xml version="1.0" encoding="UTF-8"?


Europos Sąjungos C 120/2020


| | | |
| --- | --- | --- |
| | | ISSN 1977-0960 |
| Europos Sąjungos oficialusis leidinys | | C 120 |
| European flag | | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 63 metai 2020m. balandžio 14d. |

---

| | | |
| --- | --- | --- |
| Turinys | | Puslapis |
| | III   Parengiamieji aktai | |
| | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas | |
| | 550-oji EESRK plenarinė sesija, 2020 2 19–2020 2 20 | |
| 2020/C 120/01 | [Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai, Europos Centriniam Bankui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui, Regionų komitetui ir Europos investicijų bankui 2020 m. metinė tvaraus augimo strategija(COM(2019) 650 final)](http://publications.europa.eu/resource/uriserv/OJ.C_.2020.120.01.0001.01.LIT.xhtml) | [1](#C_2020120LT.01000101.doc) |
| 2020/C 120/02 | [Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Rekomendacijos dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos (COM(2019) 652 final)](http://publications.europa.eu/resource/uriserv/OJ.C_.2020.120.01.0007.01.LIT.xhtml) | [7](#C_2020120LT.01000701.doc) |

---

| | |
| --- | --- |
| LT | |

---

III Parengiamieji aktai

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

550-oji EESRK plenarinė sesija, 2020 2 19–2020 2 20

| | | | |
| --- | --- | --- | --- |
| 14.4.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 120/1 |

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai, Europos Centriniam Bankui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui, Regionų komitetui ir Europos investicijų bankui „2020 m. metinė tvaraus augimo strategija“

(COM(2019) 650 final)

(2020/C 120/01)

| | |
| --- | --- |
| Pranešėjas | Tommaso Di Fazio |

| | |
| --- | --- |
| Konsultavimasis | Europos Komisija, 2020 2 6 |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis |
| Atsakingas skyrius | Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius |
| Priimta skyriuje | 2020 2 4 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2020 2 19 |
| Plenarinė sesija Nr. | 550 |
| Balsavimo rezultatai (už/prieš/susilaikė) | 120/1/3 |

1.   Išvados ir rekomendacijos

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.1. | EESRK palankiai vertina 2020 m. metinėje augimo strategijoje išdėstytą požiūrį, grindžiamą keturiais pagrindiniais aspektais: aplinka, našumu, stabilumu ir teisingumu. Visų pirma Komitetas mano, kad aplinkos tvarumo tikslas strategijoje pagrįstai laikomas absoliučiu orientyru, į kurį turi būti sutelkti visos visuomenės sprendimai ir pastangos, taip pat priemonės, kurias ji galės ir norės įgyvendinti, kad tinkamai pasiektų iki 2030 m. nustatytus tikslus ir 2050 m. užtikrintų poveikio klimatui neutralumą. Todėl EESRK rekomenduoja numatyti galimybę šiuos tikslus didinti, kai tai tampa būtina dėl aplinkos būklės blogėjimo rodiklių. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.2. | EESRK palankiai vertina tai, kad Komisijos strateginėje vizijoje JT darnaus vystymosi tikslai (DVT) iki 2030 m. įtraukti į visas ekonomikos ir užimtumo politikos sritis, taip prisidedant prie visiems naudingos Europos socialinės rinkos ekonomikos ir užtikrinant augimo tvarumą, įtraukumą ir konkurencingumą. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.3. | EESRK yra įsitikinęs, kad tvarumas yra labai svarbus bet kurios sėkmingos konkurencingumo strategijos elementas ir kad Europa turėtų suaktyvinti savo ekonomikos varomąsias jėgas, kartu stiprinti savo kaip inovacijų kūrėjos pasaulinę poziciją, kurios pagrindas – žiedinės ekonomikos modelis ir perėjimas prie naujų tvarių vystymosi modelių, ir kurti naujos kartos verslo galimybes, grindžiamas tvarių sprendimų paklausa. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.4. | EESRK palankiai vertina metinėje strategijoje numatytą pokytį: atsisakyti dabartinio į programavimą ir trumpalaikius bei vidutinės trukmės tikslus orientuoto metodo ir pagaliau įgyvendinti tikslines ilgalaikes strategijas, kurios būtinos siekiant investicijų aplinkos tvarumo strategijai įgyvendinti, pasitelkiant sudėtingus valstybių narių parengtus ir Komisijos patvirtintus integruotus energetikos ir klimato srities veiksmų planus. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.5. | EESRK prašo Komisijos į šią strateginę viziją įtraukti reikalavimą sparčiai plėtoti sąveikius, materialius ir nematerialius išmaniuosius infrastruktūros tinklus, kurie yra būtini norint baigti kurti ir tvariai plėtoti tinkamai parengtą ir tvarią žemyno bendrąją rinką, siekiant užtikrinti darnų, teisingą ir integracinį vystymąsi. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.6. | EESRK pritaria metinėje strategijoje nustatytoms investicijų į nematerialiuosius švietimo, mokymo ir įgūdžių ugdymo sektorius gairėms. Jo nuomone, šios ilgalaikės ir ypač ilgo laikotarpio investicijos yra itin svarbios ir turi lemiamos reikšmės visuomenei, kultūrai ir tarptautiniam konkurencingumui skatinti. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.7. | EESRK palankiai vertina ir remia mokslinių tyrimų ir inovacijų plėtrą ir pritaria, kad būtų padidintas šiai veiklai skiriamas finansavimas, nes tai ilgalaikės investicijos, strategiškai svarbios visos ES konkurencingumui tarptautiniu lygmeniu. Tai visų pirma investicijos į sektorius, kurie modernizuojami ir kuriuose pereinama prie švarių technologijų, t. y. energetikos, transporto, pastatų šildymo ir vėsinimo sektorius, taip pat į bet kurį pramonės sektorių, žemės ūkio ir paslaugų sektorius, šiuo tikslu vis plačiau diegiant novatoriškas technologijas, visų pirma skaitmenines, dirbtinį intelektą ir 5G technologijas. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.8. | EESRK apgailestauja, kad Komisijos komunikate mažai dėmesio skiriama metinei augimo Sąjungoje apžvalgai ir tik nurodoma, kad „artimiausio laikotarpio ekonominę perspektyvą temdo kur kas nepalankesnė ekonominė ir geopolitinė aplinka ir didelis netikrumas“ ir kad „investicijos ir potencialus augimas vis dar nesiekia prieš krizę buvusio lygio“. Tokiai padėčiai gali turėti įtakos ir nedarnus „Brexit’o“ procesas. EESRK nuomone, pirmaeilis prioritetas – skatinti tvarų augimą, ypač silpnesnėse šalyse ir regionuose, sparčiai didinant Europos BVP, kad būtų užtikrinta gerovė ir turtas, kurie yra būtini strategijai paremti. