# Euroopa Liidu C 57/2020

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 57 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 63. aastakäik20. veebruar 2020 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 57

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

63. aastakäik20. veebruar 2020

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 57/01 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.9704 — Gilde/Proman/Agilitas) (
  1
  ) | 1 |
| 2020/C 57/02 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.9708 — Eiffage/Atlas Arteria/Blue Atlas/PGGM/APRR/ADELAC) (
  1
  ) | 2 |
| 2020/C 57/03 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.9712 — Mitsubishi/Wallenius Wilhelmsen/JV) (
  1
  ) | 3 |

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2020/C 57/01

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.9704 — Gilde/Proman/Agilitas) (
  1
  )

1

1

2020/C 57/02

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.9708 — Eiffage/Atlas Arteria/Blue Atlas/PGGM/APRR/ADELAC) (
  1
  )

1

2

2020/C 57/03

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.9712 — Mitsubishi/Wallenius Wilhelmsen/JV) (
  1
  )

1

3

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Nõukogu |
| 2020/C 57/04 | NÕUKOGU JÄRELDUSED COVID-19 KOHTA | 4 |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 57/05 | Euro vahetuskurss — 19. veebruar 2020 | 8 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

2020/C 57/04

NÕUKOGU JÄRELDUSED COVID-19 KOHTA

4

Euroopa Komisjon

2020/C 57/05

Euro vahetuskurss — 19. veebruar 2020

8

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 57/06 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.9659 — Telia Company/CapMan AIFM/JV) Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 9 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 57/07 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3. | 11 |
| 2020/C 57/08 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3. | 17 |
| 2020/C 57/09 | Tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punktile a | 25 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2020/C 57/06

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.9659 — Telia Company/CapMan AIFM/JV) Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

9

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2020/C 57/07

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3.

11

2020/C 57/08

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3.

17

2020/C 57/09

Tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punktile a

25

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 20.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 57/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 57/1

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.9704 — Gilde/Proman/Agilitas)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2020/C 57/01)

13. veebruar 2020 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32020M9704 — Gilde/Proman/Agilitas all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32020M9704 — Gilde/Proman/Agilitas all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 20.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 57/2 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 57/2

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.9708 — Eiffage/Atlas Arteria/Blue Atlas/PGGM/APRR/ADELAC)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2020/C 57/02)

13. veebruaril 2020 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32020M9708 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32020M9708 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 20.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 57/3 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 57/3

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.9712 — Mitsubishi/Wallenius Wilhelmsen/JV)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2020/C 57/03)

14. veebruaril 2020 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32020M9712 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32020M9712 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

| 20.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 57/4 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 57/4

---

NÕUKOGU JÄRELDUSED COVID-19 KOHTA

(2020/C 57/04)

Euroopa Liidu Nõukogu kohtus täna, et teha kokkuvõte inimeste haigestumisest COVID-19sse, mille puhang sai alguse Hiinas eelmise aasta detsembris ja mis kuulutati Maailma Terviseorganisatsioon (WHO) poolt 30. jaanuaril 2020 rahvusvahelise ulatusega rahvatervisealaseks hädaolukorraks (1).

Nõukogu tervitab liikmesriikide, komisjoni, Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse (ECDC) ja terviseohutuse komitee (HSC) tõhusat reageerimist ELi tasandil ning rahvusvahelist reageerimist võimaliku pandeemiapuhangu ohule ning kutsub üles jätkama ja suurendama koostööd ELi ja rahvusvahelisel tasandil.

Olles teadlik epidemioloogilise olukorra jätkuvast muutumisest, peaksid EL ja selle liikmesriigid tegutsema jätkuvalt jõuliselt ja koordineeritult, et võidelda COVID-19 põhjustatud ohuga ning hoida ära seda põhjustava viiruse 2019-nCoV edasine edasikandumine ELi ja ELi piires. Sel eesmärgil on Euroopa Liidu Nõukogu vastu võtnud järgmised järeldused:

„EUROOPA LIIDU NÕUKOGU

| 1. | TUNNISTAB, et uute nakkushaiguste nagu COVID-19 puhangud võivad kujutada endast ülemaailmset ohtu rahvatervisele, eelkõige rahvusvaheliste reiside rohkuse ja sageduse tõttu globaliseerunud maailmas; |
| --- | --- |

1.

TUNNISTAB, et uute nakkushaiguste nagu COVID-19 puhangud võivad kujutada endast ülemaailmset ohtu rahvatervisele, eelkõige rahvusvaheliste reiside rohkuse ja sageduse tõttu globaliseerunud maailmas;

| 2. | MÄRGIB, et COVID-19 kinnitatud juhtumid on põhjustanud viirus, mis võib edasi kanduda inimeselt inimesele; |
| --- | --- |

2.

MÄRGIB, et COVID-19 kinnitatud juhtumid on põhjustanud viirus, mis võib edasi kanduda inimeselt inimesele;

| 3. | VÕTAB TEADMISEKS WHO 3. veebruari 2020. aasta strateegilise valmisoleku- ja reageerimiskava 2019-NCoV kohta, (2) mille eesmärk on peatada viiruse 2019-nCoV edasine ülekandumine Hiinas ja teistes riikides ning leevendada haiguspuhangu mõju kõigis riikides ning milles kutsutakse üles mobiliseerima rahalisi vahendeid, et toetada rahvusvahelise koordineerimise ja operatsioonide toetamise loomist, suurendada riikide valmisolekut ja reageerimist ning kiirendada prioriteetseid teadusuuringuid ja innovatsiooni; |
| --- | --- |

3.

VÕTAB TEADMISEKS WHO 3. veebruari 2020. aasta strateegilise valmisoleku- ja reageerimiskava 2019-NCoV kohta, (2) mille eesmärk on peatada viiruse 2019-nCoV edasine ülekandumine Hiinas ja teistes riikides ning leevendada haiguspuhangu mõju kõigis riikides ning milles kutsutakse üles mobiliseerima rahalisi vahendeid, et toetada rahvusvahelise koordineerimise ja operatsioonide toetamise loomist, suurendada riikide valmisolekut ja reageerimist ning kiirendada prioriteetseid teadusuuringuid ja innovatsiooni;

| 4. | VÄLJENDAB oma solidaarsust nakatunud inimestega kogu maailmas ja haiguse tõttu kõige enam kannatanud riikidega, eelkõige Hiinaga, ja TEATAB oma valmisolekust uurida koos komisjoniga ja koostöös WHO-ga ja asjaomaste kolmandate riikide ametiasutustega võimalikke abiandmise viise ja vahendeid kõnealuse haiguspuhangu vastu võitlemiseks; |
| --- | --- |

4.

VÄLJENDAB oma solidaarsust nakatunud inimestega kogu maailmas ja haiguse tõttu kõige enam kannatanud riikidega, eelkõige Hiinaga, ja TEATAB oma valmisolekust uurida koos komisjoniga ja koostöös WHO-ga ja asjaomaste kolmandate riikide ametiasutustega võimalikke abiandmise viise ja vahendeid kõnealuse haiguspuhangu vastu võitlemiseks;

| 5. | TULETAB MEELDE, et EL ja selle liikmesriigid koordineerivad ja teevad tihedat koostööd terviseturbe valdkonnas, rakendades planeerimis- ja reageerimismeetmed ja valmisoleku planeerimist ning tegeledes talitluspidevuse planeerimisega seotud tegevustega kooskõlas otsusega nr 1082/2013/EL tõsiste piiriüleste terviseohtude kohta (3) ja otsusega nr 1313/2013/EL liidu elanikkonnakaitse mehhanismi (4) kohta tervisealaste hädaolukordade valdkonnas; |
| --- | --- |

5.

TULETAB MEELDE, et EL ja selle liikmesriigid koordineerivad ja teevad tihedat koostööd terviseturbe valdkonnas, rakendades planeerimis- ja reageerimismeetmed ja valmisoleku planeerimist ning tegeledes talitluspidevuse planeerimisega seotud tegevustega kooskõlas otsusega nr 1082/2013/EL tõsiste piiriüleste terviseohtude kohta (3) ja otsusega nr 1313/2013/EL liidu elanikkonnakaitse mehhanismi (4) kohta tervisealaste hädaolukordade valdkonnas;

| 6. | RÕHUTAB, kuivõrd olulised on kiired meetmed, mida võetakse koos komisjoniga WHO rahvusvaheliste tervise-eeskirjade raames, koordineerides reageerimismeetmeid, sealhulgas kontaktide jälgimist ja riskidest teavitamist, ning jagades teavet riiklike ennetus- ja ettevalmistavate meetmete kohta terviseohutuse komitees ning varajase hoiatamise ja reageerimise süsteemis (EWRS), et kaitsta rahva tervist; |
| --- | --- |

6.

RÕHUTAB, kuivõrd olulised on kiired meetmed, mida võetakse koos komisjoniga WHO rahvusvaheliste tervise-eeskirjade raames, koordineerides reageerimismeetmeid, sealhulgas kontaktide jälgimist ja riskidest teavitamist, ning jagades teavet riiklike ennetus- ja ettevalmistavate meetmete kohta terviseohutuse komitees ning varajase hoiatamise ja reageerimise süsteemis (EWRS), et kaitsta rahva tervist;

| 7. | PEAB TERVITATAVAKS WHO juhatuse 8. veebruaril 2020 vastu võetud resolutsiooni, mis käsitleb valmisoleku tugevdamist tervisealasteks hädaolukordadeks ning rahvusvaheliste tervise-eeskirjade rakendamist (IHR, 2005) (5); |
| --- | --- |

7.

PEAB TERVITATAVAKS WHO juhatuse 8. veebruaril 2020 vastu võetud resolutsiooni, mis käsitleb valmisoleku tugevdamist tervisealasteks hädaolukordadeks ning rahvusvaheliste tervise-eeskirjade rakendamist (IHR, 2005) (5);

| 8. | PEAB SAMUTI TERVITATAVAKS WHOs, komisjonis, ECDCs ning terviseohutuse komitees juba tehtavat tööd, eelkõige seoses suunistega, mis käsitlevad ühist haigusjuhumääratlust, ühtset juhtumihaldust ja reisijate teavitamist; |
| --- | --- |

8.

