuzain-sur-Loire (endast den del som hör till den delegerade kommunen Onzain).

7.   Druvsorter

Cabernet franc N

Cabernet-sauvignon N

Chardonnay B

Chenin B

Cot N – malbec

Gamay N

Grolleau N

Grolleau gris G

Meunier N

Orbois B

Pineau d’aunis N

Pinot gris G

Pinot noir N

Sauvignon B – sauvignon blanc

Sauvignon gris G – fié gris

8.   Beskrivning av samband

Det geografiska området är en mjukt kuperad platå i sydöstra delen av Parisbäckenet och motsvarar det område där floderna Cher, Indre och Vienne flyter samman med Loire. Vinodlingarna breder ut sig över hundratals kilometer längs floddalarna, med undantag för vinodlingsområdet Sologne där odlingarna ligger på platån mellan Cher och Loire.

De geografiska områdena för de kompletterande geografiska beteckningarna ”Amboise” och ”Mesland” ligger i hjärtat av dalarna som ligger utspridda från väst till öst längs Loiredalen, medan det geografiska området för den kompletterande geografiska beteckningen ”Azay-le-Rideau” ligger längs Indres floddal. I floddalen längs Chers nedre lopp ligger området för den kompletterande geografiska beteckningen ”Chenonceaux” och området för ”Oisly” ligger på den östra platån mellan Loire och Cher.

Höjden över havet är sällan mer än 100 eller 120 meter i de 143 kommuner som det geografiska området består av.

Vinerna framställs av druvor från jordbrukslotter som avgränsats noggrant och strikt mot bakgrund av de historiska produktionsnaven. Bland jordbrukslotterna kan man urskilja följande:

| — | Lotter med en jordmån som bildats av flintlera, uppblandad med sand från miocen, vilket lokalt kallas ”bournais perrucheux”. |
| --- | --- |

—

Lotter med en jordmån som bildats av flintlera, uppblandad med sand från miocen, vilket lokalt kallas ”bournais perrucheux”.

| — | Lotter med jord som utvecklats på flintlera, eller ”perruches”, eller steniga jordar av lerkalksand som bildats av kalksten, lokalt kallade ”aubuis”. Detta är varma och lättgenomträngliga jordar som ligger i dalarnas nedre sluttningar. |
| --- | --- |

—

Lotter med jord som utvecklats på flintlera, eller ”perruches”, eller steniga jordar av lerkalksand som bildats av kalksten, lokalt kallade ”aubuis”. Detta är varma och lättgenomträngliga jordar som ligger i dalarnas nedre sluttningar.

| — | Lotter som ligger på terrasser som bildats av flodernas gamla avlagringar, lokalt kallade ”graviers”. |
| --- | --- |

—

Lotter som ligger på terrasser som bildats av flodernas gamla avlagringar, lokalt kallade ”graviers”.

Det geografiska området har ett kustklimat, som förändras märkbart så snart man kommer till den östra delen av det geografiska området i höjd med staden Tours meridian. Skillnaderna visar sig i såväl temperaturer som nederbörd, med nederbördsmängder på omkring 550 millimeter i väster och upp till 650 millimeter i öster, och större temperaturskillnader i öster efterhand som havets inverkan avtar med avståndet.

Resterna av en gammal vinpress som upptäcktes i Cheillé nära Azay-le-Rideau vittnar om att vindruvor har odlats i Touraine sedan vår tideräknings andra århundrade. Under kyrkans inflytande fick vinodlingen ett rejält uppsving mellan 700-talet och 1100-talet.

Det kungliga hovets närvaro i Loiredalen under 1500-talet (slotten Chambord och Chenonceau) bidrog till en anmärkningsvärd utveckling av kvalitetsviner, liksom till vissa stora vinområdens goda anseende. Produktionen utvecklades ytterligare sedan man i ediktet Edit des vingt lieues förbjudit vinproduktion inom en radie av 88 kilometer från huvudstaden, och druvsorten gamay som härstammade från trakterna kring Lyon började planteras in.

De naturliga transportvägar som utgjordes av floderna Loire och Cher gynnade spontant handeln liksom utveckling och export av det geografiska områdets produkter. De bästa vinerna såldes främst till Holland och England, via tullgränsen i Ingrandes-sur-Loire, nära Nantes. Dessa kvalitetsviner fick tillnamnet ”vins de la mer” (havsviner) tack vare att de tålde transporten så bra.

Under 1700-talet etablerades vinodlingar i längs Chers nedre dalgång kring städerna Bléré, Thésée, Montrichard och Chenonceaux. En inventering av områdets druvbestånd gjordes i samband med jordbruksundersökningen år XII (1804). I undersökningens tabell över de vanligaste druvsorterna längs Chers stränder framhålls côt som den huvudsakliga druvan – ”den vanligaste plantsorten på Chers stränder i söderläge, som ger vin av högsta kvalitet”.

År 1845 nämner även greve Alexandre-Pierre Odart i sin Ampélographie druvsorten cot N som den mest odlade sorten längs Chers och Lots stränder. Jules Guyot, som alltid var mycket noggrann i sina beskrivningar, förklarade 1860 att ”druvsorten breton (cabernet franc N) har sitt huvudsakliga centrum i Bourgueil, mellan Chinon och Saumur, där den ger utmärkta viner, men den försvinner när man kommer österut i regionen, där côt, chardenet, pinot noir, beurot och meunier (...) dominerar i Loir-et-Cher”.

Efter vinluskrisen byggdes vinodlingarna i Touraine upp igen med ett druvbestånd som framför allt bestod av nya ympade druvsorter som gamay N och sauvignon B. Det geografiska området växte fram efterhand och kom att omfatta vinodlingsområden med en god kvalitetspotential. Den kontrollerade ursprungsbeteckningen ”Coteaux de Touraine” godkändes 1939, strax före andra världskrigets utbrott.

Namnet ”Touraine” antogs slutgiltigt 1953.

Vinodlingarna omfattade då en yta på 8 000 hektar och producenterna, som var uppdelade på fem vinkooperativ, utvecklade produktionen av vin från druvsorterna sauvignon B och gamay N, vilka snart fick ett gediget anseende inom restaurangnäringen under de allmänna beteckningarna ”sauvignon de Touraine” och ”gamay de Touraine”.

Producenterna i Cherdalen var medvetna om den potential som fanns i deras område och deras druvor, och från och med 1985 började de plantera cot N och sauvignon B på jordlotterna på de nedre sluttningarna. I vinodlingsområdet Sologne reserverades druvsorten sauvignon B för jordbrukslotter med sandjord.

Strävan efter autenticitet ledde fram till erkännandet av de kompletterande geografiska beteckningarna ”Chenonceaux” för vita och röda viner från Chers sluttningar och ”Oisly” för de vita vinerna från vinodlingsområdet Sologne.

År 2009 omfattade vinodlingarna en yta på 4 500 hektar som brukades av omkring 800 producenter. Omkring 260 000 hektoliter vin produceras, varav mer än 60 % är vita viner. Viner som kan omfattas av den kontrollerade ursprungsbeteckningen ”Touraine” är viner med väl avrundad smak och en frisk och välbalanserad final.

De vita vinerna är ofta blekt gyllengula, med en doftpalett som kan gå från fruktiga toner av citrus och exotisk frukt till blommiga toner av vita blommor. Eftersmaken är frisk.

Rosévinerna inleder med finstämda dofter som kan föra tankarna till svarta vinbär, exotisk frukt eller citrus.

De röda viner som framställs av druvsorten gamay N (viner som får märkas med beteckningen ”gamay” eller uttrycket ”primeur”) flaggar ofta med en körsbärsröd färg och bjuder vanligen på varma aromer av röda bär och silkesmjuka tanniner. Det är balanserade viner som förenar lätthet och finess. De viner som framställs med druvblandningar eller enbart med druvan cabernet franc N är eleganta och kraftfulla med en tydlig tanninstruktur och ett aromatiskt uttryck med röda och mörka bär. Vinerna är mörkt rubinfärgade till djupt granatröda. De mousserande vita vinerna och rosévinerna är uppbyggda kring en struktur där syrligheten dominerar och ger vinet friskhet och finess. Syrligheten åtföljs av fruktiga toner och ett inslag av brioche kan förstärkas med tiden. Det omfattande nät av vattendrag som bildas av floderna Loire, Vienne, Cher och Indre har med tidens gång mejslat fram den böljande högplatån ur de mjuka bergarterna från tertiärtiden och mesozoikum. Under kyrkans inflytande planterade man på medeltiden vinstockar längs de frammejslade dalgångarna och på platåns kanter.

Närheten till vattenvägarna var redan under renässansen en viktig framgångsfaktor som gynnande exporten av vinerna från ”Touraine”. Det var alltså inrättandet av en permanent tullstation vid Ingrandes-sur-Loire, varifrån vinerna exporterades till Holland, och genomförandet av 1577 års Edit des vingt lieues, som förbjöd vinproduktion nära huvudstaden, som formade Loiredalens vinodlingar och kom att gynna en kvalitetsproduktion. Områdets klimatförhållanden ledde till att det utvecklades ett druvbestånd grundat på chenin B och cabernet franc N i det geografiska områdets västra delar, medan druvsorterna sauvignon B, cot N och gamay N favoriserades i den östra delen. Den naturliga klimatgränsen sammanfaller med staden Tours meridian. Dessa druvsorter har passat väl in i de varierande vinodlingsförutsättningar som producenterna har.

Av tradition utgörs det avgränsade området för skörd av druvor endast av lotter som har väldränerad mark som utvecklats främst på geologiska lager från perioderna turon och senon. Flintleran som är rik på kiselsten täcker det mesta av de mellanliggande dalarna. Kiselstenarna förekommer rikligt på jordytan och spelar en viktig roll under mognadsperioden då de ökar värmestrålningen från jorden. Dessa förhållanden bidrar i hög grad till kvaliteten hos de vita och röda vinerna. Druvsorten sauvignon B trivs särskilt väl på jordbrukslotter med jordmånerna ”perruches” och ”aubuis”. Här finns de förutsättningar druvan behöver för att mogna jämnt genom årens lopp. De viner som framställs av druvor från dessa jordmåner och med detta klimat är friska och särpräglade. De stod år 2009 för två tredjedelar av hela produktionen inom den kontrollerade ursprungsbeteckningen. Druvsorten gamay N, en blå druva som planterades in under återuppbyggnaden efter vinluskrisen, odlas främst på jordbrukslotter med flintlerjord och vinerna som framställs av den är fruktiga och pigga. Druvsorten cot N utgör ryggraden i de röda vinerna från öster om Toursmeridianen, medan druvsorten cabernet franc N dominerar väster om denna gräns.

De ger vinerna en tydlig tanninstruktur.

Inom ramen för den skyddade ursprungsbeteckningen ”Touraine” finns det fem kompletterande geografiska beteckningar.

Amboise

En platå av mjuk krita skapar en ganska markerad relief med en höjd över havet på mellan 80 och 100 meter. De varierande geologiska och pedologiska förutsättningarna har gett producenterna möjlighet att hitta bästa möjliga villkor för att låta varje druvsort komma till uttryck. Rosévinerna är fruktiga och friska, de röda vinerna har en tydlig tanninstruktur och ett ganska intensivt aromatiskt uttryck, ofta med toner av röda frukter och bär, och de vita vinerna är oftast torra, men kan ibland innehålla jäsbart socker och kvalificeras då som halvtorra, halvsöta eller söta. Lagringen av de röda vinerna mjukar upp deras tanninstruktur. Hos de vita vinerna förstärker den längre lagringstiden det sammansatta aromatiska uttrycket.

Azay-le-Rideau

Vinodlingarna gynnas tack vare sin placering mellan Loires och Indres dalgångar av ett tempererat klimat. Druvsorterna grolleau N och chenin B växer på kullarna och högslätterna med sandgrusjordar och ger eleganta och friska vita viner och fruktiga roséviner. Traditionsenligt ska rosévinerna framställas med direkt pressning före jäsning för att uppnå denna fruktighet. De vita vinerna, som ibland kan innehålla jäsbart socker, är eleganta och mineraliska.