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.9. | EESRK pritaria visoms strateginėms gairėms dėl augimo ir 2020 m. Europos semestro. Jis taip pat pritaria svarbiausiems nurodytiems klausimams, kuriuos teks spręsti siekiant kiekvieno iš tikslų, visų pirma investicijų, būtinų įgyvendinti aplinkos apsaugos programas, dėl kurių pagal šiuo metu galiojantį Stabilumo paktą ir griežtas jo taisykles gali būti sunku užtikrinti vienodą energetikos ir klimato srities veiksmų planų taikymą valstybėse narėse. Tikėtina, kad aplinkos atkūrimo tikslus pasieks tik tos ES šalys, kurios įvykdo ar viršija Stabilumo pakto reikalavimus, o tai apsunkintų bendrą Sąjungos siekį, nes nepaisant to, kad bus pasiektas dalinis rezultatas planetos mastu, ji nutols nuo savo tikslo, kad visa ES taptų pavyzdžiu kitoms pasaulio šalims. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.10. | Todėl EESRK tikisi, kad bus išnagrinėtos ir patvirtintos investicijas reguliuojančios priemonės, kurios, atsižvelgiant į Stabilumo pakto apribojimus arba jų ir valstybės pagalbos taisyklių išimties atvejais, sudarytų galimybę visoms šalims investuoti, nes tai būtina norint pasiekti jų integruotuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose nustatytus ir Komisijos patvirtintus tikslus. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.11. | EESRK palankiai vertina 2020 m. augimo strategijoje pateiktą pasiūlymą pasinaudoti visomis jau esamomis galimybėmis ir finansiniais svertais pasitelkiant dabartinėje 2021–2027 m. daugiametėje finansinėje programoje (kuri taip pat jau paskelbta Europos Parlamente 2020 m. sausio 15 d.) numatytas priemones, tačiau taip pat tikisi, kad prireikus bus padidintos finansinės priemonės tikslams pasiekti. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.12. | EESRK ragina Komisiją veiksmingai ir aktyviai stebėti rezultatus, kurių pagal suderintus energetikos ir klimato planus turi pasiekti įvairios valstybės narės, ir ne kritikuoti, o aktyviau vykdyti rėmimo veiklą, skirtą spręsti finansines ir metodologines problemas. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.13. | EESRK pritaria, kad reikia pagerinti finansų sistemos atsparumą ir stabilumą ir sugriežtinti finansų rinkos taisykles siekiant stiprinti Europos valiutos vaidmenį tarptautinėje rinkoje ir užkirsti kelią bet kokiai galimai krizei, kuri dėl globalizacijos gali kilti bet kurioje pasaulio vietoje ir turėti poveikio Europai. Tai galima padaryti sustiprinus makroprudencines taisykles ir kitas priemones, skirtas apsaugoti valstybių narių finansinį stabilumą. Be vykstančio bankų ir kapitalo rinkų sąjungų kūrimo proceso, būsimoje ECB pinigų politikos strateginėje apžvalgoje [(1)](#ntr1-C_2020120LT.01000101-E0001) turėtų būti daugiau dėmesio skiriama ekonomikos augimo euro zonoje skatinimui ir euro tarptautinio vaidmens stiprinimui. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.14. | EESRK pabrėžia, jog svarbu 2020 m. augimo strategijoje ir toliau didžiausią dėmesį skirti žmonių gerovei išsaugant ir stiprinant socialinius pasiekimus, leidžiančius ES būti pavyzdžiu pasaulyje. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.15. | EESRK palankiai vertina tai, kad 2020 m. tvaraus augimo strategijoje pabrėžiama socialinių teisių ramsčio svarba. EESRK tikisi, kad Europos semestro tiksluose ypatingas dėmesys bus skiriamas lyčių lygybės klausimui, ypač moterų teisėms darbo vietoje, darbo užmokesčio suvienodinimui, vaikus auginančių moterų darbo vietų apsaugai, taip prisidedant prie kovos su neigiama demografine tendencija, taip pat esminiams teisės aktų dėl šeimos apsaugos patobulinimams, įskaitant nuostatų dėl tėvystės atostogų patobulinimus, palankių darbo sąlygų sudarymui siekiant užkirsti kelią visų formų fiziniam ir psichologiniam smurtui prieš moteris. Kalbant apie lyčių lygybę, taip pat turėtų būti nuosekliai ir vienodai taikomi santuokos nutraukimą reglamentuojantys teisės aktai, siekiant visais atvejais užtikrinti vienodas abiejų sutuoktinių teisės nepilnamečių vaikų atžvilgiu. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.16. | EESRK mano, kad ES turi stiprinti savo tarptautinę poziciją, kad išsaugotų gerovę, saugumą ir vertybes, kuriomis ji grindžiama, ir šiuo tikslu atliktų vadovaujamą vaidmenį pasaulio lygmeniu, paremtų įtikinamą ir nuoseklų visapusišką JT DVT įgyvendinimą ir taisyklėmis grindžiamą daugiašalę pasaulinę tvarką svarbiausią vaidmenį atliekant Jungtinėms Tautoms, kartu ryžtingai gintų demokratijos principus ir apsaugotų planetą, teisinę valstybę ir pagrindines teises. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.17. | EESRK yra įsitikinęs, kad tinkamai parengtos ir darnios, sutelktos į piliečių ir įmonių poreikius bendrosios rinkos sukūrimas gali svariai prisidėti prie augimo, jei joje didžiausias dėmesys bus skiriamas piliečiams ir įmonėms. Ji turi būti darnios ir įtraukios, atgaivintos, atnaujintos ir pritaikytos prie visiškai sąveikios bendrosios skaitmeninės rinkos naujų technologijų ir infrastruktūrų Europos integracijos pagrindas. Pereinant prie Europos žaliojo kurso ypatingas dėmesys turi būti skiriamas į žmones orientuoto įmonių modelio, kurio laikosi, pavyzdžiui, socialinės ekonomikos įmonės, vaidmeniui. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.18. | EESRK mano, kad būtina ES ir nacionaliniu lygmenimis sukurti stiprią bendrosios rinkos valdymo infrastruktūrą, kartu vykdant nuodugnų administracinį supaprastinimą, užtikrinant plataus masto skaitmeninimo procesą ir aktyviai stiprinant visų suinteresuotųjų subjektų gebėjimus. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.19. | EESRK mano, kad siūlomos strateginės vizijos įgyvendinimui gali kilti pavojus ir būti jai pasipriešinta, jei nebus nustatyti nauji valdymo mechanizmai, kurie sudarytų galimybę įtraukti piliečius ir įmones, kaip iniciatyvius veikėjus, taip pat vietos ir regionų lygmens viešuosius ir privačius subjektus į procesą „iš apačios į viršų“, kuriame būtų galima išsakyti savo nuomonę ir daryti įtaką nurodant konkrečius vietos lygmens poreikius ir problemas. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.20. | Todėl EESRK rekomenduoja sukurti naujas valdymo struktūras įvairiais lygmenimis, kurios leistų užtikrinti vietos ekonomikos dalyvių ir pilietinės visuomenės dalyvavimą rengiant ir įgyvendinant teisingas ir jų veiklos sąlygas atitinkančias priemones. |