PEAB SAMUTI TERVITATAVAKS WHOs, komisjonis, ECDCs ning terviseohutuse komitees juba tehtavat tööd, eelkõige seoses suunistega, mis käsitlevad ühist haigusjuhumääratlust, ühtset juhtumihaldust ja reisijate teavitamist;

| 9. | RÕHUTAB kuivõrd oluline on ECDC töö tehniliste suunistega, mis käsitlevad nakatunute ja nendega kokku puutunud isikutega seotud analüüsi, riskhindamist ja nende ravi ning seotud tervishoiutöötajate kaitset, samuti Euroopa Ravimiameti (EMA) töö seoses ravi, vaktsiinide ja teadusuuringutega, samuti Euroopa Liidu Lennundusohutusameti (EASA) töö seoses rahvatervise kaitsega lennureisidel ning teiste asjaomaste ELi ametite töö; |
| --- | --- |

9.

RÕHUTAB kuivõrd oluline on ECDC töö tehniliste suunistega, mis käsitlevad nakatunute ja nendega kokku puutunud isikutega seotud analüüsi, riskhindamist ja nende ravi ning seotud tervishoiutöötajate kaitset, samuti Euroopa Ravimiameti (EMA) töö seoses ravi, vaktsiinide ja teadusuuringutega, samuti Euroopa Liidu Lennundusohutusameti (EASA) töö seoses rahvatervise kaitsega lennureisidel ning teiste asjaomaste ELi ametite töö;

| 10. | PEAB TERVITATAVAKS kriisidele poliitilist reageerimist käsitleva ELi integreeritud korra (IPCR) (6) kiiret aktiveerimist teabevahetuse režiimis ja liidu elanikkonnakaitse mehhanismi (7) kiiret aktiveerimist ning konsulaarabi tugevdamist COVID-19 puhangu korral; |
| --- | --- |

10.

PEAB TERVITATAVAKS kriisidele poliitilist reageerimist käsitleva ELi integreeritud korra (IPCR) (6) kiiret aktiveerimist teabevahetuse režiimis ja liidu elanikkonnakaitse mehhanismi (7) kiiret aktiveerimist ning konsulaarabi tugevdamist COVID-19 puhangu korral;

| 11. | TUNNISTAB, et rahvatervise kaitseks ELi piiridel ja piiriületuspunktides võetud riiklike meetmete, sealhulgas liikmesriikide poolt COVID-19 puhangu kontekstis juba võetud meetmete tõhusust on võimalik veelgi suurendada, tugevdades WHO soovituste raames juba toimuvat koordineerimist liikmesriikide ja komisjoni vahel; |
| --- | --- |

11.

TUNNISTAB, et rahvatervise kaitseks ELi piiridel ja piiriületuspunktides võetud riiklike meetmete, sealhulgas liikmesriikide poolt COVID-19 puhangu kontekstis juba võetud meetmete tõhusust on võimalik veelgi suurendada, tugevdades WHO soovituste raames juba toimuvat koordineerimist liikmesriikide ja komisjoni vahel;

| 12. | TUNNISTAB, et tõsistele piiriülestele terviseohtudele reageerimine nõuab koordineeritud valdkondadevahelisi meetmeid riiklikul, ELi ja rahvusvahelisel tasandil, ning tervitab komisjoni, Euroopa välisteenistuse ja kõigi asjaomaste ELi ametite toetust sellele eesmärgile; |
| --- | --- |

12.

TUNNISTAB, et tõsistele piiriülestele terviseohtudele reageerimine nõuab koordineeritud valdkondadevahelisi meetmeid riiklikul, ELi ja rahvusvahelisel tasandil, ning tervitab komisjoni, Euroopa välisteenistuse ja kõigi asjaomaste ELi ametite toetust sellele eesmärgile;

| 13. | RÕHUTAB, kuivõrd oluline on tugevdada WHO rolli haiguspuhangute ohjamisel, tuginedes muu hulgas ELi koordineeritud panusele, eelkõige selleks, et tagada epidemioloogiliste andmete vahetamine reaalajas; |
| --- | --- |

13.

RÕHUTAB, kuivõrd oluline on tugevdada WHO rolli haiguspuhangute ohjamisel, tuginedes muu hulgas ELi koordineeritud panusele, eelkõige selleks, et tagada epidemioloogiliste andmete vahetamine reaalajas;

| 14. | RÕHUTAB vajadust töötada koos WHOga välja koordineeritud lähenemisviis, uurides muu hulgas vabatahtliku rahastamise võimalusi, et toetada nõrgemate tervishoiusüsteemidega riike kooskõlas üleilmse solidaarsuse põhimõttega; |
| --- | --- |

14.

RÕHUTAB vajadust töötada koos WHOga välja koordineeritud lähenemisviis, uurides muu hulgas vabatahtliku rahastamise võimalusi, et toetada nõrgemate tervishoiusüsteemidega riike kooskõlas üleilmse solidaarsuse põhimõttega;

| 15. | KUTSUB liikmesriike TUNGIVALT ÜLES tegema omavahel ja komisjoniga proportsionaalselt ja asjakohaselt koostööd WHO soovituste ja ECDC nõuannete alusel järgmiselt:






  a) | võtma vajalikud ja asjakohased meetmed, et tagada rahvatervise kaitse, võttes arvesse, et erilist tähelepanu tuleb pöörata rahvusvahelise reisimise kõigile vormidele. Need meetmed peaksid eelkõige tagama, et






  — | kõigis ELi sisenemise kohtades on vahendid, et anda inimestele, kellel on suurenenud risk kanda viirust 2019-nCoV, vajalikku teavet ja suuniseid asjakohase meditsiinilise nõu ja abi saamiseks; |
| --- | --- | --- | --- |

15.

KUTSUB liikmesriike TUNGIVALT ÜLES tegema omavahel ja komisjoniga proportsionaalselt ja asjakohaselt koostööd WHO soovituste ja ECDC nõuannete alusel järgmiselt:

a)

võtma vajalikud ja asjakohased meetmed, et tagada rahvatervise kaitse, võttes arvesse, et erilist tähelepanu tuleb pöörata rahvusvahelise reisimise kõigile vormidele. Need meetmed peaksid eelkõige tagama, et

—

kõigis ELi sisenemise kohtades on vahendid, et anda inimestele, kellel on suurenenud risk kanda viirust 2019-nCoV, vajalikku teavet ja suuniseid asjakohase meditsiinilise nõu ja abi saamiseks;

| — | on olemas selged plaanid ja vahendid, et tagada viiruse 2019-NCoV arvatavate ja kinnitatud kandjate asjakohane ravi tervishoiuasutustes ning vajalikud edasised meetmed, näiteks nendega kontaktis olnud inimeste jälgimine; |
| --- | --- |

—

on olemas selged plaanid ja vahendid, et tagada viiruse 2019-NCoV arvatavate ja kinnitatud kandjate asjakohane ravi tervishoiuasutustes ning vajalikud edasised meetmed, näiteks nendega kontaktis olnud inimeste jälgimine;

| — | kogu ELis antakse mõjutatud piirkondadest saabunud või neid läbinud rahvusvahelistele reisijatele teavet ning tagatakse nende jälgitavus; |
| --- | --- |

—

kogu ELis antakse mõjutatud piirkondadest saabunud või neid läbinud rahvusvahelistele reisijatele teavet ning tagatakse nende jälgitavus;

| — | kui asjaolud seda õigustavad, võidakse mõjutatud piirkondadest saabunud või neid läbinud reisijatelt paluda esitada infot selle kohta, kas nad olid nimetatud piirkondadest pärit inimestega kontaktis; |
| --- | --- |

—

kui asjaolud seda õigustavad, võidakse mõjutatud piirkondadest saabunud või neid läbinud reisijatelt paluda esitada infot selle kohta, kas nad olid nimetatud piirkondadest pärit inimestega kontaktis;

| — | antakse suuniseid ja teavet tervishoiutöötajatele ja üldsusele; |
| --- | --- |

—

antakse suuniseid ja teavet tervishoiutöötajatele ja üldsusele;

| — | haigla patsientide ravipersonalil oleks asjakohane kaitse; |
| --- | --- |

—

haigla patsientide ravipersonalil oleks asjakohane kaitse;

need meetmed peavad olema kooskõlas WHO soovitustega, mis on välja antud rahvusvaheliste tervise-eeskirjade, terviseohutuse komitee töö ja ECDC nõuannete, riiklike kavade ja suuniste alusel;

| b) | töötama välja liikmesriikidevahelise tiheda ja tõhustatud koordineerimise, et tagada kõigi meetmete tõhusus, sealhulgas vajaduse korral reisimisega seotud meetmed, kaitstes samal ajal vaba liikumist ELis, et tagada rahvatervise optimaalne kaitse ja suurendada üldsuse teadlikkust COVID-2019 kohta; |
| --- | --- |

b)

töötama välja liikmesriikidevahelise tiheda ja tõhustatud koordineerimise, et tagada kõigi meetmete tõhusus, sealhulgas vajaduse korral reisimisega seotud meetmed, kaitstes samal ajal vaba liikumist ELis, et tagada rahvatervise optimaalne kaitse ja suurendada üldsuse teadlikkust COVID-2019 kohta;

| c) | vahetama järelevalve ja seire valdkonnas pidevalt teavet viiruse 2019-nCoV arengust liikmesriikide territooriumil, kasutades selleks olemasolevaid üle-euroopalisi ja rahvusvahelisi struktuure kooskõlas rahvusvaheliste tervise-eeskirjadega ja otsusega nr 1082/2013/EL; |
| --- | --- |

c)

vahetama järelevalve ja seire valdkonnas pidevalt teavet viiruse 2019-nCoV arengust liikmesriikide territooriumil, kasutades selleks olemasolevaid üle-euroopalisi ja rahvusvahelisi struktuure kooskõlas rahvusvaheliste tervise-eeskirjadega ja otsusega nr 1082/2013/EL;