Chenonceaux

Det geografiska området breder ut sig på sluttningarna på båda sidor om floden Cher. Dessa druvor växer i jord som kännetecknas av en riklig förekomst av kiselsten. Det vita vinet har ett aromatiskt uttryck som oftast är intensivt, med blommiga aromer (hagtorn, akacia m.fl.) och fruktigare toner (citrus, nötter m.fl.). Lagringen, som ska vara minst till den 30 april året efter skörden, ger vinerna rundhet och finess. De röda vinerna har en tydlig tanninstruktur. Deras aromatiska uttryck är ganska intensivt, huvudsakligen med toner av mörka bär och frukter. Lagringen, som ska vara minst till den 31 augusti året efter skörd, gör att man kan erhålla ett vin med sammansatta aromer och avrundade silkesmjuka tanniner.

Mesland

Det geografiska området, som ligger i den nordöstra delen av det geografiska området för den kontrollerade ursprungsbeteckningen ”Touraine”, motsvarar kanten på en platå med utsikt över floden Loire. Det gemensamma för jordarna här är förekomsten av flinta och sand från miocen. De stora temperaturskillnaderna under dygnet och det geografiska läget gynnar tidiga druvsorter. De röda vinerna och rosévinerna, som huvudsakligen framställs av druvsorten gamay N, har en koncentrerad arom av röda bär. De vita vinerna kan ibland innehålla jäsbart socker och har ett sammansatt aromatiskt uttryck med blommiga aromer (hagtorn, lindblom, verbena m.fl.) och fruktigare toner (citrus, päron m.fl.). I finalen förnims ofta en känsla av friskhet.

Oisly

Vinodlingarna ligger i hjärtat av vinodlingsområdet Sologne och här produceras torra vita viner av uteslutande sauvignon B som ger uttryck för hela sin potential på de kontinentala sand- och grusjordarna och de formationer som är typiska för Sologne och består av sand, lera och snäckmärgel (faluns). Klimatet i det geografiska området ger en torrperiod som är den mest markerade i Touraine-regionen. Den naturliga miljön ger friska viner som präglas av finstämda och delikata aromer som för tankarna till citrus och vita blommor. Lagringen, som ska vara minst till den 30 april året efter skörden, gör att de får mer sammansatta aromer.

”Touraine”, en historisk trakt vars vinodlingar och dalgångar har lovordats av kungar, är ännu en av pärlorna bland de nordliga vinodlingarna. Det levande kulturlandskapet, som bevarats genom det månghundraåriga odlandet av vin, är en av de faktorer som gjort Loiredalen till ett av Unescos världsarv.

Mousserande vin

Produktionen av mousserande vin är också en del av det sammanhang som beskrivs ovan. När producenterna i Touraine lade märke till att flaskorna som förvarades i vinkällarna ibland jäste en andra gång och blev naturligt mousserande, ville de försöka bemästra och dra nytta av detta fenomen. På så sätt skapades de ”pärlande” viner som under 1800-talet började erbjudas konsumenterna. Förekomsten av grottor som grävts ut ur tuffen har varit en gynnsam faktor för utvecklingen av framställningen av dessa viner, som kräver stora tempererade utrymmen för lagring och hantering.

Tack vare över hundra års erfarenheter har de producenter som framställer mousserande viner en yrkeskunskap som gör att de fullständigt behärskar konsten att komponera sina blandningar. De vita vinernas ursprungsoriginalitet utgörs av att de består till 60 % av någon av druvsorterna chenin B eller orbois B. Den långa lagringen liggande ”sur lattes” bidrar till utvecklingen av toner av brioche och ett väl sammansatt vin.

9.   Väsentliga ytterligare villkor (förpackning, märkning, andra krav)

Omedelbart närområde

Rättslig ram:

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Undantag med avseende på produktionen i det avgränsade geografiska området

Beskrivning av villkoret:

Det omedelbara närområdet, som fastställts genom undantag för framställning och beredning av stilla viner samt framställning, lagring och buteljering av mousserande viner, omfattar följande kommuners område (förteckningen är upprättad på grundval av 2021 års officiella geografiska kodex):

| — | Departementet Indre: Faverolles-en-Berry, Fontguenand, Lye, La Vernelle, Veuil och Villentrois. |
| --- | --- |

—

Departementet Indre: Faverolles-en-Berry, Fontguenand, Lye, La Vernelle, Veuil och Villentrois.

| — | Departementet Indre-et-Loire: Bréhémont, La Chapelle-aux-Naux, Chaveignes, Chezelles och Crissay-sur-Manse. |
| --- | --- |

—

Departementet Indre-et-Loire: Bréhémont, La Chapelle-aux-Naux, Chaveignes, Chezelles och Crissay-sur-Manse.

| — | Departementet Loir-et-Cher: Candé-sur-Beuvron, Cheverny, Cormeray, Fresnes, Le Controis-en-Sologne (endast den del som hör till de delegerade kommunerna Feings, Fougères-sur-Bièvre och Ouchamps), Les Montils, Mont-près-Chambord, Sambin och Selles-sur-Cher. |
| --- | --- |

—

Departementet Loir-et-Cher: Candé-sur-Beuvron, Cheverny, Cormeray, Fresnes, Le Controis-en-Sologne (endast den del som hör till de delegerade kommunerna Feings, Fougères-sur-Bièvre och Ouchamps), Les Montils, Mont-près-Chambord, Sambin och Selles-sur-Cher.

| — | Departementet Maine-et-Loire: Brain-sur-Allonnes och Montsoreau. |
| --- | --- |

—

Departementet Maine-et-Loire: Brain-sur-Allonnes och Montsoreau.

Rättslig ram:

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Kompletterande bestämmelser om märkning

Beskrivning av villkoret:

| — | Namnet på den kontrollerade ursprungsbeteckningen ska följas av beteckningen ”gamay” i enlighet med de regler som anges i produktspecifikationen. |
| --- | --- |

—

Namnet på den kontrollerade ursprungsbeteckningen ska följas av beteckningen ”gamay” i enlighet med de regler som anges i produktspecifikationen.

| — | Namnet på den kontrollerade ursprungsbeteckningen får, i enlighet med de regler som anges i produktspecifikationen, kompletteras med någon av följande kompletterande geografiska beteckningar: ”Amboise”, ”Azay-le-Rideau”, ”Chenonceaux”, ”Mesland” eller ”Oisly”. |
| --- | --- |

—

Namnet på den kontrollerade ursprungsbeteckningen får, i enlighet med de regler som anges i produktspecifikationen, kompletteras med någon av följande kompletterande geografiska beteckningar: ”Amboise”, ”Azay-le-Rideau”, ”Chenonceaux”, ”Mesland” eller ”Oisly”.

| — | Namnet på den kontrollerade ursprungsbeteckningen får kompletteras med något av uttrycken ”primeur” eller ”nouveau” i enlighet med de regler som anges i produktspecifikationen. |
| --- | --- |

—

Namnet på den kontrollerade ursprungsbeteckningen får kompletteras med något av uttrycken ”primeur” eller ”nouveau” i enlighet med de regler som anges i produktspecifikationen.

| — | Alla valfria uppgifter, vilkas användning enligt unionens regelverk får regleras av medlemsstaterna, ska anges på etiketterna med bokstäver som varken på höjden eller på bredden får vara mer än dubbelt så stora som de bokstäver som används i den kontrollerade ursprungsbeteckningens namn. |
| --- | --- |

—

Alla valfria uppgifter, vilkas användning enligt unionens regelverk får regleras av medlemsstaterna, ska anges på etiketterna med bokstäver som varken på höjden eller på bredden får vara mer än dubbelt så stora som de bokstäver som används i den kontrollerade ursprungsbeteckningens namn.

| — | De bokstäver som används för den geografiska beteckningen ”Val de Loire” får varken på höjden eller på bredden vara större än två tredjedelar av de bokstäver som används i den kontrollerade ursprungsbeteckningens namn. |
| --- | --- |

—

De bokstäver som används för den geografiska beteckningen ”Val de Loire” får varken på höjden eller på bredden vara större än två tredjedelar av de bokstäver som används i den kontrollerade ursprungsbeteckningens namn.

Kompletterande geografiska beteckningar

Rättslig ram:

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Kompletterande bestämmelser om märkning

Beskrivning av villkoret:

| — | De kompletterande geografiska beteckningarna ”Amboise”, ”Azay-le-Rideau” eller ”Mesland” ska anges efter namnet på den kontrollerade ursprungsbeteckningen med bokstäver som varken är högre eller bredare än de bokstäver som används i den kontrollerade ursprungsbeteckningens namn. |
| --- | --- |

—

De kompletterande geografiska beteckningarna ”Amboise”, ”Azay-le-Rideau” eller ”Mesland” ska anges efter namnet på den kontrollerade ursprungsbeteckningen med bokstäver som varken är högre eller bredare än de bokstäver som används i den kontrollerade ursprungsbeteckningens namn.

| — | De kompletterande geografiska beteckningarna ”Chenonceaux” eller ”Oisly” ska anges under namnet på den kontrollerade ursprungsbeteckningen med bokstäver som varken är högre eller bredare än de bokstäver som används i den kontrollerade ursprungsbeteckningens namn. |
| --- | --- |

—

De kompletterande geografiska beteckningarna ”Chenonceaux” eller ”Oisly” ska anges under namnet på den kontrollerade ursprungsbeteckningen med bokstäver som varken är högre eller bredare än de bokstäver som används i den kontrollerade ursprungsbeteckningens namn.

| — | De vita viner som får märkas med någon av de kompletterande geografiska beteckningarna ”Amboise”, ”Mesland” eller ”Azay-le-Rideau” ska presenteras med uppgiften ”demi-sec” på etiketten, i enlighet med de analytiska standarder som fastställs för denna uppgift i produktspecifikationen, och med någon av uppgifterna ”moelleux” eller ”doux”, beroende på halten jäsbart socker (glukos och fruktos) i vinet, i enlighet med de regler som fastställs i unionslagstiftningen. |
| --- | --- |

—

De vita viner som får märkas med någon av de kompletterande geografiska beteckningarna ”Amboise”, ”Mesland” eller ”Azay-le-Rideau” ska presenteras med uppgiften ”demi-sec” på etiketten, i enlighet med de analytiska standarder som fastställs för denna uppgift i produktspecifikationen, och med någon av uppgifterna ”moelleux” eller ”doux”, beroende på halten jäsbart socker (glukos och fruktos) i vinet, i enlighet med de regler som fastställs i unionslagstiftningen.

Märkning

Rättslig ram:

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Kompletterande bestämmelser om märkning

Beskrivning av villkoret:

| — | Roséviner som får märkas med den kompletterande geografiska beteckningen ”Mesland” ska presenteras med uppgiften ”demi-sec” på etiketten, i enlighet med de analytiska standarder som fastställs för denna uppgift i produktspecifikationen, och med någon av uppgifterna ”moelleux” eller ”doux”, beroende på halten jäsbart socker (glukos och fruktos) i vinet, i enlighet med de regler som fastställs i unionslagstiftningen. |
| --- | --- |

—

Roséviner som får märkas med den kompletterande geografiska beteckningen ”Mesland” ska presenteras med uppgiften ”demi-sec” på etiketten, i enlighet med de analytiska standarder som fastställs för denna uppgift i produktspecifikationen, och med någon av uppgifterna ”moelleux” eller ”doux”, beroende på halten jäsbart socker (glukos och fruktos) i vinet, i enlighet med de regler som fastställs i unionslagstiftningen.

| — | På viner som märks med något av uttrycken ”primeur” eller ”nouveau” anges även årgången. |
| --- | --- |

—

På viner som märks med något av uttrycken ”primeur” eller ”nouveau” anges även årgången.

| — | Märkningen av viner med den kontrollerade ursprungsbeteckningen kan ange en mindre geografisk enhet, förutsatt att |
| --- | --- |

—

Märkningen av viner med den kontrollerade ursprungsbeteckningen kan ange en mindre geografisk enhet, förutsatt att

| — | det rör sig om en registrerad plats, och |
| --- | --- |

—

det rör sig om en registrerad plats, och

| — | att denna plats nämns i skördedeklarationen. |
| --- | --- |

—

att denna plats nämns i skördedeklarationen.

| — | Beteckningen ”gamay” ska anges omedelbart under namnet på den kontrollerade ursprungsbeteckningen med bokstäver som inte får vara mindre eller smalare än två tredjedelar av de bokstäver som används i den kontrollerade ursprungsbeteckningens namn, men inte heller större än dessa. |
| --- | --- |

—

Beteckningen ”gamay” ska anges omedelbart under namnet på den kontrollerade ursprungsbeteckningen med bokstäver som inte får vara mindre eller smalare än två tredjedelar av de bokstäver som används i den kontrollerade ursprungsbeteckningens namn, men inte heller större än dessa.