2.   Komisijos pasiūlyta 2020 m. metinė tvaraus augimo strategija

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.1. | Šiuo metu, atrodo, visi sutaria, kad būtina parengti naują ilgalaikę visuotinę tvaraus ir integracinio augimo strategiją Europos ateičiai ir išsamų įgyvendinimo planą, kad iki 2030 m. būtų pasiekti darnaus vystymosi tikslai (DVT), apimantys visus aspektus, darančius poveikį Europos visuomenei ir piliečiams, įmonėms ir aplinkai, kurioje jie vykdo veiklą, pramonei ir jos konkurencingumui pradedant investicijomis ir viešaisiais pirkimais ir baigiant prekyba, įgūdžiais, inovacijomis ir parama mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ). |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.2. | Rengdamos nacionalinę politiką ir strategijas, išdėstytas stabilumo ar konvergencijos programose ir nacionalinėse reformų programose, valstybės narės turėtų atsižvelgti į šiame metinės ES augimo apžvalgos dokumente Komisijos nurodytus prioritetus. |

| | | | | | | | | | | | | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | 2.3. | Komunikate dėl 2020 m. metinės Europos Sąjungos augimo apžvalgos [(2)](#ntr2-C_2020120LT.01000101-E0002) išdėstytas Komisijos požiūris į politinius prioritetus, į kuriuos valstybės narės turėtų atsižvelgti rengdamos savo 2020 m. ekonominę politiką, ir jis grindžiamas JT darnaus vystymosi tikslų iki 2030 m. integravimu į Europos politiką, visų pirma: | | | | --- | --- | | — | artimiausiais metais aplinkos tvarumas, našumo augimas, teisingumas ir makroekonominis stabilumas bus naujos ES ekonominės politikos paradigmos aspektai; | | | | | --- | --- | | — | būtina sukurti naują augimo paradigmą, kad būtų galima veiksmingai įveikti ilgalaikius Europos visuomenę keičiančius iššūkius; | | | | | --- | --- | | — | įtvirtinti šia nauja paradigma pagrįstą ir augimą galinčią padidinti Europos politinę ir ekonominę lyderystę pasaulio mastu; | | | | | --- | --- | | — | trumpuoju ir ilguoju laikotarpiais užtikrinti naudos ir išlaidų ir struktūrinių reformų pusiausvyrą: naudos paskirstymas ir labiausiai pažeidžiamų asmenų išlaidų mažinimas; | | | | | --- | --- | | — | siekiant kuo labiau padidinti įvairių nustatytų politikos tikslų sinergiją, reikės didelių viešųjų ir privačiųjų investicijų ir „investuoti rekordines sumas į pažangiausius mokslinius tyrimus ir inovacijas“, mokymą ir visų pirma „nustatytiems 2030 m. klimato ir energetikos tikslams pasiekti“; | | | | | --- | --- | | — | optimizuoti esminius ES 2021–2027 m. biudžeto veiksnius siekiant įgyvendinti politinius užmojus: „tvarios Europos investicijų planas, pagrįstas esamais ir naujais mechanizmais, užtikrins investicijas, būtinas Europos žaliajam kursui įgyvendinti“ ir „pagal Teisingos pertvarkos mechanizmą bus remiami labiausiai paveikti regionai ir užtikrinama, kad niekas neliktų nuošalyje“; | | | | | --- | --- | | — | stiprinti ekonomikos valdymą ir demokratinę atskaitomybę, kurie turi būti neatsiejami: didesnė demokratinė Europos semestro atskaitomybė ir apskritai Komisijos ketinimas tęsti dialogą su valstybėmis narėmis ir raginti jas įtraukti nacionalinius parlamentus, socialinius partnerius ir visas kitas suinteresuotąsias šalis. | |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.4. | ES ir valstybės narės turėtų šiuos prioritetus dabar paversti strategija ir įgyvendintinais veiksmais. Kad tvarumas būtų politikos ir veiksmų pagrindas, Europos institucijos, valstybės narės ir regionai turėtų sutelkti įvairias priemones, kurios leistų sudaryti sąlygas dalyvauti visiems piliečiams ir kartu gerinti gyvenimo kokybę ir didinti ES ekonomikos konkurencingumą. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.5. | Savo 2019 m. spalio 30 d. rezoliucijoje EESRK pabrėžė, kad reikia „vienu metu veikti visais lygmenimis ir imtis dinamiškų veiksmų, kad būtų sprendžiamos neatidėliotinos ekonominės, socialinės ir aplinkos problemos“ [(3)](#ntr3-C_2020120LT.01000101-E0003) ir ragino parengti visa apimančią ES tvarumo strategiją iki 2050 m., kad būtų įgyvendinta JT darbotvarkė iki 2030 m. [(4)](#ntr4-C_2020120LT.01000101-E0004). |

| | | | | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | 2.6. | Šioje rezoliucijoje EESRK be kita ko pabrėžė, kad „šiai paradigminei slinkčiai reikės: | | | | --- | --- | | — | valdymo permainų, t. y. specialių valdymo mechanizmų, kad būtų galima greičiau spręsti neatidėliotinas problemas ir sudėtingus klausimus. Tokie mechanizmai turėtų susieti ES ir valstybių narių valdymo lygmenis, o ne pakeisti veiksmus bet kuriame iš jų; | | | | | --- | --- | | — | integruoti DVT į ES ekonominės ir socialinės stebėsenos bei biudžeto sudarymo procesus;“ | | | | | --- | --- | | — | galimybės Europos semestrui taikyti „naujus, patobulintus, išmatuojamus ir papildomus socialinius, ekonominius ir aplinkosauginius rodiklius, kad būtų galima stebėti ir sekti visus Europos socialinių teisių ramsčio aspektus ir principus bei 17 DVT“. | |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.7. | Tvarumas yra labai svarbus bet kurios sėkmingos konkurencingumo strategijos elementas, todėl Europa turėtų suaktyvinti savo ekonomikos varomąsias jėgas, kartu stiprinti savo kaip inovacijų kūrėjos pasaulinę poziciją, kurios pagrindas – žiedinės ekonomikos modelis, ir kurti naujos kartos verslo galimybes, grindžiamas tvarių sprendimų paklausa. Rinkoje sparčiai didėja tvarių sprendimų poreikis, todėl svarbu, kad su tvarumu susiję politikos tikslai būtų nuoseklūs. |

| | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | 2.8. | Savo papildomoje nuomonėje dėl 2019 m. metinės augimo apžvalgos [(5)](#ntr5-C_2020120LT.01000101-E0005) EESRK pabrėžė, kad: | | | | --- | --- | | — | būtina didinti viešąsias ir privačiąsias investicijas, visų pirma socialinei ir švietimo infrastruktūrai; | | | | | --- | --- | | — | svarbu užtikrinti derėjimą su JT darnaus vystymosi tikslais iki 2030 m. ir su energetikos pertvarkos ir klimato planu; | | | | | --- | --- | | — | reikia aktyviau vykdyti struktūrines reformas, ypač susijusias su struktūriniu disbalansu ir einamosios sąskaitos pertekliumi; | | | | | --- | --- | | — | reikia naudoti lėšas siekiant padidinti materialias, skaitmenines ir aplinkosaugos investicijas, taip pat ugdyti įgūdžius ir kelti kvalifikaciją; | | | | | --- | --- | | — | labai svarbu į Europos semestrą įtraukti tikslą užtikrinti socialinių teisių apsaugą, kuri yra tokia pat svarbi kaip ir makroekonominiai ir biudžeto tikslai; | | | | | --- | --- | | — | apmokestinimas turi sudaryti palankias sąlygas gamybinėms investicijoms ir realiosios ekonomikos išlaidoms; | | | | | --- | --- | | — | svarbu konsultuotis su socialiniais partneriais įvairiais Europos semestro įgyvendinimo etapais; | | | | | --- | --- | | — | neturėtų būti leidžiama privatizuoti strateginės svarbos valstybės turto. | |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.9. | Makroekonominiu požiūriu „akivaizdu, kad reikia naujos Europos ekonominės strategijos: pozityvaus naratyvo apie būsimą ES ekonomikos plėtrą visame pasaulyje, kuri padėtų didinti ES atsparumą ekonominiams sukrėtimams ir jos modelio – ekonominį, socialinį ir aplinkosauginį – tvarumą, taip atkuriant pasitikėjimą, stabilumą ir bendrą gerovę visiems europiečiams“ [(6)](#ntr6-C_2020120LT.01000101-E0006). |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.10. | Būtina „laikytis šių prioritetų: tvarus ir integracinis augimas, nelygybės mažinimas, konvergencijos didinimas, našumo augimo ir konkurencingumo užtikrinimas remiantis strategijos „Europa 2020“ tikslais, geros sąlygos įmonėms ir investicijoms, kokybiniu požiūriu geros darbo vietos ir tinkamas darbo užmokestis, kova su skurdu ir socialine atskirtimi, stabilūs ir tvarumą užtikrinantys viešieji finansai, stabilus finansų sektorius ir 2030 m. darnaus vystymosi tikslų (TVT) bei Paryžiaus susitarimo dėl klimato kaitos tikslų įgyvendinimas“ [(7)](#ntr7-C_2020120LT.01000101-E0007). |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.11. | Būdamas įsitikinęs, kad realistiška Europos Sąjungos ateitis gali būti grindžiama tik tvirtu ekonominiu pagrindu, suderintu su stipriu socialiniu aspektu [(8)](#ntr8-C_2020120LT.01000101-E0008), EESRK „pasisako už konvergenciją kilimo kryptimi ir veiksmingesnę socialinę politiką tiek ES, tiek valstybių narių lygmeniu“ [(9)](#ntr9-C_2020120LT.01000101-E0009) ir ragina parengti „aiškų ir suderintą veiksmų planą, kuriame būtų nustatyti ramsčio įgyvendinimo ir esamų socialinių teisių ir standartų laikymosi užtikrinimo prioritetai“. „Įgyvendinant naują Europos semestro procesą turėtų būti siekiama socialinių tikslų, susijusių su socialinio disbalanso stebėsena, ir reikėtų nustatyti naujus išmatuojamus rodiklius ir tikslines konkrečioms šalims skirtas socialines rekomendacijas“ [(10)](#ntr10-C_2020120LT.01000101-E0010). |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.12. | Įgyvendinant veiksmus, kuriais stiprinama bendroji rinka, reikia „sudaryti palankias sąlygas vystytis įvairių formų įmonėms, kurios būtų pajėgios spręsti visuomenei kylančius uždavinius“. Būtina „sudaryti sąlygas bendrai tam tikroje teritorijoje veikti įvairių formų įmonėms ir jas integruoti, tačiau kiekvienai iš šių sričių reikia skirti ypatingą dėmesį ir numatyti specialias teisėkūros priemones ir viešąsias investicijas“ ir atsisakyti požiūrio „visiems taikyti vienodą sprendimą (angl. one size fits all)“ [(11)](#ntr11-C_2020120LT.01000101-E0011). |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.13. | EESRK pabrėžė, kad „pokyčiai, kuriuos gamybos procesuose ir apskritai visoje ekonomikoje lemia naujosios technologijos, dirbtinis intelektas ir didieji duomenys, iš esmės transformuos ir darbo rinką“ ir kad „svarbu, kad šie pokyčių procesai vyktų plėtojant veiksmingą socialinį dialogą ir gerbiant darbuotojų teises ir užtikrinant jų gyvenimo kokybę“ [(12)](#ntr12-C_2020120LT.01000101-E0012). |