| d) | vastavalt otsusele nr 1082/2013/EL ja kooskõlas rahvusvaheliste tervise-eeskirjade artikliga 44 näitama diagnoosimise ja ravi valdkonnas jätkuvalt üles solidaarsust ja tegema koostööd, toetades üksteist ja ülemaailmset kogukonda viiruse 2019-NCoV allika ja selle inimeselt inimesele edasikandumise täieliku potentsiaali kindlakstegemisel, vajaliku ravi väljatöötamisel, ühtsete juhtumihalduse suuniste väljatöötamisel, vajaduse korral diagnoosimisvõime jagamisel ning viirusevastaste ravimite kasutamise optimeerimisel; |
| --- | --- |

d)

vastavalt otsusele nr 1082/2013/EL ja kooskõlas rahvusvaheliste tervise-eeskirjade artikliga 44 näitama diagnoosimise ja ravi valdkonnas jätkuvalt üles solidaarsust ja tegema koostööd, toetades üksteist ja ülemaailmset kogukonda viiruse 2019-NCoV allika ja selle inimeselt inimesele edasikandumise täieliku potentsiaali kindlakstegemisel, vajaliku ravi väljatöötamisel, ühtsete juhtumihalduse suuniste väljatöötamisel, vajaduse korral diagnoosimisvõime jagamisel ning viirusevastaste ravimite kasutamise optimeerimisel;

| e) | andma teabevahetuse valdkonnas, vajaduse korral terviseohutuse komitee ja selle sidevõrgu kaudu üldsusele koordineeritud, täpset, õigeaegset ja järjepidevat teavet ja suuniseid seoses COVID-19-ga, tuginedes tõenditele ja kättesaadavatele andmetele, võideldes valeteabe ja väärinfo vastu, mis võib kaasa tuua diskrimineerimise; |
| --- | --- |

e)

andma teabevahetuse valdkonnas, vajaduse korral terviseohutuse komitee ja selle sidevõrgu kaudu üldsusele koordineeritud, täpset, õigeaegset ja järjepidevat teavet ja suuniseid seoses COVID-19-ga, tuginedes tõenditele ja kättesaadavatele andmetele, võideldes valeteabe ja väärinfo vastu, mis võib kaasa tuua diskrimineerimise;

| f) | tegema teadus- ja arendustegevuse valdkonnas omavahel ja vajaduse korral tööstuse ja teadusasutustega tihedat koostööd, et hõlbustada COVID-19 vastase katsevaktsiini ning diagnostika ja viirusevastaste ravimite väljatöötamist; |
| --- | --- |

f)

tegema teadus- ja arendustegevuse valdkonnas omavahel ja vajaduse korral tööstuse ja teadusasutustega tihedat koostööd, et hõlbustada COVID-19 vastase katsevaktsiini ning diagnostika ja viirusevastaste ravimite väljatöötamist;

| 16. | KUTSUB komisjoni ÜLES






  a) | hõlbustama valdkondadevahelist teabevahetust ja koostööd liikmesriikide vahel, eelkõige seoses COVID-19 järelevalve, riskihindamise, riskijuhtimise ja vastumeetmetega ELis; |
| --- | --- | --- |

16.

KUTSUB komisjoni ÜLES

a)

hõlbustama valdkondadevahelist teabevahetust ja koostööd liikmesriikide vahel, eelkõige seoses COVID-19 järelevalve, riskihindamise, riskijuhtimise ja vastumeetmetega ELis;

| b) | kättesaadavale teaduslikule teabele tuginedes toetama terviseohutuse komitee ja vajaduse korral liidu elanikkonnakaitse mehhanismi raames ettepanekuid koordineeritud meetmete kohta puhangu järgmisteks võimalikeks etappideks; |
| --- | --- |

b)

kättesaadavale teaduslikule teabele tuginedes toetama terviseohutuse komitee ja vajaduse korral liidu elanikkonnakaitse mehhanismi raames ettepanekuid koordineeritud meetmete kohta puhangu järgmisteks võimalikeks etappideks;

| c) | aktiveerima olemasolevaid rahastamismehhanisme, et toetada liikmesriikidevahelist koostööd COVID-19 põhjustatud terviseohuks valmistumisel ja sellele reageerimisel olemasolevate ELi programmide ja meetmete raames; |
| --- | --- |

c)

aktiveerima olemasolevaid rahastamismehhanisme, et toetada liikmesriikidevahelist koostööd COVID-19 põhjustatud terviseohuks valmistumisel ja sellele reageerimisel olemasolevate ELi programmide ja meetmete raames;

| d) | jätkuvalt uurima kõiki olemasolevaid võimalusi, eelkõige ühishankeid, et hõlbustada vajalikku juurdepääsu isikukaitsevahenditele, mida liikmesriigid vajavad võimalike puudujääkide minimeerimiseks; |
| --- | --- |

d)

jätkuvalt uurima kõiki olemasolevaid võimalusi, eelkõige ühishankeid, et hõlbustada vajalikku juurdepääsu isikukaitsevahenditele, mida liikmesriigid vajavad võimalike puudujääkide minimeerimiseks;

| e) | edendama selliste asjakohaste ja kulutasuvate meetmete liikmesriikidevahelist ühtlustamist, mis on kavandatud eesmärgiga kaitsta ja päästa elusid ning tõhusalt minimeerida COVID-19 juhtumite lisandumise ohtu, ning epidemioloogilise olukorra praegusest dünaamikast lähtudes samuti järjepidevalt kohaldama piisavaid mittefarmatseutilisi vastumeetmeid, sealhulgas isoleerimist, karantiini ja suhtlemisdistantsi hoidmist kooskõlas ECDC ning WHO teaduslike nõuannetega; |
| --- | --- |

e)

edendama selliste asjakohaste ja kulutasuvate meetmete liikmesriikidevahelist ühtlustamist, mis on kavandatud eesmärgiga kaitsta ja päästa elusid ning tõhusalt minimeerida COVID-19 juhtumite lisandumise ohtu, ning epidemioloogilise olukorra praegusest dünaamikast lähtudes samuti järjepidevalt kohaldama piisavaid mittefarmatseutilisi vastumeetmeid, sealhulgas isoleerimist, karantiini ja suhtlemisdistantsi hoidmist kooskõlas ECDC ning WHO teaduslike nõuannetega;

| f) | hindama koostöös Euroopa Ravimiameti ja riiklike ravimiametitega selliste ülemaailmsete terviseohtude nagu COVID-19 tagajärgi ravimite kättesaadavusele ELis ja tarneahelate turvalisusele; |
| --- | --- |

f)

hindama koostöös Euroopa Ravimiameti ja riiklike ravimiametitega selliste ülemaailmsete terviseohtude nagu COVID-19 tagajärgi ravimite kättesaadavusele ELis ja tarneahelate turvalisusele;

| g) | tugevdama toetust terviseohutuse komitee sidevõrgule kooskõlas otsusega nr 1082/2013/EL tõsiste piiriüleste terviseohtude kohta ja terviseohutuse komitee sidevõrgu standardse töökorraga. |
| --- | --- |

g)

tugevdama toetust terviseohutuse komitee sidevõrgule kooskõlas otsusega nr 1082/2013/EL tõsiste piiriüleste terviseohtude kohta ja terviseohutuse komitee sidevõrgu standardse töökorraga.

---

(1)  https://www.who.int/news-room/detail/30-01-2020-statement-on-the-second-meeting-of-the-international-health-regulations-(2005)-emergency-committee-regarding-the-outbreak-of-novel-coronavirus-(2019-ncov)

---

Euroopa Komisjon

| 20.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 57/8 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 57/8

---

Euro vahetuskurss (1)

19. veebruar 2020

(2020/C 57/05)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,0800 |
| JPY | Jaapani jeen | 119,35 |
| DKK | Taani kroon | 7,4693 |
| GBP | Inglise nael | 0,83148 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,5743 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,0621 |
| ISK | Islandi kroon | 138,10 |
| NOK | Norra kroon | 10,0178 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 24,962 |
| HUF | Ungari forint | 336,33 |
| PLN | Poola zlott | 4,2712 |
| RON | Rumeenia leu | 4,7792 |
| TRY | Türgi liir | 6,5606 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6142 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4281 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,3925 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6883 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,5033 |
| KRW | Korea vonn | 1 284,75 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 16,1425 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,5538 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,4453 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 14 783,04 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,4955 |
| PHP | Filipiini peeso | 54,616 |
| RUB | Vene rubla | 68,6245 |
| THB | Tai baat | 33,696 |
| BRL | Brasiilia reaal | 4,7184 |
| MXN | Mehhiko peeso | 20,0690 |
| INR | India ruupia | 77,2345 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,0800

JPY

Jaapani jeen

119,35

DKK

Taani kroon

7,4693

GBP

Inglise nael

0,83148

SEK

Rootsi kroon

10,5743

CHF

Šveitsi frank

1,0621

ISK

Islandi kroon

138,10

NOK

Norra kroon

10,0178

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

24,962

HUF

Ungari forint

336,33

PLN

Poola zlott

4,2712

RON

Rumeenia leu

4,7792

TRY

Türgi liir

6,5606

AUD

Austraalia dollar

1,6142

CAD

Kanada dollar

1,4281

HKD

Hongkongi dollar

8,3925

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6883

SGD

Singapuri dollar

1,5033

KRW

Korea vonn

1 284,75

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

16,1425

CNY

Hiina jüaan

7,5538

HRK

Horvaatia kuna

7,4453

IDR

Indoneesia ruupia

14 783,04

MYR

Malaisia ringit

4,4955

PHP

Filipiini peeso

54,616

RUB

Vene rubla

68,6245

THB

Tai baat

33,696

BRL

Brasiilia reaal

4,7184

MXN

Mehhiko peeso

20,0690

INR

India ruupia

77,2345

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 20.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 57/9 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 57/9

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.9659 — Telia Company/CapMan AIFM/JV)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2020/C 57/06)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Telia Company AB („Telia Company“, Rootsi), |
| --- | --- |

—

Telia Company AB („Telia Company“, Rootsi),

| — | CapMan AIFM Oy („CapMan AIFM“, Soome), mis kuulub CapMan gruppi, |
| --- | --- |

—

CapMan AIFM Oy („CapMan AIFM“, Soome), mis kuulub CapMan gruppi,

| — | ühisettevõtja („JV“, Soome). |
| --- | --- |

—

ühisettevõtja („JV“, Soome).