Länk till produktspecifikationen

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-fb0f49d6-abf0-4a1d-954e-89dbe4bf31b3

---

(1)  EUT L 9, 11.1.2019, s. 2.

---

| 20.7.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 278/21 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 278/21

---

Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33

(2022/C 278/08)

Detta meddelande offentliggörs i enlighet med artikel 17.5 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELANDE OM EN STANDARDÄNDRING AV DET SAMMANFATTANDE DOKUMENTET

”Fiefs Vendéens”

PDO-FR-A0733-AM02

Datum för ansökan: 12 maj 2022

1.   Beskrivning av och motivering till ändringen

1.   Den officiella geografiska kodexen

Beskrivning och motivering

Kommunerna i det geografiska området har uppdaterats i enlighet med den officiella geografiska kodexen.

Områdets avgränsning ändras inte.

Punkt 6 i det sammanfattande dokumentet ändras.

2.   Avgränsat odlingsområde

Beskrivning och motivering

Datumen den 9 och 10 februari 2022 har lagts till i förteckningen över sammanträden med den behöriga nationella kommitté som har godkänt de avgränsade odlingsområdena.

Syftet med ändringen är att lägga till datumet då den behöriga nationella myndigheten godkände en ändring av det avgränsade odlingsområdet inom det geografiska produktionsområdet. Avgränsningen handlar om att inom det geografiska produktionsområdet fastställa vilka jordlotter som lämpar sig för produktion av vin med den berörda skyddade ursprungsbeteckningen.

Det sammanfattande dokumentet påverkas inte av dessa ändringar.

3.   Övergångsbestämmelser

Beskrivning och motivering

De övergångsbestämmelser som upphört att gälla stryks.

Övergångsbestämmelsen avseende förande av register över jordlotter stryks.

Denna ändring påverkar inte det sammanfattande dokumentet.

4.   Hänvisning till kontrollorganet

Beskrivning och motivering

Ordalydelsen i hänvisningen till kontrollorganet har setts över för att den ska anpassas till ordalydelsen i produktspecifikationerna för andra ursprungsbeteckningar. Ändringen är endast redaktionell.

Denna ändring medför ingen ändring av det sammanfattande dokumentet.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

1.   Produktens namn

Fiefs Vendéens

2.   Typ av geografisk beteckning

SUB – Skyddad ursprungsbeteckning

3.   Kategorier av vinprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

4.   Beskrivning av vinet eller vinerna

1.   Vita viner och roséviner

KORT BESKRIVNING

Vinerna är stilla vita och röda viner samt roséviner.

Vinerna har följande analytiska egenskaper:

| — | Lägsta naturliga alkoholhalt uttryckt i volymprocent: Vita viner 10 %, roséviner 10,5 %, röda viner 10,5 %. |
| --- | --- |

—

Lägsta naturliga alkoholhalt uttryckt i volymprocent: Vita viner 10 %, roséviner 10,5 %, röda viner 10,5 %.

| — | Total alkoholhalt uttryckt i volymprocent efter berikning: Vita viner 12 %, roséviner 12 %, röda viner 12,5 %. |
| --- | --- |

—

Total alkoholhalt uttryckt i volymprocent efter berikning: Vita viner 12 %, roséviner 12 %, röda viner 12,5 %.

| — | Högsta halt av flyktiga syror: Vita viner 11 milliekvivalenter per liter, roséviner 11 milliekvivalenter per liter, röda viner 13 milliekvivalenter per liter. |
| --- | --- |

—

Högsta halt av flyktiga syror: Vita viner 11 milliekvivalenter per liter, roséviner 11 milliekvivalenter per liter, röda viner 13 milliekvivalenter per liter.

| — | Högsta halt av jäsbart socker (glukos och fruktos): Vita viner 3 gram per liter, roséviner 3 gram per liter, röda viner 2,5 gram per liter. |
| --- | --- |

—

Högsta halt av jäsbart socker (glukos och fruktos): Vita viner 3 gram per liter, roséviner 3 gram per liter, röda viner 2,5 gram per liter.

| — | Högsta halt av äppelsyra: Högst 0,4 gram per liter för röda viner. |
| --- | --- |

—

Högsta halt av äppelsyra: Högst 0,4 gram per liter för röda viner.

Den totala halten syror, den totala svaveldioxidhalten och den totala verkliga alkoholhalten ska följa de regler som fastställs i unionslagstiftningen. De vita vinerna är balanserade och friska. De är finstämda och delikata, oftast med en angenäm mineralton och ett stort register av blommiga och fruktiga toner.

Rosévinerna uppvisar nyanser från blekrosa till laxrosa. De är lätt syrliga, med en markerad friskhet och fetma, och oftast fruktiga aromer.

De röda vinerna utmärker sig med kraftfulla fruktiga aromer, ibland med inslag av milda kryddor, läder eller lakrits.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta totala syrahalt | |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 14,3 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta totala syrahalt

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

14,3

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

2.   Röda viner

KORT BESKRIVNING

Vinerna har följande analytiska egenskaper:

| — | Lägsta naturliga alkoholhalt uttryckt i volymprocent: 11 %. |
| --- | --- |

—

Lägsta naturliga alkoholhalt uttryckt i volymprocent: 11 %.

| — | Högsta halt av jäsbart socker (glukos och fruktos): 2,5 gram per liter. |
| --- | --- |

—

Högsta halt av jäsbart socker (glukos och fruktos): 2,5 gram per liter.

| — | Högsta halt av äppelsyra: Högst 0,4 gram per liter för röda viner. |
| --- | --- |

—

Högsta halt av äppelsyra: Högst 0,4 gram per liter för röda viner.

Den totala halten syror, den totala svaveldioxidhalten och den totala verkliga alkoholhalten ska följa de regler som fastställs i unionslagstiftningen.

De röda vinerna utmärker sig med kraftfulla fruktiga aromer, ibland med inslag av milda kryddor, läder eller lakrits.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta totala syrahalt | |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 16,3 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta totala syrahalt

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

16,3

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

5.   Vinframställningsmetoder

1.   Särskilda oenologiska metoder

a.   Särskilda oenologiska metoder

Vid framställningen av roséviner är det förbjudet att använda kol för oenologiskt bruk, enskilt eller som blandning i beredningar.

Subtraktiva berikningsmetoder är tillåtna för röda viner. Vid partiell koncentrering får inte ursprungsvolymen minska med mer än 10 %.

Vinernas totala alkoholhalt i volymprocent efter berikning får inte överstiga följande: Vita viner 12 %, roséviner 12 %, röda viner 12,5 %.

Utöver ovanstående bestämmelser ska vinerna uppfylla alla oenologiska krav i unionens regelverk och i den franska lagen om jordbruk och fiske (Code rural et de la pêche maritime).

b.   Odlingsmetoder

Planteringstätheten ska vara minst 5 000 stockar per hektar.

Avståndet mellan raderna får vara högst 1,80 meter och avståndet mellan plantorna i samma rad måste vara minst 0,90 meter och högst 1,30 meter.

Vinrankorna beskärs med någon av följande tekniker, med högst 10 skott per stock:

| — | Enkel eller dubbel guyotbeskärning, |
| --- | --- |

—

Enkel eller dubbel guyotbeskärning,

| — | eller kortskottsbeskärning med högst fem kortskott per vinstock. |
| --- | --- |

—

eller kortskottsbeskärning med högst fem kortskott per vinstock.

Beskärningen ska vara avslutad före den 31 maj skördeåret.

c.   Kol

Restriktion som gäller för framställningen

Vid framställning av roséviner är det tillåtet att använda kol för oenologiskt bruk i must eller i nya viner som fortfarande jäser, med begränsningen 15 % av volymen av de roséviner som den berörda vinmakaren framställer, för den aktuella skörden och med högst 60 gram per hektoliter.

2.   Högsta avkastning

a.   Vita viner och roséviner

66 hl/ha.

b.   Röda viner

62 hl/ha.

6.   Avgränsat geografiskt område

Druvorna skördas och vinifieras och vinet bereds inom följande kommuners territorium i departementet Vendée, i enlighet med godkännandet från Institut national de l’origine et de la qualité vid sammanträdet i den behöriga nationella kommittén den 10 februari 2011. Området omfattade vid det datum som denna produktspecifikation godkändes av den behöriga nationella kommittén följande kommuner eller delar av kommuner på grundval av 2021 års officiella kommunindelning:

Auchay-sur-Vendée (endast den del av kommunen som hör till den delegerade kommunen Auzay), Brem-sur-Mer, Bretignolles-sur-Mer, Le Champ-Saint-Père, Chantonnay, Château-Guibert, La Couture, L’Ïle-d’Olonne, Longèves, Mareuil-sur-Lay-Dissais, Les Sables d’Olonne (endast den del av kommunen som hör till den delegerade kommunen Olonne-sur-Mer), Pissotte, Le Poiré-sur-Velluire, Rives de l’Yon, Rosnay, Le Tablier, Vairé och Vix.

7.   Druvsorter

Cabernet franc N

Chardonnay B

Chenin B

Négrette N

Pinot noir N

8.   Beskrivning av samband

Det geografiska området ligger mellan Vendées åker- och ängslandskap i norr och Luçons slätter med spannmålsodlingar i söder. Från väst till öst sträcker sig randen av det armorikanska massivet, från Les Sables-d’Olonne på Atlantkusten bort till Fontenay-le-Comte. Vinodlingarna ligger inom de sektorer där bergsmassivets rand genomskärs av nätverk av vattendrag, i sluttningar som ofta lutar mellan 3 och 5 % och som huvudsakligen ligger i söder eller sydväst. Vinområdena avlöser varandra, från Brem kring Olonnes våtmarker, till Mareuil och Chantonnay längs Lays och Yons floddalar, och slutligen Vix och Pissotte på sluttningarna längs floden Vendée. Det geografiska området består av 18 kommuner i den södra delen av departementet Vendée.

Geologiskt sett är det geografiska området relativt homogent och ligger på randen av den kristallina armorikanska sockeln i anslutning till kalkformationer från juratiden. Det geologiska substratet består främst av skiffer och ryolit, ibland gnejs och amfibolit och i det geografiska området Vix en del kalksten. Kalken är dock oftast övertäckt av flodavlagringar av sand och grus från tertiärperioden. Följaktligen består de jordlotter som noga avgränsats för skörden av druvorna oftast av sur brunjord med en stor andel grövre beståndsdelar. De skiljer sig i grunden från såväl de kalkrika djupa jordarna i åker- och ängslandskapet i norr som de bördiga lerjordarna på slätten längre söderut. Klimatet i södra Vendée är ett tempererat kustklimat som är betydligt varmare än i åker- och ängslandskapet i norr. Framför allt får man här mindre nederbörd och mer sol, med ett underskott på regn under sommaren (regionerna Olonne och La Rochelle är de mest solrika längs hela Atlantkusten, med i genomsnitt 1 430 soltimmar på sex månader under juni till september). Den årliga medeltemperaturen varierar mellan 12 °C och 12,5 °C, med mer markerade temperaturväxlingar i väster, efterhand som man kommer upp i högre terräng och inverkan från havet minskar.