3.   Bendrosios pastabos

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.1. | EESRK mano, kad vienas iš svarbiausių prioritetų – rekomenduoti stiprinti tvarų ekonomikos augimą, leidžiantį kurti naujas ir tvarias darbo vietas ir gerovę, kuri būtina investicijoms paremti siekiant didinti bendrą žiedinės ekonomikos veiksnių našumą, aktyviau vykdyti struktūrines reformas siekiant geresnio valdymo ir didesnės atskaitomybės, ypač skaitmeninėje ir aplinkos srityse, taip pat ugdyti įgūdžius ir kelti kvalifikaciją bei ginti socialines teises, numatytas naujoje Europos žaliojo kurso paradigmoje. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.2. | Perėjimas prie naujo vystymosi modelio turi būti grindžiamas konkurencingu tvarumu, kuris yra sėkmingos Europos socialinės rinkos ekonomikos ramstis ir kuris ir toliau turi būti pagrindinis principas, tačiau žmones ir regionus reikėtų apsaugoti nuo išlaidų, kurios gali būti neišvengiamos dėl pokyčių, šiuo tikslu investuojant į veiksmingas ir integruotas socialinės apsaugos sistemas. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.3. | Finansų krizė įrodė stabilumo ir integracijos svarbą kapitalo ir finansų rinkose, kurių susiskaldymas ir toliau trukdo įmonėms plėstis ir investuoti, todėl reikėtų imtis papildomų priemonių, visų pirma finansų sektoriuje, kad visose valstybėse narėse būtų atkurtas pasitikėjimas rinka. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.4. | ES reikia naujos ekonominės strategijos, kuria būtų skatinamas nuolatinis, integracinis ir tvarus ekonomikos vystymasis ir kuri leistų visiems užtikrinti visišką ir našų užimtumą ir deramą darbą. EESRK yra įsitikinęs, kad tinkamai parengtos ir darnios, sutelktos į piliečių ir įmonių poreikius bendrosios rinkos sukūrimas turi būti darnios ir įtraukios, atgaivintos, atnaujintos ir pritaikytos prie visiškai sąveikios bendrosios skaitmeninės rinkos naujų technologijų ir infrastruktūrų Europos integracijos pagrindas. Pereinant prie Europos žaliojo kurso ypatingas dėmesys turi būti skiriamas į žmones orientuoto įmonių modelio, kurio laikosi, pavyzdžiui, socialinės ekonomikos įmonės, vaidmeniui. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.5. | EESRK mano, kad būtina ES ir nacionaliniu lygmenimis sukurti stiprią bendrosios rinkos valdymo infrastruktūrą, aktyviai įtraukiant piliečius, vartotojus ir įmones, siekiant plėtoti supaprastintus ir patogius naudoti modelius ir laiku, skaidriai ir veiksmingai taikyti bendrosios rinkos taisykles, kurios būtų sėkmę lemiantis veiksnys pereinant prie skaitmeninės, veiksmingos, nuoseklios, ekonominiu, aplinkos ir socialiniu požiūriu subalansuotos ir tvarios ES, ir kartu vykdyti nuodugnų administracinį supaprastinimą, užtikrinti plataus masto skaitmeninimo procesą ir aktyviai stiprinti visų suinteresuotųjų subjektų gebėjimus. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.6. | EESRK jau anksčiau yra pabrėžęs, kad „svarbu kuo greičiau įveikti skaitmeninę infrastruktūros, teritorinę ir kultūrinę atskirtį, kuri šiuo metu stabdo ES ekonominį ir socialinį vystymąsi ir yra nevienodų gyvenimo sąlygų ir galimybių piliečiams ir įmonėms priežastis“ [(13)](#ntr13-C_2020120LT.01000101-E0013). |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.7. | EESRK mano, kad, jei nebus nustatyti nauji valdymo mechanizmai, kurie sudarytų galimybę įtraukti piliečius ir įmones, kaip iniciatyvius veikėjus, taip pat vietos ir regionų lygmens viešuosius ir privačius subjektus į procesą „iš apačios į viršų“, kuriame būtų galima išsakyti savo nuomonę ir daryti įtaką nurodant konkrečius vietos lygmens poreikius ir problemas, gali kilti pavojus ir pasipriešinimas siūlomos strateginės vizijos įgyvendinimui, taigi ir sulėtėti jos įgyvendinimo procesas; todėl rekomenduoja Europos ir nacionalinėms institucijoms sukurti naujas valdymo struktūras, kurios leistų užtikrinti vietos ekonomikos ir pilietinės visuomenės dalyvavimą rengiant ir įgyvendinant teisingas ir jų veiklos sąlygas atitinkančias priemones. |

2020 m. vasario 19 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Luca JAHIER

---

[(1)](#ntc1-C_2020120LT.01000101-E0001)  ECB pirmininkės Christine Lagarde įvadinis pranešimas, spaudos konferencija, 2019 m. gruodžio 12 d.

[(2)](#ntc2-C_2020120LT.01000101-E0002)  2020 m. metinė tvaraus augimo strategija (COM(2019) 650 final).

[(3)](#ntc3-C_2020120LT.01000101-E0003)  EESRK rezoliucija „Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto indėlis į Europos Komisijos 2020 m. darbo programą ir vėlesniam laikotarpiui“ ([OL C 47, 2020 2 11, p. 1](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2020_047_R_TOC)).

[(4)](#ntc4-C_2020120LT.01000101-E0004)  Transforming our World: The 2030 Agenda for Sustainable Development.

[(5)](#ntc5-C_2020120LT.01000101-E0005)  [OL C 190, 2019 6 5, p. 24](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2019_190_R_TOC).

[(6)](#ntc6-C_2020120LT.01000101-E0006)  2019 m. liepos 17 d. EESRK nuomonė „Atsparesnės ir tvaresnės Europos ekonomikos kūrimas“ ([OL C 353, 2019 10 18, p. 23](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2019_353_R_TOC)).

[(7)](#ntc7-C_2020120LT.01000101-E0007)  2019 m. liepos 17 d. EESRK nuomonė „Nauja ekonominės ir pinigų sąjungos sukūrimo vizija“ ([OL C 353, 2019 10 18, p. 32](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2019_353_R_TOC)).

[(8)](#ntc8-C_2020120LT.01000101-E0008)  2017 m. spalio 19 d. EESRK nuomonė „Socialinio aspekto ir Europos socialinių teisių ramsčio poveikis Europos Sąjungos ateičiai“ ([OL C 81, 2018 3 2, p. 145](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2018_081_R_TOC)), 1.2 ir 2.2 punktai.

[(9)](#ntc9-C_2020120LT.01000101-E0009)  Žr., pavyzdžiui, šias nuomones: „Veiksmingi ir patikimi socialinės apsaugos sistemų principai“ ([OL C 13, 2016 1 15, p. 40](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2016_013_R_TOC)); „Socialinio aspekto ir Europos socialinių teisių ramsčio poveikis Europos Sąjungos ateičiai“ ([OL C 81, 2018 3 2, p. 145](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2018_081_R_TOC)(ir „Pasiūlymas dėl Tarybos rekomendacijos dėl darbuotojų ir savarankiškai dirbančių asmenų socialinės apsaugos galimybių“ ([OL C 440, 2018 12 6, p. 135](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2018_440_R_TOC)).

[(10)](#ntc10-C_2020120LT.01000101-E0010)  2019 m. rugsėjo 25 d. EESRK nuomonė „Europos socialinių teisių ramstis – pradinio įgyvendinimo vertinimas ir rekomendacijos ateičiai“ ([OL C 14, 2020 1 15, p. 1](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2020_014_R_TOC)).

[(11)](#ntc11-C_2020120LT.01000101-E0011)  2019 m. liepos 17 d. EESRK nuomonė „Skatinti verslumui ir inovacijoms palankią bendrąją rinką“ ([OL C 353, 2019 10 18, p. 6](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2019_353_R_TOC)), 1.3 ir 1.5 punktai.