Telia Company ja CapMan AIFM omandavad JV üle ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b ja artikli 3 lõike 4 tähenduses.

Koondumine toimub ühisettevõtjana käsitatava uue ettevõtja aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | Telia Company: mobiilside- ja tavatelekommunikatsiooniteenuste ning lairiba- ja televisiooniteenuste osutamine Taanis, Eestis, Soomes, Leedus, Norras ja Rootsis, mobiilsideteenuste osutamine Lätis ning võrgule juurdepääsu hulgimüük (telekommunikatsioonivõrgu operaatoriteenused) kogu maailmas; |
| --- | --- |

—

Telia Company: mobiilside- ja tavatelekommunikatsiooniteenuste ning lairiba- ja televisiooniteenuste osutamine Taanis, Eestis, Soomes, Leedus, Norras ja Rootsis, mobiilsideteenuste osutamine Lätis ning võrgule juurdepääsu hulgimüük (telekommunikatsioonivõrgu operaatoriteenused) kogu maailmas;

| — | CapMan AIFM: investeerimisfondi CapMan Nordic Infrastructure SCSP juhtimine; |
| --- | --- |

—

CapMan AIFM: investeerimisfondi CapMan Nordic Infrastructure SCSP juhtimine;

| — | JV: interneti püsiühenduse hulgimüük, eelkõige ühe leibkonnaga elamuüksuste ning mõningal määral ka mitme leibkonnaga elamuüksuste passiivsete kiudoptiliste koduvõrkude ehitamine, omamine, käitamine ja hooldamine Soomes. |
| --- | --- |

—

JV: interneti püsiühenduse hulgimüük, eelkõige ühe leibkonnaga elamuüksuste ning mõningal määral ka mitme leibkonnaga elamuüksuste passiivsete kiudoptiliste koduvõrkude ehitamine, omamine, käitamine ja hooldamine Soomes.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.9659 — Telia Company/CapMan AIFM/JV

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 20.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 57/11 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 57/11

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3.

(2020/C 57/07)

Käesolev teade on avaldatud vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõikele 5. (1)

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„ODOBEȘTI“

Viitenumber PDO-RO-A1586-AM01

Teate kuupäev: 9. oktoober 2019

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1.   Uute kasvatatavate viinamarjasortide lisamine

Kirjeldus ja põhjused

Võttes arvesse kliimaga seotud muutusi viimastel aastatel ning uute viinamarjaistanduste tegelikku saagikust, on kasvatamiseks lubatud viinamarjasorte hõlmavat tootespetsifikaadi osa täiendatud geograafilises piirkonnas kasvatatavate uute veiniviinamarjasortidega, mida kasutatakse KPN veinide valmistamiseks.

Geograafiline piirkond, mis viimase 10 aasta jooksul oli eriti sobiv valgete viinamarjasortide kasvatamiseks, on muutunud soodsaks punaste viinamarjasortide, nagu „Syrah“, „Zweigelt“ jt kasvatamiseks; pinnasega seotud omadused ja aretatud kloonid võimaldavad valmistada veine, mille kõrge kvaliteet peegeldab piirkonna eripärasid.

See muudatus mõjutab ka koonddokumenti.

2.   Saagikuse kohandamine veiniviinamarjasektoris

Kirjeldus ja põhjused

Tootespetsifikaadis suurendatakse veiniviinamarjade saagikust ning see muudatus mõjutab ka koonddokumenti.

Muudatus on tingitud uute suurte viinamarjaistanduste rajamisest, kus istutustihedus on rohkem kui 4 000 puud hektari kohta, mis on saanud võimalikuks tänu parema kvaliteediga ja suurema saagikusega pookealuste kasutamisele. Kaitstud päritolunimetusega toote kvaliteedi säilimine suurema toodangu puhul on samuti tagatud tänu uutele töötlemismeetoditele.

3.   Veinide tootmispiirkonna muutmine

Kirjeldus ja põhjused

Tootespetsifikaati on lisatud lisasätted, mis tagavad veinide valmistamise kontrollitud temperatuuril ning kaitstud päritolunimetusele iseloomuliku lõhna ja maitse säilimise veinide puhul, mis on toodetud väljaspool määratletud geograafilist piirkonda, st samas haldusüksuses asuvas naaberpiirkonnas, kus on veinivalmistamise jaoks optimaalsed tingimused.

Muudatus ei mõjuta koonddokumenti.

4.   Veini valmistamise eritoimingute lisamine

Kirjeldus ja põhjused

Tootespetsifikaati on lisatud valgete ja roosade veinide ning sortidest „Pinot Gris“ ja „Traminer Roz“ valmistatava veini valmistamistingimused, seda seoses veinivalmistamise meetodite arenguga ja tarbijate järjest suurema huviga nende konkreetsete viinamarjasortide vastu, eeskätt roosade veinide puhul.

Muudatus ei mõjuta koonddokumenti.

5.   Toodangu klassifitseerimise tingimuste ümbersõnastamine

Kirjeldus ja põhjused

Toodangu klassifitseerimise tingimused on ümber sõnastatud tootjate taotlusel, kuna teatavad kvaliteediomadused ei ole päritolunimetusega toodete puhul enam tagatud.

Muudatus ei mõjuta koonddokumenti.

KOONDDOKUMENT

1.   Toote nimetus

Odobești

2.   Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

4.   Veini(de) kirjeldus

Analüütilised ja organoleptilised omadused – valged/roosad veinid

Valgetel veinidel on piirkonnale iseloomulikud omadused ning neil on õistaimede pehmed lõhna- ja maitsenüansid ning eksootiliste puuviljade ja tsitrustaimede maitse- ja lõhnavarjundid. Osal veinidest on keskmine või suur happesus, nad on selge värske maitsega ning lõhnabuketil võib olla nii tugev rohune nüanss kui ka troopiliste puuviljade magusad maitsevarjundid, sageli on nende lõhnas aimata viinapuu õite aroomi.

Valged veinid on peenekoelised, lõhna- ja maitseomadustelt neutraalsed; neil võib olla õunte või õistaimede lõhnavarjundeid (Fetească regală) või rooside lõhna- ja maitsevarjundeid (Trandafiri de dulceaţă), millele veini vananedes lisanduvad muskaadi, rosinate ja mee varjundid (Tămâioasă românească) või tsitrusviljade ja rohttaimede varjundid, mis annavad veinile erksuse ja värskuse, ning segunevad lillelõhnaga, samuti on tunda kerget värskete puuviljade aroomi (Crâmpoșie).

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 15,00 |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 9,00 |
| Minimaalne üldhappesus | 3,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 18 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | 200 |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

15,00

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

9,00

Minimaalne üldhappesus

3,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

18

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

200

Analüütilised ja organoleptilised omadused – punased veinid

Punastes veinides on rohkem värvi andvaid tanniiniühendeid ning nende lõhna- ja maitseomadused on kontsentreeritumad, veinidel on puuviljaseid nüansse ning tänu suhkrusisaldusele on veinid tasakaalustatud, neil on meeldiv järelmaitse, nad on peenekoelised ja värskete maitsenüanssidega.

Punaseid veine iseloomustavad päikesekuivatatud ploomide lõhna- ja maitsevarjundid (Fetească neagră), nende algne lõhna- ja maitsebukett võib ulatuda alusmetsa ja loodusliku taimestiku nüanssidest üleküpsenud viinamarja ja mustsõstra maitsenüanssideni (Cabernet Sauvignon), hõlmata rohelise paprika või kirsside ja teiste küpsenud punaste puuviljade maitset, veini vananedes aga rosinate, tubaka ja musta pipra varjundeid.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 15,00 |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 9,00 |
| Minimaalne üldhappesus | 3,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 20 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | 150 |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

15,00

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

9,00

Minimaalne üldhappesus

3,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

20

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

150

5.   Veinivalmistustavad

a)   Peamised veinivalmistustavad

VEINIDE OMADUSED JA VIINAMARJAKASVATUSTAVAD

Viljelustavad

| — | vähemalt 3 300 tüve hektari kohta olemasolevate viinamarjaistanduste puhul; |
| --- | --- |

—

vähemalt 3 300 tüve hektari kohta olemasolevate viinamarjaistanduste puhul;

| — | kasvatusviis: vastavalt tootja valikule, sõltuvalt sordist ja võttes arvesse mulla- ja ilmastikutingimusi. |
| --- | --- |

—

kasvatusviis: vastavalt tootja valikule, sõltuvalt sordist ja võttes arvesse mulla- ja ilmastikutingimusi.

b)   Maksimaalne saagikus

„Sauvignon“, „Pinot Gris“, „Muscat Ottonel“, „Traminer alb“, „Tămâioasă românească“, „Traminer roz“:

15 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta.

„Aligote“, „Șarba“, „Băbească Gri“, „Chardonnay“, „Fetească albă“, „Frâncușă“, „Riesling de Rhin“, „Donaris“:

16 500 kilogrammi viinamarju hektari kohta.

„Cabernet Sauvignon“, „Fetească Neagră“, „Pinot Noir“, „Merlot“:

17 500 kilogrammi viinamarju hektari kohta.

„Fetească Regală“, „Crâmpoșie selecționată“, „Mustoasă de Măderat“, „Riesling Italian“, „Galbenă de Odobești“:

19 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta.

„Crâmpoșie“, „Furmint“, „Muscadelle“, „Grasă de Cotnari“, „Semillon“:

19 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta.

