# Den Europæiske Unions C 46/2020

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 46 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 63. årgang11. februar 2020 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 46

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

63. årgang11. februar 2020

---

| Indhold | Side |
| --- | --- |
| | II   Meddelelser |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2020/C 46/01 | Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.9602 — Banco Santander/Allianz Popular) (
  1
  ) | 1 |
| 2020/C 46/02 | Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.9656 — CD&R/Anixter) (
  1
  ) | 2 |
| 2020/C 46/03 | Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.9698 — Platinum Equity Group/Biscuit International) (
  1
  ) | 3 |
| 2020/C 46/04 | Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.9615 — Glory/Grenke Bank/Cash Payment Solutions) (
  1
  ) | 4 |

Indhold

Side

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2020/C 46/01

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.9602 — Banco Santander/Allianz Popular) (
  1
  )

1

1

2020/C 46/02

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.9656 — CD&R/Anixter) (
  1
  )

1

2

2020/C 46/03

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.9698 — Platinum Equity Group/Biscuit International) (
  1
  )

1

3

2020/C 46/04

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.9615 — Glory/Grenke Bank/Cash Payment Solutions) (
  1
  )

1

4

---

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2020/C 46/05 | Euroens vekselkurs — 10. februar 2020 | 5 |
| | Revisionsretten |
| 2020/C 46/06 | Særberetning nr. 5/2020 Bæredygtig anvendelse af plantebeskyttelsesmidler: Der er kun sket begrænsede fremskridt med hensyn til at måle og mindske risici | 6 |
| | OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE |
| 2020/C 46/07 | Oplysninger fra Medlemsstaterne om fiskestop | 7 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2020/C 46/05

Euroens vekselkurs — 10. februar 2020

5

Revisionsretten

2020/C 46/06

Særberetning nr. 5/2020 Bæredygtig anvendelse af plantebeskyttelsesmidler: Der er kun sket begrænsede fremskridt med hensyn til at måle og mindske risici

6

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

2020/C 46/07

Oplysninger fra Medlemsstaterne om fiskestop

7

---

| | V   Øvrige meddelelser |
| --- | --- |
| | PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF DEN FÆLLES HANDELSPOLITIK |
| | Europa-Kommissionen |
| 2020/C 46/08 | Meddelelse om det forestående udløb af visse antidumpingforanstaltninger | 8 |
| | PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN |
| | Europa-Kommissionen |
| 2020/C 46/09 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.9725 — Ardian/Groupe Cérélia) Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 9 |
| 2020/C 46/10 | Anmeldelse af en planlagt fusion Sag: M.9729 — Bouygues Telecom/Phoenix Tower International/JV Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 11 |
| 2020/C 46/11 | Anmeldelse af en planlagt fusion Sag: M.9642 — Acerinox/VDM Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 12 |
| 2020/C 46/12 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.9768 — OLF/Trenitalia/ILSA) Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 13 |
| | ANDET |
| | Europa-Kommissionen |
| 2020/C 46/13 | Offentliggørelse af en ansøgning om godkendelse af en væsentlig ændring af varespecifikationen i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer | 14 |
| 2020/C 46/14 | Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren som omhandlet i artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33. | 31 |
| 2020/C 46/15 | Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af varespecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 | 39 |
| 2020/C 46/16 | Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af varespecifikationen for en betegnelse i vinsektoren som omhandlet i artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 | 48 |
| 2020/C 46/17 | Offentliggørelse af enhedsdokument med ændringer som følge af en ansøgning om godkendelse af en mindre ændring i henhold til artikel 53, stk. 2, andet afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012. | 56 |

V   Øvrige meddelelser

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF DEN FÆLLES HANDELSPOLITIK

Europa-Kommissionen

2020/C 46/08

Meddelelse om det forestående udløb af visse antidumpingforanstaltninger

8

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

2020/C 46/09

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.9725 — Ardian/Groupe Cérélia) Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

9

2020/C 46/10

Anmeldelse af en planlagt fusion Sag: M.9729 — Bouygues Telecom/Phoenix Tower International/JV Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

11

2020/C 46/11

Anmeldelse af en planlagt fusion Sag: M.9642 — Acerinox/VDM Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

12

2020/C 46/12

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.9768 — OLF/Trenitalia/ILSA) Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

13

ANDET

Europa-Kommissionen

2020/C 46/13

Offentliggørelse af en ansøgning om godkendelse af en væsentlig ændring af varespecifikationen i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

14

2020/C 46/14

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren som omhandlet i artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33.

31

2020/C 46/15

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af varespecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

39

2020/C 46/16

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af varespecifikationen for en betegnelse i vinsektoren som omhandlet i artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

48

2020/C 46/17

Offentliggørelse af enhedsdokument med ændringer som følge af en ansøgning om godkendelse af en mindre ændring i henhold til artikel 53, stk. 2, andet afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012.

56

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 11.2.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 46/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 46/1

---

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag M.9602 — Banco Santander/Allianz Popular)

(EØS-relevant tekst)

(2020/C 46/01)

Den 8 Januar 2020 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med det indre marked. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1). Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor, |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor,

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32020M9602. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32020M9602. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten.

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

| 11.2.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 46/2 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 46/2

---

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag M.9656 — CD&R/Anixter)

(EØS-relevant tekst)

(2020/C 46/02)

Den 24.januar.2020 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med det indre marked. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1). Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor, |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor,

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32020M9656. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32020M9656. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten.

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

| 11.2.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 46/3 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 46/3

---

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag M.9698 — Platinum Equity Group/Biscuit International)

(EØS-relevant tekst)

(2020/C 46/03)

Den 29. januar 2020 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med det indre marked. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1). Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor, |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor,

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32020M9698. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32020M9698. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten.

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

| 11.2.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 46/4 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 46/4

---

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag M.9615 — Glory/Grenke Bank/Cash Payment Solutions)

(EØS-relevant tekst)

(2020/C 46/04)

Den 16 januar 2020 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med det indre marked. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1). Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor, |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor,

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32020M9615. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32020M9615. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten.

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 11.2.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 46/5 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 46/5

---

Euroens vekselkurs (1)

10. februar 2020

(2020/C 46/05)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,0951 |
| JPY | japanske yen | 120,18 |
| DKK | danske kroner | 7,4724 |
| GBP | pund sterling | 0,84628 |
| SEK | svenske kroner | 10,5728 |
| CHF | schweiziske franc | 1,0700 |
| ISK | islandske kroner | 137,90 |
| NOK | norske kroner | 10,1188 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 25,026 |
| HUF | ungarske forint | 337,37 |
| PLN | polske zloty | 4,2656 |
| RON | rumænske leu | 4,7663 |
| TRY | tyrkiske lira | 6,5897 |
| AUD | australske dollar | 1,6373 |
| CAD | canadiske dollar | 1,4580 |
| HKD | hongkongske dollar | 8,5039 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,7108 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,5209 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 301,41 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 16,4786 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 7,6471 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,4550 |
| IDR | indonesiske rupiah | 15 037,15 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,5425 |
| PHP | filippinske pesos | 55,657 |
| RUB | russiske rubler | 70,1120 |
| THB | thailandske bath | 34,277 |
| BRL | brasilianske real | 4,7210 |
| MXN | mexicanske pesos | 20,5466 |
| INR | indiske rupee | 78,1070 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,0951

JPY

japanske yen

120,18

DKK

danske kroner

7,4724

GBP

pund sterling

0,84628

SEK

svenske kroner

10,5728

CHF

schweiziske franc

1,0700

ISK

islandske kroner

137,90

NOK

norske kroner

10,1188

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

25,026

HUF

ungarske forint

337,37

PLN

polske zloty

4,2656

RON

rumænske leu

4,7663

TRY

tyrkiske lira

6,5897

AUD

australske dollar

1,6373

CAD

canadiske dollar

1,4580

HKD

hongkongske dollar

8,5039

NZD

newzealandske dollar

1,7108

SGD

singaporeanske dollar

1,5209

KRW

sydkoreanske won

1 301,41

ZAR

sydafrikanske rand

16,4786

CNY

kinesiske renminbi yuan

7,6471

HRK

kroatiske kuna

7,4550

IDR

indonesiske rupiah

15 037,15

MYR

malaysiske ringgit

4,5425

PHP

filippinske pesos

55,657

RUB

russiske rubler

70,1120

THB

thailandske bath

34,277

BRL

brasilianske real

4,7210

MXN

mexicanske pesos

20,5466

INR

indiske rupee

78,1070

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

Revisionsretten

| 11.2.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 46/6 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 46/6

---

Særberetning nr. 5/2020

Bæredygtig anvendelse af plantebeskyttelsesmidler: Der er kun sket begrænsede fremskridt med hensyn til at måle og mindske risici

(2020/C 46/06)

Den Europæiske Revisionsrets særberetning nr. 5/2020 »Bæredygtig anvendelse af plantebeskyttelsesmidler: Der er kun sket begrænsede fremskridt med hensyn til at måle og mindske risici« er netop blevet offentliggjort.

Beretningen kan læses på eller downloades fra Den Europæiske Revisionsrets websted: http://eca.europa.eu.

---

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

| 11.2.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 46/7 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 46/7

---

Oplysninger fra Medlemsstaterne om fiskestop

(2020/C 46/07)

I overensstemmelse med artikel 35, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009 af 20. november 2009 om oprettelse af en kontrolordning for Unionen med henblik på at sikre overholdelse af reglerne i den fælles fiskeripolitik (1) er der truffet beslutning om et fiskestop, jf. nedenstående skema:

| Dato og klokkeslæt for fiskestop | 11.1.2020 kl. 11.00 UTC |
| --- | --- |
| Varighed | 11.1.2020 - 31.12.2020 |
| Medlemsstat | Medlemsstater, der fisker i henhold til kvoten »Andre medlemsstater« |
| Bestand eller bestandsgruppe | COD/1/2B. |
| Art | Torsk (Gadus morhua) |
| Område | 1 og 2b |
| Fiskerfartøjstype(r) | --- |
| Løbenummer | 01/TQ123 |

Dato og klokkeslæt for fiskestop

11.1.2020 kl. 11.00 UTC

Varighed

11.1.2020 - 31.12.2020

Medlemsstat

Medlemsstater, der fisker i henhold til kvoten »Andre medlemsstater«

Bestand eller bestandsgruppe

COD/1/2B.

Art

Torsk (Gadus morhua)

Område

1 og 2b

Fiskerfartøjstype(r)

---

Løbenummer

01/TQ123

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s 1

---

V Øvrige meddelelser

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF DEN FÆLLES HANDELSPOLITIK

Europa-Kommissionen

| 11.2.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 46/8 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 46/8

---

Meddelelse om det forestående udløb af visse antidumpingforanstaltninger

(2020/C 46/08)

1.   Kommissionen skal meddele, at medmindre der indledes en fornyet undersøgelse efter følgende procedure, udløber nedennævnte antidumpingforanstaltninger på den i tabellen angivne dato, jf. artikel 11, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 af 8. juni 2016 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Den Europæiske Union (1).

2.   Procedure

EU-producenter kan indgive en skriftlig anmodning om en fornyet undersøgelse. Anmodningen skal indeholde tilstrækkelige beviser for, at foranstaltningernes bortfald sandsynligvis vil medføre fortsat eller fornyet dumping med deraf følgende skade. Skulle Kommissionen beslutte at indlede en fornyet undersøgelse af de pågældende foranstaltninger, vil importører, eksportører, repræsentanter for eksportlandet og EU-producenter få lejlighed til at uddybe, afvise eller fremsætte bemærkninger til de spørgsmål, der er indeholdt i anmodningen om en fornyet undersøgelse.

3.   Tidsfrist

EU-producenter kan indgive en skriftlig anmodning om en fornyet undersøgelse på ovennævnte grundlag til Europa-Kommissionen, Generaldirektoratet for Handel (Kontor H-1), CHAR 4/39, 1049 Bruxelles (2), på et hvilket som helst tidspunkt efter denne meddelelses offentliggørelse, men ikke senere end tre måneder før den i nedenstående tabel angivne dato.

4.   Denne meddelelse offentliggøres i overensstemmelse med artikel 11, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036.

| Vare | Oprindelses- eller eksportland(e) | Foranstaltninger | Henvisning | Udløbsdato (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Acesulfamkalium | Folkerepublikken Kina | Antidumpingtold | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/1963 af 30. oktober 2015 om indførelse af en endelig antidumpingtold og endelig opkrævning af den midlertidige told på importen af acesulfamkalium med oprindelse i Folkerepublikken Kina
  (EUT L 287 af 31.10.2015, s. 52) | 1. november 2020 |

Vare

Oprindelses- eller eksportland(e)

Foranstaltninger

Henvisning

Udløbsdato (3)

Acesulfamkalium

Folkerepublikken Kina

Antidumpingtold

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/1963 af 30. oktober 2015 om indførelse af en endelig antidumpingtold og endelig opkrævning af den midlertidige told på importen af acesulfamkalium med oprindelse i Folkerepublikken Kina

(EUT L 287 af 31.10.2015, s. 52)

1. november 2020

---

(1)  EUT L 176 af 30.6.2016, s. 21.

(2)  TRADE-Defence-Complaints@ec.europa.eu

(3)  Foranstaltningen udløber ved midnat på den i denne kolonne angivne dato.

---

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

| 11.2.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 46/9 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 46/9

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag M.9725 — Ardian/Groupe Cérélia)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(EØS-relevant tekst)

(2020/C 46/09)

1.

Anmeldelsen vedrører følgende virksomheder:

| — | Ardian France SA ("Ardian", Frankrig) |
| --- | --- |

—

Ardian France SA ("Ardian", Frankrig)

| — | Groupe Cérélia (Frankrig) via Osiris SAS. |
| --- | --- |

—

Groupe Cérélia (Frankrig) via Osiris SAS.

Ardian erhverver kontrol, jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b), over hele Groupe Cérélia.

Den planlagte fusion gennemføres gennem opkøb af aktier.

2.

| — | Ardian France er et investeringsselskab, der forvalter og rådgiver investeringsfonde, som har kapitalandele i forskellige virksomheder, der er aktive i hele verden |
| --- | --- |

—

Ardian France er et investeringsselskab, der forvalter og rådgiver investeringsfonde, som har kapitalandele i forskellige virksomheder, der er aktive i hele verden

| — | Groupe Cérélia er en international koncern, der er specialiseret i fremstilling af og handel med dej til madlavning og bagværksprodukter. |
| --- | --- |

—

Groupe Cérélia er en international koncern, der er specialiseret i fremstilling af og handel med dej til madlavning og bagværksprodukter.

3.

Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure for behandling af bestemte fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2).

4.

Alle bemærkninger skal være Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse Angiv altid referencen:

M.9725 — Ardian/Groupe Cérélia

Bemærkningerne kan sendes til Kommissionen pr. e-mail, fax eller brev. Benyt venligst følgende kontaktoplysninger:

E-mail:COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax:+32 229-64301

Postadresse:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIEN |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 ("fusionsforordningen").

1

(2)  EUT C 366 af 14.12.2013, s. 5.

2

---

| 11.2.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 46/11 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 46/11

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

Sag: M.9729 — Bouygues Telecom/Phoenix Tower International/JV

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(EØS-relevant tekst)

(2020/C 46/10)

1.

Anmeldelsen vedrører følgende virksomheder:

| — | Phoenix Tower International Holdco LLC ("PTI", USA), der tilhører koncernen Blackstone (USA) |
| --- | --- |

—

Phoenix Tower International Holdco LLC ("PTI", USA), der tilhører koncernen Blackstone (USA)

| — | Bouygues Telecom ("BYTEL", Frankrig). |
| --- | --- |

—

Bouygues Telecom ("BYTEL", Frankrig).

PTI og BYTEL erhverver fælles kontrol, jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b), og artikel 3, stk. 4, over et nystiftet selskab.

Den planlagte fusion gennemføres gennem opkøb af aktier i et nystiftet joint venture.

2.

| — | PTI: udbyder af hostingtjenester til mobiltelefonudstyr uden for Frankrig |
| --- | --- |

—

PTI: udbyder af hostingtjenester til mobiltelefonudstyr uden for Frankrig

| — | BYTEL: fastnet- og mobiltelekommunikationsoperatør i Frankrig |
| --- | --- |

—

BYTEL: fastnet- og mobiltelekommunikationsoperatør i Frankrig

| — | BTI: udbyder af hostingtjenester til mobiltelefonudstyr i Frankrig. |
| --- | --- |

—

BTI: udbyder af hostingtjenester til mobiltelefonudstyr i Frankrig.

3.

Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure for behandling af bestemte fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2).

4.

Alle bemærkninger skal være Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse Angiv altid referencen:

M.9729 — Bouygues Telecom/Phoenix Tower International/JV.

Bemærkningerne kan sendes til Kommissionen pr. e-mail, fax eller brev. Benyt venligst følgende kontaktoplysninger:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postadresse:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIEN |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 ("fusionsforordningen").

1

(2)  EUT C 366 af 14.12.2013, s. 5.

2

---

| 11.2.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 46/12 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 46/12

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

Sag: M.9642 — Acerinox/VDM

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(EØS-relevant tekst)

(2020/C 46/11)

1.

Anmeldelsen vedrører følgende virksomheder:

| — | Acerinox, S.A. (»Acerinox«, Spanien) |
| --- | --- |

—

Acerinox, S.A. (»Acerinox«, Spanien)

| — | VDM Metals Holding GmbH (»VDM«, Tyskland). |
| --- | --- |

—

VDM Metals Holding GmbH (»VDM«, Tyskland).

Acerinox erhverver enekontrol, jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b), over hele VDM.

Den planlagte fusion gennemføres gennem opkøb af aktier.

2.

| — | Acerinox: fremstilling og levering af rustfrit stål |
| --- | --- |

—

Acerinox: fremstilling og levering af rustfrit stål

| — | VDM: fremstilling og levering af superlegeringer såsom nikkelbaserede legeringer. |
| --- | --- |

—

VDM: fremstilling og levering af superlegeringer såsom nikkelbaserede legeringer.

3.

Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure for behandling af bestemte fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2).

4.

Alle bemærkninger skal være Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse. Angiv altid referencen:

M.9642 — Acerinox/VDM

Bemærkningerne kan sendes til Kommissionen pr. e-mail, fax eller brev. Benyt venligst følgende kontaktoplysninger:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 2 22964301

Postadresse:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIEN |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»fusionsforordningen«).

1

(2)  EUT C 366 af 14.12.2013, s. 5.

2

---

| 11.2.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 46/13 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 46/13

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag M.9768 — OLF/Trenitalia/ILSA)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(EØS-relevant tekst)

(2020/C 46/12)

1.

Den 4. februar 2020 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion.

Anmeldelsen vedrører følgende virksomheder:

| — | Trenitalia S.p.A. (»Trenitalia«, Italien), der er ejet af Ferrovie dello Stato Italiane S.p.A. |
| --- | --- |

—

Trenitalia S.p.A. (»Trenitalia«, Italien), der er ejet af Ferrovie dello Stato Italiane S.p.A.

| — | Operador Ferroviario de Levante, S.L. (»OFL«, Spanien), der tilhører Befemar Group |
| --- | --- |

—

Operador Ferroviario de Levante, S.L. (»OFL«, Spanien), der tilhører Befemar Group

| — | Intermodalidad de Levante, S.A. (»ILSA«, Spanien). |
| --- | --- |

—

Intermodalidad de Levante, S.A. (»ILSA«, Spanien).

Trenitalia og OFL erhverver fælles kontrol, jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b), og artikel 3, stk. 4, over ILSA.

Den planlagte fusion gennemføres gennem opkøb af aktier.

2.

| — | Trenitalia: et italiensk jernbaneselskab, der er aktivt inden for passagertransport over lange afstande og lokalt samt international passagertransport |
| --- | --- |

—

Trenitalia: et italiensk jernbaneselskab, der er aktivt inden for passagertransport over lange afstande og lokalt samt international passagertransport

| — | OFL: en spansk virksomhed, der hovedsagelig forvalter aktiver og leverer tjenesteydelser i forbindelse med passagertransport |
| --- | --- |

—

OFL: en spansk virksomhed, der hovedsagelig forvalter aktiver og leverer tjenesteydelser i forbindelse med passagertransport

| — | ILSA: en spansk virksomhed, der vil få til opgave at drive alle former for passagertransport med jernbane i forbindelse med liberaliseringen af jernbanesektoren i Spanien og resten af Den Europæiske Union. |
| --- | --- |

—

ILSA: en spansk virksomhed, der vil få til opgave at drive alle former for passagertransport med jernbane i forbindelse med liberaliseringen af jernbanesektoren i Spanien og resten af Den Europæiske Union.

3.

Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure for behandling af bestemte fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2).

4.

Kommissionen opfordrer alle interesserede tredjeparter til at fremsætte eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.

Alle bemærkninger skal være Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse. Angiv altid referencen:

M.9768 — OLF/Trenitalia/ILSA.

Bemærkningerne kan sendes til Kommissionen pr. e-mail, fax eller brev. Benyt venligst følgende kontaktoplysninger:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postadresse:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIEN |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»fusionsforordningen«).

1

(2)  EUT C 366 af 14.12.2013, s. 5.

2

---

ANDET

Europa-Kommissionen

| 11.2.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 46/14 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 46/14

---

Offentliggørelse af en ansøgning om godkendelse af en væsentlig ændring af varespecifikationen i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

(2020/C 46/13)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1), senest tre måneder efter datoen for offentliggørelsen.

ANSØGNING OM GODKENDELSE AF EN VÆSENTLIG ÆNDRING AF VARESPECIFIKATIONEN FOR EN BESKYTTET OPRINDELSESBETEGNELSE ELLER EN BESKYTTET GEOGRAFISK BETEGNELSE

Ansøgning om godkendelse af en ændring, jf. artikel 53, stk. 2, første afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012

»CANTAL«/»FOURME DE CANTAL«/»CANTALET«

EU-nr.: PDO-FR-0113-AM02 – 30. januar 2019

BOB (X) BGB ( )

1.   Ansøgende sammenslutning og legitim interesse

Comité Interprofessionnel des Fromages produits dans le département du Cantal et de ceux produits dans l’aire géographique de l’appellation d’origine »Cantal« (CIF) (tværfaglig komité for oste fremstillet i departementet Cantal og oste fremstillet i det geografiske område for oprindelsesbetegnelsen »Cantal«)

Adresse:

| 52 avenue des Pupilles de la Nation |
| --- |
| BP 124 |
| 15001 Aurillac cedex |
| FRANCE |
| Tlf. : +33 471483994 |
| E-mail: info@aop-cantal.com |

52 avenue des Pupilles de la Nation

BP 124

15001 Aurillac cedex

FRANCE

Tlf. : +33 471483994

E-mail: info@aop-cantal.com

Sammenslutningen består af mælkeproducenter, forarbejdningsvirksomheder og modningslagre og er derfor berettiget til at ansøge om ændringer af varespecifikationen.

2.   Medlemsstat Eller Tredjeland

Frankrig

3.   Afsnit i varespecifikationen, som berøres af ændringen

| ☒ | Produktets betegnelse |
| --- | --- |

☒

Produktets betegnelse

| ☒ | Beskrivelse af produktet |
| --- | --- |

☒

Beskrivelse af produktet

| ☒ | Geografisk område |
| --- | --- |

☒

Geografisk område

| ☒ | Bevis for oprindelse |
| --- | --- |

☒

Bevis for oprindelse

| ☒ | Produktionsmetode |
| --- | --- |

☒

Produktionsmetode

| ☒ | Tilknytning |
| --- | --- |

☒

Tilknytning

| ☒ | Mærkning |
| --- | --- |

☒

Mærkning

| ☒ | Andet: medlemsstatens kompetente myndighed, ansøgende sammenslutning, kontrolinstanser, nationale krav |
| --- | --- |

☒

Andet: medlemsstatens kompetente myndighed, ansøgende sammenslutning, kontrolinstanser, nationale krav

4.   Type ændring(er)

| ☐ | Ændring - der ikke kan betegnes som en mindre ændring, jf. artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 - af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB. |
| --- | --- |

☐

Ændring - der ikke kan betegnes som en mindre ændring, jf. artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 - af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB.

| ☒ | Ændring - der ikke kan betegnes som en mindre ændring, jf. artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 - af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB, for hvilken der ikke er offentliggjort et enhedsdokument (eller tilsvarende). |
| --- | --- |

☒

Ændring - der ikke kan betegnes som en mindre ændring, jf. artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 - af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB, for hvilken der ikke er offentliggjort et enhedsdokument (eller tilsvarende).

5.   Ændringer

—   Afsnittet »Produktets betegnelse«

»Cantal eller Fourme de Cantal, Petit Cantal, Cantalet« ændres til »»Cantal«/»Fourme de Cantal««. Betegnelsen »Cantalet« udgår, da den sjældent anvendes. Betegnelsen »Petit Cantal« udgår af produktets betegnelse, fordi den ikke er registreret som BOB. I stedet anvendes ordet »petit« (lille) på mindre oste i afsnittet »Mærkning«.

Disse ændringer i forhold til punkt 3 i resuméarket foretages også i punkt 1 i enhedsdokumentet.

—   Afsnittet »Beskrivelse af produktet«

Afsnittet »Cantal er en ost med en presset og uopvarmet ostemasse, en tør skorpe og et fedtindhold på mindst 45 procent af det samlede tørstofindhold«

affattes således:

»»Cantal«/»Fourme de Cantal« er en ost med en tør skorpe, som bliver tykkere, desto længere modningsperioden er, den fremstilles udelukkende af komælk tilsat løbe, det er en fast ost, som er uopvarmet og presset to gange, med brydning af ostemassen mellem de to presninger og saltet i ostemassen, den har et fedtindhold på mindst 45 procent af det samlede tørstofindhold. Minimumstørstofindholdet er på 57 % efter minimumsmodningsperioden for »Cantal«/»Fourme de Cantal«, dvs. 30 dage at regne fra datoen for løbetilsætning«.

Det tilføjes således, at skorpen på »Cantal«/»Fourme de Cantal« bliver tykkere desto længere modningsperioden er, at osten udelukkende fremstilles af komælk tilsat osteløbe, at det er en fast ost, der presses to gange, idet ostemassen brydes mellem de to presninger og tilsættes salt, for disse kendetegn er vigtige for, at produktet kan beskrives præcist.

Det tilføjes ligeledes, at minimumstørstofindholdet er på 57 % efter minimumsmodningsperioden for »Cantal«/»Fourme de Cantal«, dvs. 30 dage efter tilsætningen af løbe. Tilføjelsen af denne analytiske parameter bidrager til en bedre definition af produktet.

| — | Følgende afsnit:

  »Den har en let konisk cylinderform, en vægt på 35-45 kg og en diameter på 36-42 cm.«

  »Oprindelsesbetegnelsen må anvendes for følgende mindre oste:







  — | Petit Cantal med en vægt på 15-20 kg og en diameter på 26-28 cm |
| --- | --- | --- |

—

Følgende afsnit:

»Den har en let konisk cylinderform, en vægt på 35-45 kg og en diameter på 36-42 cm.«

»Oprindelsesbetegnelsen må anvendes for følgende mindre oste:

Oprindelsesbetegnelsen må anvendes for følgende mindre oste:

—

Petit Cantal med en vægt på 15-20 kg og en diameter på 26-28 cm

| — | Cantalet med en vægt på 8-10 kg og en diameter på 20-22 cm.« |
| --- | --- |

—

Cantalet med en vægt på 8-10 kg og en diameter på 20-22 cm.«

affattes således:

»»Cantal«/»Forme de Cantal« har en karakteristisk regelmæssig cylinderform med afrundede sider uden udbulinger og:

»Cantal«/»Forme de Cantal« har en karakteristisk regelmæssig cylinderform med afrundede sider uden udbulinger og:

| — | enten en vægt på 35-45 kg, fremstillet i forme med en diameter på 36-42 cm (stor) |
| --- | --- |

—

enten en vægt på 35-45 kg, fremstillet i forme med en diameter på 36-42 cm (stor)

| — | eller en vægt på 8-10 kg, fremstillet i forme med en diameter på 20-22 cm (lille).« |
| --- | --- |

—

eller en vægt på 8-10 kg, fremstillet i forme med en diameter på 20-22 cm (lille).«

eller en vægt på 8-10 kg, fremstillet i forme med en diameter på 20-22 cm (lille).«

Beskrivelsen af ostens cylinderform suppleres således: udseendet »let konisk« erstattes af angivelsen af en regelmæssig cylinderform med afrundede sider, uden udbulninger for at undgå forveksling med lignende produkter.

Ostens diameter (36-42 cm for den store osts vedkommende og 20-22 cm for den lille osts vedkommende) erstattes af de tilsvarende diametre på formene, idet ostens diameter kan ændres lidt under modningen.

Størrelsen 15-20 kg, der er sjælden, udgår til fordel for den eksisterende størrelse på 8-10 kg, som betegnes som »lille« i forhold til »stor« på 35-45 kg.

| — | Af ovennævnte årsager erstattes følgende afsnit, der findes i henholdsvis punkt 5.b »Beskrivelse« og 5.e »Produktionsmetode« i skemaet:

  »Komælksost med en uopvarmet presset ostemasse, en tør skorpe, en let konisk cylinderform, en vægt på 35-45 kg, en diameter på 36-42 cm, men ligeledes mindre størrelser (20 kg eller 10 kg) med et fedtindhold på mindst 45 %.«


  »Den fremstilles udelukkende af komælk tilsat osteløbe, ostekornene samles, presses og sættes til modning og findeles derefter; de opnåede ostekorn saltes og kommes i forme, hvorefter de presses for anden gang; modnes i mindst 30 dage i et køligt rum med høj luftfugtighed.« |
| --- | --- |

—

Af ovennævnte årsager erstattes følgende afsnit, der findes i henholdsvis punkt 5.b »Beskrivelse« og 5.e »Produktionsmetode« i skemaet:

»Komælksost med en uopvarmet presset ostemasse, en tør skorpe, en let konisk cylinderform, en vægt på 35-45 kg, en diameter på 36-42 cm, men ligeledes mindre størrelser (20 kg eller 10 kg) med et fedtindhold på mindst 45 %.«

»Den fremstilles udelukkende af komælk tilsat osteløbe, ostekornene samles, presses og sættes til modning og findeles derefter; de opnåede ostekorn saltes og kommes i forme, hvorefter de presses for anden gang; modnes i mindst 30 dage i et køligt rum med høj luftfugtighed.«

af følgende afsnit i punkt 3.2 i enhedsdokumentet:

»»Cantal«/»Fourme de Cantal« er en ost med en tør skorpe, som bliver tykkere, desto længere modningsperioden er, den fremstilles udelukkende af komælk tilsat løbe, det er en fast ost, som er uopvarmet og presset to gange, med brydning af ostemassen mellem de to presninger og saltet i ostemassen, den har et fedtindhold på mindst 45 procent af det samlede tørstofindhold. Minimumstørstofindholdet er på 57 % efter minimumsmodningsperioden for »Cantal«/»Fourme de Cantal«, dvs. 30 dage at regne fra datoen for løbetilsætning.«

»»Cantal«/»Fourme de Cantal« har en karakteristisk regelmæssig cylinderform med afrundede sider uden udbulinger og:

| — | enten en vægt på 35-45 kg, fremstillet i forme med en diameter på 36-42 cm (stor) |
| --- | --- |

—

enten en vægt på 35-45 kg, fremstillet i forme med en diameter på 36-42 cm (stor)

| — | eller en vægt på 8-10 kg, fremstillet i forme med en diameter på 20-22 cm (lille).« |
| --- | --- |

—

eller en vægt på 8-10 kg, fremstillet i forme med en diameter på 20-22 cm (lille).«

| — | Følgende afsnit indsættes:
  »»Cantal«/»Fourme de Cantal« forsynes med betegnelserne jeune (korttidslagret), entre-deux (mellemlagret) eller vieux (langtidslagret) afhængigt af modningsperiodens varighed og af tørstofprocenten, og de defineres som følger:







  — | Jeune: modningsperioden er på mindst 30 dage og højst 60 dage, minimumstørstofindholdet er på 57 % |
| --- | --- | --- |

—

Følgende afsnit indsættes:

»»Cantal«/»Fourme de Cantal« forsynes med betegnelserne jeune (korttidslagret), entre-deux (mellemlagret) eller vieux (langtidslagret) afhængigt af modningsperiodens varighed og af tørstofprocenten, og de defineres som følger:

»Cantal«/»Fourme de Cantal« forsynes med betegnelserne jeune (korttidslagret), entre-deux (mellemlagret) eller vieux (langtidslagret) afhængigt af modningsperiodens varighed og af tørstofprocenten, og de defineres som følger:

—

Jeune: modningsperioden er på mindst 30 dage og højst 60 dage, minimumstørstofindholdet er på 57 %

| — | Entre-deux: modningsperioden er på mindst 90 dage og højst 210 dage, minimumstørstofindholdet er på 58 % |
| --- | --- |

—

Entre-deux: modningsperioden er på mindst 90 dage og højst 210 dage, minimumstørstofindholdet er på 58 %

| — | Vieux: modningsperioden er på mindst 240 dage, minimumstørstofindholdet er på 60 %.« |
| --- | --- |

—

Vieux: modningsperioden er på mindst 240 dage, minimumstørstofindholdet er på 60 %.«

Vieux: modningsperioden er på mindst 240 dage, minimumstørstofindholdet er på 60 %.«

Der fastsættes således tre modningsfaser (jeune, entre-deux og vieux) afhængigt af modningsperiodens varighed og minimumstørstofindholdet (der stiger, jo længere modningsperioden er) for at lette forståelsen og gøre det lettere for forbrugeren at identificere osten. »Cantal«/»Fourme de Cantal« er traditionelt blevet spist i forskellige modningsfaser. Afhængigt af modningsperiodens længde, udvikler »Cantal«/»Fourme de Cantal« sig udseendemæssigt (skorpen er først gråhvid, hvorefter den bliver gylden og sidenhen brun), konsistensmæssigt (bliver lidt mere smuldrende) og smagsmæssigt (mere og mere intens).