[(12)](#ntc12-C_2020120LT.01000101-E0012)  2019 m. liepos 17 d. EESRK nuomonė „Skatinti verslumui ir inovacijoms palankią bendrąją rinką“ ([OL C 353, 2019 10 18, p. 6](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2019_353_R_TOC)), 1.3 ir 1.5 punktai.

[(13)](#ntc13-C_2020120LT.01000101-E0013)  2017 m. spalio d. EESRK nuomonė „Bendrosios skaitmeninės rinkos strategijos įgyvendinimo laikotarpio vidurio peržiūra“ ([OL C 81, 2018 3 2, p. 102](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2018_081_R_TOC)), 1.8 punktas.

---

| | | | |
| --- | --- | --- | --- |
| 14.4.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 120/7 |

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Rekomendacijos dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos

(COM(2019) 652 final)

(2020/C 120/02)

| | |
| --- | --- |
| Pranešėjas | Petr ZAHRADNÍK |

| | |
| --- | --- |
| Konsultavimasis | Europos Komisija, 2020 2 6 |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis |
| Atsakingas skyrius | Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius |
| Priimta skyriuje | 2020 2 4 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2020 2 19 |
| Plenarinė sesija Nr. | 550 |
| Balsavimo rezultatai (už / prieš / susilaikė) | 129/10/17 |

1.   Išvados ir rekomendacijos

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.1. | EESRK susirūpinęs atkreipia dėmesį į euro zonos ekonomikos nuosmukį ir į laipsniškai nustojusį mažėti nedarbą, taip pat į tai, kad vis daugėja ekonominės veiklos rezultatams įtakos turinčių rizikos veiksnių. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.2. | Tačiau EESRK mano, kad Europos žaliasis kursas yra būsimos ES ir euro zonos ekonominės sąrangos pagrindas – galima esminio pokyčio pradžia ir lūžio momentas. Daug kas priklausys nuo to, kaip įgyvendinsime šį pokytį. Jei sėkmingai – jis gali padidinti Europos ekonominį ir socialinį veiksmingumą, jei ne – tai gali sukelti pražūtingą grėsmę ES vientisumui. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.3. | Svarbus ekonomikos vystymosi vertinimo parametras – tiek vadovaujantis tradiciniu požiūriu, tiek naujais Europos žaliojo kurso aspektais – ilgalaikiai geografiniai skirtumai ir skirtumai pačioje ES, išliekantys nepaisant tam tikros palyginti sėkmingos konvergencijos per pastaruosius kelerius metus. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.4. | EESRK pritaria nuomonei, kad Europos žaliasis kursas galėtų būti bendros Europos pridėtinės vertės skatinimo platforma, kuri reikalinga siekiant suteikti pagalbą ir paspartinti konvergenciją. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.5. | EESRK pažymi, kad nepaisant nuolatinių rizikos veiksnių, ypač kai kuriose valstybėse narėse, euro zonos finansų sektoriaus būklė, stabilumas ir veikimas pagerėjo. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.6. | EESRK yra įsitikinęs, kad struktūrinėmis reformomis ir investicijomis, kurių reikalaujama pagal Europos žaliąjį kursą, būtų galima gerokai padidinti euro zonos, įskaitant tas valstybes nares, kurių augimo potencialas šiuo metu yra mažesnis nei vidutinis, ekonominę gerovę. Tai galėtų padėti užtikrinti konvergenciją euro zonoje ir visoje ES. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.7. | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad norint kuo skubiau pasiekti Europos žaliojo kurso tikslus reikės skirti pakankamai lėšų, nors dar ne visi šie ištekliai yra užtikrinti. Komitetas ypač susirūpinęs dėl to, kad teisingos pertvarkos fondui ir mechanizmui siūlomas nepakankamas finansavimas. Turės būti įtraukti nacionaliniai viešieji ir privatieji ištekliai ir numatytas jų paskirstymo mechanizmas, kad būtų pasiekti žaliojo kurso tikslai. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.8. | EESRK pabrėžia, kad ateinančiu laikotarpiu ir toliau reikia atsargiai agresyvios fiskalinės politikos, ypač atsižvelgiant į numatomą ekonomikos sulėtėjimą, kartu užtikrinant subalansuotą ekonominės politikos ir ramsčių, kuriais grindžiama EPS, sąveiką. Šiuos tikslus pasiekti padėtų subalansuoto biudžeto taisyklės taikymas viešosioms investicijoms. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.9. | EESRK rekomenduoja daugiau dėmesio skirti mokesčių sistemos pritaikymui prie būsimų poreikių, tiek skatinant vartotojus ir gamintojus elgtis ekologiškiau, tiek užtikrinant sąžiningą apmokestinimą, kuris padėtų išvengti dar didesnių pajamų ir turto skirtumų, tiek taikant teisinius reikalavimus siekiant užkirsti kelią mokestiniam sukčiavimui, mokesčių slėpimui ir vengimui. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.10. | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad laikotarpiu, kai sparčiai daugėja naujų finansinių platformų, reikia rasti tinkamą pusiausvyrą tarp finansinių inovacijų skatinimo ir finansų rinkos priežiūros ir reguliavimo taisyklių nustatymo. Komitetas atkreipia dėmesį į tai, kad labai svarbu užtikrinti finansų rinkos stabilumą. Komitetas iš tiesų ne kartą atkreipė dėmesį į kliūtis, kurios trukdo įgyvendinti likusius svarbius aspektus, būtinus norint baigti kurti finansinę sąjungą. |

2.   Bendra informacija

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.1. | euro zonos ekonomika lėtėja, nedarbas nustojo mažėti ir, nepaisant kuklaus augimo, infliacija išlieka maža, žemiau infliacijos tikslo. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.2. | 2020 m. perspektyvos siejamos su didesniu skaičiumi rizikos veiksnių ir dėl to kylančiu netikrumu. Ši rizika ateinančiais metais gali lemti ilgesnį silpno augimo laikotarpį, mažą infliaciją ir nedidelį darbo užmokesčio augimą bei didėjančią pajamų nelygybę, nebent labai padidėtų investicijos, ypač didelio našumo sektoriuose, kuriuose euro zona ir ES gali konkuruoti pasauliniu mastu. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.3. | Nepaisant palankios padėties darbo rinkoje, 2018 m. ir 2019 m. realusis darbo užmokestis didėjo tik lėtai ir nedaug, t. y. mažiau nei 1 %, ir net tai vyko labai netolygiai, o turto pasiskirstymas buvo nesubalansuotas. Daugeliu atvejų darbo užmokesčio nelygybė netgi padidėjo, o kai kuriose šalyse realusis darbo užmokestis vis dar išlieka mažesnis nei prieš 10 metų. Dėl to daugėja skurstančių dirbančiųjų – asmenų, kuriems, nepaisant to, kad jie dirba, sunku įveikti skurdo ribą arba kuriems gresia socialinė atskirtis. Realiojo darbo užmokesčio didinimas ir skurdo mažinimas yra svarbūs norint kelti gyvenimo lygį ir privatų vartojimą, o tai naudinga gamybai ir augimui. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.4. | Didelis einamosios sąskaitos perteklius sumažėjo, o atotrūkis tarp valstybių narių deficito ir pertekliaus šiek tiek susitraukė, visų pirma dėl mažėjančios išorės paklausos. Tačiau kai kuriose valstybėse narėse ir toliau išlieka pernelyg didelis perteklius. Priemonės, skirtos investicijoms ir darbo užmokesčiui, leistų jį sumažinti ir padėtų pakeisti silpno euro zonos augimo tendenciją. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.5. | Europos žaliasis kursas yra iš esmės naujas elementas; jis suvokiamas kaip ilgalaikė galimybė, kuri jau galėtų padaryti poveikį tvariam ekonomikos augimui trumpuoju laikotarpiu. Tačiau trumpuoju ir vidutinės trukmės laikotarpiu tai pareikalaus didelių finansinių išlaidų. Labai svarbios ir naujos siūlomos priemonės: Tvarios Europos investicijų planas ir Teisingos pertvarkos fondas. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.6. | euro zonos ekonominio vystymosi netolygumai tebėra problema, kurią lemia tiek didžiulis ankstesnės ekonomikos krizės poveikis, tiek atskirų valstybių narių ekonomikos struktūrinių problemų įvairovė, trukdanti iki galo išnaudoti kiekvienos valstybės narės ekonominį potencialą. Ši asimetrija taip pat sukelia rimtų socialinių pasekmių, visų pirma nuolatinį skurdą ir socialinę atskirtį. Nors, palyginti su 2012 m., šiuo metu nuo šių problemų kenčia maždaug penkiais milijonais mažiau žmonių, EESRK teisėtai kelia klausimą, ar, atsižvelgiant į numatomą ekonomikos sulėtėjimą, esama rizikos, kad tokia padėtis pasikartos, ir ar ES ir valstybės narės dabar yra geriau pasirengusios kovoti su šia grėsme. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.7. | Po krizės euro zonos finansų sektoriaus padėtis, stabilumas ir veikimas labai pagerėjo, tačiau išlieka rizika ir vis dar yra sričių, kuriose padėtis nėra visiškai gera – tai visų pirma pasakytina apie kai kurias nacionalines finansų sistemas. |