Beskrivning av de mänskliga faktorerna bakom sambandet:

Många dokument som redovisar det tionde som skulle lämnas till regionens kloster av det som producerades i vingårdarna vittnar om vinodlingens utveckling i Vendée under medeltiden. Från och med 1000-talet inleddes en aktiv handel med vin med den geografiska beteckningen Brem till Holland. Mellan 1100-talet och 1400-talet fraktades viner med den geografiska beteckningen Mareuil med pråm till hamnarna i Saint-Benoist och Moricq-sur-le-Lay, sedan vidare via La Rochelle för att lastas på fartyg till England.

Det är inte förrän i skrifter av Rabelais, som vistades i Fontenay-le-Comte och Maillezais mellan 1520 och 1528, som vi får veta något om vilka druvsorter som användes förr. Redan på 1500- och 1600-talen var den mest odlade gröna druvan chenin B (franc blanc i Brem, blanc d’aunis i Vix), medan druvbeståndet för roséviner och röda viner dominerades av pinot noir N och framför allt négrette N (kallad pinot rosé eller bourgogne i Brem, ragoûtant i Mareuil och Chantonnay och folle noire i Vix). Under 1700-talet introducerades druvsorten cabernet franc N.

Vinodlingen i Vendée ökade betydligt under 1800-talet och omfattade 18 000 hektar år 1880. Efter angreppen av vinlusen Daktulosphaira vitifoliae specialiserade sig producenterna i södra Vendée och återuppbyggde vinodlingarna på de bäst exponerade sluttningarna med hjälp av ympade plantor med de traditionella druvsorterna med tillägg av framför allt gamay N, chardonnay B, cabernet-sauvignon N och, beroende på område, sauvignon blanc B (i Vix) och grolleau gris G (i Brem).

Efter andra världskrigets slut ville producenterna samla de fem historiska produktionsområdena. Varumärket ”Anciens Fiefs du Cardinal” skapades 1953, med en hänvisning till Richelieu, som utnämndes till biskop av Luçon 1608 och var en stor förespråkare för vinerna med den geografiska beteckningen Mareuil. Produktionsregler kodifierades och stramades upp, vilket gjorde att kvaliteten kunde förbättras samtidigt som man respekterade de lokala druvbeståndens särdrag. Beteckningen ”Vins des Fiefs Vendéens” erkändes som enkel ursprungsbeteckning 1965, sedan som lantvin (Vin de pays) 1974 och sedan som vin i klassen VDQS (vins delimité de qualité supérieur) 1984. Förfarandet för att erkännas som kontrollerad ursprungsbeteckning inleddes 1991.

År 2009 omfattade vinodlingarna 480 hektar med omkring 40 odlare. Årsproduktionen är i genomsnitt 27 000 hektoliter, varav 45 % rosévin, 40 % rött vin och 15 % vitt vin. De vita vinerna är balanserade och friska. De är finstämda och delikata, oftast med en angenäm mineralton och ett stort register av blommiga och fruktiga toner.

Rosévinerna uppvisar nyanser från blekrosa till laxrosa. De är lätt syrliga, med en markerad friskhet och fetma, och oftast fruktiga aromer.

De röda vinerna utmärker sig med kraftfulla fruktiga aromer, ibland med inslag av milda kryddor, läder eller lakrits. Viner från områdena Brem och Pissotte har ofta en rubinröd till granatröd färg och är rundade och finstämda, medan viner från Mareuil, Chantonnay och Vix kan vara tätare i färgen och ha en mer strukturerad smak. Södra Vendée har ett varmt klimat med generös solinstrålning, som tillsammans med den sluttande terrängen med steniga och ytliga jordar bestående huvudsakligen av skiffer och ryolit, har gjort att vinodlingen i området har en lång tradition av framställning av huvudsakligen roséviner och röda viner, som tillsammans står för i genomsnitt 85 % av produktionen av vin med den kontrollerade ursprungsbeteckningen.

Vindistriktets geografiska läge, mellan Val de Loire och Sud-Ouest, har också under åren kommit till uttryck i urvalet av druvsorter. Här finns nämligen ett originellt druvbestånd som blandar influenser från Loiredalen (chenin, cabernet franc, grolleau gris), från inlandet (pinot noir, gamay) och sydvästra Frankrike (négrette, cabernet-sauvignon). Chenin B dominerar i de vita vinerna medan pinot noir N och gamay N är de huvudsakliga druvsorterna i rosévinerna och pinot noir N, cabernet franc N och négrette N utgör basen i de röda vinerna, vilket ger produkterna dess typiska karaktär.

Varje område med eget geografiskt namn har dock sin egen historik som erinrar om att de haft sina egna handelsvägar sedan länge tillbaka. Vinerna med det geografiska namnet Brem fraktades via hamnen i Saint-Martin-de-Brem, de från Mareuil och Chantonnay fraktades via Lay-dalen och vinerna från Vix och Pissotte via floden Vendées mynning. Med beaktande av de naturliga faktorernas variationer (jordmån och klimat) har producenterna genom tiderna utvecklat olika strategier när det gäller druvbestånden och sammansättningen av druvorna, vilket lett till smaknyanser mellan vinerna och bidrar till rikedomen hos vinerna med den kontrollerade ursprungsbeteckningen. En sammansättning av viner från de fem geografiska områdena har därför aldrig gjorts och är fortfarande inte önskvärd.

Sedan 1985 har anseendet hos den kontrollerade ursprungsbeteckningen ”Fiefs Vendéens” utvecklats starkt och de sålda volymerna praktiskt taget fördubblats. Vinernas originalitet, friskhet och fruktiga aromer uppskattas av semesterfirare längs Vendées kust. Deras mångfald gör att det alltid finns ett vin som passar bra ihop med den regionala gastronomin.

9.   Väsentliga ytterligare villkor (förpackning, märkning, andra krav)

Märkning

Rättslig ram:

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Kompletterande bestämmelser om märkning

Beskrivning av villkoret:

Namnet på den kontrollerade ursprungsbeteckningen kompletteras med någon av följande kompletterande geografiska beteckningar:

| — | ”Brem” |
| --- | --- |

—

”Brem”

| — | ”Chantonnay” |
| --- | --- |

—

”Chantonnay”

| — | ”Mareuil” |
| --- | --- |

—

”Mareuil”

| — | ”Pissotte” |
| --- | --- |

—

”Pissotte”

| — | ”Vix” |
| --- | --- |

—

”Vix”

för de viner som uppfyller de produktionsvillkor som fastställs för vart och ett av namnen i produktspecifikationen.

Namnet på den kontrollerade ursprungsbeteckningen får kompletteras med den kompletterande geografiska beteckningen ”Val de Loire” enligt de regler som anges i produktspecifikationen.

De bokstäver som används för frivilliga uppgifter på etiketterna får varken på höjden eller på bredden vara mer än dubbelt så stora som de bokstäver som används i den kontrollerade ursprungsbeteckningens namn.

Märkning

Rättslig ram:

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Kompletterande bestämmelser om märkning

Beskrivning av villkoret:

De bokstäver som används för de kompletterande geografiska beteckningarna ”Brem”, ”Chantonnay”, ”Mareuil”, ”Pissotte” och ”Vix” får varken på höjden eller på bredden vara större, och inte heller fetare, än de tecken som används i den kontrollerade ursprungsbeteckningens namn.

De bokstäver som används för den kompletterande geografiska beteckningen ”Val de Loire” får varken på höjden eller på bredden vara större, och inte heller fetare, än två tredjedelar av de bokstäver som används i den kontrollerade ursprungsbeteckningens namn.

Det är förbjudet att ange druvsorten på den etikett där alla obligatoriska uppgifter anges.

Vinerna får märkas med årgång om de druvor som använts vid framställningen uteslutande har skördats det året.

I märkningen av viner med den kontrollerade ursprungsbeteckningen ”Fiefs Vendéens” får även en mindre geografisk enhet anges, förutsatt att det rör sig om en registrerad plats, att denna plats nämns i skördedeklarationen, och att namnet på den registrerade platsen anges omedelbart under beteckningens namn och trycks med bokstäver som är högst hälften så höga och breda som de bokstäver som utgör namnet på den skyddade ursprungsbeteckningen.

Länk till produktspecifikationen

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-ab074c84-057d-4f28-8501-8c98876fe25a

---

(1)  EUT L 9, 11.1.2019, s. 2.

---

| 20.7.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 278/27 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 278/27

---

Offentliggörande av en ansökan om godkännande av en ändring, som inte är en mindre ändring, av en produktspecifikation i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

(2022/C 278/09)

I enlighet med artikel 51 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (1) ges rätt att göra invändningar inom tre månader från dagen för detta offentliggörande.

ANSÖKAN OM GODKÄNNANDE AV EN ÄNDRING AV PRODUKTSPECIFIKATIONEN FÖR SKYDDADE URSPRUNGSBETECKNINGAR ELLER SKYDDADE GEOGRAFISKA BETECKNINGAR SOM INTE ÄR EN MINDRE ÄNDRING

Ansökan om godkännande av en ändring i enlighet med artikel 53.2 första stycket i förordning (EU) nr 1151/2012

”PIADINA ROMAGNOLA”/”PIADA ROMAGNOLA”

EU-nr: PGI-IT-1067-AM01 – 12 november 2020

SUB ( ) SGB (X)

1.   Ansökande grupp och berättigat intresse

| Consorzio di Promozione e Tutela della Piadina Romagnola (sammanslutning för främjande och skydd av Piadina Romagnola) |
| --- |
| Piazza L. Tosi 4 |
| 47923 Rimini |
| Italien |

Consorzio di Promozione e Tutela della Piadina Romagnola (sammanslutning för främjande och skydd av Piadina Romagnola)

Piazza L. Tosi 4

47923 Rimini

Italien

Tfn +39 0541760227

Fax +39 0541791734

Mobiltfn: +39 3661136514

E-post: consorziopiadinaromagnola@pec.it

Consorzio di Promozione e Tutela della Piadina Romagnola består av tillverkare av ”Piadina Romagnola” och har behörighet att ansöka om ändring i enlighet med artikel 13.1 i dekret nr 12511 av den 14 oktober 2013 från det italienska ministeriet för jordbruks-, livsmedels- och skogsbrukspolitik.

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Italien

3.   Rubrik i produktspecifikationen som berörs av ändringen (ändringarna)

| ☐ | Produktens namn |
| --- | --- |

☐

Produktens namn

| ☒ | Produktbeskrivning |
| --- | --- |

☒

Produktbeskrivning

| ☐ | Geografiskt område |
| --- | --- |

☐

Geografiskt område

| ☐ | Bevis på ursprung |
| --- | --- |

☐

Bevis på ursprung

| ☒ | Produktionsmetod |
| --- | --- |

☒

Produktionsmetod

| ☐ | Samband |
| --- | --- |

☐

Samband

| ☒ | Märkning |
| --- | --- |

☒

Märkning

| ☒ | Annat (kontroller) |
| --- | --- |

☒

Annat (kontroller)

4.   Typ av ändring(ar)

| ☒ | Ändring av produktspecifikationen för en registrerad SUB eller SGB som inte kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012. |
| --- | --- |

☒

Ändring av produktspecifikationen för en registrerad SUB eller SGB som inte kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012.

| ☐ | Ändring av produktspecifikationen för en registrerad SUB eller SGB, för vilken det inte har offentliggjorts något sammanfattande dokument (eller motsvarande), som inte kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012. |
| --- | --- |

☐

Ändring av produktspecifikationen för en registrerad SUB eller SGB, för vilken det inte har offentliggjorts något sammanfattande dokument (eller motsvarande), som inte kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012.

5.   Ändring(ar)

Produktbeskrivning

| — | Följande del av artikel 2 i specifikationen som innehåller en beskrivning av produkten:

  ”Piadina Romagnola”/”Piada Romagnola” framställs av vetemjöl som blandas med vatten, fett, salt och vissa valfria ingredienser. Vid försäljningen är produkten elfenbensvit med tydliga bärnstensfärgade fläckar av olika storlekar och nyanser på båda sidorna. Den har angenäm smak och en karakteristisk doft som påminner om nygräddat bröd.

  ska ändras på följande sätt:

  ”Piadina Romagnola”/”Piada Romagnola” framställs av vetemjöl eller farromjöl (spelt/emmer/enkorn) som blandas med vatten, fett, salt och vissa valfria ingredienser. Vid försäljningen är produkten elfenbensvit till mörkt bärnstensfärgad med tydliga bärnstensfärgade fläckar av olika storlekar och nyanser på båda sidorna. Den har angenäm smak och en karakteristisk doft som påminner om nygräddat bröd.