Dette indsættes også i punkt 3.2 i enhedsdokumentet.

| — | Følgende sætning indsættes: »modningsperioden regnes fra datoen for løbetilsætningen«, for denne oplysning er nyttig i forbindelse med kontrollen. |
| --- | --- |

—

Følgende sætning indsættes: »modningsperioden regnes fra datoen for løbetilsætningen«, for denne oplysning er nyttig i forbindelse med kontrollen.

modningsperioden regnes fra datoen for løbetilsætningen«,

Denne sætning indsættes også i punkt 3.2. i enhedsdokumentet.

| — | Sætningerne »Selve osten, der er creme- eller elfenbensfarvet til strågul, er blød og fin« og »Den tørre skorpe udvikler sig fra gråhvid til mørk okkergul, desto længere modningsperioden er.« |
| --- | --- |

—

Sætningerne »Selve osten, der er creme- eller elfenbensfarvet til strågul, er blød og fin« og »Den tørre skorpe udvikler sig fra gråhvid til mørk okkergul, desto længere modningsperioden er.«

Selve osten, der er creme- eller elfenbensfarvet til strågul, er blød og fin

Den tørre skorpe udvikler sig fra gråhvid til mørk okkergul, desto længere modningsperioden er.

affattes således:

»Den faste ost, der er elfenbensfarvet til mørkegul, og som er blød hos de yngste oste, kan blive let smuldrende hos de oste, der er modnet længere« og »Den tørre skorpe udvikler sig fra gråhvid i starten til gylden og dernæst brun, og den kan være overstrøet med okkergule eller brune pletter på den«.

Beskrivelsen af selve osten og af skorpen ændres således på grundlag af de erfaringer, der er indhøstet af smagspanelerne. Denne beskrivelse gør det muligt bedre at redegøre for produktets udvikling i løbet af modningen.

Ovenstående nye beskrivelse af osten og skorpen indsættes i punkt 3.2 i enhedsdokumentet.

| — | Der indsættes en beskrivelse af produktets smag: »Smagen, der er mælkeagtig og kan være let syrlig i starten af modningsfasen, bliver efterhånden dybere og mere frugtagtig, intens og vedvarende« for at karakterisere produktet bedre. |
| --- | --- |

—

Der indsættes en beskrivelse af produktets smag: »Smagen, der er mælkeagtig og kan være let syrlig i starten af modningsfasen, bliver efterhånden dybere og mere frugtagtig, intens og vedvarende« for at karakterisere produktet bedre.

Smagen, der er mælkeagtig og kan være let syrlig i starten af modningsfasen, bliver efterhånden dybere og mere frugtagtig, intens og vedvarende

Dette indsættes også i punkt 3.2 i enhedsdokumentet.

| — | Sætningerne »»Cantal«/»Fourme de Cantal« kan præsenteres i portionsstørrelser eller revet« og »En del af skorpen skal være til stede, undtagen når osten sælges i portionsstørrelser på under 70 g, i tern eller revet« indsættes. Disse bestemmelser gør det muligt at fastsætte en ramme i en situation, hvor de måder, hvorpå ost bruges, hele tiden udvikler sig. |
| --- | --- |

—

Sætningerne »»Cantal«/»Fourme de Cantal« kan præsenteres i portionsstørrelser eller revet« og »En del af skorpen skal være til stede, undtagen når osten sælges i portionsstørrelser på under 70 g, i tern eller revet« indsættes. Disse bestemmelser gør det muligt at fastsætte en ramme i en situation, hvor de måder, hvorpå ost bruges, hele tiden udvikler sig.

»Cantal«/»Fourme de Cantal« kan præsenteres i portionsstørrelser eller revet

En del af skorpen skal være til stede, undtagen når osten sælges i portionsstørrelser på under 70 g, i tern eller revet

Sætningen »Det er forbudt at blande »Cantal«/»Fourme de Cantal« med forskellig modningstid i revet ost« indsættes for at sikre en klar mærkning af det revne produkt med oprindelsesbetegnelsen og angivelse af den rigtige modningsgrad med henblik på at informere forbrugerne bedre.

Det er forbudt at blande »Cantal«/»Fourme de Cantal« med forskellig modningstid i revet ost

Dette indsættes også i punkt 3.5 i enhedsdokumentet.

—   Afsnittet »Geografisk område«

Afsnittet »Geografisk område«

| — | Sætningen »Produktionsområdet dækker hele departementet Cantal og de tilstødende kantoner i følgende departementer: Aveyron, Corrèze, Haute-Loire og Puy-de-Dôme (jf. listen over kommuner i artikel 1 i dekretet af 29. december 1986)« |
| --- | --- |

—

Sætningen »Produktionsområdet dækker hele departementet Cantal og de tilstødende kantoner i følgende departementer: Aveyron, Corrèze, Haute-Loire og Puy-de-Dôme (jf. listen over kommuner i artikel 1 i dekretet af 29. december 1986)«

Produktionsområdet dækker hele departementet Cantal og de tilstødende kantoner i følgende departementer: Aveyron, Corrèze, Haute-Loire og Puy-de-Dôme (jf. listen over kommuner i artikel 1 i dekretet af 29. december 1986)

affattes således:

»Mælkeproduktionen, fremstillingen og modningen af oste med oprindelsesbetegnelsen »Cantal«/»Fourme de Cantal« finder sted i det geografiske område, der blev godkendt af Institut national de l’origine et de la qualité på mødet i det kompetente nationale udvalg den 21. marts 2018. Dette område afgrænses af følgende kommuners område på grundlag af den officielle geografiske kode i 2017: [...]«. Efter dette afsnit kommer listen over kommuner eller dele af kommuner, der udgør det geografiske område, som erstatter det foregående. Det foreslåede geografiske område, i hvilket hele produktionen og forarbejdningen finder sted, omfatter 278 kommuner, heraf to delvist, fordelt på fem departementer. I forhold til det tidligere geografiske område er det blevet reduceret med tre kommuner i departementet Aveyron, ni kommuner i departementet Cantal og 210 hele kommuner plus en del af en kommune i departementet Puy-de-Dôme. Det suppleres med en del af en kommune i departementet Corrèze og en kommune i departementet Haute-Loire.

Mælkeproduktionen, fremstillingen og modningen af oste med oprindelsesbetegnelsen »Cantal«/»Fourme de Cantal« finder sted i det geografiske område, der blev godkendt af Institut national de l’origine et de la qualité på mødet i det kompetente nationale udvalg den 21. marts 2018. Dette område afgrænses af følgende kommuners område på grundlag af den officielle geografiske kode i 2017:

Den samlede indskrænkning af det geografiske område har til formål at styrke sammenhængen med de faktorer, der ligger til grund for »Cantal«/»Fourme de Cantal«-ostens tilknytning til den geografiske oprindelse. Det reviderede geografiske område svarer til det traditionelle produktions- og modningsområde for »Cantal«/»Fourme de Cantal«, der er knyttet til det historiske samfund i Haute-Auvergne og departementet Cantal, og i hvilket traditionen for indsamling af mælk, forarbejdning og modning af »Cantal«/»Fourme de Cantal« har været etableret i mindst omkring 30 år. Det geografiske område kombinerer kendetegnene ved et område med mellemhøje bjerge, som er køligt og fugtigt og ligger i mindst 500 m højde og/eller har store højdeforskelle på mindst 15 %, en minimumsnedbør på 700 mm om året, en vegetation, der er kendetegnende for bakke- og bjergplateauer på et geologisk underlag bestående af det hercyniske grundfjeld med et eroderet vulkansk lag ovenpå og meget lokale små områder med sediment mellem bjergene, hvor landbrugspraksis er kraftigt orienteret i retning af græsdyrkning.

De kommuner, der er udgået af det geografiske område, har ikke haft en kontinuerlig fremstilling af »Cantal«/»Fourme de Cantal« i omkring 30 år. De to kommuner eller dele af kommuner i departementerne La Corrèze og Haute-Loire, der er blevet tilføjet, kan fremvise karakteristika i det naturlige miljø, der er sammenlignelige med karakteristikaene i andre områder inden for det geografiske område, og en årelang tradition og høj kvalitet inden for modning af »Cantal«/»Fourme de Cantal« ud over minimumsmodningsperioden på 30 dage.

| — | Sætningen »Hele departementet Cantal og de kantoner, der grænser op til departementerne Aveyron, Corrèze, Haute-Loire og Puy-de-Dôme« i punkt 5.c i skemaet erstattes af listen over kommuner eller dele af kommuner, der udgør det nye geografiske område i punkt 4 i enhedsdokumentet. |
| --- | --- |

—

Sætningen »Hele departementet Cantal og de kantoner, der grænser op til departementerne Aveyron, Corrèze, Haute-Loire og Puy-de-Dôme« i punkt 5.c i skemaet erstattes af listen over kommuner eller dele af kommuner, der udgør det nye geografiske område i punkt 4 i enhedsdokumentet.

Hele departementet Cantal og de kantoner, der grænser op til departementerne Aveyron, Corrèze, Haute-Loire og Puy-de-Dôme

| — | Følgende to sætninger indsættes: »Institut national de l’origine et de la qualité sender rådhusene i de kommuner, hvoraf en del af kommunen indgår i det geografiske område, grafiske dokumenter med angivelse af afgrænsningen af det således godkendte geografiske område. De kartografiske dokumenter, der viser det geografiske område, kan ses på hjemmesiden for Institut national de l’origine et de la qualité«. Dermed angives de nærmere regler for undersøgelse af den grafiske fremstilling af det geografiske område. |
| --- | --- |

—

Følgende to sætninger indsættes: »Institut national de l’origine et de la qualité sender rådhusene i de kommuner, hvoraf en del af kommunen indgår i det geografiske område, grafiske dokumenter med angivelse af afgrænsningen af det således godkendte geografiske område. De kartografiske dokumenter, der viser det geografiske område, kan ses på hjemmesiden for Institut national de l’origine et de la qualité«. Dermed angives de nærmere regler for undersøgelse af den grafiske fremstilling af det geografiske område.

Institut national de l’origine et de la qualité sender rådhusene i de kommuner, hvoraf en del af kommunen indgår i det geografiske område, grafiske dokumenter med angivelse af afgrænsningen af det således godkendte geografiske område. De kartografiske dokumenter, der viser det geografiske område, kan ses på hjemmesiden for Institut national de l’origine et de la qualité

—   Afsnittet »Bevis for oprindelse«

Afsnittet »Bevis for oprindelse«

Alle bestemmelserne i dette afsnit indsættes som følge af udviklingen af kontrolsystemet for oprindelsesbetegnelser.

Følgende indsættes således:

| — | en »identifikationserklæring«, der går forud for bemyndigelsen af erhvervsdrivende, der erklærer sig i stand til at opfylde kravene i varespecifikationen for den betegnelse, som de anmoder om at kunne benytte. |
| --- | --- |

—

en »identifikationserklæring«, der går forud for bemyndigelsen af erhvervsdrivende, der erklærer sig i stand til at opfylde kravene i varespecifikationen for den betegnelse, som de anmoder om at kunne benytte.

identifikationserklæring

anmoder

| — | »forhåndserklæringer om, at den pågældende producent har til hensigt at indstille og ikke genoptage produktionen«: De gør det muligt at foretage en præcis kontrol af erhvervsdrivende, der ønsker at indstille brugen af oprindelsesbetegnelsen midlertidigt, hvilket letter forvaltningen af oprindelsesbetegnelsen, navnlig for så vidt angår kontrollen af produktionsvilkårene og de organoleptiske undersøgelser |
| --- | --- |

—

»forhåndserklæringer om, at den pågældende producent har til hensigt at indstille og ikke genoptage produktionen«: De gør det muligt at foretage en præcis kontrol af erhvervsdrivende, der ønsker at indstille brugen af oprindelsesbetegnelsen midlertidigt, hvilket letter forvaltningen af oprindelsesbetegnelsen, navnlig for så vidt angår kontrollen af produktionsvilkårene og de organoleptiske undersøgelser

forhåndserklæringer om, at den pågældende producent har til hensigt at indstille og ikke genoptage produktionen

oprindelsesbetegnelsen

| — | »erklæringer, der er nødvendige for at opnå kendskab til og føre tilsyn med de produkter, der skal markedsføres med oprindelsesbetegnelsen«: indholdet af og de nærmere regler for disse erklæringer indsættes. |
| --- | --- |

—

»erklæringer, der er nødvendige for at opnå kendskab til og føre tilsyn med de produkter, der skal markedsføres med oprindelsesbetegnelsen«: indholdet af og de nærmere regler for disse erklæringer indsættes.

erklæringer, der er nødvendige for at opnå kendskab til og føre tilsyn med de produkter, der skal markedsføres med oprindelsesbetegnelsen

indholdet

Disse erklæringer gør det muligt for sammenslutningen at sikre tilsynet med betegnelsen.

| — | Listen over »registreringer i tilknytning til sporbarhed af, tilsyn med og kontrol med produktionsbetingelserne«, som de erhvervsdrivende, der indgår i mælkeproduktion, indsamling af mælk, forarbejdning og modning, skal foretage, indsættes for at lette den kontrol af sporbarheden og af produktionsbetingelserne, der er fastsat i varespecifikationen. |
| --- | --- |

—

Listen over »registreringer i tilknytning til sporbarhed af, tilsyn med og kontrol med produktionsbetingelserne«, som de erhvervsdrivende, der indgår i mælkeproduktion, indsamling af mælk, forarbejdning og modning, skal foretage, indsættes for at lette den kontrol af sporbarheden og af produktionsbetingelserne, der er fastsat i varespecifikationen.

registreringer i tilknytning til sporbarhed af, tilsyn med og kontrol med produktionsbetingelserne

| — | Sætningen »En naturfarvet aluminiumsplade, der sikrer identifikation af osten, skal under fremstillingen af hver ost anbringes på kanten af osten«, der findes i rubrikken »Mærkning« i den gældende varespecifikation, |
| --- | --- |

—

Sætningen »En naturfarvet aluminiumsplade, der sikrer identifikation af osten, skal under fremstillingen af hver ost anbringes på kanten af osten«, der findes i rubrikken »Mærkning« i den gældende varespecifikation,

En naturfarvet aluminiumsplade, der sikrer identifikation af osten, skal under fremstillingen af hver ost anbringes på kanten af osten

affattes således:

»Osten skal identificeres. Det sikres ved, at der anbringes et identifikationsmærke på osten under formgivningen«.

Tidspunktet for anbringelse af mærket præciseres således yderligere (»under formgivningen« i stedet for »under fremstillingen«) i overensstemmelse med praksis. Henvisningen til det sted på osten, hvor mærket skal anbringes (»på kanten«), udgår, idet denne oplysning ikke er relevant for en korrekt identifikation af produktet.

Følgende indsættes »Dette identifikationsmærke må kun bruges én gang og må ikke genanvendes« med henblik på at forbedre sporbarheden.

Dette identifikationsmærke må kun bruges én gang og må ikke genanvendes

| — | Henvisningen til »en naturfarvet aluminiumsplade« og sætningen »Den er forsynet med to bogstaver, nemlig »CA« for Cantal, »CP« for Petit Cantal, »CT« for Cantalet, og fremstillingsvirksomhedens identifikationsnummer«, der findes i afsnittet »Mærkning« i den gældende varespecifikation |
| --- | --- |

—

Henvisningen til »en naturfarvet aluminiumsplade« og sætningen »Den er forsynet med to bogstaver, nemlig »CA« for Cantal, »CP« for Petit Cantal, »CT« for Cantalet, og fremstillingsvirksomhedens identifikationsnummer«, der findes i afsnittet »Mærkning« i den gældende varespecifikation

en naturfarvet aluminiumsplade

Den er forsynet med to bogstaver, nemlig »CA« for Cantal, »CP« for Petit Cantal, »CT« for Cantalet, og fremstillingsvirksomhedens identifikationsnummer

affattes således:

»Arten, farven, dimensionerne og beskrivelsen af identifikationsmærket er i overensstemmelse med gældende regler«. Dette gør det muligt at tage hensyn til udviklingen i materialer og teknikker til mærkning af produkterne og til de identifikationsoplysninger, der anbringes på produktet for at sikre og forbedre sporbarheden.

Arten, farven, dimensionerne og beskrivelsen af identifikationsmærket er i overensstemmelse med gældende regler

| — | Følgende sætninger indsættes:


  »De gårdproducerede »Cantal«/»Fourme de Cantal« oste er ud over identifikationsmærket forsynet med et præget mærke på begge sider med betegnelsen »Cantal Fermier«, der anbringes under formgivningen af osten. De kan ligeledes være forsynet med et præget mærke med teksten »Ferme de ...« på den ene side, som anbringes under formgivningen af osten.« |
| --- | --- |

—

Følgende sætninger indsættes:

Følgende sætninger indsættes:

»De gårdproducerede »Cantal«/»Fourme de Cantal« oste er ud over identifikationsmærket forsynet med et præget mærke på begge sider med betegnelsen »Cantal Fermier«, der anbringes under formgivningen af osten. De kan ligeledes være forsynet med et præget mærke med teksten »Ferme de ...« på den ene side, som anbringes under formgivningen af osten.«

Teksten på disse mærker muliggør identifikation af den gård, der har fremstillet de pågældende oste.

| — | Følgende sætninger indsættes:

  »Identifikationsmærkerne og de prægede mærker distribueres udelukkende af sammenslutningen til alle godkendte producenter. Sammenslutningen fører et ajourført register over tildelingen af identifikationsmærker, som kontrolinstanserne kan gennemgå. Sammenslutningen inddrager identifikationsmærkerne og prægningerne, såfremt kontrolinstanserne meddeler, at godkendelsen er blevet suspenderet eller inddraget. Under deklasseringen fjernes identifikationsmærkerne fra de deklasserede oste, og påskrifterne, herunder betegnelsen »Cantal«, som prægningen efterlader, fjernes fra produktet i overensstemmelse med den procedure, der er fastlagt i kontrolplanen.« |
| --- | --- |

—

Følgende sætninger indsættes:

»Identifikationsmærkerne og de prægede mærker distribueres udelukkende af sammenslutningen til alle godkendte producenter. Sammenslutningen fører et ajourført register over tildelingen af identifikationsmærker, som kontrolinstanserne kan gennemgå. Sammenslutningen inddrager identifikationsmærkerne og prægningerne, såfremt kontrolinstanserne meddeler, at godkendelsen er blevet suspenderet eller inddraget. Under deklasseringen fjernes identifikationsmærkerne fra de deklasserede oste, og påskrifterne, herunder betegnelsen »Cantal«, som prægningen efterlader, fjernes fra produktet i overensstemmelse med den procedure, der er fastlagt i kontrolplanen.«

Disse bestemmelser gør det muligt at sikre, at identifikationsmærkerne og prægningerne distribueres til alle producenter, der overholder varespecifikationen, og at de inddrages fra producenter, hvis produktionsgodkendelse er blevet inddraget eller suspenderet af kontrolinstanserne. Disse bestemmelser gør det også muligt at sikre sig, at identifikationsmærker og påtegnelser, herunder betegnelsen »Cantal«, som efterlades af prægningen, fjernes fra de deklasserede oste.

| — | Følgende afsnit indsættes: »I forbindelse med kontrollen med de egenskaber, der er kendetegnende for oprindelsesbetegnelsen, skal en analytisk og organoleptisk undersøgelse sikre, at de produkter, der underlægges denne undersøgelse, lever op til kvalitetskravene og har de egenskaber, der er typiske for dem. Denne undersøgelse foretages ved en prøveudtagning af de oste, der er forsynet med betegnelserne jeune (korttidslagret), entre-deux (mellemlagret) og vieux (langtidslagret) i henhold til de procedurer, der er fastsat i kontrolplanen.« Med denne tilføjelse angives de nærmere regler for kontrol med produktet med henblik på at sikre dets overensstemmelse med produktbeskrivelsen for oprindelsesbetegnelsen. |
| --- | --- |

—

Følgende afsnit indsættes: »I forbindelse med kontrollen med de egenskaber, der er kendetegnende for oprindelsesbetegnelsen, skal en analytisk og organoleptisk undersøgelse sikre, at de produkter, der underlægges denne undersøgelse, lever op til kvalitetskravene og har de egenskaber, der er typiske for dem. Denne undersøgelse foretages ved en prøveudtagning af de oste, der er forsynet med betegnelserne jeune (korttidslagret), entre-deux (mellemlagret) og vieux (langtidslagret) i henhold til de procedurer, der er fastsat i kontrolplanen.« Med denne tilføjelse angives de nærmere regler for kontrol med produktet med henblik på at sikre dets overensstemmelse med produktbeskrivelsen for oprindelsesbetegnelsen.

I forbindelse med kontrollen med de egenskaber, der er kendetegnende for oprindelsesbetegnelsen, skal en analytisk og organoleptisk undersøgelse sikre, at de produkter, der underlægges denne undersøgelse, lever op til kvalitetskravene og har de egenskaber, der er typiske for dem. Denne undersøgelse foretages ved en prøveudtagning af de oste, der er forsynet med betegnelserne jeune (korttidslagret), entre-deux (mellemlagret) og vieux (langtidslagret) i henhold til de procedurer, der er fastsat i kontrolplanen.«

—   Afsnittet »Produktionsmetode«

Afsnittet »Produktionsmetode«

—   Mælkeproduktion

Mælkeproduktion

Bestemmelserne om opdræt, pasning og fodring af malkekvægbesætningen indsættes for at registrere de traditionelle metoder:

| — | Sætningen »Den mælk, der anvendes til fremstilling af »Cantal«/»Fourme de Cantal«, stammer fra bedrifter med et areal på mindst en hektar udnyttet landbrugsareal pr. ko« indsættes for at sikre den ekstensive mælkeproduktion i overensstemmelse med den traditionelle produktion i det geografiske område. |
| --- | --- |

—

Sætningen »Den mælk, der anvendes til fremstilling af »Cantal«/»Fourme de Cantal«, stammer fra bedrifter med et areal på mindst en hektar udnyttet landbrugsareal pr. ko« indsættes for at sikre den ekstensive mælkeproduktion i overensstemmelse med den traditionelle produktion i det geografiske område.

Den mælk, der anvendes til fremstilling af »Cantal«/»Fourme de Cantal«, stammer fra bedrifter med et areal på mindst en hektar udnyttet landbrugsareal pr. ko

Sætningerne »Ordet »ko« omfatter alt malkekvæg og ammedyr, som allerede har haft en kalv, og som befinder sig på bedriften. Hektar udnyttet landbrugsareal er nøje afgrænset til det areal, som landbrugeren anvender til fodring af alle de dyr, der befinder sig på bedriften« indsættes for at præcisere, hvilke typer dyr og hvilke arealer ovennævnte bestemmelse finder anvendelse på.

Ordet »ko« omfatter alt malkekvæg og ammedyr, som allerede har haft en kalv, og som befinder sig på bedriften. Hektar udnyttet landbrugsareal er nøje afgrænset til det areal, som landbrugeren anvender til fodring af alle de dyr, der befinder sig på bedriften

| — | Følgende sætninger indsættes:






  — | »Malkekvægbesætningen omfatter malkekøer og kvier til fornyelse, der befinder sig på bedriften. Malkekøer er lakterende dyr og golde dyr, dog ikke udsætterkøer under opfedning. Dyr betegnes som kvier, fra de fravænnes, og til de har kælvet første gang.« |
| --- | --- | --- |

—

Følgende sætninger indsættes:

—

»Malkekvægbesætningen omfatter malkekøer og kvier til fornyelse, der befinder sig på bedriften. Malkekøer er lakterende dyr og golde dyr, dog ikke udsætterkøer under opfedning. Dyr betegnes som kvier, fra de fravænnes, og til de har kælvet første gang.«

Malkekvægbesætningen omfatter malkekøer og kvier til fornyelse, der befinder sig på bedriften. Malkekøer er lakterende dyr og golde dyr, dog ikke udsætterkøer under opfedning. Dyr betegnes som kvier, fra de fravænnes, og til de har kælvet første gang.«

| — | »Hele malkekvægbesætningen på en bedrift skal overholde produktionsbetingelserne for oprindelsesbetegnelsen »Cantal«/»Fourme de Cantal««. |
| --- | --- |

—

»Hele malkekvægbesætningen på en bedrift skal overholde produktionsbetingelserne for oprindelsesbetegnelsen »Cantal«/»Fourme de Cantal««.

Hele malkekvægbesætningen på en bedrift skal overholde produktionsbetingelserne for oprindelsesbetegnelsen »Cantal«/»Fourme de Cantal«

Disse bestemmelser gør det muligt præcist at fastslå, hvilke dyr de i varespecifikationen fastsatte produktionsbetingelser finder anvendelse på, og således lette kontrollen.

| — | Følgende bestemmelser indsættes: »Den mælk, der anvendes til fremstilling af »Cantal«/»Fourme de Cantal«, stammer fra mælkekvægbesætninger bestående af køer og kvier født og opvokset i det geografiske område. Det er forbudt at indføre køer eller kvier, der er født og/eller opvokset uden for det geografiske område, i malkekvægbesætningen«. |
| --- | --- |

—

Følgende bestemmelser indsættes: »Den mælk, der anvendes til fremstilling af »Cantal«/»Fourme de Cantal«, stammer fra mælkekvægbesætninger bestående af køer og kvier født og opvokset i det geografiske område. Det er forbudt at indføre køer eller kvier, der er født og/eller opvokset uden for det geografiske område, i malkekvægbesætningen«.

Den mælk, der anvendes til fremstilling af »Cantal«/»Fourme de Cantal«, stammer fra mælkekvægbesætninger bestående af køer og kvier født og opvokset i det geografiske område. Det er forbudt at indføre køer eller kvier, der er født og/eller opvokset uden for det geografiske område, i malkekvægbesætningen

De lokale racer Salers og i mindre grad Aubrac, der tidligere har været anvendt til fremstilling af »Cantal«/»Fourme de Cantal« frem til 1950-1970, anvendes i dag hovedsageligt som kødkvæg, og stammen af malkekvæg af disse racer er meget lille. Hovedparten af malkekvægbesætningen i det geografiske område for BOB »Cantal«/»Fourme de Cantal« består af køer af racerne Prim’Holstein og Montbéliarde. Siden registreringen af oprindelsesbetegnelsen i henhold til forordning (EF) nr. 1107/96 har varespecifikationen ikke indeholdt nogen bestemmelser vedrørende de kvægracer, der er tilladt i produktion af mælk til fremstilling af »Cantal«/»Fourme de Cantal«. Indførelsen af et krav om, at malkekøerne skal være født og opvokset i det geografiske område gør det muligt at tilpasse dyrene bedre til miljøbetingelserne og navnlig til de strenge vejrforhold, opstaldningsperioden og fodersystemet.

Endvidere indsættes følgende: »Direktøren for Institut national de l’origine et de la qualité kan tillade en nøje begrundet og tidsbegrænset undtagelse fra de tre foregående afsnit af sundhedsmæssige årsager eller for så vidt angår bjergracerne Brune, fransk Simmental, Abondance, Aubrac og Tarentaise, der findes i et lille antal, og for hvilke direktøren for Institut national de l’origine et de la qualité har konstateret en efterspørgsel, der er større end udbuddet«. Kravet om, at malkekøerne skal være født og opvokset i det geografiske område, kan således gøres til genstand for en udførligt begrundet og tidsbegrænset dispensation, der gives af den nationale kompetente myndighed, alene for visse racer (Brune, fransk Simmental, Abondance, Aubrac og Tarentaise) for at gøre det muligt for de berørte producenter at skaffe dyr af disse racer uden for det geografiske område, når der ikke findes tilstrækkeligt mange dyr i det geografiske område. De racer, der er omfattet af denne foranstaltning, findes i dag kun på nogle få bedrifter (lavt samlet antal) og har ry for at være tilpasset forholdene i bjergene, hvilket gør det muligt at opfylde kravet om tilpasningsevne til betingelserne i det geografiske område, selv om de ikke er født i det geografiske område eller til dels er opvokset uden for det geografiske område. I øvrigt er de underlagt de samme produktionsbetingelser som køer af andre racer, så snart de findes på en bedrift, hvor der leveres mælk til fremstilling af den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Cantal«/»Fourme de Cantal«.