„Plăvaie, Băbească Neagră“, „Codană“, „Syrah“, „Sangiovese“, ’Barbera, Nebbiolo, Zweigelt:

21 500 kilogrammi viinamarju hektari kohta.

„Sauvignon“, „Pinot Gris“, „Muscat Ottonel“, „Traminer alb“, „Tămâioasă românească“, „Traminer roz“:

115 hektoliitrit hektari kohta.

„Aligote“, „Șarba“, „Băbească Gri“, „Chardonnay“, „Fetească albă“, „Frâncușă“, „Riesling de Rhin“, „Donaris“:

127 hektoliitrit hektari kohta.

valge veini valmistamisel järgmiste sortide puhul: „Cabernet Sauvignon“, „Fetească Neagră“, „Pinot Noir“, „Merlot“:

135 hektoliitrit hektari kohta.

„Fetească Regală“, „Crâmpoșie selecționată“, „Mustoasă de Măderat“, „Riesling Italian“, „Galbenă de Odobești“:

146 hektoliitrit hektari kohta.

„Cabernet Sauvignon“, „Fetească Neagră“, „Pinot Noir“, „Merlot“:

129 hektoliitrit hektari kohta.

„Crâmpoșie“, „Furmint“, „Grasă de Cotnari“, „Muscadelle“, „Semillon“:

146 hektoliitrit hektari kohta.

„Plăvaie“:

165 hektoliitrit hektari kohta.

„Băbească Neagră“, „Codană“, „Syrah“, „Sangiovese“, „Barbera“, „Nebbiolo“, „Zweigelt“:

159 hektoliitrit hektari kohta.

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Vrancea maakond

| — | Odobeşti linn – Unirea küla; |
| --- | --- |

—

Odobeşti linn – Unirea küla;

| — | Jariștea kommuun – Jariștea, Pădureni, Scânteia, Vărsătura külad; |
| --- | --- |

—

Jariștea kommuun – Jariștea, Pădureni, Scânteia, Vărsătura külad;

| — | Bolotești kommuun – Bolotești, Pietroasa, Vităneștii de sub Măgură, Găgești, Putna, Ivăncești külad; |
| --- | --- |

—

Bolotești kommuun – Bolotești, Pietroasa, Vităneștii de sub Măgură, Găgești, Putna, Ivăncești külad;

| — | Broșteni kommuun – Broșteni, Pitulușa, Arva külad. |
| --- | --- |

—

Broșteni kommuun – Broșteni, Pitulușa, Arva külad.

7.   Peamised veiniviinamarjasordid

„Aligoté B“ – „Plant de trois“, „Plant gris“, „Vert blanc“, „Troyen blanc“

„Șarba B“

„Pinot Gris G“ – „Affumé“, ’Grau Burgunder, „Grauburgunder“, „Grauer Mönch“, „Pinot cendré“, „Pinot Grigio“, „Ruländer“

„Riesling du Rhin B“ – „Weisser Riesling“, „White Riesling“

„Plăvaie B“ – „Bălană“, „Plăvană“, „Poamă bălaie“

„Traminer Roz Rs“ – „Rosetraminer“, „Savagnin roz“, „Gewürztraminer“

„Grasă de Cotnari B“ – „Dicktraube“, „Grasă“, „Köver szölö“

„Muscadelle B“ – „Moscatello bianco“, „Muscadet doux“

„Sémillon B“ – „Semillon blanc“

„Băbească gri G“

„Crâmpoșie B“

„Crâmpoșie selecționată B“

„Chardonnay B“ – „Gentil blanc“, „Pinot blanc“„Chardonnay“

„Donaris B“

„Frâncușă B“ – „Vinoasă“, „Mildweisser“, „Mustoasă de Moldova“, „Poamă creață“

„Furmint B“ – „Furmin“, „Şom szalai“, „Szegszolo“

„Mustoasă de Măderat B“ – „Lampau“, „Lampor“, „Mustafer“, „Mustos Feher“, „Straftraube“

„Barbera N“

„Codană N“

„Pinot Noir N“ – „Blauer Spätburgunder“, „Burgund mic“, „Burgunder roter“, „Klävner Morillon Noir“

„Pinot noir N“ – „Spätburgunder“, „Pinot nero“

„Sangiovese N“ – „Brunello di Montalcino“, „Morellino“

„Syrah N“ – „Shiraz“, „Petit Syrahä

„Zweigelt N“ – Blauerzweigelt“, „Negru de Zweigelt“, „Zweigelt blau“

„Nebbiolo N“

„Tămâioasă românească B“ – „Busuioacă de Moldova“, „Muscat blanc à petits grains“

„Tămâioasă românească B“ – „Rumanische Weihrauchtraube“, „Tamianka“

„Traminer aromat alb B“

„Galbenă de Odobești B“ – „Galbenă de Căpătanu“, „Galbenă Uriașă“, „Galbenă“

8.   Seos(t)e kirjeldus

Seos geograafilise piirkonnaga

Üksikasjalik teave geograafilise piirkonna kohta

Aluspinnas – alluviaalsed ja deluviaalsed liiva-kruusasetted, mis on kaetud lössipõhise settekihiga ja moodustavad üheskoos pleistotseenist pärineva purdkivimi, mis paikneb pliotseeni mergli-, savi ja mereliiva kihistustel.

Pinnavormid – alluviaalsetest ja deluviaalsetest setenditest moodustunud küllalt ühtlane alluviaalne rusukallestik, mis ulatub lääne suunas kuni 300 meetri kõrgusele ja ida pool 100 meetrini, ulatudes Măgura Odobești mäestiku jalamilt kuni piirkonda Valahhia madalikuga (Câmpia Română) ühendava mäekülje ülaosani. Piirkonna geomorfoloogiat iseloomustavaks teguriks on asjaolu, et see jääb suurte paralleelsete lääne-idasuunaliste jõgede vahelisele alale. Erineval kõrgusel ja eri suunas avanevad nõlvad võimaldavad kasvatada mitmesuguseid viinamarjasorte.

Kliima on kontinentaalne ja väga varieeruv, seda mõjutavad suured Ida-Euroopa õhumassid ning piirkonna lääne- ja loodeosas kogu aasta jooksul, peamiselt aga üleminekuaastaajal liikuvad Atlandi ookeanilt saabuvad õhumassid. Üldise keskmise päikesekiirguse kogus aasta lõikes on üle 120 kcal/cm2, ulatudes põhjakülgedele avatud aladel 110 ja lõuna poole avanevatel aladel 140 kcal/cm2-ni.

Odobești vaatlusjaama andmetel on viimase 40 aasta jooksul täheldatud kliima soojenemist.

Mullastik – selle piirkonna muldade puhul on tegemist peamiselt mustmulla aktiivkihtidega (leostunud ja deluviaalsed savimullad) põhiliselt viinamarjakasvatusalade ida- ja keskosas, piirkonna lääneosas on ülekaalus hallmullad. Mulla kerge ja tasakaalustatud tekstuur tagab hea veeläbilaskvuse ja kuivenduse ning mulla füüsikalised ja tehnoloogilised omadused soodustavad mullas toimuvaid keemilisi protsesse ning tagavad mulla piisava huumusetaseme ja toitainete sisalduse, mis on väga soodne viinamarjakasvatuseks.

Toote andmed

Valgetel veinidel on veini liigile ja vanusele iseloomulik värvus, väga head lõhna- ja maitseomadused (vanale veinile iseloomulik bukett), samuti iseloomustab neid maitse- ja lõhnaomaduste tasakaalustatus ja peenekoelisus. Veinide iseloomulikud omadused, eeskätt selge värvus, on seotud geograafilise piirkonna ning eeskätt piisava päikesekiirguse hulgaga ja kerge tekstuuriga mullastikuga. Neid omadusi toetab ka Odobeşti viinamarjakasvatusala paiknemine Alam-Karpaatide idaosa jalamil, kus keskmine kõrgus merepinnast on 200 m. Bioloogiliselt ja mullastiku omadustelt kuulub piirkond Valahhia madaliku alla (Câmpia Română), kuid geneetiliselt on piirkond seotud Alam-Karpaatidega. Tegemist on eraldiseisva tervikliku piirkonnaga, mida iseloomustab ökoloogiliselt puhas keskkond, mis on väga sobilik viinamarjakasvatuseks.

Alates XVII sajandist on nende viinamarjaistanduste tuntus suurenenud, nii et teoses „Descriptio Moldavie“ on Dimitrie Cantemir tõstnud Odobeşti viinamarjaistandused riigi kvaliteetveinide valmistajate hulgas kolmandale kohale. Ei olnud juhus, et selle piirkonna viinamarjaistanduste omanikud olid Moldova ja Iași piiskopkonna valitsejad ning Romani ja Rădăuți linnade piiskopid.

Tänu kvaliteedile müüdi sellest piirkonnast pärinevaid veine paljude aastate jooksul Poola ja Venemaa monarhidele (1456. aastal nõudis Poola kuningas Kazimierz seda veini vürstilt Petru Rareșilt).

Põhjuslik seos

Tänu mulla- ja ilmastikutingimustele ja kõrge happelisusega pinnasele on sellest piirkonnast saadud veinid kõrgelt hinnatud värskuse ja puuviljalise maitse poolest.

Päikesekiirguse keskmine kestus ligikaudu 2 100 tundi aastas ning summaarne päikesekiirgus (aasta keskmine üle 120 Kcal/cm2), mis on põhja ja lõuna suunas avanevate istanduste puhul erinev, loovad optimaalsed tingimused suhkrute ja viinamarja aromaatsete ühendite valmimiseks ja piisavas kontsentratsioonis kogunemiseks. Aasta keskmine temperatuur on ligikaudu 9–10 oC, seega on tegemist keskmise temperatuurivahemikuga.

9.   Olulised lisatingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Turustustingimused

Õigusraamistik:

riigisisesed õigusaktid.

Lisatingimuse liik:

täiendavad märgistusnõuded.

Tingimuse kirjeldus:

lisatingimusi ei ole.