3.   Bendrosios pastabas

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.1. | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad, nors euro zona vis dar išgyvena ekonomikos augimo laikotarpį, augimas pradeda silpnėti. Šiame etape svarbu pripažinti, kad EPS yra grindžiama pinigų ir finansų, ekonomikos, socialiniu ir politiniu ramsčiais. Atsižvelgdamas į savo ankstesnes nuomones [(1)](#ntr1-C_2020120LT.01000701-E0001), EESRK rekomenduoja užtikrinti, kad šie ramsčiai būtų vienodai subalansuoti; šios pusiausvyros nepaisymas arba sutrikdymas gali sukelti pavojingų skirtumų. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.2. | Vis dėlto EESRK mano, kad Europos žaliasis kursas gali būti laikomas pagrindiniu būtinų struktūrinių reformų įgyvendinimo ir su jomis susijusių investicijų panaudojimo parametru. Europos žaliojo kurso ir struktūrinių reformų simbiozė gali gerokai sustiprinti ilgalaikio tvaraus ekonomikos augimo sąlygas ir pašalinti neigiamą išorinį poveikį visuomenei ir aplinkai bei tam tikras kitas rinkos nepakankamumo problemas, jei bus laikomasi JT darnaus vystymosi tikslų ir Europos socialinių teisių ramsčio principų. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.3. | EESRK mano, kad šios reformos yra ypač svarbios toms valstybėms narėms, kurių augimo potencialas yra gerokai mažesnis už euro zonos vidurkį. Didelės investicijos, skirtos gamybos sektoriams, leis joms per ateinantį dešimtmetį sumažinti šį atotrūkį. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.4. | EESRK primygtinai pabrėžia, kad svarbu nepamiršti, jog be tinkamų ir tvarių investicijų euro zonoje gali prasidėti ilgesnis nedidelio potencialaus augimo ir našumo, mažo darbo užmokesčio, didėjančios nelygybės ir nenuspėjamos infliacijos laikotarpis. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.5. | EESRK pažymi, kad ateinančiu laikotarpiu euro zona turės būti atskaitingesnė ir jautresnė ekonomikos poveikio klimato kaitai klausimu. Klimato kaitos mastas ir intensyvumas šiuo metu yra vienas didžiausių žinomų ir bendrai pripažįstamų pasaulinių sisteminių pavojų. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.6. | EESRK mano, kad 2020 m. greičiausiai bus lūžio taškas, nes pasikeis ekonomikos paradigma ir bus integruoti aplinkos apsaugos kriterijai, kurie bus įtraukti į rinkos sprendimų priėmimo procesą. Tai turės rimtų pasekmių ir po 2020 m. Šis lūžio taškas laikomas lemiamu ne tik ekonominės sistemos veikimo požiūriu, bet ir atsižvelgiant į tai, kokių rezultatų tikimasi iš ekonominės politikos. EESRK įspėja, kad jei šis pagrindinis etapas nebus tinkamai valdomas, gali būti padaryta didžiulė žala visam ES projektui. Todėl nepaprastai svarbu ir būtina pasiekti bendrą įvairių šalių sutarimą šiuo klausimu: pavyzdžiui, tarp Europos Komisijos ir valstybių narių bei tarp pačių valstybių narių. Tai reiškia, kad reikia atsižvelgti į didelius regioninius skirtumus, į įvairių pilietinės visuomenės grupių interesų skirtumus ir t. t. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.7. | Todėl EESRK mano, kad Europos žaliasis kursas ir pagrindinės jo įgyvendinimo priemonės, visų pirma Tvarios Europos investicijų planas ir Teisingos pertvarkos fondas, yra galimybė reaguoti į iškilusius iššūkius ir poreikius; jo įgyvendinimas bus svarbus išbandymas siekiant nustatyti, ar euro zonos narių ir visos ES interesai yra nuoseklūs. Šiuo atžvilgiu valstybės narės turi ne tik ginti savo poreikius, bet ir atsižvelgti į kitų narių poreikius ir siekti bendros pozicijos, kuri būtų naudinga visiems. Tai reiškia, kad turi būti atsižvelgiama į poveikį kiekvienam visuomenės segmentui, be kita ko, užtikrinant teisingą klimato politikos sąnaudų ir naudos paskirstymą tarp valstybių narių ir jų viduje. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.8. | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad, turint omenyje didžiulį Europos žaliojo kurso iššūkį, bendrų turimų ES biudžeto išteklių, be abejo, visiškai nepakaks. Todėl būtina apsvarstyti naują bendrų ES strateginių poreikių finansavimo sistemą, į kurią šiame procese taip pat būtų įtrauktos nacionalinės viešosios ir privačiosios lėšos. EESRK priduria, kad šiuos išteklius galima paskirstyti ne tik išimtinai „žaliuosiuose sektoriuose“, bet ir srityse, kurios gali svariai prisidėti siekiant Europos žaliojo kurso tikslų, pavyzdžiui, skaitmeninės pertvarkos, tinklų pramonės šakų plėtros ir pažangios bei tvarios transporto infrastruktūros srityse. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.9. | EESRK mano, jog labai svarbu, kad euro zonos ir ES ateinančio dešimtmečio investavimo strategijos būtų kruopščiai koordinuojamos ir kad būtų paisoma visų susijusių suinteresuotųjų subjektų interesų. Nuo 2021 m. dvi naujos priemonės – konvergencijos ir konkurencingumo biudžeto priemonė ir programa „InvestEU“ [(2)](#ntr2-C_2020120LT.01000701-E0002) – padės siekti šio tikslo, jei jos bus veiksmingai derinamos su tradiciniais ES biudžeto išteklių valdymo būdais, pavyzdžiui, sanglaudos politika. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.10. | Dėl 2008 m. ekonomikos krizės sustojo euro zonos valstybių ekonominės konvergencijos procesas. Šis procesas atsinaujino ne visur vienodai: atsigavimo požymių yra Vidurio ir Rytų Europoje, bet ne pietuose. Tuo pat metu sėkmingiausios Vidurio, Rytų ir Pietryčių Europos šalys lenkia arba vejasi kai kurias tradicines ES ekonomikas ir tikėtina, kad šis procesas tęsis ir ateinantį dešimtmetį. Tačiau konvergenciją reikia stiprinti, nes vis dar esama didelių skirtumų tarp valstybių narių. Šiuo klausimu EESRK remia tvarų ir integracinį visos ES augimą, mažinant socialinį ir ekonominį disbalansą valstybėse narėse ir tarp jų. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.11. | EESRK primygtinai pabrėžia, kad reikia užtikrinti įvairių ekonominės politikos sudedamųjų dalių pusiausvyrą. Visų pirma labai svarbu imtis veiksmų taikant fiskalinės politikos priemones, kaip pastaraisiais metais ragino ECB. Tikėtina, kad ECB toliau taikys augimui palankią, skatinamąją pinigų politiką, kuria siekiama ne tik priartinti infliaciją prie infliacijos tikslo, bet ir išlaikyti palankias augimo sąlygas, kartu užtikrinant finansinį stabilumą. Be to, EESRK ragina įtvirtinti ECB, kaip paskutinio skolintojo, vaidmenį. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.12. | Pagerinus fiskalinę drausmę ankstesniu laikotarpiu, artimoje ateityje galima vykdyti apdairiai agresyvią fiskalinę politiką, kartu atsižvelgiant į realaus ekonomikos sulėtėjimo artimiausiais metais poveikį. Dabar yra daug galimybių ne tik investuoti, bet ir toliau akivaizdžiai stiprinti struktūrinės politikos įgyvendinimą, siekiant didinti ekonominį potencialą ir panaikinti nuolatinį disbalansą bei rinkos nepakankamumo apraiškas, kartu užtikrinant sąžiningas darbo sąlygas ir socialinę apsaugą. Tai reiškia, pavyzdžiui, paramą veiksmingų institucijų veiklai, nepriklausomą ir efektyvią teisingumo sistemą, gerą viešąjį administravimą, tvirtas kovos su korupcija struktūras, veiksmingas mokesčių sistemas, geras švietimo sistemas, su rinka suderinamas verslo skatinimo priemones, aukštus standartus bedarbio pašalpoms, ir socialinio dialogo, įskaitant kolektyvines derybas, mechanizmų stiprinimo veikimo rėmimą. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.13. | EESRK yra įsitikinęs, kad yra galimybių išsamiau apsvarstyti esamų mokesčių sistemos parametrų aktualumą ir tvarumą. euro zonai būdinga palyginti didelė mokesčių našta, kuri orientuota ir į darbo jėgos apmokestinimą. Tačiau aplinkosaugos ir nekilnojamojo turto mokesčiai paprastai sudaro labai mažą visų mokesčių dalį. Todėl EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad reikia nustatyti tokias apmokestinimo formas, kurios palengvintų darbo jėgai tenkančią mokesčių naštą, o ją padidintų, pavyzdžiui, už finansines spekuliacijas. Komitetas rekomenduoja nustatyti sąžiningo apmokestinimo tvarką, visų pirma atsižvelgiant į naujas skaitmeninės ekonomikos formas, kai kapitalas labiau sutelktas į vertės gavybą, o ne į prekių gamybą ir paslaugų teikimą. Ateityje aplinkosaugos mokesčiai galėtų būti svarbi priemonė skatinant ekologiškesnį vartotojų ir gamintojų elgesį, nedarant didelio poveikio ekonomikos augimo sąlygoms. Be to, EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad keičiant mokesčių sistemas reikia stengtis dar labiau nepabloginti ir taip nesubalansuoto pajamų ir turto pasiskirstymo. Komitetas ragina toliau dėti ir stiprinti pastangas kovojant su mokestiniu sukčiavimu, mokesčių slėpimu ir vengimu (agresyvus mokesčių planavimas), nes tai padidintų mokesčių sistemos veiksmingumą. EESRK pritaria Europos Komisijai, kad valstybės narės turėtų glaudžiau koordinuoti savo veiksmus ir bendradarbiauti rengdamos mokesčių politiką, kuri padėtų sukurti sąžiningas sąlygas bendrojoje rinkoje. EESRK taip pat remia Europos Komisijos pastangas ir svarstymus siekiant bendro sutarimo dėl BKPMB ir pelno paskirstymo tarp valstybių narių vizijos. Kaip teigiama ankstesnėje nuomonėje [(3)](#ntr3-C_2020120LT.01000701-E0003) ir dar kartą patvirtinama EESRK leidinyje „Apmokestinimas. Organizuotos pilietinės visuomenės požiūris“, EESRK mano, kad apskritai apmokestinimo politika ir konkrečiai kova su mokestiniu sukčiavimu privalo likti prioritetine naujos sudėties Europos Komisijos politikos sritimi. Atsižvelgdamas į tai, EESRK pritaria diskusijoms dėl laipsniško perėjimo prie balsavimo kvalifikuota balsų dauguma ir įprastos teisėkūros procedūros mokesčių srityje, kartu pripažindamas, kad visos valstybės narės visada turi turėti pakankamai galimybių dalyvauti sprendimų priėmimo procese. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.14. | Komitetas ne kartą pažymėjo, kad tebėra nepaprastai svarbu puoselėti ir gerinti bendrosios rinkos veikimą, taip pat sukurti ir užtikrinti sąlygas sąžiningai konkurencijai ir kokybiškai verslo aplinkai. Šią problemą galima spręsti vykdant veiklą ir taikant priemones pagal Europos semestro procesą. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.15. | EESRK puikiai supranta, kad milžiniški struktūriniai Europos ekonomikos iššūkiai turi neišvengiamą socialinį poveikį ir pasekmes. Norint sėkmingai įveikti šiuos sunkumus labai svarbu užtikrinti ir skatinti naujų profesinių įgūdžių ugdymo sąlygas, taip pat nustatyti būdus, kaip pereiti iš vienos profesijos į kitą ir užtikrinti veiksmingą ir tinkamą socialinę apsaugą. EESRK mano, kad Europos socialinių teisių ramstis yra tinkama platforma šiam tikslui pasiekti ir pritaria tam, kad jo nuostatos būtų įtrauktos į ES teisę. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.16. | EESRK atkreipia dėmesį į atotrūkį tarp inovacijų diegimo spartos finansų sektoriuje ir reguliavimo institucijų gebėjimo prie to prisitaikyti taisyklių ir apsaugos požiūriu. Regis, tradicinis kredito paslaugų sektorius yra labai gerai apsaugotas vis griežtesnėmis taisyklėmis, nors dėl jų susidaro didelės reikalavimų laikymosi išlaidos, o verslo aplinkai dažnai reikėtų lankstesnių ir prieinamesnių priemonių. Šiuo požiūriu bankų sąjunga ir euro zona yra svarbi ekosistema, tačiau vis vien tikimės, kad ji turės veiksmingesnes reguliavimo sistemas ir taisykles investicijoms paskatinti visoje bendrojoje rinkoje ir kliūtims pašalinti, kad valstybių sienos neberibotų finansų rinkų ir jų veiklos. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.17. | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad XXI amžiaus antrojo dešimtmečio pabaigoje finansinės sąjungos kūrimo (t. y. bankų sąjungos integravimo į kapitalo rinkų sąjungą) ir ekonominės ir pinigų sąjungos plėtros procesas tebėra nebaigtas. EESRK palankiai vertina pažangą, padarytą visų pirma ekonominės sąjungos srityje, kurioje neabejotinai pasiteisino Europos semestro priemonė ir nuolatinis šios priemonės tobulinimas. Kartu jis su susirūpinimu pažymi, kad nei pinigų sąjungos (tiek valstybių narių, kurios vis dar nepriklauso euro zonai, tiek euro zonos išorės atstovavimo ir administravimo pažangos požiūriu), nei finansinės sąjungos srityje pastaraisiais mėnesiais nepadaryta jokios apčiuopiamos pažangos. EESRK palankiai vertina tai, kad padidėjo euro zonos finansų sektoriaus atsparumas ir tvirtumas ir remia priemones likusiems trūkumams mažinti. Jis ragina skubiai įgyvendinti Europos indėlių garantijų sistemą (EIGS) ir palankiai vertina Europos Komisijos komunikatą dėl Europos priežiūros ir reguliavimo sistemos stiprinimo, įskaitant kovos su pinigų plovimu priemones. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.18. | Siekiant sustiprinti ir EPS politinį ramstį, EESRK palankiai vertina Europos Komisijos poziciją dėl socialinių partnerių dalyvavimo reformose, susijusiose su užimtumu ir socialiniais bei ekonominiais klausimais, kuri, jo nuomone, yra labai svarbi norint sustiprinti atsakomybę už reformų įgyvendinimą ir jį paremti. Tačiau pirmiausia socialinius partnerius ir visą pilietinę visuomenę svarbu įtraukti siekiant užtikrinti EPS finansinio, ekonominio, socialinio ir politinio ramsčių pusiausvyrą. |