Direktøren for Institut national de l’origine et de la qualité kan tillade en nøje begrundet og tidsbegrænset undtagelse fra de tre foregående afsnit af sundhedsmæssige årsager eller for så vidt angår bjergracerne Brune, fransk Simmental, Abondance, Aubrac og Tarentaise, der findes i et lille antal, og for hvilke direktøren for Institut national de l’origine et de la qualité har konstateret en efterspørgsel, der er større end udbuddet

| — | Følgende bestemmelser indsættes for at fastsætte rammer for dyrenes fodersammensætning:

  »Malkekvægbesætningens grundration består udelukkende af grovfoder fra det geografiske område.«


  »Græs fra græsgang og/eller konserveret græs udgør mindst 70 % af tørstofindholdet i malkekvægbesætningens daglige grundration.«


  »Når der er græs til rådighed, og vejrforholdene tillader det, skal de lakterende køer på græs hver dag. I en periode på mindst 120 dage skal græsningen udgøre mindst 70 % af grundrationen udtrykt som mængden af tørstof pr. ko/dag.«


  »Det er ikke tilladt at fodre malkekvægbesætningen med grønfoder.«


  »Jordløst husdyrbrug er forbudt.«


  »I den periode, hvor det ikke er muligt at dække 70 % af grundrationen ved græsning, skal hver enkelt lakterende ko have hø svarende til mindst 5 kg tørstof pr. dag. Ved hø forstås skåret og tørret græs med et tørstofindhold på over 80 %.«


  »For malkekøernes vedkommende må fodertilskud med et tørstofindhold på over 85 % ikke overstige 1 800 kg brutto pr. ko/år. Hvad angår kvierne til fornyelse må fodertilskuddet ikke overstige 30 % af den samlede ration udtrykt i tørstofindhold i gennemsnit i løbet af et år.« |
| --- | --- |

—

Følgende bestemmelser indsættes for at fastsætte rammer for dyrenes fodersammensætning:

»Malkekvægbesætningens grundration består udelukkende af grovfoder fra det geografiske område.«

»Græs fra græsgang og/eller konserveret græs udgør mindst 70 % af tørstofindholdet i malkekvægbesætningens daglige grundration.«

»Når der er græs til rådighed, og vejrforholdene tillader det, skal de lakterende køer på græs hver dag. I en periode på mindst 120 dage skal græsningen udgøre mindst 70 % af grundrationen udtrykt som mængden af tørstof pr. ko/dag.«

»Det er ikke tilladt at fodre malkekvægbesætningen med grønfoder.«

»Jordløst husdyrbrug er forbudt.«

»I den periode, hvor det ikke er muligt at dække 70 % af grundrationen ved græsning, skal hver enkelt lakterende ko have hø svarende til mindst 5 kg tørstof pr. dag. Ved hø forstås skåret og tørret græs med et tørstofindhold på over 80 %.«

»For malkekøernes vedkommende må fodertilskud med et tørstofindhold på over 85 % ikke overstige 1 800 kg brutto pr. ko/år. Hvad angår kvierne til fornyelse må fodertilskuddet ikke overstige 30 % af den samlede ration udtrykt i tørstofindhold i gennemsnit i løbet af et år.«

Indsættelsen af disse bestemmelser gør det muligt at sikre, at mindst 70 % af malkekøernes foder stammer fra det geografiske område, og at fastslå, at frisk græs eller konserveret græs indtager en fremtrædende plads i malkekvægbesætningens foder.

Af samme årsager indsættes følgende afsnit »Malkekvægbesætningens grundration består udelukkende af grovfoder fra det geografiske område, hvoraf græs fra græsgang og/eller konserveret græs udgør mindst 70 % af tørstofindholdet.«I en periode på mindst 120 dage om året skal græsning udgøre mindst 70 % af de lakterende køers grundration udtrykt i tørstofindhold pr. ko/dag" og »For malkekøernes vedkommende må fodertilskud med et tørstofindhold på over 85 % ikke overstige 1 800 kg brutto pr. ko/år« i punkt 3.3 i enhedsdokumentet.

Malkekvægbesætningens grundration består udelukkende af grovfoder fra det geografiske område, hvoraf græs fra græsgang og/eller konserveret græs udgør mindst 70 % af tørstofindholdet.

I en periode på mindst 120 dage om året skal græsning udgøre mindst 70 % af de lakterende køers grundration udtrykt i tørstofindhold pr. ko/dag

For malkekøernes vedkommende må fodertilskud med et tørstofindhold på over 85 % ikke overstige 1 800 kg brutto pr. ko/år

I enhedsdokumentet indsættes endvidere følgende: »Alle disse bestemmelser indebærer, at mindst 70 % af malkekøernes foder skal stamme fra det geografiske område. Noget af fodertilskuddet kan således stamme fra andre steder end det geografiske område på grund af terrænet, højden og vejrforholdene«.

Alle disse bestemmelser indebærer, at mindst 70 % af malkekøernes foder skal stamme fra det geografiske område. Noget af fodertilskuddet kan således stamme fra andre steder end det geografiske område på grund af terrænet, højden og vejrforholdene

| — | Følgende afsnit indsættes:

  »Det vådkonserverede græs, der gives til malkekvægbesætningen, stammer fra forvejret hø.«


  »Ensileret foder opbevares på beton- eller asfaltdæk, og andet fermenteret foder end ensilage opbevares på beton eller på stabiliserede områder inden den 1. november hvert år.«


  »Majsensilage med en pH-værdi på 44 eller derover eller med et tørstofindhold på under 30 % må ikke gives til malkekøerne.«


  »Græsensilage med en pH-værdi på 44 eller derover eller med et tørstofindhold på under 25 % må ikke gives til malkekøerne.«


  »Det wraphø, der gives til malkekøerne, skal have et tørstofindhold på over 50 %.«


  »Et godkendt laboratorium foretager hvert år inden den 1. november en systematisk analyse af dette foder på grundlag af prøver, der udtages på en koordineret måde af sammenslutningen.«

  »Malkekvægbesætningen må ikke fodres med:






  — | vådkonserveret foder, der er mere end 12 måneder gammelt |
| --- | --- | --- |

—

Følgende afsnit indsættes:

»Det vådkonserverede græs, der gives til malkekvægbesætningen, stammer fra forvejret hø.«

»Ensileret foder opbevares på beton- eller asfaltdæk, og andet fermenteret foder end ensilage opbevares på beton eller på stabiliserede områder inden den 1. november hvert år.«

»Majsensilage med en pH-værdi på 44 eller derover eller med et tørstofindhold på under 30 % må ikke gives til malkekøerne.«

»Græsensilage med en pH-værdi på 44 eller derover eller med et tørstofindhold på under 25 % må ikke gives til malkekøerne.«

»Det wraphø, der gives til malkekøerne, skal have et tørstofindhold på over 50 %.«

»Et godkendt laboratorium foretager hvert år inden den 1. november en systematisk analyse af dette foder på grundlag af prøver, der udtages på en koordineret måde af sammenslutningen.«

»Malkekvægbesætningen må ikke fodres med:

—

vådkonserveret foder, der er mere end 12 måneder gammelt

| — | foder, der påvirker mælkens duft eller smag i en ugunstig retning, f.eks. porrer, kål, raps, kålrabi, turnips, roetoppe.« |
| --- | --- |

—

foder, der påvirker mælkens duft eller smag i en ugunstig retning, f.eks. porrer, kål, raps, kålrabi, turnips, roetoppe.«

»Kun enzymer og bakterieinokula er tilladt som tilsætningsstoffer til ensilage.«

Indsættelsen af disse kriterier vedrørende høst og opbevaring af foderet og dets pH-værdi og tørstofindhold (med en systematisk årlig analyse) gør det muligt at sikre en passende opbevaring og en høj kvalitet af det foder, som dyrene får.

| — | De fodertilskud, der er tilladt til fodring af malkekvægbesætningen, er opført på en positivliste, således at de råvarer, der svarer bedst til et traditionelt kvægfoder, kan vælges, og kontrollen lettes. |
| --- | --- |

—

De fodertilskud, der er tilladt til fodring af malkekvægbesætningen, er opført på en positivliste, således at de råvarer, der svarer bedst til et traditionelt kvægfoder, kan vælges, og kontrollen lettes.

Følgende afsnit indsættes således:

»Kun følgende fodertilskud er tilladt i malkekvægbesætningens daglige foderration:

| 1. | Korn: byg, majs, hvede, havre, rug, triticale. |
| --- | --- |

1.

Korn: byg, majs, hvede, havre, rug, triticale.

| 2. | Biprodukter fra korn: hvedeklid og -småklid, hvedemæsk, majsmæsk, majsglutenfoder, majsgluten, hvedegluten, majskimoliekager, maltbygspirer. |
| --- | --- |

2.

Biprodukter fra korn: hvedeklid og -småklid, hvedemæsk, majsmæsk, majsglutenfoder, majsgluten, hvedegluten, majskimoliekager, maltbygspirer.

| 3. | Kunsttørret og sammenpresset foder: kunsttørret luzerne. |
| --- | --- |

3.

Kunsttørret og sammenpresset foder: kunsttørret luzerne.

| 4. | Hele proteinholdige frø og protein- og olieplanter: soja, raps, solsikke, hør, hestebønner, lupiner, ærter. |
| --- | --- |

4.

Hele proteinholdige frø og protein- og olieplanter: soja, raps, solsikke, hør, hestebønner, lupiner, ærter.

| 5. | Biprodukter fra proteinholdige frø og protein- og olieplanter: soja-, raps-, solsikke-, hørkager, sojaolie, rapsolie, solsikkeolie. |
| --- | --- |

5.

Biprodukter fra proteinholdige frø og protein- og olieplanter: soja-, raps-, solsikke-, hørkager, sojaolie, rapsolie, solsikkeolie.

| 6. | Rodfrugter og knolde og biprodukter herfra: ekstraherede roesnitter, melasse som bindemiddel med en maksimumsandel på 5 % af tørstofindholdet i foderblandingen. |
| --- | --- |

6.

Rodfrugter og knolde og biprodukter herfra: ekstraherede roesnitter, melasse som bindemiddel med en maksimumsandel på 5 % af tørstofindholdet i foderblandingen.

| 7. | Mineraler: De tilladte mineraler, der er opført i bilaget til det ændrede dekret 86/1037 om anvendelse af lov af 1. august 1905 om vildledende og forfalskede angivelser i forbindelse med varer og tjenesteydelser for så vidt angår produkter og stoffer bestemt til dyrefoder. |
| --- | --- |

7.

Mineraler: De tilladte mineraler, der er opført i bilaget til det ændrede dekret 86/1037 om anvendelse af lov af 1. august 1905 om vildledende og forfalskede angivelser i forbindelse med varer og tjenesteydelser for så vidt angår produkter og stoffer bestemt til dyrefoder.

| 8. | Tilsætningsstoffer: Tilladt i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1831/2003 af 22. september 2003 om fodertilsætningsstoffer og i henhold til nedenstående liste:






  — | emulgatorer |
| --- | --- | --- |

8.

Tilsætningsstoffer: Tilladt i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1831/2003 af 22. september 2003 om fodertilsætningsstoffer og i henhold til nedenstående liste:

—

emulgatorer

| — | stabilisatorer |
| --- | --- |

—

stabilisatorer

| — | fortykningsmidler |
| --- | --- |

—

fortykningsmidler

| — | geleringsmidler |
| --- | --- |

—

geleringsmidler

| — | konserveringsmidler |
| --- | --- |

—

konserveringsmidler

| — | bindemidler |
| --- | --- |

—

bindemidler

| — | antiklumpningsmidler |
| --- | --- |

—

antiklumpningsmidler

| — | antioxydanter af naturlig oprindelse |
| --- | --- |

—

antioxydanter af naturlig oprindelse

| — | vitaminer, provitaminer og kemisk veldefinerede stoffer med tilsvarende virkning |
| --- | --- |

—

vitaminer, provitaminer og kemisk veldefinerede stoffer med tilsvarende virkning

| — | forbindelser af sporstoffer« |
| --- | --- |

—

forbindelser af sporstoffer«

»Kun valle fra bedriften er tilladt som flydende foder.«

Følgende indsættes ligeledes »Fodertilskud med undtagelse af flydende valle skal have et tørstofindhold på over 85 %« for at lette kontrollen med fodertilskuddets art.

Fodertilskud med undtagelse af flydende valle skal have et tørstofindhold på over 85 %

I enhedsdokumentet indsættes sætningen »De godkendte fodertilskud er opført på en positivliste« i punkt 3.3.

De godkendte fodertilskud er opført på en positivliste

| — | Med indsættelsen af afsnittet »Dyrefoderet må kun bestå af planter, biprodukter og fodertilskud, som stammer fra ikke-genmodificerede produkter. Indførelse af genmodificerede afgrøder er forbudt på alle arealer tilhørende en bedrift, der producerer mælk til fremstilling af ost med oprindelsesbetegnelsen »Cantal«/»Fourme de Cantal«. Dette forbud gælder for dyrkning af enhver afgrøde, hvis den skal bruges til foder til besætningen, og hvis den kan kontaminere andre afgrøder« forbydes genmodificerede foderstoffer og afgrøder. Disse bestemmelser skal sikre, at malkekvægbesætningens fodres med traditionelt foder. |
| --- | --- |

—

Med indsættelsen af afsnittet »Dyrefoderet må kun bestå af planter, biprodukter og fodertilskud, som stammer fra ikke-genmodificerede produkter. Indførelse af genmodificerede afgrøder er forbudt på alle arealer tilhørende en bedrift, der producerer mælk til fremstilling af ost med oprindelsesbetegnelsen »Cantal«/»Fourme de Cantal«. Dette forbud gælder for dyrkning af enhver afgrøde, hvis den skal bruges til foder til besætningen, og hvis den kan kontaminere andre afgrøder« forbydes genmodificerede foderstoffer og afgrøder. Disse bestemmelser skal sikre, at malkekvægbesætningens fodres med traditionelt foder.

Dyrefoderet må kun bestå af planter, biprodukter og fodertilskud, som stammer fra ikke-genmodificerede produkter. Indførelse af genmodificerede afgrøder er forbudt på alle arealer tilhørende en bedrift, der producerer mælk til fremstilling af ost med oprindelsesbetegnelsen »Cantal«/»Fourme de Cantal«. Dette forbud gælder for dyrkning af enhver afgrøde, hvis den skal bruges til foder til besætningen, og hvis den kan kontaminere andre afgrøder

Bestemmelsen »Dyrefoderet må kun bestå af planter, biprodukter og fodertilskud, som stammer fra ikke-genmodificerede produkter« indsættes i enhedsdokumentets punkt 3.3.

Dyrefoderet må kun bestå af planter, biprodukter og fodertilskud, som stammer fra ikke-genmodificerede produkter

| — | Følgende afsnit indsættes for at muliggøre kontrol:

  »Foderblandinger fremstilles udelukkende af de tilladte råvarer, der er opført på ovenstående liste. Hver enkelt sæk og/eller leverance af en foderblanding skal være forsynet med en etiket, der bl.a. indeholder en liste over anvendte råvarer, og hvoraf det fremgår, at andelen af melasse er mindre end 5 % af foderblandingens tørstofindhold.«



  »Alt det høstede foder og fodertilskuddet beregnet til malkekvægbesætningen skal opbevares på angivne steder.« |
| --- | --- |

—

Følgende afsnit indsættes for at muliggøre kontrol:

»Foderblandinger fremstilles udelukkende af de tilladte råvarer, der er opført på ovenstående liste. Hver enkelt sæk og/eller leverance af en foderblanding skal være forsynet med en etiket, der bl.a. indeholder en liste over anvendte råvarer, og hvoraf det fremgår, at andelen af melasse er mindre end 5 % af foderblandingens tørstofindhold.«

»Alt det høstede foder og fodertilskuddet beregnet til malkekvægbesætningen skal opbevares på angivne steder.«

| — | Følgende afsnit indsættes:
  »For at beskytte køernes foder mod enhver risiko for kontaminering med forurenende stoffer via organiske næringsstoffer skal der ved spredningen af disse organiske næringsstoffer på bedrifter, der fremstiller ost med oprindelsesbetegnelsen »Cantal«/»Fourme de Cantal«, træffes følgende foranstaltninger:







  — | Oprindelse: De eneste tilladte organiske næringsstoffer kommer fra det geografiske område for oprindelsesbetegnelsen »Cantal«/»Fourme de Cantal« og er kompost, gødning, gylle, husdyrajle samt organisk gødning af ikkelandbrugsmæssig oprindelse, spildevandsslam (eller biprodukter) og grønt affald. |
| --- | --- | --- |

—

Følgende afsnit indsættes:

»For at beskytte køernes foder mod enhver risiko for kontaminering med forurenende stoffer via organiske næringsstoffer skal der ved spredningen af disse organiske næringsstoffer på bedrifter, der fremstiller ost med oprindelsesbetegnelsen »Cantal«/»Fourme de Cantal«, træffes følgende foranstaltninger:

For at beskytte køernes foder mod enhver risiko for kontaminering med forurenende stoffer via organiske næringsstoffer skal der ved spredningen af disse organiske næringsstoffer på bedrifter, der fremstiller ost med oprindelsesbetegnelsen »Cantal«/»Fourme de Cantal«, træffes følgende foranstaltninger:

—

Oprindelse: De eneste tilladte organiske næringsstoffer kommer fra det geografiske område for oprindelsesbetegnelsen »Cantal«/»Fourme de Cantal« og er kompost, gødning, gylle, husdyrajle samt organisk gødning af ikkelandbrugsmæssig oprindelse, spildevandsslam (eller biprodukter) og grønt affald.

| — | Overvågning af kvaliteten af organiske næringsstoffer af ikkelandbrugsmæssig oprindelse: Enhver spredning af organiske næringsstoffer af ikkelandbrugsmæssig oprindelse skal ledsages af en kontrolanalyse af hvert parti (lastbil, tank osv.) af de patogene kim, tungmetaller og organiske sporstoffer, der er anført i bestemmelserne. |
| --- | --- |

—

Overvågning af kvaliteten af organiske næringsstoffer af ikkelandbrugsmæssig oprindelse: Enhver spredning af organiske næringsstoffer af ikkelandbrugsmæssig oprindelse skal ledsages af en kontrolanalyse af hvert parti (lastbil, tank osv.) af de patogene kim, tungmetaller og organiske sporstoffer, der er anført i bestemmelserne.

| — | Betingelser for spredning af organiske næringsstoffer af ikkelandbrugsmæssig oprindelse: Det er tilladt at sprede organiske næringsstoffer af ikkelandbrugsmæssig oprindelse på bedriftens arealer, men med omgående nedgravning og under overholdelse af de gældende bestemmelser om særlige restriktioner (datoer, beskyttede ydergrænser osv.), mængder osv. |
| --- | --- |

—

Betingelser for spredning af organiske næringsstoffer af ikkelandbrugsmæssig oprindelse: Det er tilladt at sprede organiske næringsstoffer af ikkelandbrugsmæssig oprindelse på bedriftens arealer, men med omgående nedgravning og under overholdelse af de gældende bestemmelser om særlige restriktioner (datoer, beskyttede ydergrænser osv.), mængder osv.

| — | Når spredningen foregår på marker og græsgange, der er skal anvendes til foder til de køer, hvis mælk er bestemt til fremstilling af oste med oprindelsesbetegnelsen »Cantal«/»Fourme de Cantal«, skal der gå mindst otte uger efter spredningen, før enhver anvendelse. Arealerne anvendes i denne periode således til andre formål end foder til køer, hvis mælk er bestemt til fremstilling af oste med oprindelsesbetegnelsen »Cantal«/»Fourme de Cantal«.« |
| --- | --- |

—

Når spredningen foregår på marker og græsgange, der er skal anvendes til foder til de køer, hvis mælk er bestemt til fremstilling af oste med oprindelsesbetegnelsen »Cantal«/»Fourme de Cantal«, skal der gå mindst otte uger efter spredningen, før enhver anvendelse. Arealerne anvendes i denne periode således til andre formål end foder til køer, hvis mælk er bestemt til fremstilling af oste med oprindelsesbetegnelsen »Cantal«/»Fourme de Cantal«.«

Når spredningen foregår på marker og græsgange, der er skal anvendes til foder til de køer, hvis mælk er bestemt til fremstilling af oste med oprindelsesbetegnelsen »Cantal«/»Fourme de Cantal«, skal der gå mindst otte uger efter spredningen, før enhver anvendelse. Arealerne anvendes i denne periode således til andre formål end foder til køer, hvis mælk er bestemt til fremstilling af oste med oprindelsesbetegnelsen »Cantal«/»Fourme de Cantal«.«

Indsættelsen af disse bestemmelser, der fastsætter rammer for spredning af organiske næringsstoffer har til formål at beskytte køernes foder mod enhver kontaminering med forurenende stoffer.

—   Malkning og opbevaring af mælken

Malkning og opbevaring af mælken

| — | Følgende sætning indsættes: »Malkeanlæggene kontrolleres en gang om året, og når det er nødvendigt, af en virksomhed, der er godkendt til at føre kontrol med sådanne anlæg« for at bidrage til opretholdelse af kvaliteten af den mælk, der anvendes til fremstilling af osten. |
| --- | --- |

—

Følgende sætning indsættes: »Malkeanlæggene kontrolleres en gang om året, og når det er nødvendigt, af en virksomhed, der er godkendt til at føre kontrol med sådanne anlæg« for at bidrage til opretholdelse af kvaliteten af den mælk, der anvendes til fremstilling af osten.

Malkeanlæggene kontrolleres en gang om året, og når det er nødvendigt, af en virksomhed, der er godkendt til at føre kontrol med sådanne anlæg

| — | Følgende afsnit indsættes for at begrænse forringelsen af mælken og således bevare ostens karakteristika:

  »På produktionsstedet opbevares mælk bestemt til fremstilling af »Cantal«/»Fourme de Cantal« efter malkning i en køletank, der lever op til den obligatoriske standard. Mælken må højst opbevares på bedriften i 48 timer efter den første malkning.«


  »Ved gårdproduktion skal løbetilsætningen ske inden for 24 timer efter den første malkning. Hvis løbetilsætningen ikke sker, så snart malkningen er afsluttet, opbevares mælken i en køletank, der lever op til den obligatoriske standard.« |
| --- | --- |

—

Følgende afsnit indsættes for at begrænse forringelsen af mælken og således bevare ostens karakteristika:

»På produktionsstedet opbevares mælk bestemt til fremstilling af »Cantal«/»Fourme de Cantal« efter malkning i en køletank, der lever op til den obligatoriske standard. Mælken må højst opbevares på bedriften i 48 timer efter den første malkning.«

»Ved gårdproduktion skal løbetilsætningen ske inden for 24 timer efter den første malkning. Hvis løbetilsætningen ikke sker, så snart malkningen er afsluttet, opbevares mælken i en køletank, der lever op til den obligatoriske standard.«

—   Fremstilling

Fremstilling

| — | Sætningen »Ostene fremstilles udelukkende af komælk tilsat løbe« udgår, af afsnittet »Fremstillingsmetode« og indsættes i afsnittet »Beskrivelse af produktet«. |
| --- | --- |

—

Sætningen »Ostene fremstilles udelukkende af komælk tilsat løbe« udgår, af afsnittet »Fremstillingsmetode« og indsættes i afsnittet »Beskrivelse af produktet«.

Ostene fremstilles udelukkende af komælk tilsat løbe

| — | Følgende afsnit indsættes:

  »Mælken kan anvendes rå eller varmebehandlet.«


  »Hvis »Cantal«/»Fourme de Cantal« fremstilles af rå mælk, eller hvis den fremstilles på gården, skal al den mælk, der tilsættes løbe, være rå.«


  »Hvis osten fremstilles af varmebehandlet mælk må der højst gå 48 timer mellem indsamlingen og tilsætningen af løbe. Denne periode omfatter tid til indsamling, overførsel af mælken, standardisering og tid til modning, som ikke må overstige 24 timer.«


  »Hvis osten fremstilles af rå mælk på produktionsstedet, skal mælken anvendes, så snart den modtages på gårdmejeriet.«


  »Kun mælk fra bedrifter, der opfylder de anførte betingelser, og som er indsamlet og opbevaret adskilt fra anden mælk, kan anvendes til fremstilling af ost med oprindelsesbetegnelsen »Cantal«/»Fourme de Cantal«.«


  »Standardisering af proteinindholdet er forbudt, standardisering af fedtindholdet er tilladt for at korrigere fedtindholdet i mælken med henblik på at opnå et fedtindhold i tørstof på mindst 45 %.« |
| --- | --- |

—

Følgende afsnit indsættes:

»Mælken kan anvendes rå eller varmebehandlet.«

»Hvis »Cantal«/»Fourme de Cantal« fremstilles af rå mælk, eller hvis den fremstilles på gården, skal al den mælk, der tilsættes løbe, være rå.«

»Hvis osten fremstilles af varmebehandlet mælk må der højst gå 48 timer mellem indsamlingen og tilsætningen af løbe. Denne periode omfatter tid til indsamling, overførsel af mælken, standardisering og tid til modning, som ikke må overstige 24 timer.«

»Hvis osten fremstilles af rå mælk på produktionsstedet, skal mælken anvendes, så snart den modtages på gårdmejeriet.«

»Kun mælk fra bedrifter, der opfylder de anførte betingelser, og som er indsamlet og opbevaret adskilt fra anden mælk, kan anvendes til fremstilling af ost med oprindelsesbetegnelsen »Cantal«/»Fourme de Cantal«.«

»Standardisering af proteinindholdet er forbudt, standardisering af fedtindholdet er tilladt for at korrigere fedtindholdet i mælken med henblik på at opnå et fedtindhold i tørstof på mindst 45 %.«

Alle disse bestemmelser gør det muligt bedre at fastsætte rammer for de metoder, der går forud for anvendelsen af mælken, i overensstemmelse med traditionel praksis.

| — | Flere bestemmelser indsættes for at fastsætte rammer for behandling af og anvendelse af tilsætningsstoffer til ostene:

  »Ud over mælken som råvare er de eneste ingredienser, hjælpestoffer eller tilsætningsstoffer, der er tilladt i mælken og i løbet af fremstillingsprocessen, løbe, bakterie-, gær-, skimmelkulturer, hvis uskadelighed er påvist, salt og calciumchlorid.«


  »Det er forbudt at koncentrere mælken ved delvis fjernelse af den vandholdige del før koaguleringen.«


  »Det er forbudt at opbevare råvarer, halvfabrikata, ostemasse eller frisk ost ved temperaturer under nul grader.«


  »Det er forbudt at opbevare friske oste og ost, der modner, i en modificeret atmosfære.« |
| --- | --- |

—

Flere bestemmelser indsættes for at fastsætte rammer for behandling af og anvendelse af tilsætningsstoffer til ostene:

»Ud over mælken som råvare er de eneste ingredienser, hjælpestoffer eller tilsætningsstoffer, der er tilladt i mælken og i løbet af fremstillingsprocessen, løbe, bakterie-, gær-, skimmelkulturer, hvis uskadelighed er påvist, salt og calciumchlorid.«

»Det er forbudt at koncentrere mælken ved delvis fjernelse af den vandholdige del før koaguleringen.«

»Det er forbudt at opbevare råvarer, halvfabrikata, ostemasse eller frisk ost ved temperaturer under nul grader.«

»Det er forbudt at opbevare friske oste og ost, der modner, i en modificeret atmosfære.«

Det har vist sig, at visse nye teknikker, hvoraf nogle vedrører behandlingsmetoder og tilsætningsstoffer, som f.eks. mikrofiltrering, delvis koncentrering af mælken eller anvendelse af modningsenzymer, kan påvirke egenskaberne ved oste med oprindelsesbetegnelsen »Cantal«/»Fourme de Cantal«. Således synes visse enzymtilsætningsstoffer ikke at være forenelige med bevarelsen af vigtige egenskaber ved »Cantal«/»Fourme de Cantal«. Det har således vist sig nødvendigt i varespecifikationen at indsætte bestemmelser svarende til den nuværende praksis, hvad angår behandlingsmetoder og anvendelsen af tilsætningsstoffer i mælken og under ostefremstillingen for at forhindre, at eventuelle uregulerede metoder i fremtiden ødelægger de særlige egenskaber ved »Cantal«/»Fourme de Cantal«.

| — | Afsnittet »En ost formes ved at samle ostekorn, som presses og stilles til modning. Derefter findeles den, den opnåede masse af korn saltes og kommes i forme« |
| --- | --- |

—

Afsnittet »En ost formes ved at samle ostekorn, som presses og stilles til modning. Derefter findeles den, den opnåede masse af korn saltes og kommes i forme«

En ost formes ved at samle ostekorn, som presses og stilles til modning. Derefter findeles den, den opnåede masse af korn saltes og kommes i forme

udgår, og følgende bestemmelser indsættes for at beskrive de forskellige fremstillingsfaser mere præcist:

»Løbetilsætningen til mælken sker ved en temperatur på mellem 30 og 34 °C, idet der udelukkende anvendes osteløbe.«

»Hvis »Cantal«/»Fourme de Cantal« fremstilles på gården, kan løbetilsætningen foregå i et trækar kaldet en »gerle«, som ikke kan anvendes til opbevaring. Under malkningen kan den dog anvendes til at modtage og transportere mælken i.«

»Sammenløbningstiden ligger på mellem 22 og 45 minutter. Den opnås ved at gange den tid, der går, før sammenløbningen starter, med en koefficient på mellem 1,5 og 3.«

»Finskæringen af ostekoagel og omrøring sker manuelt eller mekanisk for at opnå ostekorn, der i størrelse ligger mellem et hvedekorn og et majskorn.«

»Ostemassen undergår en gradvis presning i en ostepresse. Osten, der er den sammenhængende masse, som udgøres af ostemassen, vendes mindst to gange. Denne handling består i efter åbningen af ostepressen at udskære og stable disse stykker før en ny presning. Denne presning gør det muligt at opnå et tørstofindhold på over 48 % på mindre end fire timer efter tilsætningen af løbe.«

»Efter presningen modner osten i mindst 10 timer i et rum med en temperatur på mellem 15 og 20 °C.«

»Osten, som har en pH-værdi på mellem 5 og 5,4, findeles, og massen saltes. Denne handling foregår mindst 13 timer efter løbetilsætningen.«

»Den findelte og saltede osts temperatur ligger mellem 17 og 21 °C. Til saltningen bruges tørsalt. Efter tilsætningen af salt skal der gå mindst en time, før ostemassen kommes i forme.«

»Ostemassen lægges i lag, og der foretages en manuel eller mekanisk presning mellem hvert lag.«

»Der skal anvendes en »Cantal«/»Fourme de Cantal« form. Dette er en lige cylinder med lige bund, som går mindre end 20 mm op ad cylinderens sider. Formens centrale del består af en enkelt del.«

»Den gradvise presning foretages således vertikalt eller horisontalt. Den varer mindst 12 timer for små oste og 18 timer for store oste.«

Fastsættelsen af langt mere detaljerede rammer for fremstillingsprocessen gør det muligt at bevare ostenes kvalitet og osteproducenternes knowhow.

—   Modning

Modning

| — | Sætningen »Varigheden af modningen regnes fra tidspunktet for løbetilsætningen« indsættes efter bestemmelsen »Modningen varer 30 dage«. Indsættelsen af denne sætning gør det muligt at fastsætte en regel for, hvordan modningsperioden beregnes, hvilket er nyttigt i forbindelse med kontrollen. |
| --- | --- |

—

Sætningen »Varigheden af modningen regnes fra tidspunktet for løbetilsætningen« indsættes efter bestemmelsen »Modningen varer 30 dage«. Indsættelsen af denne sætning gør det muligt at fastsætte en regel for, hvordan modningsperioden beregnes, hvilket er nyttigt i forbindelse med kontrollen.