Link tootespetsifikaadile

http://onvpv.ro/sites/default/files/caiet_sarcini_doc_odobesti_modif_cf_cererii_1426_14.06.2019_no_track_changes_4.pdf

---

(1)  EÜT L 9, 11.1.2019, lk 2..

---

| 20.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 57/17 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 57/17

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3.

(2020/C 57/08)

Käesolev teade on avaldatud vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõikele 5 (1).

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Saumur-Champigny“

PDO-FR-A0147-AM02

Teate kuupäev: 18. november 2019

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1.   Geograafiline nimetus

I peatüki II punktis ja XII punkti alapunkti 2 alapunktis b on pärast sõnu „geograafiline tähis“ jäetud välja sõna „täiendav“.

Teatavates nimetuse „Val de Loire“ tootespetsifikaatides lubatakse viidata „Val de Loire“ laiemale piirkonnale, kasutades selleks üldtuntud samanimelist geograafilist nimetust, mille etikett vastab tootespetsifikaadis täpsustatud erisätetele. Teatavatel juhtudel kasutatakse täiendavaid geograafilisi nimetusi, mis viitavad väiksematele geograafilistele piirkondadele ja rangematele tootmistingimustele. Siinkohal on sõna „täiendav“ välja jäetud segaduse vältimiseks.

Sellest tulenevalt muudetakse koonddokumendi punkti 9, milles käsitletakse lisatingimusi.

2.   Geograafiline piirkond

I peatüki IV punkti alapunktis 1 asendatakse lause „Viinamarjade korjamine ja pressimine ning veini valmistamine ja kääritamine toimub järgmiste kommuunide territooriumil:“ lausega „Kõik tootmisetapid toimuvad geograafilises piirkonnas, mis hõlmab 2018. aasta ametliku geograafilise koodi põhjal järgmiste kommuunide territooriume:“. Samuti lisatakse järgmine lause: „Geograafilist piirkonda kujutavate kartograafiliste dokumentidega on võimalik tutvuda riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi veebisaidi vahendusel“.

Geograafilist piirkonda käsitleva punkti väljapakutud sõnastuse eesmärk on lihtsustada väljendust ning sellega kõrvaldatakse etappide määratlusega (pressimine, valmistamine, kääritamine) seotud ebaselgused.

Redaktsiooniline muudatus: haldusüksuste loetelus võetakse arvesse pärast tootespetsifikaadi heakskiitmist toimunud ühinemisi ja muid halduspiirkondades tehtud muudatusi. Suurema õiguskindluse huvides viidatakse selles Prantsusmaa statistikaameti (INSEE) igal aastal avaldatava ametliku geograafilise koodi kehtivale versioonile. Geograafilise piirkonna ulatus jääb täpselt samaks.

Ühtlasi viidatakse sellele, et geograafilist piirkonda kujutavad kartograafilised dokumendid on avalikkuse tõhusamaks teavitamiseks kättesaadavad riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi veebilehel.

Sellega seoses muudetakse koonddokumendi punkti 6, milles käsitletakse geograafilist piirkonda.

3.   Piiritletud maatüki kogupindala

Tootespetsifikaadi I peatüki IV punkti alapunktis 2 lisatakse sõnade „5. september 2007“ järele sõnad „ja 19. jaanuar 2017“.

Selle muudatuse eesmärk on lisada kuupäev, mil pädev riiklik asutus geograafilise tootmispiirkonna piiritletud maatüki kogupindala muudatuse heaks kiitis. Maatüki piiritlemise eesmärk on määrata kindlaks tootmispiirkond, mille maatükid on sobivad asjaomase kaitstud päritolunimetusega toote tootmiseks.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

4.   Vahetus läheduses asuv piirkond

I peatüki IV punkti alapunktis 3 asendatakse kommuunide loetelu järgmise loeteluga:

| — | Deux-Sèvres’i departemang: Saint-Martin-de-Mâcon, Tourtenay; |
| --- | --- |

—

Deux-Sèvres’i departemang: Saint-Martin-de-Mâcon, Tourtenay;

| — | Indre-et-Loire’i departemang: Chinon; |
| --- | --- |

—

Indre-et-Loire’i departemang: Chinon;

| — | Maine-et-Loire’i departemang: Artannes-sur-Thouet, Brézé, Brossay, Cizay-laMadeleine, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Distré, Doué-en-Anjou (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Meigné ja Les Verchers-sur-Layon), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Montreuil-Bellay, Le Puy-Notre-Dame, Rou-Marson, Saint-Just-sur-Dive, Saumur, Terranjou (Chavagnes’ delegeeritud kommuuni endine territoorium), Les Ulmes, Vaudelnay; |
| --- | --- |

—

Maine-et-Loire’i departemang: Artannes-sur-Thouet, Brézé, Brossay, Cizay-laMadeleine, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Distré, Doué-en-Anjou (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Meigné ja Les Verchers-sur-Layon), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Montreuil-Bellay, Le Puy-Notre-Dame, Rou-Marson, Saint-Just-sur-Dive, Saumur, Terranjou (Chavagnes’ delegeeritud kommuuni endine territoorium), Les Ulmes, Vaudelnay;

| — | Vienne’i departemang: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers. |
| --- | --- |

—

Vienne’i departemang: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers.

See võimaldab arvesse võtta pärast tootespetsifikaadi viimase versiooni koostamist aset leidnud kommuunide mitmesuguseid ühinemisi. Vahetus läheduses asuva piirkonna ulatus jääb täpselt samaks.

Sellest tulenevalt muudetakse koonddokumendi punkti 9, milles käsitletakse lisatingimusi.

5.   Põllumajanduse keskkonnasätted

I peatüki VI punkti alapunkti 2 lisatakse pärast teksti „loodusliku taimkatte“ järgmine tekst: „või põhjendama viinamarjakasvatuse valdkonna ametiasutuste lubatud biotõrjevahendite kasutamist. Kui maatükil kasutatakse biotõrjeks mõeldud herbitsiide, on muude herbitsiidide kasutamine keelatud.“

Käesolev muudatus on seotud sellega, et ettevõtjad kasutavad Anjou viinamarjaistandustes järjest enam agroökoloogilisi tootmistavasid. Muudatusest nähtub, et tehnilistes lahendustes võetakse järjest enam arvesse keskkonnakaitseprobleeme. Toetades taimkatte olemasolu, mehaaniliste või bioloogiliste umbrohutõrjevahendite kasutamist, vähendab see nõue keemiliste herbitsiidide kasutamist. Herbitsiidide kasutamise vähendamine peab võimaldama kaitsta paremini viinamarjaistanduste pinnast ning säilitada selle loomulikke omadusi (viljakus, elurikkus, bioloogiline puhastamine), mis aitab kaasa veinide kvaliteedi ja autentsuse saavutamisele ning tugevdab veinipiirkonna mõistet.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

6.   Koristushooaja algus

I peatüki VII punkti alapunktist 1 on välja jäetud järgmine lause: „Koristushooaja alguse kuupäev määratakse kindlaks põllumajanduse ja merekalanduse seadustiku artikli D. 645-6 sätete alusel.“

Koristushooaja alguse kuupäeva kindlaksmääramine ei ole tänapäeval enam vajalik, sest ettevõtjatel on nüüd olemas suur hulk vahendeid, mis võimaldavad viinamarjade küpsust väga täpselt hinnata. Kõikidel ettevõtjatel on isiklikus ja ühiskasutuses teatavad seadmed ja varustus, mis võimaldavad sõltuvalt tootmiseesmärkidest täpselt kindlaks määrata koristushooaja alustamise optimaalse kuupäeva iga kasvatusala jaoks.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

7.   Suhkrusisaldus

I peatüki IX punkti alapunkti 1 alapunktis c lisatakse pärast teksti „glükoos + fruktoos“ järgmine tekst: „veinid pärast kääritamist“.

Muudatus tehakse, et vältida segiminekut suhkrusisaldusega enne kääritamist, ning on oluline täpsustada, et nimetatud sisaldust tuleb kontrollida pärast kääritamist.

Sellest tulenevalt muudetakse koonddokumendi punkti 4, milles käsitletakse veinide kirjeldust.

8.   Puutükid

Tootespetsifikaadi I peatüki IX punkti alapunkti 1 alapunktis d lisatakse teksti „puutükkide kasutamine on keelatud“ järele sõnad „välja arvatud veinivalmistamise ajal“.

Muudatuse eesmärk on tühistada tammepuutükkide kasutamise keeld selle päritolunimetusega punaste veinide valmistamise ajal. Tootjad soovivad kinnitada päritolunimetusega veinide eripära puuviljaliste ja mahedamaitseliste veinidena, mis sobivad joomiseks juba noorena. Veini valmistamisel kasutatavad puidutanniinid lasevad puuviljalistel omadustel paremini esile tulla ja arendavad veinide struktuuri, andes neile ümaruse ja pika järelmaitse ning tagades samas laagerdamise korral stabiilse värvuse.

Sellest tulenevalt muudetakse koonddokumendi punkti 5, milles käsitletakse veinivalmistuse eritavasid.

9.   Veinikeldri mahutavus

I peatüki IX punkti alapunkti 1 alapunktis e asendatakse lause: „Iga ettevõtja veinikeldri mahutavus peab olema vähemalt 1,4 korda suurem kui põllumajandusettevõtte keskmine saagikus viimase viie aasta jooksul.“ järgmise lausega: „Iga ettevõtja veinikeldri mahutavus peab olema vähemalt 1,4 korda suurem kui viimase viie aasta keskmine toodetud veinikogus.“

Tootespetsifikaadis ei viidata mitte mahule (väljendatuna hektoliitrites või kuupmeetrites), vaid saagikusele, st tootmispindalaga jagatud koristatud saagi mahule (väljendatuna hektoliitrites hektari kohta (hl/ha)). Kavandatud muudatus võimaldab seda ühikutega seotud ebaühtlust parandada ilma sisuliste muudatusteta (minimaalne mahutavus peab alati olema 1,4 korda suurem kui põllumajanduslikus majapidamises eelmistel hooaegadel toodetud veini keskmine kogus).