4.   Konkrečios pastabos

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.1. | EESRK mano, kad į ekonomikos sistemą ir kasdienį ekonominės veiklos vykdytojų ir politiką formuojančių bei vykdančių subjektų elgesį būtina įtraukti ekologinį aspektą ir jo socialines pasekmes. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.2. | Europos žaliasis kursas turi būti susietas su socialiniu aspektu. Nors turime spręsti klimato kaitos problemą, taip pat privalome skatinti integracinį augimą, gerinti ekonomikos gebėjimą prisitaikyti, mažinti nelygybę, sudaryti sąžiningas darbo sąlygas visiems darbuotojams, remti švietimo sistemas darbuotojų mokymui ir spręsti skurdo bei socialinės atskirties problemas. EESRK palankiai vertina Europos socialinių teisių ramsčio ir DVT įtraukimą į Europos semestro procesą. Tačiau tai turi būti dar labiau įtvirtinta oficialiai. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.3. | EESRK labai susidomėjęs atkreipia dėmesį į pasiūlymą sukurti Tvarios Europos investicijų planą ir Teisingos pertvarkos fondą, palankiai vertina jiems nustatytus tikslus ir jų siūlomas priemones, pavyzdžiui, didesnes ES biudžeto išlaidas klimato ir aplinkos apsaugos iniciatyvoms. Vis dėlto jis pridurtų, kad Tvarios Europos investicijų plano vis tiek nepakaks. Nors tikimasi, kad pagal planą grynosios investicijos sudarys apie 100 mlrd. EUR per metus, Europos Komisijos vertinimu, ES klimato ir energetikos tikslams pasiekti iki 2030 m. kasmet reikia apie 260 mlrd. EUR papildomų investicijų. Atsižvelgiant į tai, reikėtų visų pirma sustiprinti Teisingos pertvarkos fondą, kuris sudaro viso teisingos pertvarkos mechanizmo pagrindą. Būsimose EESRK nuomonėse dėl šių iniciatyvų bus pateiktas išsamesnis vertinimas. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.4. | EESRK siūlo Europos žaliąjį kursą vertinti kaip platformą, skirtą bendrai Europos pridėtinei vertei, bendriems poreikiams ir interesams bei bendram investavimui skatinti, kuri suteiks naudos visai ES ir euro zonai, o ne tik atskiriems subjektams. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.5. | Siekiant sėkmingai įgyvendinti Europos žaliąjį kursą, labai svarbu laikytis subalansuoto požiūrio visoje ES ir euro zonoje. EESRK mano, kad šis parametras yra labai svarbus siekiant užtikrinti palankias sąlygas tolesnei konvergencijai ir makroekonominiam stabilumui. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.6. | EESRK pripažįsta, kad apdairus ir procedūriniu požiūriu nepriekaištingas nacionalinių fiskalinių mechanizmų veikimas yra labai svarbus fiskaliniam tvarumui. Pajamų srityje tai galėtų būti, pavyzdžiui, mokesčių sistemų sąžiningumas ir skaidrumas ir mokestinių prievolių vykdymas, išlaidų srityje – tinkamų viešųjų pirkimų taisyklių nustatymas ir viešųjų išlaidų veiksmingumo ir kokybės nustatymo bei vertinimo kriterijų taikymas. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.7. | EESRK rekomenduoja, kad gerinant bendrosios rinkos veikimą ir jos sąsajas su Europos semestru, konkrečiai šaliai skirtose rekomendacijose kreipiant tikslinį dėmesį, užtikrinant suderinamumą su ES biudžetu ir griežtą rekomendacijose numatytų įsipareigojimų laikymąsi, būtų sistemingai vertinama šios veiklos nauda siekiant stiprinti fiskalinį pajėgumą, skatinti visos Europos konkurencingumą ir didinti aplinkos bei socialinį tvarumą. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.8. | Turėtume domėtis ne tik valstybės skola, bet ir valstybės turto apsauga. Daug išteklių reikia ne tik kovai su klimato kaita. Pasibaigus viešųjų investicijų sąstingio laikotarpiui labai svarbu skatinti investicijas į viešąją infrastruktūrą (pavyzdžiui, į skaitmeninimą), kurios ne tik parems ekonomikos augimą trumpuoju laikotarpiu, bet ir užtikrins ilgesnio laikotarpio gamybos pajėgumus siekiant gerovės ir konkurencingumo ateityje. Atsižvelgiant į Europos Komisijos argumentus, reikia, kad fiskalinė politika ir ECB piniginė pozicija papildytų viena kitą. Fiskalinės politikos „auksinės taisyklės“ taikymas viešosioms investicijoms galėtų, išlaikant fiskalinę drausmę, paskatinti ir paspartinti didesnį viešųjų investicijų augimą šiuo tikslu. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.9. | Siekiant padidinti euro zonos elastingumą ir atsparumą ekonominiams sukrėtimams, turėtų būti nustatyta priemonė, skirta padėti valstybėms narėms įveikti tokių sukrėtimų padarinius ir padėti joms prevenciškai dar geriau pasirengti juos atlaikyti. Dėl šios priežasties EESRK palankiai vertina siūlomą konvergencijai ir konkurencingumui skirtą biudžeto priemonę [(4)](#ntr4-C_2020120LT.01000701-E0004) ir susitarimą dėl didesnio Europos stabilumo mechanizmo (ESM) vaidmens. Kartu EESRK įspėja, kad gali būti sutrikdyta pagrindinių ramsčių pusiausvyra (žr. pirmiau), kuriais grindžiama EPS. Stabilizavimo priemonių valdymo klausimu EESRK remia demokratizaciją labiau įtraukiant Europos Parlamentą ir socialinius partnerius į veiklą, susijusią su EPS politiniu ramsčiu, kartu laikantis Europos socialinių teisių ramsčio principų ir DVT. |

2020 m. vasario 19 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Luca JAHIER

---

[(1)](#ntc1-C_2020120LT.01000701-E0001)  [OL C 47, 2020 2 11, p.106](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2020_047_R_TOC), [OL C 353, 2019 10 18, p. 32](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2019_353_R_TOC).

[(2)](#ntc2-C_2020120LT.01000701-E0002)  Šie klausimai neseniai buvo nagrinėjami EESRK nuomonėse [OL C 47, 2020 2 11, p. 106](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2020_047_R_TOC), [OL C 62, 2019 2 15, p. 131](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2019_062_R_TOC), [OL C 282, 2019 8 20, p. 20](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2019_282_R_TOC).

[(3)](#ntc3-C_2020120LT.01000701-E0003)  [OL C 353, 2019 10 18, p. 90](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2019_353_R_TOC).

[(4)](#ntc4-C_2020120LT.01000701-E0004)  Žr. EESRK nuomonę [OL C 47, 2020 2 11, p. 106](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2020_047_R_TOC).

---

PRIEDAS

Toliau nurodytas skyriaus nuomonės sakinys iš dalies pakeistas siekiant atsižvelgti į asamblėjos priimtą pakeitimą, nors daugiau nei ketvirtadalis balsavusiųjų pritarė pradinei teksto versijai (Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnio, 4 dalis):

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.13. | EESRK yra įsitikinęs, kad yra galimybių išsamiau apsvarstyti esamų mokesčių sistemos parametrų aktualumą ir tvarumą. euro zonai būdinga palyginti didelė mokesčių našta, kuri orientuota ir į darbo jėgos apmokestinimą. Bet aplinkosaugos ir nekilnojamojo turto mokesčiai paprastai sudaro labai mažą visų mokesčių dalį. Todėl EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad reikia nustatyti tokias apmokestinimo formas, kurios palengvintų darbo jėgai tenkančią mokesčių naštą ir ją padidintų, pavyzdžiui, už finansines spekuliacijas. Komitetas rekomenduoja nustatyti sąžiningo apmokestinimo tvarką, visų pirma atsižvelgiant į naujas skaitmeninės ekonomikos formas, kai kapitalas labiau sutelktas į vertės gavybą, o ne į prekių gamybą ir paslaugų teikimą. Ateityje aplinkosaugos mokesčiai galėtų būti svarbi priemonė skatinant ekologiškesnį vartotojų ir gamintojų elgesį, nedarant didelio poveikio ekonomikos augimo sąlygoms. Be to, EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad keičiant mokesčių sistemas reikia stengtis dar labiau nepabloginti ir taip nesubalansuoto pajamų ir turto pasiskirstymo. Komitetas ragina toliau dėti ir stiprinti pastangas kovojant su mokestiniu sukčiavimu, mokesčių slėpimu ir vengimu (agresyvus mokesčių planavimas), nes tai padidintų mokesčių sistemos veiksmingumą. EESRK pritaria Europos Komisijai, kad valstybės narės turėtų glaudžiau koordinuoti savo veiksmus ir bendradarbiauti rengdamos mokesčių politiką, kuri padėtų sukurti sąžiningas sąlygas bendrojoje rinkoje. EESRK taip pat remia Europos Komisijos pastangas ir svarstymus siekiant bendro sutarimo dėl BKPMB ir pelno paskirstymo tarp valstybių narių vizijos. EESRK pritaria Komisijos iniciatyvai dėl balsavimo kvalifikuota balsų dauguma, tačiau mano, jog svarbu, kad jis būtų įgyvendintas laipsniškai ir kad būtų pasiektas bendras sutarimas dėl jo taikymo sąlygų. |

Balsavimo rezultatai

| | |
| --- | --- |
| Už | 80 |
| Prieš | 48 |
| Susilaikė | 21 |

---