»Varigheden af modningen regnes fra tidspunktet for løbetilsætningen

Modningen varer 30 dage

| — | Der indsættes bestemmelser om modningsbetingelserne og håndtering af ostene:

  »Ostemodningen foregår i lokaler med en luftfugtighed på mindst 95 % og en temperatur på mindst 6 °C og højst 12 °C. Ostene aftørres eller børstes og vendes jævnligt for at opnå en regelmæssig skorpe.«



  »Det er forbudt at modne osten under film.« |
| --- | --- |

—

Der indsættes bestemmelser om modningsbetingelserne og håndtering af ostene:

»Ostemodningen foregår i lokaler med en luftfugtighed på mindst 95 % og en temperatur på mindst 6 °C og højst 12 °C. Ostene aftørres eller børstes og vendes jævnligt for at opnå en regelmæssig skorpe.«

»Det er forbudt at modne osten under film.«

Disse tilføjelser gør det muligt at registrere de traditionelle modningsbestemmelser.

| — | Følgende afsnit indsættes i overensstemmelse med skik og brug:

  »Oste med en modningsperiode på mellem 61 og 89 dage efter tilsætningen af løbe eller mellem 211 og 239 dage efter tilsætningen af løbe skal opbevares i lokaler, der er godkendt til modning af »Cantal«/»Fourme de Cantal«. De kan kun afsættes til en dertil godkendt virksomhed og kun med betegnelsen »Cantal«/»Fourme de Cantal«.«



  »Betegnelsen kan ændres, hvis og kun hvis produktet opbevares under modningsforhold svarende til det ovenstående i en eller flere faciliteter, der er godkendt til modning af »Cantal«/»Fourme de Cantal«. Overførsel fra en lokalitet til en anden lokalitet, der drives af den samme eller en anden virksomhed, udgør ikke en overtrædelse af modningsbetingelserne.« |
| --- | --- |

—

Følgende afsnit indsættes i overensstemmelse med skik og brug:

»Oste med en modningsperiode på mellem 61 og 89 dage efter tilsætningen af løbe eller mellem 211 og 239 dage efter tilsætningen af løbe skal opbevares i lokaler, der er godkendt til modning af »Cantal«/»Fourme de Cantal«. De kan kun afsættes til en dertil godkendt virksomhed og kun med betegnelsen »Cantal«/»Fourme de Cantal«.«

»Betegnelsen kan ændres, hvis og kun hvis produktet opbevares under modningsforhold svarende til det ovenstående i en eller flere faciliteter, der er godkendt til modning af »Cantal«/»Fourme de Cantal«. Overførsel fra en lokalitet til en anden lokalitet, der drives af den samme eller en anden virksomhed, udgør ikke en overtrædelse af modningsbetingelserne.«

»Cantal«/»Fourme de Cantal« kan kun afsættes til den endelige forbruger eller til virksomheder, der ikke foretager modning af »Cantal«/»Fourme de Cantal«, på et af de tre på forhånd fastsatte modningsstadier jeune (kortidslagret), entre-deux (mellemlagret) eller vieux (langtidslagret), idet den tilsvarende modningsangivelse skal anvendes. Disse forskellige modningsstadier er adskilt af latensperioder (61-89 dage og derefter 211-239 dage), i hvilke ostene modner og opnår de egenskaber, der er kendetegnende for hvert modningsstadium. I disse latensperioder kan ostene ikke markedsføres til den endelige forbruger eller til en virksomhed, der ikke er godkendt til at modne »Cantal«/»Fourme de Cantal«. De kan derimod overføres fra en facilitet, der er godkendt til at modne »Cantal«/»Fourme de Cantal«, til en anden godkendt facilitet, der tilhører den samme eller en anden virksomhed, som fortsætter modningen under de ovenfor beskrevne betingelser, indtil osten har modnet i en periode, der gør det muligt at markedsføre den til forbrug på et af de fastsatte stadier med den relevante angivelse. I forbindelse med cirkulation af produkterne mellem de godkendte faciliteter i kæden, betegnes oste, der er modnet 61-89 dage eller 211-239 dage, »Cantal«/»Fourme de Cantal« uden angivelse af modningsstadiet. De kan ikke sælges til forbrugerne.

| — | Følgende indsættes »Produktet får sit endelige navn på den dato, hvor det tages ud af modningslokalet på en godkendt facilitet, og inden det afsættes til forbrugeren eller til en distributør, som ikke anvender oprindelsesbetegnelsen til modning«. Denne bestemmelse supplerer de tidligere bestemmelser og fastsætter det tidspunkt, hvor produktet får sit endelige navn, som omfatter angivelsen af modningsstadiet (jeune, entre-deux eller vieux). |
| --- | --- |

—

Følgende indsættes »Produktet får sit endelige navn på den dato, hvor det tages ud af modningslokalet på en godkendt facilitet, og inden det afsættes til forbrugeren eller til en distributør, som ikke anvender oprindelsesbetegnelsen til modning«. Denne bestemmelse supplerer de tidligere bestemmelser og fastsætter det tidspunkt, hvor produktet får sit endelige navn, som omfatter angivelsen af modningsstadiet (jeune, entre-deux eller vieux).

»Produktet får sit endelige navn på den dato, hvor det tages ud af modningslokalet på en godkendt facilitet, og inden det afsættes til forbrugeren eller til en distributør, som ikke anvender oprindelsesbetegnelsen til modning

—   Afsnittet »Tilknytning til det geografiske område«

Afsnittet »Tilknytning til det geografiske område«

Afsnittene »Historie« og »Tilknytning til det geografiske område« i den nuværende varespecifikation er blevet fuldstændig omskrevet i varespecifikationens punkt 6 »Elementer, der beviser tilknytningen til det geografiske miljø« for at tydeliggøre forbindelsen mellem »Cantal«/»Fourme de Cantal« og det geografiske område, uden at tilknytningen ændres.

Dette afsnit indledes med to underafsnit, hvori præciseres grundlaget for tilknytningen til det geografiske område:

»Cantal«/»Fourme de Cantal« er en stor ost fremstillet af komælk, som er egnet til opbevaring, ostemassen presses to gange og tilsættes salt, og ostens konsistens, skorpe og smag udvikles med modningsgraden.

Det geografiske områdes strenge klima, højde og terræn med græsmarksdrift har muliggjort udviklingen af en særlig knowhow inden for husdyrhold, fremstilling af ost og modning, der giver »Cantal«/»Fourme de Cantal« dens egenskaber.

Afsnittet er derefter opdelt i tre dele:

| — | Delen om »det geografiske områdes egenart« omfatter de naturbestemte faktorer og fremhæver de strenge forhold i dette område med mellemhøje bjerge, der forklarer, hvorfor der anvendes græsmarksdrift, samt de menneskelige faktorer, idet det fremhæves, at der er en lang tradition for fremstilling af »Cantal«/»Fourme de Cantal«, ligesom der redegøres for, hvordan produktets historie har styret fremstillingsteknikkerne, således at opbevaringen af produktet fremmes. |
| --- | --- |

—

Delen om »det geografiske områdes egenart« omfatter de naturbestemte faktorer og fremhæver de strenge forhold i dette område med mellemhøje bjerge, der forklarer, hvorfor der anvendes græsmarksdrift, samt de menneskelige faktorer, idet det fremhæves, at der er en lang tradition for fremstilling af »Cantal«/»Fourme de Cantal«, ligesom der redegøres for, hvordan produktets historie har styret fremstillingsteknikkerne, således at opbevaringen af produktet fremmes.

| — | I delen om »produktets egenart« fremhæves produktets særlige egenskaber (stor størrelse, ostemasse, der presses to gange, saltning i massen, modningstid, udvikling af de organoleptiske egenskaber afhængigt af, hvor lang modningsperioden er). |
| --- | --- |

—

I delen om »produktets egenart« fremhæves produktets særlige egenskaber (stor størrelse, ostemasse, der presses to gange, saltning i massen, modningstid, udvikling af de organoleptiske egenskaber afhængigt af, hvor lang modningsperioden er).

| — | Endelig forklarer delen om »årsagssammenhæng« forholdet mellem de naturlige og de menneskelige faktorer og produktet. Henvisningen til de »lokale malkekvægracer Salers og Aubrac« udgår, for disse racers andel af malkekvægbestanden er som tidligere anført meget begrænset, og disse racer anvendes rent faktisk kun i meget begrænset omfang til produktion af mælk til fremstilling af »Cantal«/»Fourme de Cantal«. |
| --- | --- |

—

Endelig forklarer delen om »årsagssammenhæng« forholdet mellem de naturlige og de menneskelige faktorer og produktet. Henvisningen til de »lokale malkekvægracer Salers og Aubrac« udgår, for disse racers andel af malkekvægbestanden er som tidligere anført meget begrænset, og disse racer anvendes rent faktisk kun i meget begrænset omfang til produktion af mælk til fremstilling af »Cantal«/»Fourme de Cantal«.

Af ovenstående årsager udgår punkt 5.d »Historie« og 5.f »Tilknytning« og erstattes af punkt 5 i enhedsdokumentet.

—   Afsnittet »Mærkning«

Afsnittet »Mærkning«

| — | Sætningen »Etiketten skal være forsynet med oprindelsesbetegnelsen« udgår og erstattes af følgende afsnit for at give forbrugere mere fuldstændige oplysninger og sikre, at oprindelsesbetegnelsen, oplysningerne om modningen og betegnelsen »petit« (lille) på de små oste er let læselige:
  »Følgende skal fremgå af etiketten på oste med oprindelsesbetegnelsen »Cantal«/»Fourme de Cantal«:







  — | oprindelsesbetegnelsen |
| --- | --- | --- |

—

Sætningen »Etiketten skal være forsynet med oprindelsesbetegnelsen« udgår og erstattes af følgende afsnit for at give forbrugere mere fuldstændige oplysninger og sikre, at oprindelsesbetegnelsen, oplysningerne om modningen og betegnelsen »petit« (lille) på de små oste er let læselige:

Etiketten skal være forsynet med oprindelsesbetegnelsen

»Følgende skal fremgå af etiketten på oste med oprindelsesbetegnelsen »Cantal«/»Fourme de Cantal«:

Følgende skal fremgå af etiketten på oste med oprindelsesbetegnelsen »Cantal«/»Fourme de Cantal«:

—

oprindelsesbetegnelsen

| — | betegnelsen jeune, entre-deux eller vieux |
| --- | --- |

—

betegnelsen jeune, entre-deux eller vieux

| — | betegnelsen »petit« på de små oste, således som det fremgår af kapitlet »Beskrivelse af produktet«. |
| --- | --- |

—

betegnelsen »petit« på de små oste, således som det fremgår af kapitlet »Beskrivelse af produktet«.

Det hele skal være skrevet med bogstaver, der i størrelse er mindst to tredjedele af de største bogstaver på etiketten:

| — | Den Europæiske Unions BOB-symbol skal være anført i samme synsfelt som oprindelsesbetegnelsen |
| --- | --- |

—

Den Europæiske Unions BOB-symbol skal være anført i samme synsfelt som oprindelsesbetegnelsen

| — | betegnelserne »fabriqué (par) ...« (fremstillet (af ...)) og »affiné par ...« (modnet af ...).« |
| --- | --- |

—

betegnelserne »fabriqué (par) ...« (fremstillet (af ...)) og »affiné par ...« (modnet af ...).«

betegnelserne »fabriqué (par) ...« (fremstillet (af ...)) og »affiné par ...« (modnet af ...).«

Dette afsnit indsættes også i punkt 3.6 i enhedsdokumentet.

| — | Bestemmelsen om den obligatoriske tilføjelse af angivelsen »oprindelsesbetegnelse«, når betegnelsen »Fourme de Cantal« anvendes, som fremgår af den gældende varespecifikation og i punkt 5.h i skemaet, udgår. Bestemmelserne i forordning (EU) nr. 1151/2012 anvendes. |
| --- | --- |

—

Bestemmelsen om den obligatoriske tilføjelse af angivelsen »oprindelsesbetegnelse«, når betegnelsen »Fourme de Cantal« anvendes, som fremgår af den gældende varespecifikation og i punkt 5.h i skemaet, udgår. Bestemmelserne i forordning (EU) nr. 1151/2012 anvendes.

| — | Sætningen »INAO’s logo skal obligatorisk være påført, det består af oprindelsesbetegnelsen, betegnelsen »appellation d’origine contrôlée« og INAO’s akronym« udgår som følge af ændringer af den nationale lovgivning. Sætningen »Forpligtelse til at anføre INAO’s logo og akronym, betegnelsen »Appellation d’Origine Contrôlée« og oprindelsesbetegnelsen« i punkt 5.h udgår også. |
| --- | --- |

—

Sætningen »INAO’s logo skal obligatorisk være påført, det består af oprindelsesbetegnelsen, betegnelsen »appellation d’origine contrôlée« og INAO’s akronym« udgår som følge af ændringer af den nationale lovgivning. Sætningen »Forpligtelse til at anføre INAO’s logo og akronym, betegnelsen »Appellation d’Origine Contrôlée« og oprindelsesbetegnelsen« i punkt 5.h udgår også.

INAO’s logo skal obligatorisk være påført, det består af oprindelsesbetegnelsen, betegnelsen »appellation d’origine contrôlée« og INAO’s akronym

Forpligtelse til at anføre INAO’s logo og akronym, betegnelsen »Appellation d’Origine Contrôlée« og oprindelsesbetegnelsen

| — | Følgende afsnit indsættes:
  »Uanset de lovbestemte angivelser, der finder anvendelse på alle oste, er det forbudt at anvende enhver angivelse eller enhver anden betegnelse som supplement til oprindelsesbetegnelsen på etiketten, i reklamer, i kommunikation, på fakturaer eller i handelsdokumenter, med undtagelse af:







  — | særlige varemærker |
| --- | --- | --- |

—

Følgende afsnit indsættes:

»Uanset de lovbestemte angivelser, der finder anvendelse på alle oste, er det forbudt at anvende enhver angivelse eller enhver anden betegnelse som supplement til oprindelsesbetegnelsen på etiketten, i reklamer, i kommunikation, på fakturaer eller i handelsdokumenter, med undtagelse af:

Uanset de lovbestemte angivelser, der finder anvendelse på alle oste, er det forbudt at anvende enhver angivelse eller enhver anden betegnelse som supplement til oprindelsesbetegnelsen på etiketten, i reklamer, i kommunikation, på fakturaer eller i handelsdokumenter, med undtagelse af:

—

særlige varemærker

| — | betegnelserne »affiné à la ferme« (modnet på gården), »affiné en tunnel« (modnet i tunneler), »fabriqué avec du lait issu de vaches de la race Salers« (fremstillet af mælk fra køer af racen Salers) (for oste, der er fremstillet af 100 % mælk fra køer af racen Salers), »fabriqué (par)...« (fremstillet (af ...)), og »affiné par...« (modnet af ...) med bogstaver, der i størrelse er højst to tredjedele af navnet på oprindelsesbetegnelsen »Cantal«/»Fourme de Cantal« |
| --- | --- |

—

betegnelserne »affiné à la ferme« (modnet på gården), »affiné en tunnel« (modnet i tunneler), »fabriqué avec du lait issu de vaches de la race Salers« (fremstillet af mælk fra køer af racen Salers) (for oste, der er fremstillet af 100 % mælk fra køer af racen Salers), »fabriqué (par)...« (fremstillet (af ...)), og »affiné par...« (modnet af ...) med bogstaver, der i størrelse er højst to tredjedele af navnet på oprindelsesbetegnelsen »Cantal«/»Fourme de Cantal«

| — | oplysning om modningsgraden: jeune, entre-deux eller vieux |
| --- | --- |

—

oplysning om modningsgraden: jeune, entre-deux eller vieux

| — | betegnelsen »petit« på de små »Cantal«/»Fourme de Cantal« oste, således som det fremgår af kapitlet »Beskrivelse af produktet« |
| --- | --- |

—

betegnelsen »petit« på de små »Cantal«/»Fourme de Cantal« oste, således som det fremgår af kapitlet »Beskrivelse af produktet«

| — | i givet fald, hvis der er tale om opskæring, oplysning om ostens beskaffenhed, eller den mekaniske bearbejdning, den har undergået.« |
| --- | --- |

—

i givet fald, hvis der er tale om opskæring, oplysning om ostens beskaffenhed, eller den mekaniske bearbejdning, den har undergået.«

i givet fald, hvis der er tale om opskæring, oplysning om ostens beskaffenhed, eller den mekaniske bearbejdning, den har undergået.«

Denne positivliste giver mulighed for at angive, hvilke oplysninger der kan anføres som supplement til oprindelsesbetegnelsen på etiketten, i reklamer, i kommunikation, på fakturaer eller i handelsdokumenter, uanset de lovbestemte angivelser, der finder anvendelse på alle oste, med henblik på at forbedre læsbarheden for forbrugerne og lette kontrollen. Det fremgår navnlig, at angivelsen »fremstillet af mælk fra køer af racen Salers« kun kan påføres, hvis ostene er fremstillet af 100 % mælk fra køer af racen Salers.

Dette afsnit indsættes også i punkt 3.6 i enhedsdokumentet.

| — | Sætningen »Modningsperioden kan fastsættes i måneder fra 120 dage, dvs. den fjerde måned efter tilsætning af løbe« indsættes for at overlade det til den erhvervsdrivende at vælge, om modningsperioden skal angives i dage eller måneder fra den 4. måned, idet der fastsættes en klar ramme. Denne sætning indsættes også i punkt 3.6. i enhedsdokumentet. |
| --- | --- |

—

Sætningen »Modningsperioden kan fastsættes i måneder fra 120 dage, dvs. den fjerde måned efter tilsætning af løbe« indsættes for at overlade det til den erhvervsdrivende at vælge, om modningsperioden skal angives i dage eller måneder fra den 4. måned, idet der fastsættes en klar ramme. Denne sætning indsættes også i punkt 3.6. i enhedsdokumentet.

Modningsperioden kan fastsættes i måneder fra 120 dage, dvs. den fjerde måned efter tilsætning af løbe

—   Andet

Andet

| — | I afsnittet »Medlemsstatens kompetente myndighed« ajourføres INAO’s kontaktoplysninger. |
| --- | --- |

—

I afsnittet »Medlemsstatens kompetente myndighed« ajourføres INAO’s kontaktoplysninger.

| — | I afsnittet »Ansøgende sammenslutning« ajourføres






  — | sammenslutningens adresse, og den suppleres med telefonnummer og e-mailadresse. |
| --- | --- | --- |

—

I afsnittet »Ansøgende sammenslutning« ajourføres

—

sammenslutningens adresse, og den suppleres med telefonnummer og e-mailadresse.

| — | sammenslutningens sammensætning med tilføjelse af modningslagrene: »Producenter, forarbejdningsvirksomheder, modningslagre« indsættes i stedet for »Producenter og forarbejdningsvirksomheder«. Modningslagrene udgør en del af de erhvervsdrivende, der er involveret i fremstillingen af produktet. |
| --- | --- |

—

sammenslutningens sammensætning med tilføjelse af modningslagrene: »Producenter, forarbejdningsvirksomheder, modningslagre« indsættes i stedet for »Producenter og forarbejdningsvirksomheder«. Modningslagrene udgør en del af de erhvervsdrivende, der er involveret i fremstillingen af produktet.

Producenter, forarbejdningsvirksomheder, modningslagre

Producenter og forarbejdningsvirksomheder

| — | I afsnittet »Henvisninger til kontrolinstansen«, ajourføres navn og kontaktoplysninger på kontrolinstansen. De kompetente kontrolmyndigheders kontaktoplysninger angives: Der er tale om Institut national de l’origine et de la qualité (INAO) og Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes (DGCCRF), der erstatter en henvisning til notatet om godkendelsesprocedurerne for mejeriprodukter, der er blevet forældet. |
| --- | --- |

—

I afsnittet »Henvisninger til kontrolinstansen«, ajourføres navn og kontaktoplysninger på kontrolinstansen. De kompetente kontrolmyndigheders kontaktoplysninger angives: Der er tale om Institut national de l’origine et de la qualité (INAO) og Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes (DGCCRF), der erstatter en henvisning til notatet om godkendelsesprocedurerne for mejeriprodukter, der er blevet forældet.

Følgende indsættes: »I overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 37 i forordning (EU) nr. 1151/2012 sikres overensstemmelsen med varespecifikationen inden markedsføringen af et produktcertificeringsorgan, hvis navn og kontaktoplysninger kan findes på INAO’s websted og i Europa-Kommissionens database«. Tilføjelsen af denne bestemmelse gør det muligt at undgå at ændre varespecifikationen, såfremt kontrolinstansen ændrer sig.

I overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 37 i forordning (EU) nr. 1151/2012 sikres overensstemmelsen med varespecifikationen inden markedsføringen af et produktcertificeringsorgan, hvis navn og kontaktoplysninger kan findes på INAO’s websted og i Europa-Kommissionens database

| — | I afsnittet »Nationale krav« indsættes der et skema over de vigtigste kontrolpunkter, deres referenceværdier og deres evalueringsmetoder, og henvisningen til dekretet af 29. december 1986 udgår i overensstemmelse med gældende national lovgivning. |
| --- | --- |

—

I afsnittet »Nationale krav« indsættes der et skema over de vigtigste kontrolpunkter, deres referenceværdier og deres evalueringsmetoder, og henvisningen til dekretet af 29. december 1986 udgår i overensstemmelse med gældende national lovgivning.

ENHEDSDOKUMENT

»CANTAL«/»FOURME DE CANTAL«

»CANTAL«/»FOURME DE CANTAL«

EU-nr.: PDO-FR-0113-AM02 – 30. januar 2019

EU-nr.: PDO-FR-0113-AM02 – 30. januar 2019

BOB (X) BGB ( )

BOB (X) BGB ( )

1.   Betegnelse(r)

Betegnelse(r)

»Cantal«/»Fourme de Cantal«

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Medlemsstat eller tredjeland

Frankrig

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1.   Produkttype

Produkttype

Kategori 1.3: Ost

3.2.   Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

»Cantal«/»Fourme de Cantal« er en ost med en tør skorpe, som bliver tykkere, desto længere modningsperioden er, den fremstilles udelukkende af komælk tilsat løbe, det er en fast ost, som er uopvarmet og presset to gange med brydning af ostemassen mellem de to presninger og saltet i massen, den har et fedtindhold på mindst 45 procent af det samlede tørstofindhold. Minimumstørstofindholdet er på 57 % efter minimumsmodningsperioden for »Cantal«/»Fourme de Cantal«, dvs. 30 dage at regne fra datoen for løbetilsætning.

»Cantal«/»Fourme de Cantal« har en karakteristisk regelmæssig cylinderform med afrundede sider uden udbulinger og:

| — | enten en vægt på 35-45 kg, fremstillet i forme med en diameter på 36-42 cm (stor) |
| --- | --- |

—

enten en vægt på 35-45 kg, fremstillet i forme med en diameter på 36-42 cm (stor)

| — | eller en vægt på 8-10 kg, fremstillet i forme med en diameter på 20-22 cm (lille)." |
| --- | --- |

—

eller en vægt på 8-10 kg, fremstillet i forme med en diameter på 20-22 cm (lille)."

»»Cantal«/»Fourme de Cantal« forsynes med betegnelserne jeune (korttidslagret), entre-deux (mellemlagret) eller vieux (langtidslagret) afhængigt af modningsperiodens varighed og af tørstofprocenten, og de defineres som følger:

| — | Jeune: Modningsperioden er på mindst 30 dage og højst 60 dage, minimumstørstofindholdet er på 57 % |
| --- | --- |

—

Jeune: Modningsperioden er på mindst 30 dage og højst 60 dage, minimumstørstofindholdet er på 57 %

| — | Entre-deux: Modningsperioden er på mindst 90 dage og højst 210 dage, minimumstørstofindholdet er på 58 % |
| --- | --- |

—

Entre-deux: Modningsperioden er på mindst 90 dage og højst 210 dage, minimumstørstofindholdet er på 58 %

| — | Vieux: Modningsperioden er på mindst 240 dage, minimumstørstofindholdet er på 60 %.« |
| --- | --- |

—

Vieux: Modningsperioden er på mindst 240 dage, minimumstørstofindholdet er på 60 %.«

Modningsperioden beregnes fra tidspunktet for løbetilsætningen.

Den faste ost, der er elfenbensfarvet til mørkegul, er blød hos de korttidslagrede oste, men kan blive let smuldrende hos de mest modne oste.

Den tørre skorpe udvikler sig fra gråhvid til gylden og derefter til brun med okkerfarvede til brune pletter.

Smagen, der er mælkeagtig og kan være let syrlig i starten af modningsfasen, bliver efterhånden dybere og mere frugtagtig, intens og vedvarende.

3.3.   Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

Malkekvægbesætningens grundration består udelukkende af grovfoder fra det geografiske område, hvoraf græs fra græsgang og/eller konserveret græs udgør mindst 70 % af tørstofindholdet. I mindst 120 dage om året skal de lakterende køers græsning udgøre mindst 70 % af grundrationen udtrykt som mængden af tørstof pr. malkeko pr. dag.

For malkekøernes vedkommende må fodertilskud med et tørstofindhold på over 85 % ikke overstige 1 800 kg brutto pr. ko/år. De tilladte fodertilskud er opført på en positivliste.

Alle disse bestemmelser indebærer, at mindst 70 % af malkekøernes foder skal stamme fra det geografiske område. Noget af fodertilskuddet kan således stamme fra andre steder end det geografiske område på grund af terrænet, højden og vejrforholdene.

Dyrenes foder må kun indeholde planter, biprodukter og fodertilskud, der ikke stammer fra genmodificerede produkter.

3.4.   Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Mælkeproduktionen og ostens fremstilling og modning foregår i det geografiske område.

3.5.   Særlige regler for udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

Særlige regler for udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

Oste med den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Cantal«/»Fourme de Cantal« kan præsenteres i portionsstørrelser eller revet. En del af skorpen skal være til stede, undtagen når osten sælges i portionsstørrelser på under 70 g, i tern eller revet.

Det er forbudt at blande revet »Cantal«/»Fourme de Cantal«, som har forskellige modningsangivelser.

3.6.   Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

Følgende skal fremgå af etiketten på oste med oprindelsesbetegnelsen »Cantal«/»Fourme de Cantal«:

| — | oprindelsesbetegnelsen |
| --- | --- |

—

oprindelsesbetegnelsen

| — | betegnelsen jeune, entre-deux eller vieux |
| --- | --- |

—

betegnelsen jeune, entre-deux eller vieux

| — | betegnelsen »petit« på de små oste, således som det fremgår af kapitlet »Beskrivelse af produktet«. |
| --- | --- |

—

betegnelsen »petit« på de små oste, således som det fremgår af kapitlet »Beskrivelse af produktet«.

Alle disse oplysninger skal være skrevet med bogstaver, der i størrelse er mindst to tredjedele af de største bogstaver på etiketten:

| — | Den Europæiske Unions BOB-symbol skal være anbragt i samme synsfelt som oprindelsesbetegnelsen |
| --- | --- |

—

Den Europæiske Unions BOB-symbol skal være anbragt i samme synsfelt som oprindelsesbetegnelsen

| — | betegnelserne »fabriqué (par) ...« (fremstillet (af ...)) og »affiné par ...« (modnet af ...). |
| --- | --- |

—

betegnelserne »fabriqué (par) ...« (fremstillet (af ...)) og »affiné par ...« (modnet af ...).

Uanset de lovbestemte angivelser, der finder anvendelse på alle oste, er det forbudt at anvende enhver angivelse eller enhver anden betegnelse som supplement til oprindelsesbetegnelsen på etiketten, i reklamer, i kommunikation, på fakturaer eller i handelsdokumenter, med undtagelse af:

| — | særlige varemærker |
| --- | --- |

—

særlige varemærker

| — | betegnelserne »affiné à la ferme« (modnet på gården), »affiné en tunnel« (modnet i tunneler), »fabriqué avec du lait issu de vaches de la race Salers« (fremstillet af mælk fra køer af racen Salers) (for oste, der er fremstillet af 100 % mælk fra køer af racen Salers), »fabriqué (par)...« (fremstillet (af) ...), og »affiné par...« (modnet af ...) med bogstaver, der i størrelse er højst to tredjedele af den skrift, der er anvendt for oprindelsesbetegnelsen »Cantal«/»Fourme de Cantal« |
| --- | --- |

—

betegnelserne »affiné à la ferme« (modnet på gården), »affiné en tunnel« (modnet i tunneler), »fabriqué avec du lait issu de vaches de la race Salers« (fremstillet af mælk fra køer af racen Salers) (for oste, der er fremstillet af 100 % mælk fra køer af racen Salers), »fabriqué (par)...« (fremstillet (af) ...), og »affiné par...« (modnet af ...) med bogstaver, der i størrelse er højst to tredjedele af den skrift, der er anvendt for oprindelsesbetegnelsen »Cantal«/»Fourme de Cantal«

| — | oplysning om modningsgraden: jeune, entre-deux eller vieux |
| --- | --- |

—

oplysning om modningsgraden: jeune, entre-deux eller vieux

| — | betegnelsen »petit« (lille) på de små »Cantal«/»Fourme de Cantal« oste, således som det fremgår af punkt 3.2 |
| --- | --- |

—

betegnelsen »petit« (lille) på de små »Cantal«/»Fourme de Cantal« oste, således som det fremgår af punkt 3.2

| — | i givet fald, hvis der er tale om opskæring, oplysning om ostens beskaffenhed, eller den mekaniske bearbejdning, den har undergået." |
| --- | --- |

—

i givet fald, hvis der er tale om opskæring, oplysning om ostens beskaffenhed, eller den mekaniske bearbejdning, den har undergået."

Modningsperioden kan angives i måneder fra 120 dage, dvs. fra 4. måned efter løbetilsætningen.

4.   Præcis afgrænsning af det geografiske område

Præcis afgrænsning af det geografiske område

Det geografiske område omfatter følgende kommuner eller dele af kommuner:

Departementet Aveyron: Brommat, Lacroix-Barrez, Mur-de-Barrez, Taussac, Thérondels.

Departementet Cantal: Alle kommuner med undtagelse af Anterrieux, Chaudes-Aigues, Deux-Verges, Espinasse, Jabrun, Lieutades, Saint-Rémy-de-Chaudes-Aigues, Saint-Urcize, Trinitat (La).

Departementet Corrèze: Auriac, Latronche, Neuvic, Pandrignes (delvis), Rilhac-Xaintrie, Saint-Julien-aux-Bois, Saint-Privat, Soursac.

Departementet Haute-Loire: Ally, Lubilhac.

Departementet Puy-de-Dôme: Anzat-le-Luguet, Besse-et-Saint-Anastaise, Bourboule (La), Chambon-sur-Lac, Chastreix, Compains, Égliseneuve-d’Entraigues, Espinchal, Godivelle (La), Laqueuille, Mazoires, Mont-Dore, Murat-le-Quaire, Picherande, Roche-Charles-la-Mayrand, Saint-Alyre-ès-Montagne, Saint-Donat, Saint-Genès-Champespe, Saint-Pierre-Colamine, Saint-Sauves-d’Auvergne, Saint-Victor-la-Rivière, Sayat (delvis), Tauves, Tour-d’Auvergne (La), Valbeleix.

5.   Tilknytning til det geografiske område

Tilknytning til det geografiske område

»Cantal«/»Fourme de Cantal« er en stor ost fremstillet af komælk, som er egnet til opbevaring, ostemassen presses to gange og tilsættes salt, og ostens konsistens, skorpe og smag udvikles med modningsgraden.

Det geografiske områdes strenge klima, højde og terræn med græsmarksdrift har muliggjort udviklingen af en særlig knowhow inden for husdyrhold, fremstilling af ost og modning, der giver »Cantal«/»Fourme de Cantal« dens egenskaber.