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

10.   Veinide ringlus

Välja jäetakse I peatüki punkti IX alapunkti 4 alapunkt b, milles käsitletakse veinide ringlusse laskmist volitatud laopidajate vahel.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

11.   Seos geograafilise piirkonnaga

Fraasi „Société Agricole et Industrielle d’Angers“ lisatakse sõna „Agricole“, sest ajakirja nimi polnud täielik. Väljapakutud muudatus võimaldab selle puuduse kõrvaldada.

Sellest tulenevalt muudetakse koonddokumendi punkti 8, milles käsitletakse seoseid.

12.   Üleminekumeede

Tootespetsifikaadi XI punkti alapunktis 1 osutatud üleminekumeede jäetakse välja, sest selle tähtaeg lõppes aastal 2017.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

13.   Märgistamiseeskirjad

Lisatakse alapunkt 1 järgmises sõnastuses:

| „1. | Üldsätted
  Veine, millele taotletakse käesoleva tootespetsifikaadi alusel kontrollitud päritolunimetust „Saumur-Champigny“ ja mida selle nimetuse all esitletakse, ei tohi pärast saagikoristust deklareerida, üldsusele kättesaadavaks teha, saata, müügile panna ega müüa, ilma et saagideklaratsioonil, kuulutustel, prospektidel, etikettidel, arvetel ja mis tahes anumatel poleks kirjas eespool nimetatud kontrollitud päritolunimetust.“ |
| --- | --- |

„1.

Veine, millele taotletakse käesoleva tootespetsifikaadi alusel kontrollitud päritolunimetust „Saumur-Champigny“ ja mida selle nimetuse all esitletakse, ei tohi pärast saagikoristust deklareerida, üldsusele kättesaadavaks teha, saata, müügile panna ega müüa, ilma et saagideklaratsioonil, kuulutustel, prospektidel, etikettidel, arvetel ja mis tahes anumatel poleks kirjas eespool nimetatud kontrollitud päritolunimetust.“

Probleem oli selles, et oli unustatud lisada kõigis tootespetsifikaatides sätestatud reegel.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

14.   Andmete säilitamine

Andmete säilitamine

II peatüki II punkti alapunktis 3 asendatakse sõna „võimalik“ sõnaga „naturaalne“.

Saavutamaks kooskõla kõigi Anjou Saumuri piirkonna tootespetsifikaatides kasutatud sõnastuste vahel, asendatakse sõnad „naturaalne alkoholisisaldus mahuprotsentides“ sõnadega „võimalik alkoholisisaldus“ või „alkoholisisaldus kraadides“. Nimetatud muudatused parandavad tootespetsifikaatide loetavust. Andmete säilitamist käsitlevate sätete ühtlustamise eesmärk on lihtsustada registrite inspekteerimiskava koostamist ja registrite kontrollimist.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

15.   Peamised kontrollitavad punktid

Peamised kontrollitavad punktid

III peatükki on muudetud, et tagada kooskõla Anjou Saumuri piirkonna tootespetsifikaatides kontrollitavate põhipunktidega.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

KOONDDOKUMENT

1.   Toote nimetus

Toote nimetus

Saumur-Champigny

2.   Geograafilise tähise tüüp

Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

Vein

4.   Veini(de) kirjeldus

Veini(de) kirjeldus

Tegemist on punaste vaiksete veinidega. Neil on järgmised omadused:

| — | naturaalne alkoholisisaldus on vähemalt 10,5 mahuprotsenti |
| --- | --- |

—

naturaalne alkoholisisaldus on vähemalt 10,5 mahuprotsenti

| — | fermenteeritavate suhkrute maksimaalne sisaldus on pärast kääritamist 3 g/l. |
| --- | --- |

—

fermenteeritavate suhkrute maksimaalne sisaldus on pärast kääritamist 3 g/l.

Pärast rikastamist ei tohi veini alkoholisisaldus ületada 12,5 mahuprotsenti.

Maloaktiline kääritamine peab olema lõppenud. Pakendamata või pakendamisetapis turustamiseks valmis olevate veinide õunhappe sisaldus on ≤ 0,4 g/l.

Veinid on sageli sügavat rubiinpunast värvi ja tihti punaste puuviljade või kannikese aroomiga. Veinid on värsked, ümarad ja maheda maitsega ning need on võluvad nii noorena kui pärast paariaastast säilitamist.

Muud kriteeriumid vastavad liidu õigusnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5.   Veinivalmistustavad

Veinivalmistustavad

a.   Peamised veinivalmistustavad

Peamised veinivalmistustavad

Veinivalmistuse eritavad

Istutustihedus – ridadevaheline kaugus

Istutustihedus – ridadevaheline kaugus

Viljelustavad

Viinapuude minimaalne istutustihedus on 4 000 puud hektari kohta. Ridade vahe ei tohi olla suurem kui 2,50 meetrit ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahe ei või olla väiksem kui üks meeter.

Viinapuude kasvualadel, kus istutustihedus on väiksem kui 4 000 puud hektari kohta, kuid vähemalt 3 300 puud hektari kohta, võib koristatud saaki kasutada kontrollitud päritolunimetusega toote valmistamiseks, kui on järgitud päritolunimetuse tootespetsifikaadis toestuse ja taimede kõrguse kohta kehtestatud eeskirju. Viinapuude kasvualas ei tohi ridade vahe olla suurem kui kolm meetrit ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahe ei või olla väiksem kui üks meeter.

Viinapuude lõikamise eeskirjad

Viinapuude lõikamise eeskirjad

Viljelustavad

Viinapuud lõigatakse erinevatesse kõrgustesse hiljemalt 30. aprillil, kasutades järgmisi tehnikaid:

Viinamarjasort ’Pineau d’Aunis N’: igal viinapuul on tüve kohta maksimaalselt 10 punga ja pika võrse puhul maksimaalselt kuus punga või igal viinapuul on tüve kohta maksimaalselt 12 punga ja pika võrse puhul maksimaalselt neli punga.

Viinamarjasordid ’Cabernet Franc N’ ja ’Cabernet-Sauvignon N’: igal viinapuul on tüve kohta maksimaalselt 12 punga ja pika võrse puhul maksimaalselt kaheksa punga või igal viinapuul on tüve kohta maksimaalselt 14 punga ja pika võrse puhul maksimaalselt viis punga.

Rikastamine

Rikastamine

Veinivalmistuse eritavad

Lubatud on substraktiivsete rikastamistehnoloogiate kasutamine, maksimaalne osalise kontsentreerimise tase töödeldavates kogustes võib olla kuni 10 %.

Pärast rikastamist ei tohi veini alkoholisisaldus ületada 12,5 mahuprotsenti.

Puutükkide kasutamine

Puutükkide kasutamine

Veinivalmistuse eritavad

Puutükkide kasutamine on keelatud, välja arvatud veinivalmistamise ajal.

b.   Maksimaalne saagikus

Maksimaalne saagikus

69 hektoliitrit hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Määratletud geograafiline piirkond

Kõik tootmisetapid toimuvad geograafilises piirkonnas, mis hõlmab 2018. aasta ametliku geograafilise koodi põhjal järgmise Maine-et-Loire’i kuuluvate kommuunide territooriume: Chacé, Montsoreau, Parnay, Saint-Cyr-en-Bourg, Saumur, Souzay-Champigny, Turquant, Varrains.

Geograafilisi piirkondasid kujutavate kartograafiliste dokumentidega on võimalik tutvuda riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi veebisaidi vahendusel.

7.   Peamised veiniviinamarjasordid

Peamised veiniviinamarjasordid

’Cabernet Franc N’

8.   Seos(t)e kirjeldus

Seos(t)e kirjeldus

1.   Üksikasjalik teave geograafilise piirkonna kohta

Üksikasjalik teave geograafilise piirkonna kohta

a)   Seost väljendavate looduslike tegurite kirjeldus

Seost väljendavate looduslike tegurite kirjeldus

Viinamarjaistandused on osa endisest Anjou provintsist, kus Pariisi nõo edelaserv kohtub Armorikaani mäemassiivi eelmäestikuga. Asjaolu, et valkjas kriidine pinnas asub kõrvuti tumedama kiltkivise pinnasega, on võimaldanud ajalooliselt eristada nn valge Anjou ehk Saumuri piirkonda nn musta Anjou ehk Anjou piirkonnast. Viinamarjaistandused piirnevad põhjas Loire’i jõega. Seda läbib Thouet’ jõe ja selle lisajõe Dive’i lõuna-põhjasuunaline org. Kõnealune jõgede võrgustik on kujundanud maastiku üksteisele järgnevateks erisuunalisteks küngasteks, mille kõrgus jääb vahemikku 40–110 meetrit. Geograafiline piirkond hõlmab kaheksat Maine-et-Loire’i departemangus asuvat kommuuni. Need Touraine’i kulumisastangul ja seda moodustavatel pinnavormidel asuvad kommuunid kuuluvad kontrollitud päritolunimetuse „Saumur“ geograafilisse piirkonda.

Viinapuud on võtnud üle soodsad kasvukohad ja kujundanud maastiku, säilitades seejuures küngaste otsas okaspuud ja lehtpuud, mille hulgas domineerivad tamme- ja kastanipuud. Viinamarjaistanduste keskel on õhutuskanal hiiglaslikele süvenditele, millest kaevandati hoonete ehitamiseks kive ning mida on kasutatud seenekasvatuseks ja veinide säilitamiseks. Viinamarjaistanduste ja ehitiste kogumi vaheline harmoonia, veinivalmistamisega tegelevate külade ja nende kõrval asuvate eravalduses olevate selliste hoonete koosmõju, mille fassaadid on skulptuuridega kaunistatud, võrratult valged ja valgele Anjou’le iseloomulikud, on aidanud luua piirkondliku looduspargi ja kanda selle piirkonna UNESCO maailmapärandi nimistusse.