  Genom ändringen läggs andra typer av mjöl till de ingredienser som används, vilket således även påverkar produktionsmetoden. |
| --- | --- |

—

Följande del av artikel 2 i specifikationen som innehåller en beskrivning av produkten:

”Piadina Romagnola”/”Piada Romagnola” framställs av vetemjöl som blandas med vatten, fett, salt och vissa valfria ingredienser. Vid försäljningen är produkten elfenbensvit med tydliga bärnstensfärgade fläckar av olika storlekar och nyanser på båda sidorna. Den har angenäm smak och en karakteristisk doft som påminner om nygräddat bröd.

ska ändras på följande sätt:

”Piadina Romagnola”/”Piada Romagnola” framställs av vetemjöl eller farromjöl (spelt/emmer/enkorn) som blandas med vatten, fett, salt och vissa valfria ingredienser. Vid försäljningen är produkten elfenbensvit till mörkt bärnstensfärgad med tydliga bärnstensfärgade fläckar av olika storlekar och nyanser på båda sidorna. Den har angenäm smak och en karakteristisk doft som påminner om nygräddat bröd.

Genom ändringen läggs andra typer av mjöl till de ingredienser som används, vilket således även påverkar produktionsmetoden.

| — | Farromjölet är mycket uppskattat bland konsumenterna, bland annat på grund av dess låga glutenhalt, och används ofta för att tillverka piadine. Detta framgår av olika historiska källor, vilka hänvisar till mjöl i allmänhet. Farro är en av de äldsta odlade spannmålssorterna (känt i Italien sedan den romerska tiden).
  Användningen av andra typer av mjöl, såsom durumvetemjöl, gör det möjligt att bredda urvalet av råvaror. På så vis kan man även lägga till s.k. forntida sädesslag (av både vete och durumvete) som framtagits på traditionellt vis genom genetiskt urval. |
| --- | --- |

—

Farromjölet är mycket uppskattat bland konsumenterna, bland annat på grund av dess låga glutenhalt, och används ofta för att tillverka piadine. Detta framgår av olika historiska källor, vilka hänvisar till mjöl i allmänhet. Farro är en av de äldsta odlade spannmålssorterna (känt i Italien sedan den romerska tiden).

Användningen av andra typer av mjöl, såsom durumvetemjöl, gör det möjligt att bredda urvalet av råvaror. På så vis kan man även lägga till s.k. forntida sädesslag (av både vete och durumvete) som framtagits på traditionellt vis genom genetiskt urval.

| — | Att lägga till denna typ av mjöl påverkar slutproduktens utseende, särskilt dess färg, som därför beskrivs mer exakt genom att man lägger till orden ”till mörkt bärnstensfärgad”. Ändringen gäller punkterna 3.2 och 5 i det sammanfattande dokumentet. |
| --- | --- |

—

Att lägga till denna typ av mjöl påverkar slutproduktens utseende, särskilt dess färg, som därför beskrivs mer exakt genom att man lägger till orden ”till mörkt bärnstensfärgad”. Ändringen gäller punkterna 3.2 och 5 i det sammanfattande dokumentet.

Produktionsmetod

| — | I artikel 5 i produktspecifikation förtecknas följande obligatoriska ingredienser:

  Obligatoriska ingredienser per 1 000 g vetemjöl:


  Vetemjöl.


  Vatten: tillräckligt för att få en fast deg.


  Salt: högst 25 g.


  Fett: ister och/eller olivolja och/eller extra jungfruolja, upp till 250 g.

  Förteckningen ska ändras på följande sätt:

  Obligatoriska ingredienser per 1 000 g vetemjöl eller farromjöl:


  Vetemjöl eller farromjöl.


  Vatten: tillräckligt för att få en fast deg.


  Salt: högst 25 g.


  Fett: ister och/eller olivolja och/eller extra jungfruolja, upp till 250 g.

  Syftet med ändringen är att lägga till andra typer av vetemjöl eller farromjöl i ingrediensförteckningen. Skälen till ändringen fastställs i avsnittet om produktbeskrivningen, som hänger nära samman med produktionsmetoden. Ändringen gäller även punkt 3.3 i det sammanfattande dokumentet. |
| --- | --- |

—

I artikel 5 i produktspecifikation förtecknas följande obligatoriska ingredienser:

Obligatoriska ingredienser per 1 000 g vetemjöl:

Vetemjöl.

Vatten: tillräckligt för att få en fast deg.

Salt: högst 25 g.

Fett: ister och/eller olivolja och/eller extra jungfruolja, upp till 250 g.

Förteckningen ska ändras på följande sätt:

Obligatoriska ingredienser per 1 000 g vetemjöl eller farromjöl:

Vetemjöl eller farromjöl.

Vatten: tillräckligt för att få en fast deg.

Salt: högst 25 g.

Fett: ister och/eller olivolja och/eller extra jungfruolja, upp till 250 g.

Syftet med ändringen är att lägga till andra typer av vetemjöl eller farromjöl i ingrediensförteckningen. Skälen till ändringen fastställs i avsnittet om produktbeskrivningen, som hänger nära samman med produktionsmetoden. Ändringen gäller även punkt 3.3 i det sammanfattande dokumentet.

| — | Följande läggs till i förteckningen över valfria råvaror i artikel 5 i produktspecifikationen:

  Färsk eller UHT-behandlad komjölk: upp till 300 ml.


  Blomhonung: upp till 20 g.


  Fett: den totala andelen fett får även inbegripa solrosolja, men bara om den används tillsammans med och i en kvantitet som understiger mängden extra jungfruolja.

  Många tillverkare lägger till något till huvudingredienserna för att ge sina produkter en mer personlig prägel, ungefär som när produkten fortfarande mestadels gjordes för hand och varje familj, eller småskalig producent, ändrade grundreceptet en aning. Detta avspeglas nu också i specifikationen. Mjölk och honung är de vanligaste ingredienserna som används och de som oftast nämns i historiska dokument.
  Genom denna ändring kommer fler tillverkare, där merparten men inte alla är mikroföretag, att kunna börja tillverka ”Piadina Romagnola” SGB, eftersom recepten som de har använt under en lång tid harmoniseras med produktspecifikationen och kontrollsystemet för den skyddade geografiska beteckningen.
  Möjligheten att använda solrosolja, i mindre mängder än extra jungfruolja för att inte ändra specifikationens karaktär, har i huvudsak lagts till av tekniska skäl eftersom solrosolja gör produkten mjukare och smidigare, och därför lättare att kavla ut. Brödet är mycket populärt bland konsumenter eftersom det kan avnjutas på många olika sätt.
  Ändringen gäller även punkt 3.3 i det sammanfattande dokumentet. |
| --- | --- |

—

Följande läggs till i förteckningen över valfria råvaror i artikel 5 i produktspecifikationen:

Färsk eller UHT-behandlad komjölk: upp till 300 ml.

Blomhonung: upp till 20 g.

Fett: den totala andelen fett får även inbegripa solrosolja, men bara om den används tillsammans med och i en kvantitet som understiger mängden extra jungfruolja.

Många tillverkare lägger till något till huvudingredienserna för att ge sina produkter en mer personlig prägel, ungefär som när produkten fortfarande mestadels gjordes för hand och varje familj, eller småskalig producent, ändrade grundreceptet en aning. Detta avspeglas nu också i specifikationen. Mjölk och honung är de vanligaste ingredienserna som används och de som oftast nämns i historiska dokument.

Genom denna ändring kommer fler tillverkare, där merparten men inte alla är mikroföretag, att kunna börja tillverka ”Piadina Romagnola” SGB, eftersom recepten som de har använt under en lång tid harmoniseras med produktspecifikationen och kontrollsystemet för den skyddade geografiska beteckningen.

Möjligheten att använda solrosolja, i mindre mängder än extra jungfruolja för att inte ändra specifikationens karaktär, har i huvudsak lagts till av tekniska skäl eftersom solrosolja gör produkten mjukare och smidigare, och därför lättare att kavla ut. Brödet är mycket populärt bland konsumenter eftersom det kan avnjutas på många olika sätt.

Ändringen gäller även punkt 3.3 i det sammanfattande dokumentet.

| — | Slutligen ska bestämmelsen om temperaturen vid gräddning:

  Temperaturen vid gräddning varierar mellan 200 och 250 °C och produkten får gräddas i högst 4 minuter.

  ändras på följande sätt:

  Temperaturen vid gräddning varierar mellan 150 och 300 °C och produkten får gräddas i högst 4 minuter.

  Av flera tekniska skäl är denna ändring nödvändig. De stekhällar som används är av olika storlekar, och utsätts ibland för luftströmmar som kan påverka temperaturen. Temperaturvariationer kan också uppstå när de nyligen beredda, och därför kalla, produkterna läggs på stekhällen för gräddning. Temperaturintervallet bör därför utökas, även om medeltemperaturen fortsatt kommer att ligga inom de värden som ursprungligen fastställdes.
  Det bör noteras att dessa förändringar avseende hur produkten tillverkas på intet sätt påverkar bestämmelserna om produktionsmetoden, som fortsättningsvis är desamma som i den nuvarande specifikationen.
  Ändringen gäller även punkt 3.4 i det sammanfattande dokumentet. |
| --- | --- |

—

Slutligen ska bestämmelsen om temperaturen vid gräddning:

Temperaturen vid gräddning varierar mellan 200 och 250 °C och produkten får gräddas i högst 4 minuter.

ändras på följande sätt:

Temperaturen vid gräddning varierar mellan 150 och 300 °C och produkten får gräddas i högst 4 minuter.

Av flera tekniska skäl är denna ändring nödvändig. De stekhällar som används är av olika storlekar, och utsätts ibland för luftströmmar som kan påverka temperaturen. Temperaturvariationer kan också uppstå när de nyligen beredda, och därför kalla, produkterna läggs på stekhällen för gräddning. Temperaturintervallet bör därför utökas, även om medeltemperaturen fortsatt kommer att ligga inom de värden som ursprungligen fastställdes.

Det bör noteras att dessa förändringar avseende hur produkten tillverkas på intet sätt påverkar bestämmelserna om produktionsmetoden, som fortsättningsvis är desamma som i den nuvarande specifikationen.

Ändringen gäller även punkt 3.4 i det sammanfattande dokumentet.

Märkning

Märknings- och förpackningsregler anges i artikel 8 i produktspecifikationen.

| — | Följande mening läggs till i märkningsreglerna med avseende på de färger som ska användas i produktens logotyp:

  Bilden får vara svartvit om svart och vitt är de enda färger som används på etiketten.

  Syftet med ändringen är att göra det möjligt för tillverkare att trycka svartvita etiketter, för att göra det lättare för dem att saluföra sina produkter med den skyddade geografiska beteckningen ”Piadina Romagnola”. Ändringen gäller även punkt 3.6 i det sammanfattande dokumentet. |
| --- | --- |

—

Följande mening läggs till i märkningsreglerna med avseende på de färger som ska användas i produktens logotyp:

Bilden får vara svartvit om svart och vitt är de enda färger som används på etiketten.

Syftet med ändringen är att göra det möjligt för tillverkare att trycka svartvita etiketter, för att göra det lättare för dem att saluföra sina produkter med den skyddade geografiska beteckningen ”Piadina Romagnola”. Ändringen gäller även punkt 3.6 i det sammanfattande dokumentet.

| — | Dessutom ska följande bestämmelse i specifikationen vad gäller den text som får anges på etiketten:

  Om minst tre av följande steg i produktionsprocessen utförs för hand: beredning av degen, delning, utkavling och gräddning, och om produkten inte förpackas i förseglade förpackningar, får orden ”traditionell handgjord produkt” anges tillsammans med logotypen i samma typsnitt, färg och storlek som ordet ”Romagnola”.