Det geografiske område for osten »Cantal«/»Fourme de Cantal« dækker størstedelen af departementet med samme navn og nogle kommuner i de tilstødende departementer Puy-de-Dôme, Corrèze, Aveyron og Haute-Loire.

Det er et område med mellemhøje bjerge, som er køligt og fugtigt, og som er præget af at være temmelig barsk. Det ligger i mindst 500 m over havets overflade og/eller har store højdeforskelle på mindst 15 % og et kontinentalklima, der i vid udstrækning er åbent for påvirkninger fra Atlanterhavet og har en rigelig nedbør på mindst 700 mm om året. Den centrale del af området består af det vulkanske område Monts du Cantal, hvis højeste punkt er Plomb du Cantal på 1 858 m. I yderkanten er det beliggende på det hercyniske grundfjeld bestående af magmatiske og metamorfiske bjergarter med meget lokale små sedimentære bassiner mellem bjergene.

Kombinationen af jordens beskaffenhed, højden, terrænet og klimaet forklarer den udbredte anvendelse af græsmarksdrift i de kommuner, der udgør det geografiske område.

Den aktuelle opdrætspraksis drager fordel af denne ressource til produktion af mælk til fremstilling af »Cantal«/»Fourme de Cantal«. Det er således obligatorisk, at de lakterende køer går på græs en del af året, og malkekvægbesætningens grundration består udelukkende af grovfoder fra det geografiske område, græs udgør mindst 70 % og anvendelsen af fodertilskud er begrænset.

Talrige historiske referencer vidner om, at »Cantal«/»Fourme de Cantal« har en lang historie, og at ostens identitet har sit udspring i de historiske samfund i Haute-Auvergne og departementet Cantal. Ostens omdømme bevidnes af forfattere fra det 16. og 17. århundrede. I det 18. århundrede indeholdt den berømte encyklopædi af Diderot og Alembert stik med beskrivelser af fremstillingen af denne ost. »Cantal«/»Fourme de Cantal« blev anerkendt som oprindelsesbetegnelse ved dom afsagt af domstolen i civile sager i Saint-Flour den 17. maj 1956, derefter som kontrolleret oprindelsesbetegnelse ved dekret af 19. februar 1980.

»Cantal«/»Fourme de Cantal« var oprindeligt en ost, der blev fremstillet af mælk fra store besætninger, som opholdt sig på sommergræsgangene i Monts du Cantal fra maj til oktober, og de store besætninger gjorde det muligt at producere den mængde mælk, der var nødvendig til fremstillingen af denne ost i stor størrelse takket være de rigelige mængder græs i denne periode af året. Ostene blev fremstillet og lagret i »burons«, der er solide stenkonstruktioner, som også blev anvendt til bolig, og de blev transporteret ned i dalene om efteråret og solgt til handelsvirksomheder på forskellige markeder. Disse virksomheder var ansvarlige for den videre modning og forsendelse. »Cantal«/»Fourme de Cantal« er mange steder i arkiverne nævnt som en vare, der indgik i byttehandlen mellem vindyrkningsområderne i Sydfrankrig og Haute-Auvergne. Helt fra starten skulle fremstillingsmetoden således gøre det muligt at opbevare produktet, så det kunne transporteres over lange afstande og spises hele året, hvormed »Cantal«/»Fourme de Cantal« blev en ost, der kan opbevares.

Fra slutningen af det 19. århundrede ændrede produktionen sig fra fremstilling i burons til fremstilling på mejerier af mælk indsamlet på flere bedrifter, hvilket gjorde det muligt at fremstille »Cantal«/»Fourme de Cantal« hele året, og denne udvikling blev ledsaget af en udvidelse af det geografiske område til yderområderne af Cantal bjergmassivet. Størstedelen af de fremstillingsenheder, der dukkede op i denne periode, havde dog ikke den tekniske ekspertise, de lokaler og den kapital, der var nødvendig for at kunne modne ostene, hvilket de således betroede specialiserede erhvervsdrivende.

Disse erhvervsdrivende udviklede en knowhow inden for modning gennem en beherskelse af temperaturen (kølige og fugtige lagerkældre) og pasning af ostene (aftørring eller børstning og regelmæssige vendinger), der gjorde det muligt for dem altid at markedsføre »Cantal«/»Fourme de Cantal« på forskellige modningsstadier, der i dag betegnes som »jeune« (korttidslagret), entre-deux (mellemlagret), eller »vieux« (langtidslagret).

De aktuelle fremstillingsmetoder er baseret på de gamle metoder, der empirisk blev anvendt af kvægbønderne ved fremstillingen i buron til at styre de parametre, der sikrer, at produktet kan langtidslagres. Presningen af ostemassen i ostepressen, som er et traditionelt redskab, fremmer afdrypningen og øger tørstofindholdet. Den lange modning af osten giver mulighed for syrning. Brydningen af osten mellem de to presninger giver »Cantal«/»Fourme de Cantal« dens konsistens. Saltningen af massen sikrer en god fordeling af saltet som forberedelse til modningen. Ved den anden presning får osten sin form.

»Cantal«/»Fourme de Cantal« er en ost, der fremstilles af komælk, ostemassen presses to gange og tilsættes salt. Oste med betegnelsen »jeune« er lagret i 30-60 dage efter tilsætning af løbe og har et tørstofindhold på mindst 57 %. Oste med betegnelsen »entre-deux« og »vieux« er modnet i henholdsvis 90-210 dage og mindst 240 dage og har et tørstofindhold på henholdsvis mindst 58 % og mindst 60 %.

Osten er blød hos de korttidslagrede oste, men kan blive let smuldrende hos de mest modne oste. Den tørre skorpe udvikler sig fra gråhvid til gylden og derefter til brun med okkerfarvede til brune pletter. Smagen, der er mælkeagtig og kan være let syrlig i starten af modningsfasen, bliver efterhånden dybere og mere frugtagtig, intens og vedvarende.

Kombinationen af et strengt og regnfuldt klima og et ujævnt terræn, der ligger til grund for græsmarksdriften i det geografiske område, har skubbet landbrugsproduktionen i retning af malkekvægbrug, som via de anvendte metoder gør bedst mulig brug af græsressourcerne i det geografiske område til produktion af mælk, der er beregnet til fremstilling af »Cantal«/»Fourme de Cantal«.

Det strenge klima, de transportproblemer, der er forbundet med det ujævne terræn, de klimatiske forhold om vinteren og den store produktion af mælk fremmede fremkomsten af en fælles knowhow inden for fremstilling af »Cantal«/»Fourme de Cantal«, en stor ost, der kan gemmes, som er letgenkendelig, og som udgjorde en fødevarereserve, der altid var tilgængelig, og en handelsvare, som kunne transporteres over lange afstande.

De fremstillingsmetoder, der anvendes i dag (dobbelt presning, lang syrning, saltning i massen) er baseret på en specifik og traditionel knowhow, som gør det muligt at sælge denne ost på forskellige modningsstadier og at opbevare osten i lang tid takket være et højt tørstofindhold.

De særlige egenskaber ved »Cantal«/»Fourme de Cantal«, navnlig skorpen, ostens konsistens og smag, udvikler sig under modningen takket være omgivelserne og den særlige pasning på modningslagrene.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

(Artikel 6, stk. 1, andet afsnit, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 668/2014)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-a68e7228-d4ac-4896-beb3-7272baf7b6e6

---

(1)  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

1

---

| 11.2.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 46/31 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 46/31

---

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren som omhandlet i artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33.

(2020/C 46/14)

Denne meddelelse offentliggøres i overensstemmelse med artikel 17, stk. 5, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELELSE OM GODKENDELSE AF EN STANDARDÆNDRING

»Anjou Villages Brissac«

PDO-FR-A0259-AM01

Meddelelsesdato: 14-11-2019

BESKRIVELSE AF OG BEGRUNDELSE FOR DEN VEDTAGNE ÆNDRING

1.   Geografisk område

Det geografiske område ændres som følger: »Alle etaper af produktionen finder sted i det geografiske område, der omfatter følgende kommuner i departementet Maine-et-Loire i henhold til den officielle geografiske kode fra 2018: Brissac Loire Aubance (tidligere områder i de delegerede kommuner Brissac-Quincé, Saint-Saturnin-sur-Loire og Vauchrétien), Denée, Les Garennes sur Loire (tidligere områder i de delegerede kommuner Juigné-sur-Loire og Saint-Jean-des-Mauvrets), Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Saint-Melaine-sur-Aubance og Soulaines-sur-Aubance.

Det kortmateriale, der viser det geografiske område, kan findes på webstedet for Institut national de l’origine et de la qualité.«

Redaktionel ændring: I den nye liste over administrative enheder tages der hensyn til sammenlægninger eller andre ændringer af den administrative zoneinddeling siden godkendelsen af produktspecifikationen. For at øge retssikkerheden er den opstillet på grundlag af den gældende version af den officielle geografiske kode, som INSEE udgiver hvert år. Det geografiske områdes perimeter forbliver uændret.

Endelig anføres det, at kort over det geografiske område er blevet gjort tilgængelige for offentligheden på INAO’s websted.

Enhedsdokumentets afsnit om det geografiske område ændres i overensstemmelse hermed i punkt 6.

2.   Afgrænset parcelområde

I kapitel 1, afsnit IV, nr. 2, i produktspecifikationen tilføjes efter ordene »den 14. februar 2002« ordene »og mødet i det stående udvalg under det nationale udvalg den 19. januar 2017«.

Formålet med denne ændring er at indføje tidspunktet for den kompetente nationale myndigheds godkendelse af en ændring af det afgrænsede parcelområde inden for det geografiske produktionsområde. Med afgrænsningen af parcelområdet inden for det geografiske produktionsområde kan de parceller, der egner sig til produktion af vin med den beskyttede oprindelsesbetegnelse, udpeges.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

3.   Område i umiddelbar nærhed

I kapitel 1, afsnit IV, nr. 3, affattes listen over kommuner således:

| »– | departementet Deux-Sèvres: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay og Val en Vignes (tidligere områder i de delegerede kommuner Bouillé-Saint-Paul og Cersay) |
| --- | --- |

»–

departementet Deux-Sèvres: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay og Val en Vignes (tidligere områder i de delegerede kommuner Bouillé-Saint-Paul og Cersay)

| — | departementet Indre-et-Loire: Saint-Nicolas-de-Bourgueil |
| --- | --- |

—

departementet Indre-et-Loire: Saint-Nicolas-de-Bourgueil

| — | departementet Loire-Atlantique: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (tidligere område i den delegerede kommune Anetz) og Vallet |
| --- | --- |

—

departementet Loire-Atlantique: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (tidligere område i den delegerede kommune Anetz) og Vallet

| — | departementet Maine-et-Loire: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (tidligere områder i de delegerede kommuner Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon og Thouarcé), Blaison-Saint-Sulpice (tidligere områder i de delegerede kommuner Blaison-Gohier og Saint-Sulpice), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (tidligere områder i de delegerede kommuners Alleuds, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne og Saulgé-l’Hôpital), Brossay, Cernusson, Chacé, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (tidligere områder i de delegerede kommuner Chanzeaux, La Jumellière og Valanjou), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (tidligere områder i de delegerede kommuner Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Meigné, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon og Verchers-sur-Layon), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Gennes-Val-de-Loire (tidligere områder i de delegerede kommuner Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies og Le Thoureil), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (tidligere område i den delegerede kommune Ingrandes), Jarzé Villages (tidligere område i den delegerede kommune Lué-en-Baugeois), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (tidligere områder i de delegerede kommuner Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont og Vihiers), Mauges-sur-Loire (tidligere områder i de delegerede kommuner La Chapelle-Saint-Florent, Le Marillais, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine og Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (tidligere område i den delegerede kommune Fontaine-Milon), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Orée d’Anjou (tidligere områder i de delegerede kommuner Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré, Saint-Laurent-des-Autels og La Varenne), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Martin-du-Fouilloux, Saint-Sigismond, Saumur, Savennières, Soucelles, Souzay-Champigny, Terranjou (tidligere områder i de delegerede kommuner Chavagnes, Martigné-Briand og Notre-Dame-d’Allençon), Tuffalun (tidligere områder i de delegerede kommuner Ambillou-Château, Louerre og Noyant-la-Plaine), Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon (tidligere områder i de delegerede kommuner Saint-Aubin-de-Luigné og Saint-Lambert-du-Lattay), Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay, Verrie, Verrières-en-Anjou (tidligere områder i de delegerede kommuner Pellouailles-lesVignes og Saint-Sylvain-d’Anjou) og Villevêque |
| --- | --- |

—

departementet Maine-et-Loire: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (tidligere områder i de delegerede kommuner Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon og Thouarcé), Blaison-Saint-Sulpice (tidligere områder i de delegerede kommuner Blaison-Gohier og Saint-Sulpice), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (tidligere områder i de delegerede kommuners Alleuds, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne og Saulgé-l’Hôpital), Brossay, Cernusson, Chacé, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (tidligere områder i de delegerede kommuner Chanzeaux, La Jumellière og Valanjou), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (tidligere områder i de delegerede kommuner Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Meigné, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon og Verchers-sur-Layon), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Gennes-Val-de-Loire (tidligere områder i de delegerede kommuner Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies og Le Thoureil), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (tidligere område i den delegerede kommune Ingrandes), Jarzé Villages (tidligere område i den delegerede kommune Lué-en-Baugeois), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (tidligere områder i de delegerede kommuner Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont og Vihiers), Mauges-sur-Loire (tidligere områder i de delegerede kommuner La Chapelle-Saint-Florent, Le Marillais, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine og Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (tidligere område i den delegerede kommune Fontaine-Milon), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Orée d’Anjou (tidligere områder i de delegerede kommuner Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré, Saint-Laurent-des-Autels og La Varenne), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Martin-du-Fouilloux, Saint-Sigismond, Saumur, Savennières, Soucelles, Souzay-Champigny, Terranjou (tidligere områder i de delegerede kommuner Chavagnes, Martigné-Briand og Notre-Dame-d’Allençon), Tuffalun (tidligere områder i de delegerede kommuner Ambillou-Château, Louerre og Noyant-la-Plaine), Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon (tidligere områder i de delegerede kommuner Saint-Aubin-de-Luigné og Saint-Lambert-du-Lattay), Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay, Verrie, Verrières-en-Anjou (tidligere områder i de delegerede kommuner Pellouailles-lesVignes og Saint-Sylvain-d’Anjou) og Villevêque

| — | departementet Vienne: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay og Les Trois-Moutiers. « |
| --- | --- |

—

departementet Vienne: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay og Les Trois-Moutiers. «

Dette gør det muligt at tage hensyn til de forskellige kommunesammenlægninger siden den sidste version af produktspecifikation. Perimeteren om dette område i umiddelbar nærhed forbliver uændret.

Enhedsdokumentets afsnit om yderligere betingelser ændres i overensstemmelse hermed i punkt 9.

4.   Miljøbestemmelse

I kapitel 1, afsnit VI, nr. 2, tilføjes: »Der skal være et kontrolleret selvsået eller sået plantedække mellem rækkerne, og hvis der ikke er et plantedække, skal producenten bearbejde jorden for at kontrollere vild bevoksning eller begrunde anvendelsen af godkendte biokontrolprodukter. Hvis der anvendes biokontrolherbicider på en parcel, er det forbudt at anvende andre herbicider.«

Denne ændring er i overensstemmelse med den nuværende udvikling af producenternes agroøkologiske praksis i Anjou-vindyrkningsområdet. Den afspejler den stigende hensyntagen til miljøet i tekniske metoder. Anvendelse af plantedække, mekanisk ukrudtsbekæmpelse eller brug af biokontrolmidler reducerer anvendelsen af kemiske herbicider. Denne reduktion af anvendelsen af herbicider skal gøre det muligt at øge beskyttelsen af vindyrkningsarealerne og bevare deres naturlige karakteristika (frugtbarhed, biodiversitet, biologisk rensning), hvilket bidrager til vinens kvalitet og ægthed og styrker begrebet »område«.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

5.   Forbud mod vinhøst

I kapitel 1, afsnit VII, nr. 1, udgår »Startdatoen for vinhøsten er fastsat i henhold til bestemmelserne i artikel D. 645-6 i den franske lov om landbrug og havfiskeri (code rural et de la pêche maritime)«.

Det er ikke længere nødvendigt at fastsætte en startdato for vinhøsten, da producenterne nu råder over en bred vifte af værktøjer, der gør det muligt at vurdere druernes modenhed mere nøjagtigt. Hver enkelt producent råder over en række anordninger og udstyr, både individuelle og kollektive, der gør det muligt at bestemme den optimale startdato for vinhøsten på de enkelte parceller præcist afhængigt af produktionsmålene.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

6.   Sukkerindhold

I kapitel 1, afsnit IX, nr. 1, litra b), tilføjes efter glukose + fruktose »i vinene efter gæringen«.

Denne ændring er foretaget for at undgå enhver forveksling med sukkerindholdet inden gæringen, og det er vigtigt at præcisere, at dette indhold skal kontrolleres efter gæringen.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

7.   Gæringskapacitet

I kapitel 1, afsnit IX, nr. 1, litra d), erstattes sætningen »Enhver producent skal have en gæringskapacitet på mindst 1,4 gange driftens gennemsnitsudbytte inden for de sidste fem år« af sætningen: »Enhver producent skal have en gæringskapacitet på mindst 1,4 gange den gennemsnitlige mængde vin fremstillet inden for de sidste fem år.«

I produktspecifikationen blev der ikke henvist til volumenkapacitet (udtrykt i hl eller m3), men til udbytte, dvs. høstvolumen divideret med produktionsareal (f.eks. hl/ha). Den foreslåede ændring gør det muligt at afhjælpe denne mængdemæssige uoverensstemmelse uden at foretage indholdsmæssige ændringer (minimumskapaciteten fastsættes altid til 1,4 gange den gennemsnitlige mængde vin fremstillet af bedriften i tidligere produktionsår).

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

8.   Cirkulation af vin

Kapitel 1, punkt IX, nr. 5, litra b), vedrørende datoen for cirkulation af vin mellem godkendte oplagshavere udgår.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

9.   Tilknytning til det geografiske område

Tilknytningen er blevet revideret for at opdatere antallet af berørte kommuner (7 i stedet for 10). Det er præciseret i tilknytningen, at gennemsnitstemperaturerne er årlige temperaturer.

Enhedsdokumentets afsnit om betegnelsen ændres i overensstemmelse hermed i punkt 8.

10.   Overgangsbestemmelser

I kapitel 1, afsnit XI, tilføjes følgende: »Bestemmelserne om, at der skal være et kontrolleret selvsået eller sået plantedække mellem rækkerne, og at producenten, hvis der ikke er et plantedække, skal bearbejde jorden eller anvende biokontrolprodukter for at kontrollere vild bevoksning, finder ikke anvendelse på vinparceller, der var beplantet på tidspunktet for godkendelsen af denne produktspecifikation, og hvor afstanden mellem rækkerne er mindre end eller lig med 1,70 m.«

Overgangsbestemmelserne gør det muligt at undgå at ramme eksisterende vinparceller, hvor den nuværende dyrkningspraksis ikke er i overensstemmelse med landbrugsmiljøbestemmelserne. På vinmarker med en stor beplantningstæthed, hvor afstanden mellem rækkerne er højst 1,70 m, kan vedligeholdelse af permanent græsbevoksning eller jordbearbejdning skabe tekniske problemer (mekanisering, udstyr og værktøj). På vinmarker med lave vinstokke øger græsbevoksningen også risikoen for frost om foråret. Desuden har anvendelsen af plantedække en større indvirkning på vandforsyningen til vinstokkene, når beplantningstætheden er større. De vinstokke, der plantes efter godkendelse af produktspecifikationen, skal derimod plantes i fuld overensstemmelse med de indførte landbrugsmiljøbestemmelser, uanset tæthed og afstand mellem rækkerne.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

11.   Registrering

I kapitel 2, afsnit II, nr. 3, erstattes ordet »potentielt« med »naturligt«.

I overensstemmelse med den formulering, der er anvendt i alle produktspecifikationerne for Anjou Saumur-området, erstatter formuleringen »naturligt alkoholindhold i volumen« udtrykkene »potentielt alkoholindhold« eller »grad«. Disse ændringer forbedrer læsbarheden af disse produktspecifikationer. Harmoniseringen af bestemmelserne om registrering har til formål at lette udarbejdelsen af inspektionsplanen og kontrollen med disse registre.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

12.   Vigtigste punkter, der skal kontrolleres

Kapitel 3 er blevet revideret for at sikre konsekvens i udformningen af de vigtigste punkter, der skal kontrolleres i produktspecifikationerne for Anjou Saumur-området.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

ENHEDSDOKUMENT

1.   Betegnelse

Anjou Villages Brissac

2.   Type geografisk betegnelse

BOB – beskyttet oprindelsesbetegnelse

3.   Kategorier af vinavlsprodukter

1. Vin

4.   Beskrivelse af vinen/vinene

Vinene er milde rødvine med følgende vigtigste analytiske kendetegn:

Vinen skal have et naturligt alkoholindhold udtrykt i volumen på mindst 11 %.

Den malolaktiske gæring skal afsluttes. Vin, der sælges på fad eller aftappet, har et æblesyreindhold på højst 0,4 g/l.

Vinen har et indhold af gæringsdygtigt sukker (glukose + fruktose) efter gæring på 3 g/l.

Efter berigelsen må vinen ikke have et totalt alkoholindhold udtrykt i volumen på over 12,5 %.

Indholdet af flygtig syre, totalt syreindhold og det totale indhold af svovldioxid svarer til det, der er fastsat i fællesskabsbestemmelserne.

Vinen lagres på vinlageret som minimum indtil den 30. juni året efter høsten.

Rødvinen fremstilles af druesorterne cabernet franc N og cabernet-sauvignon N. Vinens kraftige farve er karakteristisk for vinens fyldighed. Aromaen er normalt kompleks, en blanding af røde eller sorte frugter og en duft af krydderier, vildt eller træ. Vinen har en fyldig og blød smag og en righoldig aroma. Det kraftige indhold af garvesyrer blandes, og den endelige smag er kraftig.

| Generelle analytiske karakteristika |
| --- |
| Totalt maksimalt alkoholindhold (% vol.) | |
| Virkeligt minimumsalkoholindhold (i % vol.) | |
| Totalt minimumssyreindhold | |
| Maksimalt indhold af flygtig syre (i milliækvivalenter pr. liter) | |
| Totalt indhold af svovldioxid (mg/l) | |

Generelle analytiske karakteristika

Totalt maksimalt alkoholindhold (% vol.)

Virkeligt minimumsalkoholindhold (i % vol.)

Totalt minimumssyreindhold

Maksimalt indhold af flygtig syre (i milliækvivalenter pr. liter)

Totalt indhold af svovldioxid (mg/l)

5.   Vinfremstillingspraksis

a.   
  Væsentlige ønologiske fremgangsmåder

Særlig ønologisk fremgangsmåde

Beplantningstæthed – afstand

Dyrkningspraksis

Beplantningstætheden er mindst 4 000 vinstokke pr. ha. På disse vinmarker må afstanden mellem rækkerne ikke overstige 2,50 meter, og afstanden mellem vinstokkene i en planterække må ikke være under 1 meter. Vinparceller med en beplantningstæthed på under 4 000 stokke pr. ha og over eller lig med 3 300 stokke pr. ha har ret til bære den kontrollerede oprindelsesbetegnelse på høst deraf, hvis bestemmelserne vedrørende reglerne for beskæring og løvværkets højde som fastsat i denne produktspecifikation overholdes. På disse vinparceller må afstanden mellem rækkerne ikke overstige 3 meter, og afstanden mellem vinstokkene i en planterække må ikke være under 1 meter.

Kunstvanding

Dyrkningspraksis

Kunstvanding er ikke tilladt.

Specifik ønologisk fremgangsmåde

Substraktive berigelsesteknikker er tilladt, og den maksimale delvise koncentration i forhold til de realiserede mængder er fastsat til 10 %. Anvendelse af træflis er ikke tilladt. Efter berigelsen må vinen ikke have et totalt alkoholindhold udtrykt i volumen på over 12,5 %.

Ud over ovennævnte bestemmelser skal de ønologiske fremgangsmåder, som anvendes ved fremstillingen af disse vine, opfylde bestemmelserne i EU-lovgivningen og den franske landbrugs- og fiskerilov (»code rural et de la pêche maritime«).

b.   
  Maksimumsudbytte

56 hl. pr. ha.

6.   Afgrænset geografisk område

Alle etaper af produktionen finder sted i det geografiske område, der omfatter følgende kommuner i departementet Maine-et-Loire i henhold til den officielle geografiske kode 2018: Brissac Loire Aubance (tidligere områder i de delegerede kommuner Brissac-Quincé, Saint-Saturnin-sur-Loire og Vauchrétien), Denée, Les Garennes sur Loire (tidligere områder i de delegerede kommuner Juigné-sur-Loire og Saint-Jean-des-Mauvrets), Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Saint-Melaine-sur-Aubance og Soulaines-sur-Aubance.

Kort over det geografiske område findes på webstedet for Institut national de l’origine et de la qualité.

7.   Primære druesorter

Cabernet-Sauvignon N

Cabernet franc N

8.   Tilknytning til det geografiske område

1   Oplysninger om det geografiske område

a)   Beskrivelse af de naturgivne faktorer, der bidrager til tilknytningen

Det geografiske område for den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Anjou villages Brissac« ligger på en udstrakt højslette med skifer og sandsten på det armorikanske bjergmassiv, der skråner let mod Loirefloden. Landskabet er kendetegnet ved mange små skråninger med forskellig eksponering og med en højde, der varierer mellem 50 og 90 meter. I 2018 dækker området den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Coteaux de l’Aubance« og omfatter syv kommuner i den sydvestlige del af byen Angers.

Det geografiske område afgrænses mod vest af Aubanceflodens udmunding i Loirefloden, mod øst af højsletten fra kridttiden, hvor der er blevet dannet kalkholdig jord (Paris-bækkenets grænse), mod nord af Loirefloden og mod syd af skovene i Brissac og Beaulieu. Aubance er en lille biflod til Loire, et symbol for dette geografiske område, der strømmer mod nord fra sit udspring til kommunen Brissac-Quincé, som er berømt for sit slot fra det 16. århundrede. Derefter løber den mod nordvest til kommunen Mûrs-Erigné og derefter parallelt med Loirefloden.

Jorden, der er dannet på det skiferagtige substrat, er oftest ikke særlig dyb, den har en god termisk opførsel og er kendetegnet ved en lav vandreserve. I den vestlige del af det geografiske område er der punktvise årer, der er dannet af sure vulkanske formationer (rhyolit) eller basiske vulkanske formationer (spilit), som ligger til grund for den meget stenede jord. Kommunerne i den nordlige del af det geografiske område har en særlig beliggenhed, idet de er beliggende på skiferformationer. De er blevet brugt gennem flere århundreder til at bygge husvægge, og tagkonstruktioner, til at fremstille fliser og endda til at fremstille elementer såsom vaske, borde eller trapper, hvilket bekræfter dette områdes særegenhed. Disse elementer er meget til stede i landskabet og bidrager til vinområdets identitet. Den østlige del af det geografiske område er derimod beliggende på formationer fra Cenomanien, som dækker det prækambriske grundfjeld.

Det geografiske område er en enklave med små nedbørsmængder, der nyder godt af en føhneffekt, og området er beskyttet mod havfugt af de højere bjergrelieffer i Choletais og Mauges. Den årlige nedbør er ca. 585 mm, og den er ca. 800 mm i Chaoletis. De højere tal for Brissac-Quincé er de laveste registreret af vejrstationerne i departementet Maine-et-Loire. Der er også en forskel i nedbørsmængden i vækstsæsonen på ca. 100 mm i forhold til resten af departementet. De gennemsnitlige årlige temperaturer er relativt høje (ca. 12 °C) og mere end 1 °C højere i forhold til departementet Maine-et-Loire som helhed. Det særlige mesoklima i denne sektor fremhæves af floraens sydlige karakter med steneg og pinjer.

b)   Beskrivelse af de menneskelige faktorer, der bidrager til tilknytningen

En række af vinområdets symbolske egenskaber kan føres meget langt tilbage som angivet af Guillory den ældre i 1865 i »Bulletin de la Société Agricole et Industrielle d’Angers«, hvor det angives, at beplantningen foregår »en plant breton« (plante, hvis navn kan tilskrives plantens ankomst med båd gennem Loireflodens munding, der på daværende tidspunkt var beliggende i Bretagne) i kommunen Saint-Melaine-sur-Aubance. Denne plante er druesorten cabernet franc N. Plantningen af denne druesort bliver hurtigt udbredt efter vinstoksygdommen forvoldt af vinlus, som ødelægger over tre fjerdedele af Anjou-vindyrkningsområdet.

I vinfremstillingen er der i begyndelsen af det 20. århundrede først og fremmest fokus på udviklingen af »rouget«, som er den lokale betegnelse for lette vine, der drikkes i caféerne. Fremstillingen af rødvin udvikler sig også i det 20. århundrede, og kooperativet Brissac dannes. Plantningen af druesorten cabernet-sauvignon N, en senere druesort, på overfladejorde, udvikler sig også i denne periode.

Den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Anjou Villages« blev anerkendt den 14. november 1991 på initiativ af vinavlerne i Brissac i 1979 for 46 kommuner i det geografiske område for den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Anjou«, og der blev foretaget en særlig afgrænsning af parcelområdet og indført strenge produktionsregler for at sikre fremstillingen af en struktureret rødvin, der aftappes i begyndelsen af sommeren efter en lagringsperiode, som sikrer, at garvesyrerne modnes.

Producenterne i Brissac har imidlertid altid været overbevist om, at deres geografiske område og knowhow gør, at deres rødvine skiller sig ud. Disse vinproducenter opnår den 17. februar 1998 anerkendelse af den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Anjou Villages Brissac« på grund af deres anstrengelser med hensyn til at opnå den bedst mulige kombination af druesort og beplantningssted, ved at tilpasse beskærings- og dyrkningsteknikkerne bedst muligt, ved at høste på det optimale modningstidspunkt og ved at forbedre teknikkerne til styring af temperaturer og varigheden af udblødningen.

2   Oplysninger om produktets kvalitet og egenskaber

Rødvinen fremstilles af druesorterne cabernet franc N og cabernet-sauvignon N.

Vinens kraftige farve er karakteristisk for vinens fyldighed. Aromaen er normalt kompleks, en blanding af røde eller sorte frugter og en duft af krydderier, vildt eller træ. Vinen har en fyldig og blød smag og en righoldig aroma. Det kraftige indhold af garvesyrer blandes, og den endelige smag er kraftig.

En generøs vin, der bør lagres i fem eller seks år, inden flasken åbnes.

3   Årsagssammenhæng

Kombinationen af overfladejord i det præcist afgrænsede parcelområde i overensstemmelse med praksis, og en topografi, der giver mulighed for en fremragende eksponering og en regelmæssig vandforsyning, har gjort det muligt at udvikle cabernet franc N- og cabernet-sauvignon N-druesorternes fylde og enestående kvalitet. Disse vindyrkningsforhold kræver en optimal forvaltning af vinstokken og dens produktionskapacitet, der har resulteret i strenge regler for dyrkning og beskæring. Vinproducenternes observationer og analyser af vinstokkene, gør det muligt for dem at fastlægge en korrekt beplantning af vinområdet, hvor beplantning med druesorten cabernet-sauvignon N på overfladejorden favoriseres, hvorimod druesorten cabernet franc N primært plantes i den kalk- og lerholdige jord fra cenoman eller den brune jord, der er dannet på skifer med en større vandreserve.

Producenternes knowhow sikrer en høst af druer med et sukkerindhold på mindst 189 g/l, når de har nået den optimale phenolmodenhed. Producenterne har gennem generationer været i stand til at udvinde de bedste druer ved at tilpasse deres vinfremstillingsmetoder. Det blev meget hurtigt almindeligt at lagre vinen på fade i en periode efter gæringen for at få en vin med komplekse aromaer, men især for at sikre, at garvesyrerne bliver runde og silkebløde. For at nå dette mål skal vinen som minimum lagres indtil den 30. juni året efter høsten som fastsat i produktspecifikationen.

Den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Anjou villages Brissac« er en af perlerne blandt vinene fra Anjou. Således er udvælgelsen af »cuvée ambassadeur« i forbindelse med en vinsmagning, hvor vinproducenter og andre fagfolk på vinområdet udvælger den vin, der er mest repræsentativ for den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Anjou villages Brissac«, blevet en uomgængelig begivenhed, der for den smagte årgang cementerer omdømmet for vin fra Anjou.

9.   Andre vigtige betingelser (emballering, mærkning, andre krav)

Område i umiddelbar nærhed

Retsgrundlag:

EU-lovgivning

Type supplerende betingelse:

Undtagelse vedrørende produktionen i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

Det område i umiddelbar nærhed, som er defineret i undtagelsen vedrørende fremstilling, forarbejdning og lagring, består af parceller i følgende kommuner i henhold til den officielle geografiske kode 2018:

| — | departementet Deux-Sèvres: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay og Val en Vignes (tidligere områder i de delegerede kommuner Bouillé-Saint-Paul et Cersay) |
| --- | --- |

—

departementet Deux-Sèvres: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay og Val en Vignes (tidligere områder i de delegerede kommuner Bouillé-Saint-Paul et Cersay)

| — | departementet Indre-et-Loire: Saint-Nicolas-de-Bourgueil |
| --- | --- |

—

departementet Indre-et-Loire: Saint-Nicolas-de-Bourgueil

| — | departementet Loire-Atlantique: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (tidligere område i den delegerede kommune Anetz) og Vallet |
| --- | --- |

—

departementet Loire-Atlantique: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (tidligere område i den delegerede kommune Anetz) og Vallet

| — | departementet Maine-et-Loire: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (tidligere områder i de delegerede kommuner Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon og Thouarcé), Blaison-Saint-Sulpice (tidligere områder i de delegerede kommuner Blaison-Gohier og Saint-Sulpice), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (tidligere områder i de delegerede kommuners Alleuds, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne og Saulgé-l’Hôpital), Brossay, Cernusson, Chacé, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (tidligere områder i de delegerede kommuner Chanzeaux, La Jumellière og Valanjou), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (tidligere områder i de delegerede kommuner Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Meigné, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon og Verchers-sur-Layon), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Gennes-Val-de-Loire (tidligere områder i de delegerede kommuner Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies og Le Thoureil), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (tidligere område i den delegerede kommune Ingrandes), Jarzé Villages (tidligere område i den delegerede kommune Lué-en-Baugeois), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (tidligere områder i de delegerede kommuner Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont og Vihiers), Mauges-sur-Loire (tidligere områder i de delegerede kommuner La Chapelle-Saint-Florent, Le Marillais, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine og Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (tidligere område i den delegerede kommune Fontaine-Milon), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Orée d’Anjou (tidligere områder i de delegerede kommuner Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré, Saint-Laurent-des-Autels og La Varenne), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Martin-du-Fouilloux, Saint-Sigismond, Saumur, Savennières, Soucelles, Souzay-Champigny, Terranjou (tidligere områder i de delegerede kommuner Chavagnes, Martigné-Briand og Notre-Dame-d’Allençon), Tuffalun (tidligere områder i de delegerede kommuner Ambillou-Château, Louerre og Noyant-la-Plaine), Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon (tidligere områder i de delegerede kommuner Saint-Aubin-de-Luigné og Saint-Lambert-du-Lattay), Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay, Verrie, Verrières-en-Anjou (tidligere områder i de delegerede kommuner Pellouailles-lesVignes og Saint-Sylvain-d’Anjou) og Villevêque |
| --- | --- |

—

departementet Maine-et-Loire: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (tidligere områder i de delegerede kommuner Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon og Thouarcé), Blaison-Saint-Sulpice (tidligere områder i de delegerede kommuner Blaison-Gohier og Saint-Sulpice), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (tidligere områder i de delegerede kommuners Alleuds, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne og Saulgé-l’Hôpital), Brossay, Cernusson, Chacé, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (tidligere områder i de delegerede kommuner Chanzeaux, La Jumellière og Valanjou), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (tidligere områder i de delegerede kommuner Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Meigné, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon og Verchers-sur-Layon), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Gennes-Val-de-Loire (tidligere områder i de delegerede kommuner Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies og Le Thoureil), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (tidligere område i den delegerede kommune Ingrandes), Jarzé Villages (tidligere område i den delegerede kommune Lué-en-Baugeois), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (tidligere områder i de delegerede kommuner Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont og Vihiers), Mauges-sur-Loire (tidligere områder i de delegerede kommuner La Chapelle-Saint-Florent, Le Marillais, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine og Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (tidligere område i den delegerede kommune Fontaine-Milon), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Orée d’Anjou (tidligere områder i de delegerede kommuner Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré, Saint-Laurent-des-Autels og La Varenne), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Martin-du-Fouilloux, Saint-Sigismond, Saumur, Savennières, Soucelles, Souzay-Champigny, Terranjou (tidligere områder i de delegerede kommuner Chavagnes, Martigné-Briand og Notre-Dame-d’Allençon), Tuffalun (tidligere områder i de delegerede kommuner Ambillou-Château, Louerre og Noyant-la-Plaine), Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon (tidligere områder i de delegerede kommuner Saint-Aubin-de-Luigné og Saint-Lambert-du-Lattay), Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay, Verrie, Verrières-en-Anjou (tidligere områder i de delegerede kommuner Pellouailles-lesVignes og Saint-Sylvain-d’Anjou) og Villevêque

| — | departementet Vienne: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay og Les Trois-Moutiers. |
| --- | --- |

—

departementet Vienne: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay og Les Trois-Moutiers.

Mærkning

Retsgrundlag:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkningen

Beskrivelse af betingelsen:

Enhver frivillig angivelse skrives på etiketterne med bogstaver, der hverken i højde eller bredde er mere end dobbelt så store som bogstaverne i navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse.

Navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse kan suppleres af den geografiske betegnelse »Val de Loire« i henhold til de i produktspecifikationen fastsatte bestemmelser.

Bogstaverne i den geografiske betegnelse »Val de Loire« må hverken i højde eller bredde være mere end to tredjedele af bogstaverne i navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse.

Navnet på den mindste geografiske enhed kan fremgå af etiketten på vine med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse, forudsat at det er en registreret stedbetegnelse, og at denne stedbetegnelse er angivet i høstanmeldelsen. Størrelsen på skrifttegnene for den registrerede stedbetegnelse må hverken i højden eller bredden være større end halvdelen af størrelsen af de skrifttegn, som udgør betegnelsen for den kontrollerede oprindelsesbetegnelse.

Link til produktspecifikationen

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-0a43e4f9-b0f4-400f-b86a-ed65865455b8.

---

(1)  JO L 9 du 11. januar 2019, p. 2.

---

| 11.2.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 46/39 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 46/39

---

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af varespecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

(2020/C 46/15)

Denne meddelelse offentliggøres i henhold til artikel 17, stk. 5, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELELSE OM GODKENDELSE AF EN STANDARDÆNDRING

»Rosé de Loire«

PDO-FR-A0150-AM01

Meddelelsesdato: 14. november 2019

BESKRIVELSE AF OG BEGRUNDELSE FOR DEN GODKENDTE ÆNDRING

1.   Geografisk område

Det geografiske område ændres således:

»Alle etaper af produktionen finder sted i det geografiske område, som omfatter følgende kommuner på grundlag af den officielle geografiske kode 2018:

departementet Deux-Sèvres: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Oiron, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay og Val en Vignes (tidligere områder i de delegerede kommuner Bouillé-Saint-Paul og Cersay)

Departementet Indre-et-Loire: Amboise, Anché, Artannes-sur-Indre, Athée-sur-Cher, Avoine, Avon-les-Roches, Azay-le-Rideau, Azay-sur-Cher, Beaumont-en-Véron, Benais, Bléré, Bossay-sur-Claise, Bourgueil, Brizay, Candes-Saint-Martin, Cangey, Chambray-lès-Tours, Chançay, Chanceaux-sur-Choisille, La Chapelle-sur-Loire, Chargé, Cheillé, Chemillé-sur-Indrois, Chenonceaux, Chinon, Chisseaux, Chouzé-sur-Loire, Cinais, Cinq-Mars-la-Pile, Civray-de-Touraine, Coteaux-sur-Loire (tidligere områder i de delegerede kommuner Ingrandes-de-Touraine, Saint-Michel-sur-Loire og Saint-Patrice), Couziers, Cravant-les-Côteaux, La Croix-en-Touraine, Crouzilles, Dierre, Draché, Épeigné-les-Bois, Esvres, Fondettes, Francueil, Genillé, Huismes, L’Île-Bouchard, Joué-lès-Tours, Langeais (tidligere område i den delegerede kommune Langeais), Larçay, Lémeré, Lerné, Lignières de-Touraine, Ligré, Limeray, Lussault-sur-Loire, Luynes, Luzillé, Marçay, Montlouis-sur-Loire, Montreuil-en-Touraine, Mosnes, Nazelles-Négron, Neuillé-le-Lierre, Noizay, Panzoult, Parçay-Meslay, Pocé-sur-Cisse, Pont-de-Ruan, Razines, Restigné, Reugny, Rigny-Ussé, Rivarennes, Rivière, La Roche-Clermault, Rochecorbon, Saché, Saint-Avertin, Saint-Benoît-la-Forêt, Sainte-Maure-de-Touraine, Saint-Étienne-de-Chigny, Saint-Germain-sur-Vienne, Saint-Martin-le-Beau, Saint-Nicolas-de-Bourgueil, Saint-Ouen-les-Vignes, Saint-Règle, Savigny-en-Véron, Savonnières, Sazilly, Seuilly, Souvigny-de-Touraine, Tavant, Theneuil, Thilouze, Thizay, Tours, Vallères, Véretz, Vernou-sur-Brenne, Villaines-lesRochers og Vouvray

Departementet Loir-et-Cher: Angé, Blois, Chailles, Châteauvieux, Châtillon-sur-Cher, Chaumont-sur-Loire, Chémery, Chissay-en-Touraine, Choussy, Contres, Couddes, Couffy, Faverolles-sur-Cher, Mareuil-sur-Cher, Méhers, Mesland, Meusnes, Monteaux, Monthou-sur-Bièvre, Monthou-sur-Cher, Montrichard Val de Cher (tidligere områder i de delegerede kommuner Bourré og Montrichard), Noyers-sur-Cher, Oisly, Pontlevoy, Pouillé, Rilly-sur-Loire, Saint-Aignan, Saint-Georges-sur-Cher, Saint-Julien-de-Chédon, Saint-Romain-sur-Cher, Sassay, Seigy, Soings-en-Sologne, Thenay, Thésée, Valaire, Valencisse (tidligere områder i de delegerede kommuner Chambon-sur-Cisse og Molineuf), Vallières-les-Grandes, Valloire-sur-Cisse (tidligere område i den delegerede kommune Chouzy-sur-Cisse) og Veuzain-sur-Loire (tidligere område i den delegerede kommune Onzain)

Departementet Maine-et-Loire: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (tidligere områder i de delegerede kommuner Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon og Thouarcé), Blaison-Saint-Sulpice (tidligere områder i de delegerede kommuner Blaison-Gohier og Saint-Sulpice), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (tidligere områder i de delegerede kommuner Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire og Vauchrétien), Brossay, Cernusson, Chacé, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (tidligere områder i de delegerede kommuner Chanzeaux, La Jumellière og Valanjou), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (tidligere områder i de delegerede kommuner Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Meigné, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon og Les Verchers-sur-Layon), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Les Garennes sur Loire (tidligere områder i de delegerede kommuner Juigné-sur-Loire og Saint-Jean-des-Mauvrets), Gennes-Val-de-Loire (tidligere områder i de delegerede kommuner Chênehutte-Trêves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies og Le Thoureil), Huillé, Ingrandes-le-Fresne-sur-Loire (tidligere område i den delegerede kommune Ingrandes), Jarzé Villages (tidligere område i den delegerede kommune de Lué-en-Baugeois), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (tidligere områder i de delegerede kommuner Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont og Vihiers), Mauges-sur-Loire (tidligere områder i de delegerede kommuner La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine og Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (tidligere område i den delegerede kommune Fontaine-Milon), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (tidligere områder i de delegerede kommuner Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré og La Varenne), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou (tidligere områder i de delegerede kommuner Chavagnes, Martigné-Briand og Notre-Dame-d’Allençon), Tuffalun (tidligere områder i de delegerede kommuner Ambillou-Château, Louerre og Noyant-la-Plaine), Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon (tidligere områder i de delegerede kommuner Saint-Aubin-de-Luigné og Saint-Lambert-du-Lattay), Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay og Villevêque

Departementet Vienne: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay og Les Trois-Moutiers.

Kortmateriale, der gengiver det geografiske område, kan findes på hjemmesiden for Institut national de l’origine et de la qualité.«

Formuleringsmæssig ændring: Den nye liste over administrative enheder tager hensyn til sammenlægninger og andre ændringer af den administrative områdeinddeling, der er sket siden godkendelsen af varespecifikationen. Af hensyn til retssikkerheden opstilles listen på grundlag af den gældende version af den officielle geografiske kode, som INSEE udgiver hvert år. Det geografiske områdes perimeter forbliver uændret.

Endelig nævnes det, at kortmateriale, der gengiver det geografiske område, gøres tilgængeligt på INAO’s websted for at holde offentligheden bedre informeret.

Enhedsdokumentets afsnit om det geografiske område ændres i overensstemmelse hermed i punkt 6.

2.   Afgrænset parcelområde

Afgrænset parcelområde

I kapitel 1, afsnit IV, nr. 2, første punktum, i varespecifikationen for den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Rosé de Loire« tilføjes efter ordene »den 10. februar 2011« ordene »og den 20. juli 2018« og efter ordene »den 5. september 2007« ordene »og den 19. januar 2017«.

Formålet med denne ændring er at indføje datoerne for den kompetente nationale myndigheds godkendelse af en ændring af det afgrænsede parcelområde inden for det geografiske produktionsområde. Med parcelafgrænsningen inden for det geografiske produktionsområde de parceller, der egner sig til produktion af vin med den pågældende beskyttede oprindelsesbetegnelse, udpeges.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

3.   Område i umiddelbar nærhed

Område i umiddelbar nærhed

I kapitel 1, afsnit IV, nr. 3, erstattes listen over kommunerne med:

| — | departementet Indre: Faverolles-en-Berry, Fontguenand, Lye, La Vernelle, Veuil og Villentrois |
| --- | --- |

—

departementet Indre: Faverolles-en-Berry, Fontguenand, Lye, La Vernelle, Veuil og Villentrois

| — | departementet Indre-et-Loire: Chaveignes, Chezelles, Crissay-sur-Manse og Saint-Nicolas-de-Bourgueil |
| --- | --- |

—

departementet Indre-et-Loire: Chaveignes, Chezelles, Crissay-sur-Manse og Saint-Nicolas-de-Bourgueil

| — | departementet Loir-et-Cher: Candé-sur-Beuvron, Cheverny, Cormeray, Feings, Fresnes, Fougères-sur-Bièvre, Les Montils, Mont-près-Chambord, Ouchamps og Sambin |
| --- | --- |

—

departementet Loir-et-Cher: Candé-sur-Beuvron, Cheverny, Cormeray, Feings, Fresnes, Fougères-sur-Bièvre, Les Montils, Mont-près-Chambord, Ouchamps og Sambin

| — | departementet Loire-Atlantique: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (tidligere område i den delegerede kommune Anetz) og Vallet |
| --- | --- |

—

departementet Loire-Atlantique: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (tidligere område i den delegerede kommune Anetz) og Vallet

| — | departementet Maine-et-Loire: Orée d’Anjou (tidligere område i den delegerede kommune Saint-Laurent-des-Autels) og Saint-Martin-du-Fouilloux. |
| --- | --- |

—

departementet Maine-et-Loire: Orée d’Anjou (tidligere område i den delegerede kommune Saint-Laurent-des-Autels) og Saint-Martin-du-Fouilloux.

Dette gør det muligt at tage hensyn til de forskellige kommunesammenlægninger, der er sket siden forrige version af varespecifikationen. Perimeteren for dette område i umiddelbar nærhed forbliver uændret.

Enhedsdokumentets afsnit om de yderligere betingelser ændres i overensstemmelse hermed i punkt 9.

4.   Bestemmelse om miljøvenligt landbrug

Bestemmelse om miljøvenligt landbrug

I kapitel 1, afsnit VI, nr. 2, tilføjes følgende: »Mellem rækkerne skal der være et kontrolleret, naturligt eller sået plantedække. I mangel af et sådant plantedække skal den erhvervsdrivende bearbejde jorden for at kontrollere den naturlige vegetation eller begrunde brugen af biologiske bekæmpelsesmidler, der er godkendt af de offentlige myndigheder til vindyrkning. I tilfælde af brug af biologiske herbicider på en parcel er andre herbicider ikke tilladt.

Disse bestemmelser gælder ikke for de parceller, hvor afstanden mellem rækkerne er mindre end eller lig med 1,7 m.«

Denne ændring følger den aktuelle udvikling i de erhvervsdrivendes metoder til fordel for agroøkologien i hele vindistriktet Anjou. Den viser, at der i forbindelse med den tekniske udvikling i stigende grad tages højde for miljøbevidstheden. Ændringen medfører nedsat anvendelse af kemiske herbicider ved at fremme, at der findes et plantedække eller gennemføres mekanisk ukrudtsbekæmpelse eller bruges biologiske bekæmpelsesmidler. Denne mindre mængde herbicider skal befordre beskyttelsen af vindyrkningsjordene og bevare deres naturlige funktioner (fertilitet, biodiversitet og biologisk rensning), hvilket bidrager til vinenes kvalitet og autenticitet og styrker begrebet vinområde (»terroir«).

Bestemmelserne om miljøvenligt landbrug omfatter på grund af særreglen ikke de parceller, hvor afstanden mellem rækkerne er mindre end eller lig med 1,70 m. Produktionsområderne for de kontrollerede oprindelsesbetegnelser Crémant de Loire og Rosé de Loire er nemlig meget store og rummer en vis forskelligartethed med hensyn til metoderne alt efter det naturlige miljø. I den østlige del af vindistriktet er risikoen for frost om foråret større, og den sandede, veldrænede jordbund øger vandmanglen i vinmarkerne om sommeren. I denne forbindelse har det ikke forekommet ønskeligt at indføre pligt til anvendelse af bestemmelser om miljøvenligt landbrug på snævert og tæt beplantede parceller med lav beskæring.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

5.   Forbud mod vinhøst

Forbud mod vinhøst

I kapitel 1, afsnit VII, nr. 1, slettes sætningen »Startdatoen for vinhøsten er fastsat i henhold til bestemmelserne i artikel D. 645-6 i den franske lov om landbrug og havfiskeri (code rural et de la pêche maritime)«.

Fastsættelsen af en startdato for høsten er i dag ikke længere nødvendig, idet de erhvervsdrivende nu har en bred vifte af redskaber til rådighed, der sætter dem i stand til at vurdere druernes modenhed nøjagtigt. Hver erhvervsdrivende råder over en vis mængde udstyr og et antal anordninger, såvel egne som fællesejede, der gør det muligt præcist at bestemme den optimale dato for igangsætning af høsten på hver parcel alt efter produktionsmålene.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

6.   Kælderkapacitet

Kælderkapacitet

I kapitel 1, afsnit IX, nr. 1, litra c), erstattes sætningen: »Enhver erhvervsdrivende har en kælderkapacitet til vinfremstilling svarende til mindst 1,4 gange bedriftens gennemsnitlige udbytte de seneste fem år« af følgende sætning: »Enhver erhvervsdrivende har en kælderkapacitet til vinfremstilling svarende til mindst 1,4 gange den gennemsnitlige mængde fremstillet vin de seneste fem år«.

I varespecifikationen henvises der ikke til mængdemæssig kapacitet (udtrykt i hl eller m3), men til udbytte, dvs. en høstet mængde divideret med produktionsarealet (udtrykt i f.eks. hl/ha). Den foreslåede ændring gør det muligt at afhjælpe denne uoverensstemmelse om mængder uden at ændre på grundlaget (fortsat mindst 1,4 gange den gennemsnitlige mængde fremstillet vin på bedriften i løbet af de foregående produktionsår).

3

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

7.   Cirkulation af vin

Cirkulation af vin

Kapitel 1, punkt IX, nr. 4, litra b), vedrørende datoen for cirkulation af vin mellem godkendte oplagshavere udgår.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

8.   Tilknytning til det geografiske område

Tilknytning til det geografiske område

Tilknytningen er blevet revideret for at ajourføre antallet af berørte kommuner (232 i stedet 294). Det præciseres vedrørende tilknytningen, at den gennemsnitlige nedbør er den årlige nedbør.

Enhedsdokumentets afsnit om tilknytning ændres i overensstemmelse hermed i punkt 8.

9.   Overgangsbestemmelser

Overgangsbestemmelser

De overgangsforanstaltninger i varespecifikationens afsnit XI, nr. 1, der er udløbet, slettes.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

10.   Registrering

Registrering

I kapitel 2, afsnit II, nr. 3, erstattes »en puissance« (potentielt) med »naturel« (naturligt).

I tråd med affattelsen af samtlige varespecifikationer i området Anjou Saumur erstatter »titre alcoométrique volumique naturel« (naturligt alkoholindhold i volumen) udtrykkene »titre en puissance« (potentielt alkoholindhold) eller »degré« (alkoholindhold). Disse ændringer forbedrer disse varespecifikationers læsbarhed. Harmoniseringen af bestemmelserne om registrering skal lette udarbejdelsen af planen for inspektion af og kontrol med disse registre.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

11.   Vigtigste punkter, der skal kontrolleres

Vigtigste punkter, der skal kontrolleres

Kapitel 3 er blevet revideret for at stemme overens med affattelsen af de primære kontrolpunkter i varespecifikationerne for området Anjou Saumur.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

ENHEDSDOKUMENT

1.   Betegnelse

Betegnelse

Rosé de Loire

2.   Type geografisk betegnelse

Type geografisk betegnelse

BOB – beskyttet oprindelsesbetegnelse

3.   Kategorier af vinavlsprodukter

Kategorier af vinavlsprodukter

1. Vin

4.   Beskrivelse af vinen/vinene

Beskrivelse af vinen/vinene

Vinene er stille, tørre rosévine med følgende primære analytiske karakteristika: Vinene skal have et naturligt alkoholindhold i volumen på mindst 9,5 %. Vinene har efter gæring et indhold af gæringsdygtigt sukker (glukose + fruktose) på under 3 g/l. Vinene har før emballering et samlet syreindhold på højst 91,84 milliækvivalenter pr. liter. Efter berigelse er vinens totale alkoholindhold udtrykt i volumenprocent højst 12,5 %. Indholdet af flygtig syre og det totale indhold af svovldioxid svarer til det, der er fastsat i EU-reglerne.

»Rosé de Loire« er en tør vin. Farven er generelt rosa i retning af laksefarvet. Aromaerne, som er lette, minder ofte om kirsebær og jordbær. Smagen er kraftig, frisk, rund og harmonisk. Den er frisk og forfriskende og minder derfor om at tygge i en moden frugt, og hele originaliteten i den ungdommelige smag bør værdsættes.

| Generelle analytiske karakteristika |
| --- |
| Maksimalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Faktisk minimumsalkoholindhold (i % vol.) | |
| Totalt minimumssyreindhold | |
| Maksimalt indhold af flygtig syre (i milliækvivalenter pr. liter) | |
| Maksimumindhold af svovldioxid (i milligram pr. liter): | |

Generelle analytiske karakteristika

Maksimalt alkoholindhold (i % vol.)

Faktisk minimumsalkoholindhold (i % vol.)

Totalt minimumssyreindhold

Maksimalt indhold af flygtig syre (i milliækvivalenter pr. liter)

Maksimumindhold af svovldioxid (i milligram pr. liter):

5.   Vinfremstillingspraksis

Vinfremstillingspraksis

a.   
  Væsentlige ønologiske fremgangsmåder

Væsentlige ønologiske fremgangsmåder

Særlig ønologisk fremgangsmåde

Særlig ønologisk fremgangsmåde

Beplantningstæthed – afstand

Beplantningstæthed – afstand

Dyrkningspraksis

Beplantningstætheden er mindst 4 000 vinstokke pr. ha. På disse vinmarker må afstanden mellem rækkerne ikke overstige 2,50 m, og afstanden mellem vinstokkene i en planterække må ikke være under 1 m. Høsten fra parceller med en beplantningstæthed på under 4 000, men mindst 3 300 stokke pr. ha er berettiget til anvendelse af den kontrollerede oprindelsesbetegnelse, forudsat at varespecifikationens bestemmelser om espalier og løvværkets højde overholdes. På disse parceller må afstanden mellem rækkerne ikke overstige 3 m, og afstanden mellem vinstokkene i en planterække må ikke være under 1 m.

Regler for beskæring og espalier

Regler for beskæring og espalier

Dyrkningspraksis

Vinstokkene beskæres senest den 30. april ved blandet beskæring, så der er højst 12 skud pr. stok og højst 7 skud pr. gren.

Løvværkets højde på espalieret er mindst lig med 0,6 gange afstanden mellem rækkerne, idet denne højde måles mellem løvværkets nederste grænse, som skal være mindst 0,40 m over jorden, og den øverste beskæringsgrænse, som er mindst 0,20 m over den øverste espaliertråd.

Parceller med en beplantningstæthed på under 4 000, men mindst 3 300 stokke pr. ha, skal desuden overholde følgende espalierregler: Espalierpælene er mindst 1,90 m høje målt fra jorden. Espalieret har fire rækker tråde. Den øverste tråd er mindst 1,85 m over jorden.

Kunstvanding

Kunstvanding

Dyrkningspraksis

Kunstvanding er ikke tilladt.

Specifik ønologisk fremgangsmåde

Specifik ønologisk fremgangsmåde

Det er ikke tilladt ved fremstilling af rosévine at anvende kul til ønologisk brug, alene eller i blandinger.

Anvendelse af træflis er ikke tilladt.

Efter berigelse er vinens totale alkoholindhold udtrykt i volumenprocent ikke over 12,5 %.

Ud over ovennævnte bestemmelser skal de ønologiske fremgangsmåder, som anvendes ved fremstillingen af disse vine, opfylde bestemmelserne i EU-lovgivningen og den franske landbrugs- og fiskerilov (»code rural et de la pêche maritime«).

b.   
  Maksimumsudbytter

Maksimumsudbytter

72 hektoliter pr. ha.