  ändras på följande sätt:

  Om produkten framställs genom att delningen och gräddning görs för hand, och om den inte förpackas i förseglade förpackningar, får orden ”traditionell handgjord produkt” anges bredvid logotypen i samma typsnitt, färg och storlek som ordet ”Romagnola”.

  För att stödja denna typ av småskalig produktion är det redan, i enlighet med specifikationen, tillåtet för de många mikroföretag som är verksamma i ursprungsområdet (kiosker och olika små butiker som säljer piadine oförpackade direkt till konsumenter) att använda texten ”traditionell handgjord produkt”. De steg som utförs manuellt av dessa företag är vanligtvis begränsade till delning och gräddning, medan mekanisk utrustning ofta används vid utkavling för att snabba upp produktionsprocessen.
  Eftersom utkavlingen endast delvis görs för hand bör hänvisningen till detta strykas för att undvika missförstånd. Tillverkare kan emellertid fortfarande använda orden ”traditionell handgjord produkt”, förutsatt att delningen och gräddningen fortsättningsvis utförs helt manuellt. |
| --- | --- |

—

Dessutom ska följande bestämmelse i specifikationen vad gäller den text som får anges på etiketten:

Om minst tre av följande steg i produktionsprocessen utförs för hand: beredning av degen, delning, utkavling och gräddning, och om produkten inte förpackas i förseglade förpackningar, får orden ”traditionell handgjord produkt” anges tillsammans med logotypen i samma typsnitt, färg och storlek som ordet ”Romagnola”.

ändras på följande sätt:

Om produkten framställs genom att delningen och gräddning görs för hand, och om den inte förpackas i förseglade förpackningar, får orden ”traditionell handgjord produkt” anges bredvid logotypen i samma typsnitt, färg och storlek som ordet ”Romagnola”.

För att stödja denna typ av småskalig produktion är det redan, i enlighet med specifikationen, tillåtet för de många mikroföretag som är verksamma i ursprungsområdet (kiosker och olika små butiker som säljer piadine oförpackade direkt till konsumenter) att använda texten ”traditionell handgjord produkt”. De steg som utförs manuellt av dessa företag är vanligtvis begränsade till delning och gräddning, medan mekanisk utrustning ofta används vid utkavling för att snabba upp produktionsprocessen.

Eftersom utkavlingen endast delvis görs för hand bör hänvisningen till detta strykas för att undvika missförstånd. Tillverkare kan emellertid fortfarande använda orden ”traditionell handgjord produkt”, förutsatt att delningen och gräddningen fortsättningsvis utförs helt manuellt.

| — | Slutligen ändras märkningskraven så att följande ord kan användas:

  Om ”Piadina Romagnola”/”Piada Romagnola” har en tjocklek på 4–8 mm får orden ”spessa” eller ”la spessa” (tjock) anges på etiketten.

  Ändringen innebär att en hänvisning till en specifik egenskap hos produkten, utan positiva värdeomdömen, kan läggas till för att lyfta fram skillnaden mellan de två produkttyperna i specifikationen (den traditionella varianten och Riminivarianten av ”Piadina Romagnola”), vilket på så vis kan fungera som vägledning för konsumenter vid köptillfället.
  Ändringen gäller även punkt 3.6 i det sammanfattande dokumentet. |
| --- | --- |

—

Slutligen ändras märkningskraven så att följande ord kan användas:

Om ”Piadina Romagnola”/”Piada Romagnola” har en tjocklek på 4–8 mm får orden ”spessa” eller ”la spessa” (tjock) anges på etiketten.

Ändringen innebär att en hänvisning till en specifik egenskap hos produkten, utan positiva värdeomdömen, kan läggas till för att lyfta fram skillnaden mellan de två produkttyperna i specifikationen (den traditionella varianten och Riminivarianten av ”Piadina Romagnola”), vilket på så vis kan fungera som vägledning för konsumenter vid köptillfället.

Ändringen gäller även punkt 3.6 i det sammanfattande dokumentet.

Annat: kontroller

Artikel 7 i produktspecifikationen, med uppgifter om det organ som ansvarar för att kontrollera att produkten uppfyller kraven i specifikationen, har ändrats så att den överensstämmer med artikel 7.1 g i förordning (EU) nr 1151/2012.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

”PIADINA ROMAGNOLA”/”PIADA ROMAGNOLA”

EU-nr: PGI-IT-1067-AM01 – 12 november 2020

SUB ( ) SGB (X)

1.   Namn

”Piadina Romagnola”/”Piada Romagnola”

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Italien

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1.   Produkttyp

Klass 2.3 Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror

3.2.   Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

Namnet ”Piadina Romagnola”/”Piada Romagnola” avser en bageriprodukt som erhålls genom beredning av en deg bestående av mjöl, fett, salt och olika valfria ingredienser som därefter gräddas på en flat stekhäll.

Vid försäljningen har den formen av en rund skiva och är elfenbensvit till mörkt bärnstensfärgad med tydliga bärnstensfärgade fläckar av olika storlekar och nyanser på båda sidorna. Den har angenäm smak och en karakteristisk doft som påminner om nygräddat bröd.

”Piadina Romagnola”/”Piada Romagnola” har följande karakteristiska fysiska egenskaper:

Form: rundad, oregelbunden.

Storlek:

| — | Diameter 15–25 cm, och 23–30 cm för Riminivarianten. |
| --- | --- |

—

Diameter 15–25 cm, och 23–30 cm för Riminivarianten.

| — | Tjocklek 4–8 mm, men högst 3 mm för Riminivarianten. |
| --- | --- |

—

Tjocklek 4–8 mm, men högst 3 mm för Riminivarianten.

Utseende: ytan är ojämn och oregelbunden med bärnstensfärgade fläckar eller blåsor av olika storlekar som uppstår under gräddningen.

Organoleptiska egenskaper: angenäm smak och en karakteristisk doft som påminner om nygräddat bröd.

3.3.   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

Följande ingredienser används för tillverkning av ”Piadina Romagnola”/”Piada Romagnola”:

| 3.3.1. | Obligatoriska ingredienser per 1 000 g vetemjöl eller farromjöl:
  Vetemjöl eller farromjöl.
  Vatten: tillräckligt för att få en jämn deg.
  Salt: upp till 25 g.
  Fett: ister och/eller olivolja och/eller extra jungfruolja, upp till 250 g. |
| --- | --- |

3.3.1.

Vetemjöl eller farromjöl.

Vatten: tillräckligt för att få en jämn deg.

Salt: upp till 25 g.

Fett: ister och/eller olivolja och/eller extra jungfruolja, upp till 250 g.

| 3.3.2. | Valfria ingredienser per 1 000 g vetemjöl eller farromjöl:
  Jäsmedel: natriumvätekarbonat, dinatriumdifosfat, majs- eller vetestärkelse, upp till 20 g.
  Färsk eller UHT-behandlad komjölk: upp till 300 ml.
  Blomhonung: upp till 20 g.
  Fett: den totala andelen fett får även inbegripa solrosolja, men bara om den används tillsammans med och i en kvantitet som understiger mängden extra jungfruolja.
  Det är förbjudet att tillsätta konserveringsmedel, aromämnen eller andra tillsatser. |
| --- | --- |

3.3.2.

Jäsmedel: natriumvätekarbonat, dinatriumdifosfat, majs- eller vetestärkelse, upp till 20 g.

Färsk eller UHT-behandlad komjölk: upp till 300 ml.

Blomhonung: upp till 20 g.

Fett: den totala andelen fett får även inbegripa solrosolja, men bara om den används tillsammans med och i en kvantitet som understiger mängden extra jungfruolja.

Det är förbjudet att tillsätta konserveringsmedel, aromämnen eller andra tillsatser.

3.4.   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Samtliga följande produktionssteg måste äga rum inom det avgränsade geografiska området:

Beredning av degen (blandning av ingredienserna med vatten till dess att en jämn deg erhålls).

Delning (degen delas för hand eller mekaniskt i småbröd eller bullar).

Utkavling (utkavlingen av småbröden eller bullarna till ”Piadina Romagnola”/”Piada Romagnola” görs uteslutande mekaniskt eller manuellt).

Gräddning (vid gräddningen värmebehandlas degplattans båda sidor – plattan får vändas för hand eller mekaniskt. Temperaturen vid gräddning varierar mellan 150 och 300 °C och produkten ska gräddas i högst 4 minuter).

Avsvalning.

3.5.   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

Förpackningen ska ske i omedelbar anslutning till tillverkningen för att undvika att produkten förlorar sin textur efter avsvalningen. Om produkten kommer i direkt kontakt med luften under längre tid än det tar för den att svalna påverkas de specifika organoleptiska egenskaperna och produkten blir torr.

”Piadina Romagnola”/”Piada Romagnola” säljs för omedelbar servering i omslagspapper eller tygomslag avsett för livsmedel. Om produkten är avsedd för konsumtion vid ett senare tillfälle säljs den i förseglade, lufttäta livsmedelspåsar.

Genom att den produkt som är avsedd för konsumtion vid ett senare tillfälle förpackas i förseglade, lufttäta livsmedelspåsar förhindras försämring av de organoleptiska egenskaperna. Dessutom undviker man att produkten utsätts för externa föroreningskällor och i synnerhet för de skadliga effekterna av parasitangrepp i mjölet (framför allt kvarnmott).

3.6.   Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

Alla förpackningar med ”Piadina Romagnola”/”Piada Romagnola” SGB ska vara försedda med följande uppgifter som ska tryckas med tydliga, läsliga, outplånliga och lätt urskiljbara bokstäver:

| — | EU-logotypen. |
| --- | --- |

—

EU-logotypen.

| — | Namnet ”Piadina Romagnola” eller ”Piada Romagnola” följt av orden ”Indicazione Geografica Protetta” (”skyddad geografisk beteckning”) eller förkortningen ”IGP” (”SGB”). |
| --- | --- |

—

Namnet ”Piadina Romagnola” eller ”Piada Romagnola” följt av orden ”Indicazione Geografica Protetta” (”skyddad geografisk beteckning”) eller förkortningen ”IGP” (”SGB”).

| — | Produktens logotyp. |
| --- | --- |

—

Produktens logotyp.

För att garantera största möjliga tydlighet för konsumenterna ska Riminivarianten av ”Piadina Romagnola”/”Piada Romagnola” dessutom vara försedd med orden ”alla Riminese” (”på Riminivis”), som ska vara tryckta på förpackningen med tydliga, läsliga, outplånliga och lätt urskiljbara bokstäver av samma typ som de som används för namnet ”Piadina Romagnola”/”Piada Romagnola”.

Logotypen visas nedan.

Image 1

De färger som används är brun 724 C och beige 728 C. Bilden får vara svartvit om svart och vitt är de enda färger som används på etiketten.

Om produkten bara tillverkas för direkt försäljning får logotypen och formuleringarna enligt ovan placeras vid sidan av försäljningsställets namnskylt. De bokstäver som används i orden ”Piadina Romagnola” eller ”Piada Romagnola” IGP (SGB) och i den övriga text som anges i detta dokument ska placeras i ett och samma fält och vara tydliga, läsliga och outplånliga samt tillräckligt stora för att skilja sig från den bakgrund som de är tryckta på, så att de tydligt kan skiljas från all annan text och/eller alla andra bilder.

Etiketter får också innehålla andra frivilliga uppgifter till hjälp för konsumenten och/eller näringsinformation samt företagsnamn och varumärken, förutsatt att dessa uppgifter inte är av lovordande karaktär eller kan vara vilseledande för konsumenten. Om ”Piadina Romagnola”/”Piada Romagnola” har en tjocklek på 4–8 mm får orden ”spessa” eller ”la spessa” (tjock) anges på etiketten. För produkter avsedda för internationella marknader får orden ”skyddad geografisk beteckning” anges på språket i det berörda landet.