6.   Afgrænset geografisk område

Afgrænset geografisk område

Alle etaper af produktionen finder sted i det geografiske område, som omfatter følgende kommuner på grundlag af den officielle geografiske kode 2018:

| — | departementet Deux-Sèvres: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Oiron, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay og Val en Vignes (tidligere områder i de delegerede kommuner Bouillé-Saint-Paul og Cersay) |
| --- | --- |

—

departementet Deux-Sèvres: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Oiron, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay og Val en Vignes (tidligere områder i de delegerede kommuner Bouillé-Saint-Paul og Cersay)

| — | departementet Indre-et-Loire: Amboise, Anché, Artannes-sur-Indre, Athée-sur-Cher, Avoine, Avon-les-Roches, Azay-le-Rideau, Azay-sur-Cher, Beaumont-en-Véron, Benais, Bléré, Bossay-sur-Claise, Bourgueil, Brizay, Candes-Saint-Martin, Cangey, Chambray-lès-Tours, Chançay, Chanceaux-sur-Choisille, La Chapelle-sur-Loire, Chargé, Cheillé, Chemillé-sur-Indrois, Chenonceaux, Chinon, Chisseaux, Chouzé-sur-Loire, Cinais, Cinq-Mars-la-Pile, Civray-de-Touraine, Coteaux-sur-Loire (tidligere områder i de delegerede kommuner Ingrandes-de-Touraine, Saint-Michel-sur-Loire og Saint-Patrice), Couziers, Cravant-les-Côteaux, La Croix-en-Touraine, Crouzilles, Dierre, Draché, Épeigné-les-Bois, Esvres, Fondettes, Francueil, Genillé, Huismes, L’Île-Bouchard, Joué-lès-Tours, Langeais (tidligere område i den delegerede kommune Langeais), Larçay, Lémeré, Lerné, Lignières-de-Touraine, Ligré, Limeray, Lussault-sur-Loire, Luynes, Luzillé, Marçay, Montlouis-sur-Loire, Montreuil-en-Touraine, Mosnes, Nazelles-Négron, Neuillé-le-Lierre, Noizay, Panzoult, Parçay-Meslay, Pocé-sur Cisse, Pont-de-Ruan, Razines, Restigné, Reugny, Rigny-Ussé, Rivarennes, Rivière, La Roche-Clermault, Rochecorbon, Saché, Saint-Avertin, Saint-Benoît-la-Forêt, Sainte-Maure-de-Touraine, Saint-Étienne-de-Chigny, Saint-Germain-sur-Vienne, Saint-Martin-le-Beau, Saint-Nicolas-de-Bourgueil, Saint-Ouen-les-Vignes, Saint-Règle, Savigny-en-Véron, Savonnières, Sazilly, Seuilly, Souvigny-de-Touraine, Tavant, Theneuil, Thilouze, Thizay, Tours, Vallères, Véretz, Vernou-sur-Brenne, Villaines-les-Rochers og Vouvray |
| --- | --- |

—

departementet Indre-et-Loire: Amboise, Anché, Artannes-sur-Indre, Athée-sur-Cher, Avoine, Avon-les-Roches, Azay-le-Rideau, Azay-sur-Cher, Beaumont-en-Véron, Benais, Bléré, Bossay-sur-Claise, Bourgueil, Brizay, Candes-Saint-Martin, Cangey, Chambray-lès-Tours, Chançay, Chanceaux-sur-Choisille, La Chapelle-sur-Loire, Chargé, Cheillé, Chemillé-sur-Indrois, Chenonceaux, Chinon, Chisseaux, Chouzé-sur-Loire, Cinais, Cinq-Mars-la-Pile, Civray-de-Touraine, Coteaux-sur-Loire (tidligere områder i de delegerede kommuner Ingrandes-de-Touraine, Saint-Michel-sur-Loire og Saint-Patrice), Couziers, Cravant-les-Côteaux, La Croix-en-Touraine, Crouzilles, Dierre, Draché, Épeigné-les-Bois, Esvres, Fondettes, Francueil, Genillé, Huismes, L’Île-Bouchard, Joué-lès-Tours, Langeais (tidligere område i den delegerede kommune Langeais), Larçay, Lémeré, Lerné, Lignières-de-Touraine, Ligré, Limeray, Lussault-sur-Loire, Luynes, Luzillé, Marçay, Montlouis-sur-Loire, Montreuil-en-Touraine, Mosnes, Nazelles-Négron, Neuillé-le-Lierre, Noizay, Panzoult, Parçay-Meslay, Pocé-sur Cisse, Pont-de-Ruan, Razines, Restigné, Reugny, Rigny-Ussé, Rivarennes, Rivière, La Roche-Clermault, Rochecorbon, Saché, Saint-Avertin, Saint-Benoît-la-Forêt, Sainte-Maure-de-Touraine, Saint-Étienne-de-Chigny, Saint-Germain-sur-Vienne, Saint-Martin-le-Beau, Saint-Nicolas-de-Bourgueil, Saint-Ouen-les-Vignes, Saint-Règle, Savigny-en-Véron, Savonnières, Sazilly, Seuilly, Souvigny-de-Touraine, Tavant, Theneuil, Thilouze, Thizay, Tours, Vallères, Véretz, Vernou-sur-Brenne, Villaines-les-Rochers og Vouvray

| — | departementet Loir-et-Cher: Angé, Blois, Chailles, Châteauvieux, Châtillon-sur-Cher, Chaumont-sur-Loire, Chémery, Chissay-en-Touraine, Choussy, Contres, Couddes, Couffy, Faverolles-sur-Cher, Mareuil-sur-Cher, Méhers, Mesland, Meusnes, Monteaux, Monthou-sur-Bièvre, Monthou-sur-Cher, Montrichard Val de Cher (tidligere områder i de delegerede kommuner Bourré og Montrichard), Noyers-sur-Cher, Oisly, Pontlevoy, Pouillé, Rilly-sur-Loire, Saint-Aignan, Saint-Georges-sur-Cher, Saint-Julien-de-Chédon, Saint-Romain-sur-Cher, Sassay, Seigy, Soings-en-Sologne, Thenay, Thésée, Valaire, Valencisse (tidligere områder i de delegerede kommuner Chambon-sur-Cisse og Molineuf), Vallières-les-Grandes, Valloire-sur-Cisse (tidligere område i den delegerede kommune Chouzy-sur-Cisse) og Veuzain-sur-Loire (tidligere område i den delegerede kommune Onzain) |
| --- | --- |

—

departementet Loir-et-Cher: Angé, Blois, Chailles, Châteauvieux, Châtillon-sur-Cher, Chaumont-sur-Loire, Chémery, Chissay-en-Touraine, Choussy, Contres, Couddes, Couffy, Faverolles-sur-Cher, Mareuil-sur-Cher, Méhers, Mesland, Meusnes, Monteaux, Monthou-sur-Bièvre, Monthou-sur-Cher, Montrichard Val de Cher (tidligere områder i de delegerede kommuner Bourré og Montrichard), Noyers-sur-Cher, Oisly, Pontlevoy, Pouillé, Rilly-sur-Loire, Saint-Aignan, Saint-Georges-sur-Cher, Saint-Julien-de-Chédon, Saint-Romain-sur-Cher, Sassay, Seigy, Soings-en-Sologne, Thenay, Thésée, Valaire, Valencisse (tidligere områder i de delegerede kommuner Chambon-sur-Cisse og Molineuf), Vallières-les-Grandes, Valloire-sur-Cisse (tidligere område i den delegerede kommune Chouzy-sur-Cisse) og Veuzain-sur-Loire (tidligere område i den delegerede kommune Onzain)

| — | departementet Maine-et-Loire: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (tidligere områder i de delegerede kommuner Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon og Thouarcé), Blaison-Saint-Sulpice (tidligere områder i de delegerede kommuner Blaison-Gohier og Saint-Sulpice), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (tidligere områder i de delegerede kommuner Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire og Vauchrétien), Brossay, Cernusson, Chacé, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (tidligere områder i de delegerede kommuner Chanzeaux, La Jumellière og Valanjou), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (tidligere områder i de delegerede kommuner Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Meigné, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon og Les Verchers-sur-Layon), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Les Garennes sur Loire (tidligere områder i de delegerede kommuner Juigné-sur-Loire og Saint-Jean-des-Mauvrets), Gennes-Val-de-Loire (tidligere områder i de delegerede kommuner Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies og Le Thoureil), Huillé, Ingrandes-le-Fresne-sur-Loire (tidligere område i den delegerede kommune Ingrandes), Jarzé Villages (tidligere område i den delegerede kommune Lué-en-Baugeois), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (tidligere områder i de delegerede kommuner Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont og Vihiers), Mauges-sur-Loire (tidligere områder i de delegerede kommuner La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine og Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (tidligere område i den delegerede kommune Fontaine-Milon), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (tidligere områder i de delegerede kommuner Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré og La Varenne), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou (tidligere områder i de delegerede kommuner Chavagnes, Martigné-Briand og Notre-Dame-d’Allençon), Tuffalun (tidligere områder i de delegerede kommuner Ambillou-Château, Louerre og Noyant-la-Plaine), Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon (tidligere områder i de delegerede kommuner Saint-Aubin-de-Luigné og Saint-Lambert-du-Lattay), Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay og Villevêque |
| --- | --- |

—

departementet Maine-et-Loire: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (tidligere områder i de delegerede kommuner Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon og Thouarcé), Blaison-Saint-Sulpice (tidligere områder i de delegerede kommuner Blaison-Gohier og Saint-Sulpice), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (tidligere områder i de delegerede kommuner Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire og Vauchrétien), Brossay, Cernusson, Chacé, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (tidligere områder i de delegerede kommuner Chanzeaux, La Jumellière og Valanjou), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (tidligere områder i de delegerede kommuner Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Meigné, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon og Les Verchers-sur-Layon), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Les Garennes sur Loire (tidligere områder i de delegerede kommuner Juigné-sur-Loire og Saint-Jean-des-Mauvrets), Gennes-Val-de-Loire (tidligere områder i de delegerede kommuner Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies og Le Thoureil), Huillé, Ingrandes-le-Fresne-sur-Loire (tidligere område i den delegerede kommune Ingrandes), Jarzé Villages (tidligere område i den delegerede kommune Lué-en-Baugeois), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (tidligere områder i de delegerede kommuner Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont og Vihiers), Mauges-sur-Loire (tidligere områder i de delegerede kommuner La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine og Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (tidligere område i den delegerede kommune Fontaine-Milon), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (tidligere områder i de delegerede kommuner Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré og La Varenne), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou (tidligere områder i de delegerede kommuner Chavagnes, Martigné-Briand og Notre-Dame-d’Allençon), Tuffalun (tidligere områder i de delegerede kommuner Ambillou-Château, Louerre og Noyant-la-Plaine), Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon (tidligere områder i de delegerede kommuner Saint-Aubin-de-Luigné og Saint-Lambert-du-Lattay), Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay og Villevêque

| — | departementet Vienne: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay og Les Trois-Moutiers. |
| --- | --- |

—

departementet Vienne: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay og Les Trois-Moutiers.

7.   Primære druesorter

Primære druesorter

Gamay N

Grolleau N

Cabernet franc N

Cabernet-sauvignon N

Pineau d’Aunis N

Pinot noir N

Grolleau gris G

8.   Tilknytning til det geografiske område

Tilknytning til det geografiske område

1.   Oplysninger om det geografiske område

Oplysninger om det geografiske område

a)   Beskrivelse af de naturgivne faktorer, der bidrager til tilknytningen

Beskrivelse af de naturgivne faktorer, der bidrager til tilknytningen

Det geografiske område strækker sig over et bølgende plateau, der geologisk svarer til de primære formationer af forbjerge til det armorikanske bjergmassiv og de nyere formationer fra Mesozoikum og i mindre grad fra Kænozoikum af den sydvestlige kant af Paris-bækkenet. Det geografiske område følger Loire og dens bifloder Vienne, Indre og Cher over ca. 200 km. I 2018 dækker området et areal, der omfatter 232 kommuner, hvoraf nogle er berømte for deres slot.

På de parceller, der er afgrænset til høst af druer, er jordene skiferholdige eller skiferlerholdige i den vestlige del og ler- og kalkholdige (fra Cenoman, Turon, Senon og Eocæn) i den østlige del. Den geologiske etage Turon er afgørende. Den har skabt kalktuf, som udvindes i utallige brud og har givet byggemateriale (frådsten) til opførelsen af slottene i Loiredalen og mere generelt hele regionens bygningsmasse, hvorfor den har efterladt sig utallige huller i landskabet. Disse brud er blevet til kalkminer med konstant temperatur og luftfugtighed, hvor man dyrker champignon og lagrer vin. Jordene har alle den egenskab, at de har en moderat vandreserve og en god afvandingskapacitet.

Klimaet er et kystklima. Den østlige del svarende til Sologne-området er dog mere fastlandsklimapræget med en lidt højere årlig nedbørsmængde, nemlig 550-650 mm, end resten af det geografiske område. Mod vest, hvor kystklimaet har størst indflydelse, er temperaturerne regelmæssige, vintrene milde, og sommervarmen altid behersket. Derimod er der tendens til større temperaturudsving østpå. På denne generelle baggrund har det net af vandløb, som Loire udgør sammen med sine bifloder, en varmeregulerende rolle.

b)   Beskrivelse af de menneskelige faktorer, der bidrager til tilknytningen

Beskrivelse af de menneskelige faktorer, der bidrager til tilknytningen

Vindistriktets historie går forholdsvis langt tilbage i tråd med udviklingen af utalllige klostre og abbedier. Saint Grégoire de Tours fortæller i sin »Histoire de France« om udbredt vinavl i det 6. århundrede i dette område og brugen af »traquettes« (fugleskræmsler) til at jage fugle væk fra de modne druer. I det 15. århundrede ankom druesorten »Breton«, som er den samme som cabernet franc N, der stammer fra Bordeaux-området, og producenterne frembringer en ny vin, en rosé, som så kaldes »clairet« (klaret) og har sine egne karakteristiske aromaer af røde frugter. De første historiske spor vedrører en vingave fra indbyggerne i Saumur til hertug John V af Bretagne i form af to »busses« (beholder til 536 liter) »clairet«.

Lidt længere mod øst fremstilles også rosévine i provinsen Touraine. Nogle af kommunerne på Loire-flodens højre bred nyder i øvrigt med disse vine en vis berømmelse. Der produceres store mængder vin på vinmarkerne omkring f.eks. Blois, Azay-le-Rideau og Mesland. Vinene fra kommunen Cinq-Mars-La-Pile bliver anerkendt, og den lokale druesort grolleau N udvikler sig kraftigt. I begyndelsen af det 19. århundrede er denne sort meget udbredt i Anjou-området, navnlig i kantonerne Thouarcé og Brissac.

Det geografiske områdes store udbredelse med den tilhørende jordbundsmæssige og klimatiske mangfoldighed begunstiger også druesorternes mangfoldighed. I Anjou er der især plantet cabernet franc N, cabernet-sauvignon N, grolleau N og grolleau gris G. I Touraine på Loires højre bred er det sorten grolleau N, der er fremherskende. Druesorten gamay N findes også overalt i vindistriktet sammen med pineau d’Aunis N i mindre omfang og druesorten pinot noir N mere lokalt.

I begyndelsen af det 20. århundrede indledes udviklingen af produktionen af rosévine i store mængder under benævnelsen »rouget« i Anjou og »vin gris« i Touraine. I begyndelsen af 1970’erne er producenterne i Val de Loire opsat på at styrke denne tørre rosévins omdømme og bevare dens identitet og søger derfor anerkendelse. Den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Rosé de Loire« bliver således anerkendt i 1974.

2.   Oplysninger om produktets kvalitet og egenskaber

Oplysninger om produktets kvalitet og egenskaber

»Rosé de Loire« er en tør vin. Farven er generelt rosa i retning af laksefarvet. Aromaerne, som er lette, minder ofte om kirsebær og jordbær. Smagen er kraftig, frisk, rund og harmonisk. Den er frisk og forfriskende og minder derfor om at tygge i en moden frugt, og hele originaliteten i den ungdommelige smag bør værdsættes.

3.   Årsagssammenhæng

Årsagssammenhæng

Det omfattende net af vandløb, som Loire udgør sammen med sine bifloder Vienne, Cher og Indre, har i vidt omfang med tiden formet det bølgende plateau af hårde klipper fra Palæozoikum og den blødere undergrund fra Mesozoikum og Kænozoikum. Under kirkens indflydelse plantes området gennem Middelalderen til med vinstokke, og Anjous og Touraines vinmarker breder sig over 200 km langs floden og dens bifloder.

I tidens løb har producenterne foretrukket tilplantning med druesorten cabernet franc N og grolleau N i den vestlige del af det geografiske område, mens de i den østlige del især har plantet sorterne gamay N og pineau d’Aunis N. Det geografiske områdes indretning og kystklimaet forklarer disse valg. Med de mange forskellige placeringer af vinmarkerne har valget af druesorter givet sig selv for producenterne. Parcelområdet for druehøsten udgøres i tråd med skik og brug kun af parceller med veldrænet ler- og kalkholdig eller skiferholdig jord.

Produktionen af »rouget«-vin eller en »vin gris«, som er frisk, original og behagelig og har et lavt alkoholindhold udvikles således i begyndelsen af det 20. århundrede. Gennem generationerne har de erhvervsdrivende fremhævet de oprindelige egenskaber i deres produktion, dels gennem valg af sammenstikninger, der kan fremme udviklingen af deres aromatiske potentiale, dels gennem optimal forvaltning af planten og dens produktionspotentiale, som giver sig udslag i en nøje dyrkning af vinstokkene.

Denne produktions succes blev i 1974 kronet med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Rosé de Loire«. Producenternes dynamik og knowhow og deres historiske tilknytning til Loire-landskabets vinmarker vedligeholder den berømmelse, som er opnået med denne kontrollerede oprindelsesbetegnelse, der er blevet en virkelig succes siden anerkendelsen.

9.   Andre vigtige betingelser (aftapning, mærkning og andre krav)

Andre vigtige betingelser (aftapning, mærkning og andre krav)

Mærkning

Mærkning

Retsgrundlag:

EU-lovgivning

Type supplerende betingelse:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkningen

Beskrivelse af betingelsen:

Alle de valgfrie angivelser anføres på etiketterne med bogstaver, der hverken i højde eller bredde er mere end dobbelt så store som bogstaverne i navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse.

Navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse kan suppleres af den geografiske betegnelse »Val de Loire« i henhold til de i varespecifikationen fastsatte bestemmelser. Bogstaverne i den geografiske betegnelse »Val de Loire« må hverken i højde eller bredde være mere end to tredjedele af bogstaverne i navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse.

Navnet på den mindste geografiske enhed kan fremgå af etiketten på vine med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse, forudsat at det drejer sig om en navngiven matrikelregistreret lokalitet, og at navnet fremgår af høstanmeldelsen. Navnet på den matrikelregistrerede lokalitet anføres med skrifttegn, hvis størrelse hverken i højden eller bredden må være større end halvdelen af størrelsen af de skrifttegn, som udgør navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse.

Område i umiddelbar nærhed

Område i umiddelbar nærhed

Retsgrundlag:

EU-lovgivning

Type supplerende betingelse:

Undtagelse vedrørende produktionen i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

Det område i umiddelbar nærhed, som er defineret i undtagelsen vedrørende fremstillingen og forarbejdningen af vinen, omfatter følgende kommuner på grundlag af den officielle geografiske kode 2018:

| — | departementet Indre: Faverolles-en-Berry, Fontguenand, Lye, La Vernelle, Veuil og Villentrois |
| --- | --- |

—

departementet Indre: Faverolles-en-Berry, Fontguenand, Lye, La Vernelle, Veuil og Villentrois

| — | departementet Indre-et-Loire: Chaveignes, Chezelles, Crissay-sur-Manse og Saint-Nicolas-de-Bourgueil |
| --- | --- |

—

departementet Indre-et-Loire: Chaveignes, Chezelles, Crissay-sur-Manse og Saint-Nicolas-de-Bourgueil

| — | departementet Loir-et-Cher: Candé-sur-Beuvron, Cheverny, Cormeray, Feings, Fresnes, Fougères-sur-Bièvre, Les Montils, Mont-près-Chambord, Ouchamps og Sambin |
| --- | --- |

—

departementet Loir-et-Cher: Candé-sur-Beuvron, Cheverny, Cormeray, Feings, Fresnes, Fougères-sur-Bièvre, Les Montils, Mont-près-Chambord, Ouchamps og Sambin

| — | departementet Loire-Atlantique: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (tidligere område i den delegerede kommune Anetz) og Vallet |
| --- | --- |

—

departementet Loire-Atlantique: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (tidligere område i den delegerede kommune Anetz) og Vallet

| — | departementet Maine-et-Loire: Orée d’Anjou (tidligere område i den delegerede kommune Saint-Laurent-des-Autels) og Saint-Martin-du-Fouilloux. |
| --- | --- |

—

departementet Maine-et-Loire: Orée d’Anjou (tidligere område i den delegerede kommune Saint-Laurent-des-Autels) og Saint-Martin-du-Fouilloux.

Link til varespecifikationen

Link til varespecifikationen

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-92621e99-82b3-4528-9773-4d35d2805177

---

(1)  EFT L 9 af 11.1.2019, s. 2.

1

---

| 11.2.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 46/48 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 46/48

---

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af varespecifikationen for en betegnelse i vinsektoren som omhandlet i artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

(2020/C 46/16)

Denne meddelelse offentliggøres i overensstemmelse med artikel 17, stk. 5, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELELSE OM GODKENDELSE AF EN STANDARDÆNDRING

»Muscadet Côtes de Grandlieu«

PDO-FR-A0496-AM01

Meddelelsesdato: 14. november 2019

BESKRIVELSE AF OG BEGRUNDELSE FOR DEN VEDTAGNE ÆNDRING

1.   Geografisk område

Ændringen af det geografiske område for betegnelsen »Muscadet Côtes de Grandlieu« tager sigte på:

| — | medtagelsen af to kommuner (Geneston og La Planche) og fire dele af kommuner (Le Bignon, Montbert, Les Sorinières og Vieillevigne), idet alle disse kommuner ligger i det geografiske område for den regionale betegnelse »Muscadet« |
| --- | --- |

—

medtagelsen af to kommuner (Geneston og La Planche) og fire dele af kommuner (Le Bignon, Montbert, Les Sorinières og Vieillevigne), idet alle disse kommuner ligger i det geografiske område for den regionale betegnelse »Muscadet«

| — | udelukkelsen af to kommuner (Bouguenais og Touvois) og to dele af kommuner (Legé og Sainte-Pazanne) efter et arbejde, som tog sigte på at indskrænke vindyrkningsarealet til de områder, hvor der opretholdes en vindyrkning af høj kvalitet. |
| --- | --- |

—

udelukkelsen af to kommuner (Bouguenais og Touvois) og to dele af kommuner (Legé og Sainte-Pazanne) efter et arbejde, som tog sigte på at indskrænke vindyrkningsarealet til de områder, hvor der opretholdes en vindyrkning af høj kvalitet.

For at øge retssikkerheden er den nye liste over de administrative enheder opstillet på grundlag af den gældende version af den officielle geokode, som INSEE udgiver hvert år.

Som følge heraf ændres enhedsdokumentets punkt om det geografiske område.

2.   Afgrænset parcelområde

I kapitel 1, punkt IV, nr. 2, i varespecifikationen tilføjes »og den 19. januar 2017« efter »den 5. september 2007«.

Formålet med denne ændring er at tilføje tidspunktet for den kompetente nationale myndigheds godkendelse af en ændring af det afgrænsede parcelområde inden for det geografiske produktionsområde. Med parcelafgrænsningen inden for det geografiske produktionsområde udpeges de parceller, der egner sig til produktion af vin med den pågældende beskyttede oprindelsesbetegnelse.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

3.   Område i umiddelbar nærhed

Området i umiddelbar nærhed er ajourført som følge af kommunesammenlægningen og ændringen af det geografiske område. Det samlede vinfremstillingsområde for betegnelsen ændres ikke.

Som følge heraf ændres enhedsdokumentets punkt om de supplerende betingelser.

4.   Vindyrkningspraksis

I kapitel I, afsnit IX, nr. 1, tilføjes sætningen »De ligger stadig på bærmen på tidspunktet for aftapningen eller deres første forsendelse fra vingården. «

Ved at bevare vinene på bærmen kan man tilføre de produkter, der skal have en rund smag, alle de nødvendige egenskaber. Dette gør det muligt at fremhæve og styrke segmenteringen af de forskellige Muscadetbetegnelser.

Som følge heraf ændres enhedsdokumentets punkt om vindyrkningspraksis.

5.   Varmebehandling

Forbuddet mod at varmebehandle vin med temperaturer på over 40 °C slettes. Ændringen har til formål at give vinavlerne alle tekniske muligheder for at håndtere virkningerne af vanskelige årgange, som er kendetegnet ved organoleptiske afvigelser, der betegnes »Goût Moisi Terreux« (muggen, jordagtig smag). Teknikken med at opvarme most, kaldet termovinificering, virker langt mindre forstyrrende for vinen, da den ikke i nær så høj grad giver en slankere vin uden fylde og krop som brugen af mesoporøst ønologisk kul.

Som følge heraf ændres enhedsdokumentets punkt om vindyrkningspraksis.

6.   Aftapning

Den dato, hvor aftapningsperioden for vine med benævnelsen »på bærmen« slutter, ændres fra 30. november til 31. december. Ændringen gør det muligt at forlænge den periode, hvor vine med benævnelsen »på bærmen« fyldes på flasker, med en måned for at optimere markedsføringsperioden for denne kategori, uden at det dog går ud over den runde og let perlende karakter, som vine med denne benævnelse har.

Som følge heraf ændres enhedsdokumentets punkt om de supplerende betingelser.

7.   Cirkulation af vin

Kapitel 1, punkt IX, nr. 4, litra b), vedrørende datoen for cirkulation af vin mellem godkendte oplagshavere udgår.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

8.   Tilknytning

Punktet om tilknytning er ændret for at tage højde for ændringen i antallet af kommuner, rette en fejl (der er tale om Bourgneufbugten og ikke om Bourgneuf-en-Retz-bugten) og ajourføre sidste afsnit i nr. 1 om antallet af producenter og den producerede mængde.

Som følge heraf ændres enhedsdokumentets punkt om tilknytning til det geografiske område.

9.   Mærkning

I afsnit XI tilføjes et litra »c) På etiketten for vine med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse er det tilladt at angive navnet på en mindre geografisk enhed, under forudsætning af at:

| — | det drejer sig om en navngiven matrikelregistreret lokalitet |
| --- | --- |

—

det drejer sig om en navngiven matrikelregistreret lokalitet

| — | navnet fremgår af høstanmeldelsen. |
| --- | --- |

—

navnet fremgår af høstanmeldelsen.

Den navngivne matrikelregistrerede lokalitet skal være trykt med skrifttegn, der hverken i højde, bredde eller tykkelse er større end halvdelen af de skrifttegn, som anvendes for den kontrollerede oprindelsesbetegnelse. Den skal være placeret i samme synsfelt som den kontrollerede oprindelsesbetegnelse.«

Som følge heraf ændres enhedsdokumentets punkt om de supplerende betingelser.

10.   Erklæringsforpligtelser

Fristen for anmeldelse af krav ændres fra 15. december til 31. december.

Forhåndsanmeldelsen af handel ændres til en forhåndsanmeldelse af forsendelse.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

11.   Tilbagetrækning

Betingelserne for anmeldelsen af tilbagetrækning præciseres for at gøre dem lettere at kontrollere.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

12.   Register

Der er foretaget nogle redaktionelle ændringer med hensyn til registerføring.

| — | I kapitel II, afsnit II, nr. 2: |
| --- | --- |

—

I kapitel II, afsnit II, nr. 2:

| — | i litra b) slettes ordene »indtil datoen for indgivelsen af anmeldelsen af krav« og »og mostens syreindhold« |
| --- | --- |

—

i litra b) slettes ordene »indtil datoen for indgivelsen af anmeldelsen af krav« og »og mostens syreindhold«

| — | i litra c) erstattes ordet »specifikation« med »register« |
| --- | --- |

—

i litra c) erstattes ordet »specifikation« med »register«

| — | i litra d) erstattes ordet »specifikation« med »register«, og ordene »eller sætte uaftappede vine med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse til salg« slettes. |
| --- | --- |

—

i litra d) erstattes ordet »specifikation« med »register«, og ordene »eller sætte uaftappede vine med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse til salg« slettes.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

13.   Vigtigste punkter, der skal kontrolleres

Kapitel 3 er blevet revideret for at sikre en konsekvent ordlyd i de vigtigste punkter, der skal kontrolleres, i varespecifikationerne for området omkring Nantes.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

ENHEDSDOKUMENT

1.   Betegnelse

Muscadet Côtes de Grandlieu

2.   Type geografisk betegnelse

BOB – beskyttet oprindelsesbetegnelse

3.   Kategorier af vinavlsprodukter

1. Vin

4.   Beskrivelse af vinen/vinene

Der er tale om tørre og stille hvidvine.

Vinene har følgende egenskaber:

| — | et naturligt alkoholindhold i volumen på mindst 10 % |
| --- | --- |

—

et naturligt alkoholindhold i volumen på mindst 10 %

| — | et maksimalt indhold af gæringsdygtigt sukker (glukose og fruktose) på 3 gram pr. liter |
| --- | --- |

—

et maksimalt indhold af gæringsdygtigt sukker (glukose og fruktose) på 3 gram pr. liter

| — | et maksimalt indhold af flygtig syre på 10 milliækvivalenter pr. liter |
| --- | --- |

—

et maksimalt indhold af flygtig syre på 10 milliækvivalenter pr. liter

| — | et totalt maksimalt alkoholindhold udtrykt i volumen efter berigelse på 12 %. |
| --- | --- |

—

et totalt maksimalt alkoholindhold udtrykt i volumen efter berigelse på 12 %.

Det totale syreindhold og det totale indhold af svovldioxid i vinene samt det totale alkoholindhold overholder de tærskler, der er fastsat i EU-lovgivningen. Der er tale om tørre og stille hvidvine.

De har intense aromaer med en fremherskende frugtsmag, undertiden ledsaget af noter af jod, og en smagsmæssig balance, der generelt er præget af friskhed.

Den lange lagring kan give dem en større fylde i munden og gøre dem særdeles gemmeegnede.

De fyldes omhyggeligt på flasker for at bevare og forstærke deres aromarigdom.

| Generelle analytiske karakteristika |
| --- |
| Totalt alkoholindhold, maksimum (i % vol.) | |
| Virkeligt alkoholindhold, minimum (i % vol.) | |
| Totalt syreindhold, minimum | |
| Indhold af flygtig syre, maksimum (i milliækvivalenter pr. liter) | |
| Totalt indhold af svovldioxid, maksimum (i milligram pr. liter) | |

Generelle analytiske karakteristika

Totalt alkoholindhold, maksimum (i % vol.)

Virkeligt alkoholindhold, minimum (i % vol.)

Totalt syreindhold, minimum

Indhold af flygtig syre, maksimum (i milliækvivalenter pr. liter)

Totalt indhold af svovldioxid, maksimum (i milligram pr. liter)

5.   Vinfremstillingspraksis

a.   Væsentlige ønologiske fremgangsmåder

Særlige ønologiske fremgangsmåder

Dyrkningspraksis

Beplantningstætheden er mindst 6 500 vinstokke pr. ha.

Afstanden mellem rækkerne må højst være 1,50 m, og afstanden mellem planterne i samme række skal være mellem 0,9°m og 1,1°m.

Vinplanterne beskæres på følgende måder med højst 12 skud pr. plante:

| — | enten ved kortsporebeskæring med højst fem grene pr. vinstok |
| --- | --- |

—

enten ved kortsporebeskæring med højst fem grene pr. vinstok

| — | eller ved enkelt eller dobbelt Guyot-beskæring. |
| --- | --- |

—

eller ved enkelt eller dobbelt Guyot-beskæring.

Beskæringen skal foretages inden knopbrydning eller niveau 5 på Eichhorn- og Lorentz-skalaen.

Uanset beskæringsmetoden kan vinstokkene beskæres med fire yderligere øjne pr. vinstok, såfremt årets antal af frugtbærende grene pr. vinstok i det fænologiske stadium, der svarer til 11 eller 12 blade, er højst 12.

Specifik ønologisk fremgangsmåde

Enhver varmebehandling af vinhøsten med en temperatur på under -5 °C er forbudt.

Efter berigelsen må vinene ikke have et totalt alkoholindhold i volumen, som overstiger 12 %.

De lagres på bærmen, når alkoholgæringen er afsluttet, og som minimum indtil 1. marts i året efter høståret. De ligger stadig på bærmen på tidspunktet for aftapningen eller deres første forsendelse fra vingården.

Ud over ovennævnte bestemmelser skal de ønologiske fremgangsmåder, som anvendes ved vinenes fremstilling, opfylde kravene i EU-lovgivningen og i den franske lov om landbrug og fiskeri (»code rural et de la pêche maritime«).

b.   Maksimumudbytte

66 hektoliter pr. hektar

6.   Afgrænset geografisk område

Alle etaper af produktionen finder sted i det geografiske område, der blev godkendt af Institut national de l’origine et de la qualité (Frankrigs nationale institut for oprindelse og kvalitet) på mødet i det kompetente nationale udvalg den 15. juni 2017. På datoen for det kompetente nationale udvalgs godkendelse af nærværende varespecifikation omfatter dette områdes perimeter følgende kommuners eller dele af kommuners område efter den officielle geokode fra 2018:

| — | Departementet Loire-Atlantique: Le Bignon (delvist), Bouaye, Brains, La Chevrolière, Corcoué-sur-Logne, Geneston, Legé (delvist), La Limouzinière, La Planche, Montbert (delvist), Pont-Saint-Martin, Port-Saint-Père, Saint-Aignan-Grandlieu, Saint-Colomban, Sainte-Pazanne (delvist), Saint-Léger-les-Vignes, Saint-Lumine-de-Coutais, Saint-Mars-de-Coutais, Saint-Philbert-de-Grand-Lieu, Les Sorinières (delvist) og Vieillevigne (delvist). |
| --- | --- |

—

Departementet Loire-Atlantique: Le Bignon (delvist), Bouaye, Brains, La Chevrolière, Corcoué-sur-Logne, Geneston, Legé (delvist), La Limouzinière, La Planche, Montbert (delvist), Pont-Saint-Martin, Port-Saint-Père, Saint-Aignan-Grandlieu, Saint-Colomban, Sainte-Pazanne (delvist), Saint-Léger-les-Vignes, Saint-Lumine-de-Coutais, Saint-Mars-de-Coutais, Saint-Philbert-de-Grand-Lieu, Les Sorinières (delvist) og Vieillevigne (delvist).

| — | Departementet Vendée: Rocheservière og Saint-Philbert-de-Bouaine. |
| --- | --- |

—

Departementet Vendée: Rocheservière og Saint-Philbert-de-Bouaine.

7.   Primære druesorter

Melon B

8.   Tilknytning til det geografiske område

1.   Oplysninger om det geografiske område

a)   Beskrivelse af de naturgivne faktorer, der bidrager til tilknytningen

Det vindyrkningsareal, der anvendes til den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Muscadet Côtes de Grandlieu«, er hovedsagelig beliggende på de skråninger, der omgiver Grandlieusøen, ved bredderne af de floder, der løber ud i søen, herunder floderne Logne, Boulogne og Ognon, og på skråningerne ud mod Acheneau, der tjener som udløb og er forbundet med Loires flodmunding mellem Nantes og Saint-Nazaire. Det geografiske område omfatter en del af området i departementerne Loire-Atlantique og Vendée syd for byen Nantes og ikke langt fra Atlanterhavets bredder. Det udgør den vestligste del af det geografiske område for den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Muscadet«. Vindyrkningsarealerne er placeret på øer med den bedste beliggenhed og ofte isoleret i et landskab, som i øvrigt hovedsagelig anvendes til husdyropdræt og afgrødedyrkning.

Det geografiske område har takket være den korte afstand til kysten et særligt tempereret kystklima med meget begrænsede temperaturudsving i årets løb. Om vinteren udgør Grandlieusøen det største ferskvandsområde i det franske hovedland og er med til at skabe det milde klima, hvorved hyppigheden af frost kraftigt reduceres. Da der ikke er nogen større bjerge mellem kysten og vinmarkerne, fremmes en hurtig cirkulation i den luft fra havet, som bringer skyer med sig, hvilket resulterer i ringe nedbør i det geografiske område og flere solskinstimer end inde i landet. Om sommeren er temperaturerne generelt milde, og fugtigheden fra Grandlieusøen mindsker intensiteten af de sjældne hedebølger.

Den geologiske struktur i det geografiske område består først og fremmest af metamorfe bjergarter, hovedsagelig glimmerskifer og gnejs, såvel som store årer af basiske bjergarter, amfibolit, eklogit og prasinit. I de lavtliggende områder omkring Grandlieusøen er grundfjeldet undertiden dækket af tertiære sedimenter, som navnlig består af sand med en variabel andel af ler og småsten. Ved den jord, der er dannet på de forskellige formationer, er der overvejende tale om sunde, brune, faste og filtrerende jorde. I tråd med traditionerne omfatter det afgrænsede parcelområde, hvor druerne høstes, udelukkende skråninger med åbne landskaber, der hovedsagelig eller traditionelt er beplantet med vinstokke, og parceller med moderat frugtbar og ikke særligt dyb jord, der har en god opvarmningsevne og en begrænset vandholdende evne.

b)   Beskrivelse af de menneskelige faktorer, der bidrager til tilknytningen

Vinmarkerne med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Muscadet Côtes de Grandlieu« viderefører en gammel vindyrkningstradition. I Middelalderen gik saltruten for det salt, der kom fra Bourgneufbugten og Noirmoutier, allerede igennem Grandlieusøen, også hvad vinforsyningen angik. Siden da fandt der en livlig handel sted med Irland og de keltiske lande. Herefter blev de middelalderlige vinmarker udvidet på foranledning af klostrene i Buzay (ved Acheneauflodens bredder) og Villeneuve (ved Ognonfloden).

Fra det 14. århundrede blev der dyrket vin med henblik på handel takket være de nordeuropæiske skibes tilstedeværelse i Bourgneufbugten. I det 16. århundrede fremmede den hollandske efterspørgsel produktionen af hvidvin. Dermed blev druesorten Melon B taget i brug i regionen, hvor den fik navnet »Muscadet« fra midten af det 17. århundrede. I slutningen af det 18. århundrede var en tredjedel af sognet Saint-Philbert-de-Grand-Lieu allerede beplantet med vinstokke. Denne kommune havde helt op til 750 ha beplantet med vinstokke under det andet kejserdømme.

Efter phylloxera-angrebet blev vinmarkerne genskabt med podede planter, og man indførte nogle nye teknikker såsom Guyot-beskæring og beplantning i rækker. Siden da er vinavlernes produktionsknowhow blevet omhyggeligt kodificeret. Melon B er valgt som den eneste druesort, der opretholdes en høj beplantningstæthed, mængden og udbyttet fra vinstokkene kontrolleres, og druerne høstes, når de er helt modne.

For at fremstille fyldige og komplekse vine anvender vinavlerne en særlig vinfremstillingsteknik, der er kendt som »Nantesmetoden«, og som består i, at vinene lagres på bærmen i mindst én vinter uden nogen form for omtapning. Denne knowhow er opstået som resultat af producenternes vane med at gemme et fad af deres bedste vin på bærmen til kommende fester. Denne lagringsmetode gør vinene runde og fede, navnlig ved hjælp af berigelse med mannoproteiner og andre forbindelser, der stammer fra gærcellevæggenes autolyse. Desuden gør denne metode – der baseret på, at vinene ikke håndteres, og at de opbevares i en kuldioxidholdig atmosfære, hvor iltning og frigivelse af flygtige forbindelser kraftigt begrænses – det muligt at bevare de aromaer, der dannes under alkoholgæringen, frem til foråret og længere endnu. Under lagringen bliver vinene også beriget med tertiære aromaer. Druer, most og vine, der fremstilles af druesorten Melon B, har således en stor koncentration af glycosid-aromaforstadier. Disse molekyler består af aglyconer, der er bundet til sukker, og som er lugtfri i denne tilstand. Nedbrydningen af β-glucosidforbindelserne ved hjælp af forskellige kemiske og enzymatiske processer frembringer herefter nogle stærkt lugtende forbindelser, hovedsagelig monoterpener og C13-norisoprenoider, idet der navnlig dannes β-damascon, som er et stof, der er kendt for at fremhæve de frugtagtige aromaer i vin. Vinavlerne har opnået en særlig knowhow for at beskytte vinen mod enhver iltning i tankene og omhyggeligt fylde den på flasker, så frigivelsen af disse duftstoffer fortsætter i så lang tid som muligt, og så vinene opnår en større kompleksitet.

De bedste vine fra det geografiske område har siden 1937 været anerkendt med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Muscadet«. Da producenterne ønskede at fremhæve de vine, som produceres på de bedste skråninger, anmodede de i 1955 om anerkendelse af en kontrolleret oprindelsesbetegnelse, og de gentog denne anmodning i 1979. Den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Muscadet Côtes de Grandlieu« blev endelig anerkendt ved dekret af 29. december 1994. Vinene kan opnå den traditionelle benævnelse »på bærmen«, der siden 1977 har været defineret som »Muscadet«, og som består i, at vinene fyldes på flasker på vingårdene i året efter høståret for at begrænse vinenes omtapning og omhældning.

I 2016 dækkede produktionsarealet ca. 250 ha, der blev dyrket af omkring 80 producenter. Den årligt afsatte mængde udgør ca. 12 000 hektoliter, hvoraf størstedelen har benævnelsen »på bærmen«.

2   Oplysninger om produktets kvalitet og egenskaber

Vine med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Muscadet Côtes de Grandlieu« er stille og tørre hvidvine. De har intense aromaer med en fremherskende frugtsmag, undertiden ledsaget af noter af jod, og en smagsmæssig balance, der generelt er præget af friskhed. Den lange lagring kan give dem en større fylde i munden og gøre dem særdeles gemmeegnede. De fyldes omhyggeligt på flasker for at bevare og forstærke deres aromarigdom.

Vine med benævnelsen »på bærmen« har generelt en god balance i munden og er først og fremmest runde. De har en mere kompleks bouquet og kan have en let perlende karakter takket være den overskydende kuldioxid, der dannes under alkoholgæringen. For at bevare deres friskhed, deres aromarigdom og deres indhold af endogen kuldioxid beskyttes de mod iltning under lagringen. Da deres indhold af kuldioxid er for højt til at fylde dem i bløde beholdere, fyldes de på flasker, hvilket kræver særlig omhu ved påfyldningen.

3   Årsagssammenhæng

Det geografiske område har et klima, der er under direkte indflydelse fra Grandlieusøen og fra Atlanterhavet, som ligger meget tæt på, og det kendetegnes ved de meget milde vintre. Dette klima sikrer – kombineret med, at jorden på størstedelen af parcellerne er overvejende sandholdig – en meget tidlig modning i vækstcyklussen for vinstokkene, som nyder godt af de lange og solrige dage under hele deres vækst og får druerne til at modnes inden efterårsregnen. Denne tidlige modning afspejler sig i vinenes åbne og udfoldede karakter, allerede når de er unge.

Sprækkerne i de metamorfe bjergarter, som udgør den geologiske sokkel, og jordens grove tekstur gør det muligt for vinstokkene at slå dybe rødder. Vinstokkene har en moderat og regelmæssig vandforsyning, som fremmer druernes modning. De kølige somre sikrer en god bevaring af de skrøbelige aromaforstadier i druer af sorten Melon B. Briserne fra havet beskytter druerne mod sygdomme, og dermed kan druerne høstes, når de er helt modne, hvilket giver vinene deres frugtagtige karakter og let jodagtige duft.

Selv om det geografiske område har lange traditioner for vindyrkning, har det længe været præget af blandet landbrug, fortrinsvis husdyropdræt. Det forløb, som vinavlerne gennemgik for at opnå anerkendelse af den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Muscadet Côtes de Grandlieu«, fik dem til at dele deres vinfremstillingsmetoder. Producenternes kollektive knowhow gør det således muligt for dem at optimere vinstokkenes udbytte og druernes modning.

Vinfremstillingen sker i overensstemmelse med de lokale traditioner, og vinene lagres på bærmen indtil påfyldningen uden nogen form for omtapning. Takket være de milde vintertemperaturer i det geografiske område, som fremmer udvekslingen med bærmen, forbedres vinene fortsat under deres lagring og giver en større fylde i munden fra det efterfølgende forår. En omhyggelig påfyldning på flasker gør det muligt at bevare vinenes vigtigste egenskaber, idet visse aromaer fortsætter med at udvikle sig efter aftapningen. Denne knowhow passer perfekt til de muligheder, som det naturlige miljø og druesorten Melon B giver, og gør det muligt for de duftmolekyler, der dannes under gæringen, og glycosid-aromaforstadierne at udfolde sig fuldstændigt i vinene.

Vine med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse og benævnelsen »på bærmen« fyldes på flasker i året efter høståret og bevarer deres karakteristiske friskhed, som fremhæves af en let perlende karakter takket være den overskydende kuldioxid, der dannes under vinfremstillingen. For at undgå enhver iltning fyldes disse vine direkte på flasker på vingårdene. Denne traditionelle praksis, som begrænser produkternes håndtering, er særdeles velegnet til at bevare de fine duftstoffer i vinene.

De nærliggende turistområder ved kysten i det geografiske område har fremmet udviklingen af direkte salg af vin. Den del af produktionen, der sælges i løs vægt i handelen, er således ikke særligt stor i modsætning til de fleste produkter fra »Muscadet«-regionen. Takket være denne handelsdynamik og vinenes kvalitet har næsten hele produktionen kvalitetsbenævnelsen »på bærmen«, uanset om der er tale om vin til eksport uden for landets grænser, til særlige kunder eller til restauranter i badebyerne langs Atlanterhavskysten, hvor vinenes friskhed passer fint sammen med skaldyr, krebsdyr, fisk og alle havprodukter.

9.   Andre vigtige betingelser (aftapning, mærkning og andre krav)

Område i umiddelbar nærhed

Retsgrundlag:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Undtagelse vedrørende produktionen i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

Det område i umiddelbar nærhed, som er genstand for undtagelsen vedrørende fremstilling, forarbejdning og lagring af vin samt fremstilling, forarbejdning, lagring og aftapning af vin, der kan opnå benævnelsen »på bærmen«, består af området i følgende kommuner eller dele af kommuner i henhold til den officielle geokode fra 2018:

| — | Departementet Loire-Atlantique: Aigrefeuille-sur-Maine, Ancenis, Basse-Goulaine, La Bernerie-en-Retz, Le Bignon (delvist), La Boissière-du-Doré, Bouguenais, Boussay, Carquefou, Le Cellier, La Chapelle-Heulin, Château-Thébaud, Chaumes-en-Retz, Chauvé, Cheix-en-Retz, Clisson, Couffé, Divatte-sur-Loire, Frossay, Gétigné, Gorges, La Haie-Fouassière, Haute-Goulaine, Le Landreau, Legé (delvist), Ligné, Loireauxence (kun området i de delegerede kommuner La Chapelle-Saint-Sauveur og Varades), Le Loroux-Bottereau, Machecoul-Saint-Même, Maisdon-sur-Sèvre, La Marne, Mauves-sur-Loire, Mésanger, Monnières, Montbert (delvist), Montrelais, Les Moutiers-en-Retz, Mouzillon, Oudon, Le Pallet, Paulx, Le Pellerin, Pornic, La Regrippière, La Remaudière, Remouillé, Rezé, Rouans, Sainte-Pazanne (delvist), Saint-Étienne-de-Mer-Morte, Saint-Fiacre-sur-Maine og Saint-Géréon. Saint-Hilaire-de-Chaléons, Saint-Hilaire-de-Clisson, Saint-Julien-de-Concelles, Saint-Lumine-de-Clisson, Saint-Père-en-Retz, Saint-Viaud, Les Sorinières (delvist), Thouaré-sur-Loire, Touvois, Vair-sur-Loire, Vallet, Vertou, Vieillevigne (delvist), Villeneuve-en-Retz og Vue. |
| --- | --- |

—

Departementet Loire-Atlantique: Aigrefeuille-sur-Maine, Ancenis, Basse-Goulaine, La Bernerie-en-Retz, Le Bignon (delvist), La Boissière-du-Doré, Bouguenais, Boussay, Carquefou, Le Cellier, La Chapelle-Heulin, Château-Thébaud, Chaumes-en-Retz, Chauvé, Cheix-en-Retz, Clisson, Couffé, Divatte-sur-Loire, Frossay, Gétigné, Gorges, La Haie-Fouassière, Haute-Goulaine, Le Landreau, Legé (delvist), Ligné, Loireauxence (kun området i de delegerede kommuner La Chapelle-Saint-Sauveur og Varades), Le Loroux-Bottereau, Machecoul-Saint-Même, Maisdon-sur-Sèvre, La Marne, Mauves-sur-Loire, Mésanger, Monnières, Montbert (delvist), Montrelais, Les Moutiers-en-Retz, Mouzillon, Oudon, Le Pallet, Paulx, Le Pellerin, Pornic, La Regrippière, La Remaudière, Remouillé, Rezé, Rouans, Sainte-Pazanne (delvist), Saint-Étienne-de-Mer-Morte, Saint-Fiacre-sur-Maine og Saint-Géréon. Saint-Hilaire-de-Chaléons, Saint-Hilaire-de-Clisson, Saint-Julien-de-Concelles, Saint-Lumine-de-Clisson, Saint-Père-en-Retz, Saint-Viaud, Les Sorinières (delvist), Thouaré-sur-Loire, Touvois, Vair-sur-Loire, Vallet, Vertou, Vieillevigne (delvist), Villeneuve-en-Retz og Vue.

| — | Departementet Maine-et-Loire: Beaupréau-en-Mauges (kun området i de delegerede kommuner Beaupréau og Gesté), Ingrandes-Le Fresne sur Loire (kun området i den delegerede kommune Fresne-sur-Loire), Mauges-sur-Loire (kun området i de delegerede kommuner La Chapelle-Saint-Florent, Le Marillais og Saint-Florent-le-Vieil), Montrevault-sur-Èvre (kun området i de delegerede kommuner La Boissière-sur-Èvre, La Chaussaire, Le Fief-Sauvin, Le Fuilet, Montrevault, Le Puiset-Doré, Saint-Pierre-Montlimart og Saint-Rémy-en-Mauges), Orée d’Anjou og Sèvremoine (kun området i de delegerede kommuner Montfaucon-Montigné, Saint-Crespin-sur-Moine, Saint-Germain-sur-Moine og Tillières). |
| --- | --- |

—

Departementet Maine-et-Loire: Beaupréau-en-Mauges (kun området i de delegerede kommuner Beaupréau og Gesté), Ingrandes-Le Fresne sur Loire (kun området i den delegerede kommune Fresne-sur-Loire), Mauges-sur-Loire (kun området i de delegerede kommuner La Chapelle-Saint-Florent, Le Marillais og Saint-Florent-le-Vieil), Montrevault-sur-Èvre (kun området i de delegerede kommuner La Boissière-sur-Èvre, La Chaussaire, Le Fief-Sauvin, Le Fuilet, Montrevault, Le Puiset-Doré, Saint-Pierre-Montlimart og Saint-Rémy-en-Mauges), Orée d’Anjou og Sèvremoine (kun området i de delegerede kommuner Montfaucon-Montigné, Saint-Crespin-sur-Moine, Saint-Germain-sur-Moine og Tillières).

| — | Departementet Vendée: Cugand, Montaigu, Saint-Étienne-du-Bois og Saint-Hilaire-de-Loulay. |
| --- | --- |

—

Departementet Vendée: Cugand, Montaigu, Saint-Étienne-du-Bois og Saint-Hilaire-de-Loulay.

Retsgrundlag:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Emballering i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

Vin, der kan opnå benævnelsen »på bærmen«, skal aftappes i det afgrænsede område.

Med henblik på at bevare de karakteristika, der skyldes vinenes fremstillings- og lagringsmetode – navnlig deres friskhed, deres aromatiske kompleksitet, hvor visse komponenter kommer til udtryk efter aftapningen, og den let perlende karakter, som deres indhold af endogen kuldioxid giver dem – skal vin, der kan opnå benævnelsen »på bærmen«, for at begrænse omhældning fyldes på flasker på vingårdene mellem den 1. marts og den 31. december i året efter høståret.

Denne særlige lagringsmetode gør vinene fyldige og fede ved navnlig at berige dem med mannoproteiner og andre forbindelser, der stammer fra

gærcellevæggenes autolyse. Denne metode er baseret på, at vinene ikke håndteres, og at de opbevares i en kuldioxidholdig atmosfære, hvor iltning og frigivelse af flygtige forbindelser kraftigt begrænses.

Da deres indhold af kuldioxid er for højt til at fylde dem i bløde beholdere, fyldes de på flasker, hvilket kræver særlig omhu ved påfyldningen.

Vinene ligger stadig på bærmen på tidspunktet for aftapningen eller deres første forsendelse fra vingården.

Retsgrundlag:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkningen

Beskrivelse af betingelsen:

Den kontrollerede oprindelsesbetegnelse kan suppleres med benævnelsen »på bærmen«, når der er tale om vin, som opfylder produktionsbetingelserne for denne benævnelse i varespecifikationen.

Den kontrollerede oprindelsesbetegnelse kan suppleres med den geografiske betegnelse »Val de Loire« i henhold til de i varespecifikationen fastsatte bestemmelser for denne geografiske betegnelse.

Skriftstørrelsen på bogstaverne for benævnelsen »på bærmen« og den geografiske betegnelse »Val de Loire« skal både i højde, bredde og tykkelse være mindre end eller lige så store som de skrifttegn, som anvendes for den kontrollerede oprindelsesbetegnelse.

Vine med benævnelsen »på bærmen« skal præsenteres med angivelse af årgangen.

På etiketten for vine med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse er det tilladt at angive navnet på en mindre geografisk enhed, under forudsætning af at:

| — | det drejer sig om en navngiven matrikelregistreret lokalitet |
| --- | --- |

—

det drejer sig om en navngiven matrikelregistreret lokalitet

| — | navnet fremgår af høstanmeldelsen. |
| --- | --- |

—

navnet fremgår af høstanmeldelsen.

Den navngivne matrikelregistrerede lokalitet skal være trykt med skrifttegn, der hverken i højde, bredde eller tykkelse er større end halvdelen af de skrifttegn, som anvendes for den kontrollerede oprindelsesbetegnelse. Den skal være placeret i samme synsfelt som den kontrollerede oprindelsesbetegnelse."

Link til varespecifikationen

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-82f0846a-250f-4d39-a81d-0232a960a3a6

---

(1)  EFT L 9 af 11.1.2019, s. 2.

---

| 11.2.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 46/56 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 46/56

---

Offentliggørelse af enhedsdokument med ændringer som følge af en ansøgning om godkendelse af en mindre ændring i henhold til artikel 53, stk. 2, andet afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012.

(2020/C 46/17)

Europa-Kommissionen har godkendt denne mindre ændring i overensstemmelse med artikel 6, stk. 2, tredje afsnit, i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 664/2014 af 18. december 2013. (1)

Ansøgningen om godkendelse af denne mindre ændring offentliggøres i Kommissionens eAmbrosia -database.

ENHEDSDOKUMENT

"MIELE VARESINO"

EU-nr.: PDO-IT-0990-AM01– 9.7.2019

BOB (X) BGB ( )

1.   Betegnelse

"Miele Varesino"

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Italien

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1.   Produkttype

Kategori 1.4. Andre animalske produkter (æg, honning, forskellige mejeriprodukter undtagen smør m.m.)

3.2.   Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

"Miele Varesino" er monofloral akaciehonning (Robinia Pseudoacacia L.).

Fysisk-kemiske egenskaber:

De forskellige typer af "Miele Varesino" skal have følgende fysisk-kemiske egenskaber: Indholdet af hydroxymethylfurfural (HMF) skal ved markedsføringen ligge under 15 mg/kg, og vandindholdet må ikke overstige 17,5 %.

Organoleptiske egenskaber

"Miele Varesino" har følgende organoleptiske egenskaber:

Farve: gennemsigtig, fra næsten farveløs til strågul

Duft: klassisk honningduft, let og delikat, uden gennemtrængende dufte

Smag: meget sød, delikat, kandiseret og vaniljeagtig

Fysisk tilstand: generelt flydende konsistens, krystallisering er sjælden og forekommer under alle omstændigheder meget sent.

Pollenegenskaber

"Miele Varesino" stammer fra nektar, som bier har indsamlet fra blomster på robinietræet (Robinia pseudoacacia L.). Pollen fra robinietræet kan spores i den kvalitative pollenanalyse.

Andelen af pollen fra robinietræet i "Miele Varesino" skal være mindst 25 % i forhold til nektarspektret. Ved beregningen af sidstnævnte ses der bort fra ikkenektarproducerende pollen og pollen, der kan anses som forurenende.

Repræsentativitetsgruppe: PK/10 g under 20 000 (gennemsnit: 9 500).

Den fremherskende pollenkombination, der forbindes med robinietræet, er sammensat således: Ikkenektarproducerende arter: Palme Trachycarpus fortunei, Ilex aquifolium, Graminaceae, Fraxinus, Quercus robur, Rumex, Sambucus nigra, Chelidonium, Luzula, Actinidia og Pinaceae. Nektarproducerende arter: Acer, Prunus f., Salix, Trifolium repens og Castanea sativa (indgår altid i pollenspektret), Aesculus, Gleditsia og Liriodendron.

"Miele Varesino" må ikke indeholde pollen fra følgende arter: Loranthus europaeus, Hedysarum coronarium og Onobrychis.

3.3.   Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

Det er strengt forbudt at anvende pollen fra andre arter end de lokale som proteintilskud.

3.4.   Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Alle etaper af produktionen, såvel indsamlingen i området som slyngningen og forarbejdningen med henblik på markedsføring, finder sted i provinsen Varese.

3.5.   Særlige regler for udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

Honning er et levende produkt, der i høj grad påvirkes af omgivelserne. Derfor er det vigtigt, at lagringen (dekanteringen) af honningen og emballeringen af den finder sted i produktionsområdet, og at honningen hverken transporteres eller flyttes inden emballeringen, da det risikerer at gå ud over dens kvalitet, friskhed og holdbarhed.

"Miele Varesino" emballeres i glasbeholdere, som lukkes med et metallåg. Metallåget er påklæbet en vignet, der gengiver produktets identifikationslogo.

Det er ligeledes tilladt at emballere honningen i poser, pakker, krukker eller engangsportioner af et egnet materiale, hvor der på etiketten er angivet de oplysninger, som er påkrævet i henhold til gældende lovgivning.

Emballering i alle de materialer, der er taget højde for i gældende lovgivning, er udelukkende tilladt for "Miele Varesino", som ikke er bestemt for den endelige forbruger.

3.6.   Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

Følgende oplysninger skal være angivet på etiketten:

| — | betegnelsen "Miele Varesino" |
| --- | --- |

—

betegnelsen "Miele Varesino"

| — | forkortelsen "DOP" eller den fulde ordlyd "Denominazione di origine protetta" |
| --- | --- |

—

forkortelsen "DOP" eller den fulde ordlyd "Denominazione di origine protetta"

| — | EU-symbolet |
| --- | --- |

—

EU-symbolet

| — | produktets identifikationslogo. |
| --- | --- |

—

produktets identifikationslogo.

Logoet for akaciehonningen "Miele Varesino", som er vist nedenfor, består af: en grafisk afbildning i midten på hvid baggrund, som forestiller tre orange sekskanter, hvorfra der udgår en "biblomst" med fem blomsterblade, flankeret af tre stiliserede lyseblå bjerge, hvorunder der er afbildet seks ligeledes lyseblå linjer, som gradvist bliver tyndere, og som skal forestille en sø; et gult bånd, som omkranser afbildningen i midten, og hvorpå der med blå bogstaver står "MIELE VARESINO D.O.P" og "di acacia"; en orange kant, der afgrænser logoet.

Image 1

4.   Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

Det geografiske produktionsområde går til foden af alperne mellem floderne Ticino og Olona og mellem Lago Maggiore og Luganosøen. Dette område udgør provinsen Varese.

5.   Tilknytning til det geografiske område

Det geografiske område har tempereret fastlandsklima med begrænsede temperaturudsving såvel sommer som vinter, idet søerne bidrager til det milde klima. Disse forhold giver det geografiske område sit særpræg og skaber gode vækstbetingelser for træarter, herunder visse eksotiske træarter.

Søerne gør således klimaet mildere og er årsagen til, at forårstegnene viser sig tidligere i dette område end i Milanoområdet. Dette muliggør mange og vedvarende blomstringsperioder på de lune sydvendte skråninger.

I Vareseområdet er udbredelsen af robinietræet (Robinia pseudoacacia L.), som er den dominerende biplante, så stor og kraftig, at denne træart dækker landbrugets randområder og udgør den fremherskende træart i skovene i mange af regionens områder.

I dette træs blomstringsperiode i området, som er beliggende i provinsen Varese, er der ikke andre nektarproducerende arter med så udbredt en blomstring. Faktisk er robinietræets blomstring i hovedparten af dette område gradvis og langvarig takket være de dale, der kiler sig ind mod syd, såsom Valle del Ticino og Valle dell'Olona, eller de solbeskinnede bjerg- og bakkeskråninger, som ligger beskyttet mod vinden.

Vegetationen i området i provinsen Varese er således et resultat af kombinationen af topografiske forhold, klima- og jordbundsforhold samt virkningerne af menneskeskabte aktiviteter.

I dette geografiske område blev der mellem det 17. og det 20. århundrede opført mange villaer med store parker, som blev udsmykket med en beplantning bestående af eksotiske prydtræarter, der med tiden – og som følge af det gunstige klima – har konsolideret deres tilstedeværelse i en sådan grad, at de anses for invasive i parker og haver, men også som en art, der kvæler den lokale underskov.

I det pågældende område i provinsen Varese har biavl altid været en udbredt aktivitet. Den har hovedsagelig beskæftiget bønder, medlemmer af områdets forskellige kirkeordener og personer tilhørende borgerskabet med interesse for videnskabelig forskning.

Ved begyndelsen af forrige århundrede fik robinietræets voldsomme vækst og udbredelse i skovområderne, der skyldtes de gunstige vækstbetingelser i denne region, de lokale biavlere til i stadig større grad at specialisere sig i produktionen af akaciehonning, som i kraft af sine særlige organoleptiske og fysiske egenskaber adskilte sig fra de andre honningtyper, der hidtil var blevet produceret i dette område.

Siden da har den regionale biavl i høj grad specialiseret sig i produktionen af honning og nærmere betegnet akaciehonning, som nu er den honning, der produceres mest af i provinsen Varese.

Overgangen til professionel biavl i denne provins skete gradvist ved, at man begyndte at eksperimentere med nye typer bistader og nye produktionsmetoder.

Produktionsmetodernes udvikling skyldtes, at man gik fra primitiv biavl til rationel biavl, hvor de traditionelle bikuber blev erstattet af rationelle bistader, og hvor man anvendte honningslynger, hvilket gjorde det muligt at fremstille sortshonning og fjerne bikagerne i de flytbare rammer uden at ødelægge dem.

Endelig har den løbende udvælgelse af biracer, som var mere produktive og mere modstandsdygtige over for forskellige sygdomme, bidraget til at forbedre både kvaliteten og kvantiteten af den honning, som biavlerne i provinsen Varese fremstiller.

"Miele Varesino" er en monofloral akaciehonning med en meget høj renhed for så vidt angår nektarens oprindelse, og som hovedsagelig er kendetegnet ved indholdet af nektar og pollen fra robinietræet og, i mindre grad, pollen fra prydplanter.

I honningens nedfældning finder man pollen fra nektarproducerende og ikkenektarproducerende arter som beskrevet i punkt 3.2.

Denne honning er særdeles flydende og har en lys farve, der går fra gennemsigtig til strågul. Duften er let og delikat, uden gennemtrængende dufte, og smagen er meget sød. Aromaen er delikat, kandiseret og vaniljeagtig.

Et andet særpræg, som er forbundet med "Miele Varesino", er, at der ikke forekommer pollen fra esparsette (Onobrychis) og hanekløver (Hedysarum coronarium) og ikke mindst den på eg snyltende misteltenart (Loranthus europaeus), hvilket bekræftes af forskning foretaget af anerkendte botanikere, som ikke mener, at denne misteltenart forekommer i det område, hvor denne honning bliver fremstillet.

Robinietræets omfattende, rigelige og vedvarende blomstringsperioder i dette geografiske område har i mindst halvandet århundrede fremmet interessen for biavl og bidraget til den succes, som fremstillingen af "Miele Varesino" har haft. Den omfattende udbredelse af robinietræet i skovene i Vareseområdet har bidraget til den lokale biavls udvikling og fremgang i form af en forbedring af produktionsteknikkerne, avlsformerne og udvælgelsen af biracer.

Faktisk har stadig flere biavlere i årenes løb helliget sig denne aktivitet enten som hovedbeskæftigelse eller som hobby eller halvprofessionel beskæftigelse, hvilket det stigende antal bistader i områdets skove i robinietræets blomstringsperiode vidner om. Årsagen til denne stigning er, at der i Vareseområdet – i modsætning til andre områder, hvor der fremstilles akaciehonning – ikke forekommer afgrøder eller vildtvoksende planter, hvis blomstring påvirker kvaliteten af produktet, som derfor ender med at være et meget renere produkt, der fuldt ud afspejler akaciehonningens mest typiske egenskaber.

Desuden gør det geografiske områdes egenart i form af klima- og miljøforhold det muligt at fremstille en akaciehonning, som adskiller sig fra alle andre honningtyper. Forekomsten af prydplanter, der traditionelt blev dyrket med henblik på udsmykning af haver og parker, er et særligt kendetegn for "Miele Varesino", som – i modsætning til andre akaciehonningtyper produceret i Lombardiet – indeholder pollen fra eksotiske prydplanter, der har tilpasset sig klimaet. Forekomsten af disse arter påvirker de organoleptiske egenskaber ved "Miele Varesino" og ikke mindst honningens aroma, som afspejler forekomsten af pollen fra stedsegrønne planter (Ilex aquifolium og Trachycarpus fortunei).

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

(Artikel 6, stk. 1, andet afsnit, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 668/2014)

Den konsoliderede udgave af varespecifikationen findes på følgende websted: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

eller

ved at gå direkte til hjemmesiden for det italienske ministerium for landbrug, fødevarer og skovbrug (www.politicheagricole.it), klikke på "Qualità" øverst til højre på skærmen, herefter på "Prodotti DOP IGP STG" til venstre på skærmen og endelig på "Disciplinari di Produzione all'esame dell'UE".

---

(1)  EFT L 179 af 19.6.2014, s. 17..

---