4.   Kort beskrivning av det geografiska området

Det område där ”Piadina Romagnola”/”Piada Romagnola” får tillverkas och förpackas är det historiska området Romagna, närmare bestämt provinserna Rimini, Forlì-Cesena och Ravenna i sin helhet och följande kommuner i provinsen Bologna: Borgo Tossignano, Casalfiumanese, Castel del Rio, Castel Guelfo, Castel San Pietro, Dozza, Fontanelice, Imola och Mordano.

5.   Samband med det geografiska området

Romagna ligger längst österut i regionen Emilia-Romagna. Området sträcker sig från Adriatiska havets kust i öst till gränsen till provinsen Bologna i väst, och från gränsen till regionen Marche i söder till gränsen till provinsen Ferrara i norr. Det har tempererat subkontinentalt klimat som varierar beroende på höjd över havet och avstånd från kusten. Klimatet i Romagna skiljer sig inte nämnvärt från klimatet i norra Italien i övrigt, men det har vissa särdrag som beror på slättens successiva avsmalnande.

Historiskt sett spred sig tillverkningen och konsumtionen av ”Piadina Romagnola”/”Piada Romagnola” i Romagna som ett alternativ till bröd, som var tillgängligt i begränsad mängd. Romagnas berömde poet Giovanni Pascoli kallade det därför ”Romagnabornas nationalbröd”.

Traditionen befästes genom århundradena och gav tillsammans med de särskilda tillverkningsmetoderna på 1970-talet upphov till en småskalig kommersiell tillverkning av ”Piadina Romagnola”/”Piada Romagnola” vid små försäljningsställen (kiosker) för omedelbar servering.

De många och väl synliga kiosker i Romagna där piadine tillverkas och säljs för omedelbar konsumtion är ett karakteristiskt inslag i trakten och välkänt för både lokalbefolkning och turister. Här lades även grunden för tillverkning av förpackad ”Piadina Romagnola”/”Piada Romagnola” för senare konsumtion.

Vid beredningen av ”Piadina Romagnola”/”Piada Romagnola” måste hänsyn tas till de metoder som genom åren förts vidare i Romagna och som ger produkten dess typiska egenskaper. Ingredienserna ska blandas i en särskild ordning. Degen får inte bearbetas alltför länge, och den ska ha en konsistens som gör att den lätt kan kavlas ut. Den ska gräddas vid rätt temperatur och under så lång tid som anges, och degplattan ska vändas på stekhällen så att produkten får de egenskaper som beskrivs i punkt 3.2.

Dessa färdigheter, som är ett resultat av de lokala tillverkarnas kunskap och långa erfarenhet, ger ”Piadina Romagnola”/”Piada Romagnola” dess karakteristiska egenskaper. Dessa egenskaper har förblivit oförändrade sedan produkten började tillverkas och har gjort att den behållit sitt anseende sedan dess.

”Piadina Romagnola”/”Piada Romagnola” är Romagnas mest typiska specialitet. Den förekommer nästan överallt på gatorna i Romagna, där den tillverkas av piadinare (kvinnliga piadina-bagare) i karakteristiska, färgglada kiosker, och dessutom i restauranger, specialbutiker och livsmedelsföretag. ”Piadina Romagnola”/”Piada Romagnola” är till och med känd utanför regionens gränser.

Produkten tillverkas av en deg bestående av mjöl, vatten, salt, fett och vissa valfria ingredienser, som bearbetas i enlighet med en urgammal tradition. Den har formen av en rund skiva och är elfenbensvit till mörkt bärnstensfärgad med tydliga bärnstensfärgade fläckar av olika storlekar och nyanser på båda sidorna. Den har angenäm smak och en karakteristisk doft som påminner om nygräddat bröd.

Anseendet för ”Piadina Romagnola”/”Piada Romagnola” hänger nära samman med lokal historia och lokala traditioner och har även kopplingar till ordspråk och folktro.

Begreppet piada myntades ursprungligen av Giovanni Pascoli som en italiensk version av ordet piè på Romagnadialekt. I en berömd kort dikt lovordade han piadina, ett livsmedel ”nästan lika gammalt som mänskligheten själv”, som han kallade ”Romagnabornas nationalbröd”. På så sätt skapades ett oupplösligt samband mellan piadina och Romagna.

I olika skriftliga verk, ofta monografier, dokumenteras de särskilda egenskaperna hos ”Piadina Romagnola”. Dessa verk, där produktens ursprung bekräftas med hjälp av historiska källor och olikheterna mellan de två typerna av piadina beskrivs, bidrar till produktens ryktbarhet med berednings- och serveringsförslag. I tidskriften Il Plaustro beskrev Antonio Sassi 1913 piadine (plural) som ”Romagnabornas traditionella, smakliga platta bröd” (schiacciate).

I Adelmo Masottis Vocabolario Romagnolo-Italiano, som gavs ut av förlaget Zanichelli 1996, beskrivs piada som ”ett tunt ojäst bröd av focacciatyp som är typiskt för Romagna och gräddas på en glödhet stekhäll”.

Det finns en rad litterära citat som beskriver skillnaden mellan ”Piadina Romagnola”/”Piada Romagnola” och Riminivarianten i fråga om diameter och tjocklek. Några exempel är böckerna av Graziano Pozzetto La Piadina Romagnola Tradizionale (Romagnas traditionella piadina), Panozzo Editore, Rimini, 2005, och Cucina di Romagna (Romagnas matkultur), red. Franco Muzzio, 2004, där skillnaden mellan de två varianterna beskrivs.

I en publikation från 2004 förekom också för första gången receptet på ”Piadina Romagnola” översatt till arabiska, franska, engelska, japanska, kinesiska, ryska, spanska och tyska.

”Piadina Romagnola”/”Piada Romagnola” nämns ofta i gastronomiska publikationer och guider.

I guiden Italia a tavola – Guida Gastronomica (Italienska restauranger – gastronomisk guide) (sidan 30, Touring Club Italiano, 1984) omnämns och beskrivs ”Piadina Romagnola”/”Piada Romagnola” i kapitlet om traditionella rätter från förr som nu återfår sin popularitet. I artikeln beskrivs de ingredienser som används vid tillverkningen och hur produkten äts, skivad eller fylld och hopvikt, samt dess typiska platta utseende.

I turistguiden Turismo gastronomico in Italia (Gastronomisk turism i Italien) (sidorna 367–368, Touring Club Italiano, 2001) talas det i avsnittet om regionen Emilia-Romagna, efter en kort presentation av provinsen Rimini, om ”Piadina Romagnola”/”Piada Romagnola” fylld med charkuterier och ost som provinsens mest populära rätt.

Volymen Romagna – viaggio attraverso le regioni italiane (Romagna – en resa genom Italiens regioner) (sidan 53, Finintenet S.p.A, 2002) innehåller ett kapitel med titeln ”Rimini, il regno della Piadina” (Rimini – där piadina härskar). Där beskrivs ”Piadina Romagnola”/”Piada Romagnola”, hur den bereds och hur den äts, fylld med ost och charkuterier.

”Piadina Romagnola”/”Piada Romagnola” har till och med förekommit i inslag på nationell tv. Ett exempel är tv-programmet ”Terra e Sapori” (Trakter och smaker) som sändes av Rai den 18 juli 2008 med titeln ”Emilia Romagna: i segreti della Piadina” (Emilia-Romagna: piadinas hemligheter). I programmet beskrevs ingredienser, recept och sätt att bereda ”Piadina Romagnola”/”Piada Romagnola”.

Slutligen har det sedan en tid tillbaka hållits evenemang och gastronomiska tävlingar i Romagna, där ”Piadina Romagnola”/”Piada Romagnola” marknadsförts.

Sedan 1993 har evenemanget ”Piadina d’Autore” anordnats varje år i staden Cervia (provinsen Ravenna). Ett pris delas ut till den bästa piadina som tillverkas i de lokala kioskerna.

Sedan 1998 har Santarcangelo di Romagna anordnat ”Palio della Piadina”, ett evenemang som syftar till att bevara de traditioner som förknippas med denna autentiska produkt i Romagnas gastronomi.

I en artikel som publicerades den 6 juli 2009 berättades att priset för bästa piadina delats ut (”la miglior Piadina: assegnato il premio della ricetta romagnola per eccellenza”) (bästa piadina: pris utdelat för Romagnas bästa recept).

Ett pressmeddelande utfärdades för 2010 års ”Premio Piadina Romagnola, miglior piadina 2010” (pris för Romagnas bästa piadina 2010). Bland de senaste evenemangen kan följande nämnas:

”Lo Sposalizio della Piadina” (smaker som gifter sig med piadina) som hölls för första gången 2002 i Cesena i syfte att marknadsföra traditionen med ”Piadina Romagnola”/”Piada Romagnola”.

”Piadina Days” är ett pr-evenemang som anordnas sedan 2010 i samband med Emilia-Romagnas Wine Food Festival. Det sträcker sig över två dagar och innefattar evenemang, uppträdanden, konserter och provsmakningar i hela Romagna.

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

Ministeriet inledde det nationella förfarandet för invändningar i och med att ansökan om ändring av den skyddade geografiska beteckningen ”Piadina Romagnola”/”Piada Romagnola” offentliggjordes i Republiken Italiens officiella tidning (Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana) nr 243 av den 1 oktober 2020.

Den fullständiga produktspecifikationen finns tillgänglig på http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

Den kan också nås direkt från startsidan på webbplatsen för ministeriet för jordbruks-, livsmedels- och skogsbrukspolitik (www.politicheagricole.it). Klicka på ”Qualità” (uppe till höger på skärmen) och sedan på ”Prodotti DOP, IGP e STG” (till vänster på skärmen) och ”Disciplinari di produzione all’esame dell’UE”.

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

---

| 20.7.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 278/35 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 278/35

---

Offentliggörande av en ansökan om registrering av ett namn i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

(2022/C 278/10)

I enlighet med artikel 51 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (1) ges rätt att göra invändningar inom tre månader från dagen för detta offentliggörande.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

”SAMOBORSKA ČEŠNJOVKA/SAMOBORSKA ČEŠNOFKA”

EU-nr: PGI-HR-02790 – 23 juli 2021

SUB ( ) SGB (X)

1.   Namn [på SUB eller SGB]

”Samoborska češnjovka/Samoborska češnofka”

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Republiken Kroatien

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1.   Produkttyp [se bilaga XI]

Klass 1.2 Köttprodukter (värmebehandlade, saltade, rökta etc.)

3.2.   Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

”Samoborska češnjovka/Samoborska češnofka” är en rökt korv att användas i matlagning som är tillverkad av malet fläsk-, nöt- och/eller kalvkött och grisfett, med tillsats av en infusion av färsk vitlök och torrt vitt vin. Malen svartpeppar, malen söt paprika, krossad het paprika eller inlagd het chilipeppar, liksom koksalt och nitritsalt, tillsätts korven. Den stoppas i naturliga grisfjälster, formas till par och varmröks.

Rökningen ger ytan på ”Samoborska češnjovka/Samoborska češnofka” (den färdiga produkten) en karakteristisk ljus till mörk rödbrun färg. I genomskärning har köttet en ljusrosa färg med synligt fett. I genomskärning är fyllningen enhetlig och kompakt, och den fäster vid fjälstret. Texturen är mjukare efter rökning och nedkylning.

Kemiska parametrar:

Andelen totalt köttprotein i den färdiga produkten är minst 16 %.

Fetthalten i den färdiga produkten är högst 30 %.

Vikten på den färdiga produkten är 250–300 g/par kylda korvar.

”Samoborska češnjovka/Samoborska češnofka” äts kokt, stuvad eller grillad. När den är färdig att ätas har den en elastisk textur och är fast och saftig att bita i. Den har en smak av tillagat fläskkött och är något kryddstark, med en mild, rund arom av rök, vitlök och vin.

3.3.   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

Cirka 55–60 % av den råvara som används för att tillverka ”Samoborska češnjovka/Samoborska češnofka” består av restprodukter av fläskkött med 20–25 % synligt fett, och 20–25 % fläskbog utan framben med högst 5 % synligt fett.

Ytterligare 10–15 % består av nöt- och/eller kalvkött från hals, bog utan framben och ben utan lägg, och/eller restprodukter av nöt- och/eller kalvkött med upp till 5 % synligt fett.

Grisfett tillsätts för att motsvara upp till 10 % av råvaran. Det kan vara fast fett från grisens hals och/eller ryggparti, och/eller halvfast fett från djurets benparti.

”Samoborska češnjovka/Samoborska češnofka” innehåller även en ”infusion” på 2–4 % av färsk vitlök och torrt vitt vin (färsk, skalad och krossad vitlök som kokas i torrt vitt vin och vatten, i ett förhållande mellan vitlök, vitt vin och vatten på 1:1:1). De ingredienser som slutligen tillsätts är mald svartpeppar (0,1–0,3 %), mald söt paprika (0,25–0,5 %), krossad het paprika (0,1–0,2 %) eller inlagd het chilipeppar (0,2–0,5 %), koksalt (1 %) och nitritsalt (1 %). Det är inte tillåtet att använda socker.

”Samoborska češnjovka/Samoborska češnofka” stoppas i naturliga grisfjälster med en diameter på 32/34 mm.

3.4.   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Alla steg i produktionsprocessen för ”Samoborska češnjovka/Samoborska češnofka” (beredning av ingredienser och fyllning, stoppning av fyllningen i fjälstret, stabilisering och rödfärgning av fyllningen, rökning och nedkylning) måste äga rum i det geografiska område som definieras i punkt 4.

3.5.   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

—

3.6.   Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

Om ”Samoborska češnjovka/Samoborska češnofka” släpps ut på detaljhandelsmarknaden utan förpackning måste varje par korvar vara märkt.

Om ”Samoborska češnjovka/Samoborska češnofka” är avsedd för inrättningar där den tillagas för att konsumeras av slutkonsumenten är det inte nödvändigt att märka varje enskilt par. I stället ska en etikett placeras på ytterförpackningen, med angivande av antalet par i förpackningen, tillsammans med föreskriven information.

4.   Kort beskrivning av det geografiska området

”Samoborska češnjovka”/”Samoborska češnofka” tillverkas inom de administrativa gränserna för staden Samobor och de angränsande samhällena Beder, Bobovica, Braslovje, Bratelji, Bregana, Breganica, Budinjak, Bukovje Podvrško, Celine Samoborske, Cerje Samoborsko, Domaslovec, Drežnik Podokićki, Dubrava Samoborska, Falašćak, Farkaševec Samoborski, Galgovo, Gradna, Grdanjci, Hrastina Samoborska, Jarušje, Javorek, Kladje, Klake, Klokočevec Samoborski, Konšćica, Kotari, Kostanjevec Podvrški, Lug Samoborski, Mala Jazbina, Mala Rakovica, Mali Lipovec, Manja Vas, Medsave, Molvice, Noršić Selo, Novo Selo Žumberačko, Osredek Žumberački, Osunja, Otruševec, Pavučnjak, Petkov Breg, Podgrađe Podokićko, Podvrh, Poklek, Prekrižje Plešivičko, Rakov Potok, Rude, Samoborski Otok, Savršćak, Selce Žumberačko, Sječevac, Slani Dol, Slapnica, Slavagora, Smerovišće, Stojdraga, Sveti Martin pod Okićem, Šimraki, Šipački Breg, Tisovac Žumberački, Velika Jazbina, Velika Rakovica, Veliki Lipovec, Višnjevec Podvrški, Vratnik Samoborski, Vrbovec Samoborski och Vrhovčak, som ligger i nordvästra Kroatien, på de östra sluttningarna av Samobor-kullarna som är en del av Žumberak-bergen, och där floden Gradna rinner in i floden Savas låglandsområden.

5.   Samband med det geografiska området

Sambandet mellan ”Samoborska češnjovka/Samoborska češnofka” och det geografiska området grundas på det goda rykte som korven har tack vare tillverkarnas kunskaper om urval och beredning av ingredienserna och de olika stegen i produktionsprocessen som ger produkten dess typiska smak och arom (välja köttprodukter, bereda infusionen av färsk vitlök och vin, skarva, förbereda ved för rökning).

Det finns en mångårig tradition bland familjerna i området kring Samobor att tillverka köttprodukter och korvar, framför allt ”Samoborska češnjovka/Samoborska češnofka”, eftersom varje hushåll höll grisar och förvarade kött och korvar efter slakt. Invånarna i den lågliggande delen av produktionsområdet för ”Samoborska češnjovka/Samoborska češnofka” sådde tidigare spannmål och fodergrödor, eller planterade vinrankor eller fruktträd, på sluttningarna, samtidigt som de vidsträckta betesmarkerna gynnade uppfödning av nötboskap, grisar och hästar. Området är välkänt för sin vinodling och vinframställning. Vin var stapelvara för invånarna och användes i korvtillverkningen.

De första skriftliga noteringarna om ”češnjovka/češnofka” [vitlökskorv] är daterade 1915 (Samobor narodni život i običaji [Naturligt liv och seder i Samobor], Milan Lang, Zagreb, 1915, s. 105–107), där Milan Lang skriver om produktens kvalitet och de råvaror och mänskliga färdigheter som användes för att tillverka den; han benämner den ”den finaste korv”. Dessa iakttagelser visar att tillverkningen av ”Samoborska češnjovka/Samoborska češnofka” inleddes i hushållen på landsbygden under grisslakten. Endast lokala ingredienser som fläskkött, vin och vitlök användes, och korvtillverkarna var – enligt Lang – främst kvinnor.

”Samoborska češnjovka/Samoborska češnofka” började senare tillverkas av slaktare. Zvonimir Tkalčić-Zvonček, som var lösdrivare men också utbildad författare från Samobor, skrev en dikt som beskriver slaktarnas arbete och liv i Samobor (de brukade ge honom mat) inför karnevalen 1934. I dikten nämns också ”češnofka” (Samoborska salamijada 20 godina [Samobor Salamifestival – 20 år, Robert Škiljan (redaktör), Samobor, 2007, s. 16).

De utmärkande kännetecknen hos ”Samoborska češnjovka/Samoborska češnofka” har sin grund i det noggranna urvalet och den omsorgsfulla beredningen av de högkvalitativa råvarorna och ingredienserna som används i tillverkningen.

Saftigheten efter tillagningen av ”Samoborska češnjovka/Samoborska češnofka” kommer sig av de utvalda restprodukterna av fläskkött, med stråk av fett i muskelvävnaden. Kvaliteten på ”Samoborska češnjovka/Samoborska češnofka” säkerställs av de standardiserade restprodukterna från flera olika delar på djuret, och i samband med styckningen avskiljer mästerslaktaren specifika muskelgrupper från djurkroppens olika delar (ben, bog, hals och rygg). Genom en okulär bedömning tas sedan överflödsfett bort från restprodukterna. Urvalet och beredningen av restprodukterna är resultat av många års erfarenhet och utförs med hjälp av en kombination av kunskap och skicklighet, för att kunna stycka slaktkroppen och känna till köttets kulinariska egenskaper. I korthet är ”Samoborska češnjovka/Samoborska češnofka” en produkt vars kvalitet bygger på högkvalitativa restprodukter och inte på magert, rent kött.

Ett annat typiskt kännetecken hos ”Samoborska češnjovka/Samoborska češnofka”, som är beroende av mästerslaktarens skicklighet, är skarvningen. Skarvning är en process där korvarna knyts för hand till par med hjälp av en liten träpinne. Genom skarvningen uppnås den korrekta geometriska formen genom vilken röken passerar i enhetliga mängder längs med produktens yta, vilket ger ”Samoborska češnjovka/Samoborska češnofka” dess enhetliga färg. Skarvning kräver lång erfarenhet.

”Infusionen” av färsk vitlök och torrt vitt vin ger ”Samoborska češnjovka/Samoborska češnofka” den karakteristiska milda smaken av vitlök och vin. Mästerslaktarna vet hur färsk vitlök ska lukta och smaka. De väljer mellan olika sorter för att avgöra vilken vitlök som ska användas till infusionen.

Den inlagda heta chilipepparn eller krossade heta paprikan ger ”Samoborska češnjovka/Samoborska češnofka” en mild kryddighet.

Under stabiliseringsfasen blir ingredienserna i fyllningen mer kompakta, vilket ger ”Samoborska češnjovka/Samoborska češnofka” den runda smaken.

Den typiska smaken på ”Samoborska češnjovka/Samoborska češnofka” uppstår under rökningen. Veden till rökningen förbereds genom att välja ut friska stockar som barken avlägsnas från. Elden tänds på en plats som är avskild från rökhuset. Efter rödfärgningen hängs korvarna upp inne i rökhuset. Under korvarna läggs ett lager kol och ovanpå sprids ett lager sågspån; korvarna röks sedan i enlighet med kraven i produktspecifikationen. ”Samoborska češnjovka/Samoborska češnofka” får en ljus till mörk rödbrun färg, beroende på hur länge och i vilken temperatur de röks.

Betydelsen av ”Samoborska češnjovka/Samoborska češnofka” för det geografiska område där den tillverkas och dess renommé framgår framför allt av festivalen Samoborska češnofka, som har anordnats av staden Samobor som en del av dess vårmarknad under de senaste tio åren (poster – Tionde festivalen Samoborska češnofka). Syftet med festivalen är att presentera och främja den traditionella tillverkningsmetoden för och originalreceptet på ”Samoborska češnjovka/Samoborska češnofka”, vilket framgår av flertalet artiklar (det lokala nyhetsbrevet Glasnik Samobora i Svete Nedelje, 2 april 2010 och 10 maj 2019).

Samobor och det omgivande området är en turistdestination där restaurangbesöken spelar en viktig roll. ”Samoborska češnjovka/Samoborska češnofka” är sedan länge ett viktigt inslag i det gastronomiska utbudet hos de lokala restaurangerna, bergsstugorna och familjegårdarna (Samoborska vinska cesta [Vinrutt i Samobor] – broschyr, Samobor Wine Route Association, Samobor, 2017, s. 26 och 33, och menyn på restaurangen Samoborska pivnica), liksom på olika traditionella evenemang, till exempel den välkända karnevalen och Samobor Salamifestival.

En artikel publicerad i tidskriften Meso 2009, med rubriken ”Samoborska salamijada” [Samobor Salamifestival], beskriver traditionen att tillverka vitlökskorv, salami och andra charkuteriprodukter i området kring Samobor. Det goda anseendet hos ”Samoborska češnjovka/Samoborska češnofka” och dess samband med Samoborområdet illustreras av följande meningar: ”Samobor är vida känt för sitt överflöd av delikatesser som gör staden till en av platserna med störst kulinariskt utbud.””’Muštarda’, ’bermet’, ’kremšnite’, viltprodukter, ’Samoborska češnjovka’ etc. åtnjuter med rätta status som ’gastronomiska ikoner’.” (Tidskriften Meso, Samobor Salamifestival, vol. XI, nr 1, 2009, s. 2–3).

”Samoborska češnjovka/Samoborska češnofka” är en ofta förekommande ingrediens i traditionella maträtter. På portalen Dobar život finns ett recept på purjolöksstuvning med vitlökssås där det framhålls att ”Samoborska češnjovka/Samoborska češnofka” är en mycket uppskattad produkt (portalen Dobar život, 2015, purjolöksstuvning med vitlökskorv).

I avsnittet om gastronomi i Samoborområdet på staden Samobors officiella webbplats presenteras ”Samoborska češnjovka/Samoborska češnofka” som en av de mest kända gastronomiska specialiteterna. Det står att läsa att den är ”ytterligare en av vår regions produkter i världsklass, som har gett Samobor gott rykte i över ett sekel och gjort staden till en allt attraktivare gastronomisk destination och turistdestination”. Detta uttalande visar tydligt på produktens goda anseende och dess oupplösliga samband med området kring Samobor (staden Samobors webbplats; gastronomi, salami och vitlökskorv från Samobor).

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

https://poljoprivreda.gov.hr/UserDocsImages/dokumenti/hrana/proizvodi_u_postupku_zastite-zoi-zozp-zts/SPECIFIKACIJA_Samoborska_%C4%8De%C5%A1njovka_.pdf

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

---