Viinamarjade tootmiseks ette nähtud maatükid on täpsemalt erinevate Touraine’i pinnareljeefidega piiritletud. Õhemad või paksemad rendsiinad ja lubjarikkad pruunmullad on küngaste tippudes kohati kaetud liiva ja saviga, mis pärineb hilisematel, nagu Santoni ja eotseeni ajavahemikel tekkinud pinnavormidest. Pinnasel on hea soojusrežiim ja mõõdukad veevarud ning sellel puuduvad hüdromorfsed tunnused.

Saumuri piirkonnas valitseb ookeanikliima. Viinamarjaistandustest läänes asuvad Mauges’i mäemassiivid lisavad ookeanikliimale fööni tuulte mõju. Aastane keskmine sademete hulk jääb vahemikku 550–600 millimeetrit ja on iseloomulik niiskete tuulte eest kaitstud piirkonnale samas, kui Mauges’i mägedes on aastane keskmine sademete hulk enam kui 800 millimeetrit. Sademehulkade vaheline erinevus on veelgi suurem viinamarjade kasvuperioodil, eelkõige alates juunist kuni saagikoristuseni. Geograafilise piirkonna lõunaosas asuvas Seuil du Poitou piirkonnas esineb mõningaid lõunapoolseid nüansse, mis väljenduvad Loire’i kallaste jaoks üllatavas taimestikus (iilekstammed, oliivipuud, mandlipuud jne). Aasta keskmine õhutemperatuur on suhteliselt kõrge (umbes 12 °C).

b)   Seost väljendavate inimtegurite kirjeldus

Seost väljendavate inimtegurite kirjeldus

Saumuri viinamarjaistanduste ajalugu on kuni keskajani seotud Anjou krahvile kuuluvate Anjou viinamarjaistanduste ajalooga. Saumuri viinamarjaistandused on geoloogiliselt sarnased Touraine’i piirkonna istandustega ning on ajalooliselt ja inimtegurite tõttu Anjou piirkonnaga seotud. Saumur-Champigny viinamarjaistandused said alguse 1066. aastal, kui Saint-Flortenti mungad korrastasid Bois Doré nõlva, mis kõrgub Loire’i jõe ääres Saumurist kuni Montsoreauni. Toona Coteaux de Saumuri nime kandnud viinamarjaistandused said väga kuulsaks neis toodetud valge veini kvaliteedi poolest.

Punast veini hakati tootma XVII sajandi alguses. Kardinal Richelieu, kes oli toona Guyenne’is, saatis 1630. aasta paiku oma Touraine’is asuvale majapidajale Chinoni, Bourgueil’ ja Saumuri kantonitesse istutamiseks mitu tuhat Bordeaux piirkonnas kõige hinnatumat viinamarjasordi ’Cabernet Franc N’ taime. Siiski näib, et seda viinamarjasorti istutati juba varem ja et see saabus Nantes’i sadama kaudu (sellest ka kohalik nimetus „Breton“) tänu selle päritolupiirkonna Akvitaania ja Anjou vahelisele liidule seoses Henri II Plantagenêt’ ja Akvitaania Eleanori vahelise abieluga.

XVIII sajandil hakati punast veini oluliselt rohkem tarbima ja sel ajal mitmekordistus viinamarjasorti ’Cabernet Franc N’ kasvatavate istanduste arv. 1845. aastal ütles krahv Odart oma teoses „Viinamarjasortide uurimus“ („Traité des cépages“) viinamarjasordi ’Cabernet Franc N’ kohta järgmist: „See Prantsusmaa lääneosas ääretult levinud sort andis Bordeaux’ veinile ning samuti Chinoni ja Bourgueil’ punastele veinidele ja Champigny veinidele neile iseloomulikud omadused“. Siiski teatab Guillory Ainé 1861. aastal, et punaseid veine valmistatakse tunduvalt vähem kui valgeid veine. Ta sõnas ühes ajakirja „Bulletin de la Société Agricole et Industrielle d’Angers“ numbris järgmist: „Loire’i jõe vasakul kaldal on kõige tuntumad punased veinid Souzay, Champigny ja Dampierre“.

Viinamarjasordi ’Cabernet Franc N’ areng oli aeglane, aga järjekindel, seda eelkõige tänu XIX lõpupoole Parnay’ kommuunis tegutsenud edumeelsele viinamarjakasvatajale Antoine Cristalile. Tema pingutused viinamarjasordi mõistmiseks, kohandamiseks ja arendamiseks võimaldasid kontrollitud päritolunimetusel „Saumur-Champigny“ alates 1960ndatest hoogsalt areneda, kinnitades niiviisi doktor Maisonneuve’i poolt 1925. aastal ilmunud teoses „Anjou, selle viinamarjad ja vein“ („L’Anjou, ses vignes et ses vins“) öeldut: „See kasvab Saumuri lubjarikkas mullas väga hästi ja sellest valmistatakse Champigny parimaid veine.“

Veinitootjate ühistu loomine 1957. aastal võimaldas areneda turul esialgu Pariisis ja seejärel kogu Prantsusmaal ning alates 1980ndatest aastatest ekspordi abil väljapoole riigipiire. 2009. aastal toodeti kontrollitud päritolunimetust „Saumur-Champigny“ kandvat veini keskmiselt 70 000 hektoliitrit.

2.   Teave toote kvaliteedi ja omaduste kohta

Teave toote kvaliteedi ja omaduste kohta

„Saumur-Champigny“ veinid on väga meeldivad punased veinid. Vein on sageli sügavat rubiinpunast värvi ja tihtipeale puuviljade või kannikeste aroomiga. Veinid on värsked, ümarad ja maheda maitsega ning need on võluvad nii noorena kui pärast paariaastast säilitamist.

3.   Põhjuslikud seosed

Põhjuslikud seosed

Suhteliselt soe ja kuiv kliima ning lubjarikas kriidine pinnas võimaldavad head vee äravoolu ja soodustavad taimede korrapärast, kuid mitte üleliigset veega varustamist, mis võimaldas viinamarjasordil ’Cabernet Franc N’ hakata kasvama päikese suhtes kõige parema asukohaga nõlvadel, mis tagavad viinamarjadele optimaalset küpsusastet soodustava varaküpsuse ja hea õhuga varustatuse. Ettevõtjad õppisid väga kiiresti ära tehnikad, mis võimaldasid neil veinivalmistustehnikate kohandamise abil viinamarjade parimad omadused esile tuua. Neid tehnikaid, millest enamik on tänaseks tavadeks muutunud, esitles väljapaistev veinispetsialist Sébille-Auger 1843. aastal ühel Souzay-Champigny viinamarjaistandust tutvustaval üritusel.

XX sajandi teisel poolel arenes märkimisväärselt kontrollitud päritolunimetuse „Saumur-Champigny“ istutusala ja selle müümine välisriikidesse ning seda eksporditi enam kui 40 riiki.

Kogukonna soovi viinamarjaistandust põlistada tunnustati UNESCO maailmapärandi nimistusse kandmisega. Kontrollitud päritolunimetus „Saumur-Champigny“, mida peetakse Val de Loire’i piirkonna üheks mainekamaks päritolunimetuseks, kinnitab tänapäeval Georges Clémenceau sõnu, kes ütles pärast oma sõbra Antoine Cristali toodangu avastamist järgmist: „Riik, kes sellist veini toodab, on võimas riik, sest pole ühtegi võimsat riiki, millel puuduks ajalugu ja võimas tsivilisatsioon.“

9.   Olulised lisatingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Olulised lisatingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Geograafiline nimetus „Val de Loire“

Geograafiline nimetus „Val de Loire“

Õigusraamistik:

Riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

Kontrollitud päritolunimetusele võib lisada geograafilise tähise „Val de Loire“ vastavalt tootespetsifikaadis sätestatud eeskirjadele. Geograafilise nimetuse „Val de Loire“ märkimiseks kasutatavate tähtede suurus ei tohi ületada (kõrguselt ega laiuselt) kaht kolmandikku tähtede suurusest, millega on kirjutatud kontrollitud päritolunimetus.

Väiksem geograafiline üksus

Väiksem geograafiline üksus

Õigusraamistik:

Riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

Kontrollitud päritolunimetusega veinid võib märgistada väiksema geograafilise piirkonnaga, kui kõnealune piirkond on:

| — | kantud katastrisse, |
| --- | --- |

—

kantud katastrisse,

| — | märgitud saagideklaratsioonile. |
| --- | --- |

—

märgitud saagideklaratsioonile.

Kõnealuse katastriüksuse nimetuse märkimiseks kasutatavate tähtede suurus ei tohi ületada (ei kõrguses ega laiuses) poolt tähtede suurusest, millega on kirjutatud kontrollitud päritolunimetus.

Vahetus läheduses asuv piirkond

Vahetus läheduses asuv piirkond

Õigusraamistik:

Riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus:

Vahetus läheduses asuv piirkond, mille suhtes kohaldatakse erandit seoses veini pressimise ja valmistamisega, koosneb 2018. aasta ametliku geograafilise koodi põhjal järgmistest kommuunidest:

| — | Deux-Sèvres’i departemang: Saint-Martin-de-Mâcon, Tourtenay; |
| --- | --- |

—

Deux-Sèvres’i departemang: Saint-Martin-de-Mâcon, Tourtenay;

| — | Indre-et-Loire’i departemang: Chinon; |
| --- | --- |

—

Indre-et-Loire’i departemang: Chinon;

| — | Maine-et-Loire’i departemang: Artannes-sur-Thouet, Brézé, Brossay, Cizay-la-Madeleine, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Distré, Doué-en-Anjou (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Meigné ja Les Verchers-sur-Layon), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Montreuil-Bellay, Le Puy-Notre-Dame, Rou-Marson, Saint-Just-sur-Dive, Saumur, Terranjou (Chavagnes’ delegeeritud kommuuni endine territoorium), Les Ulmes, Vaudelnay; |
| --- | --- |

—

Maine-et-Loire’i departemang: Artannes-sur-Thouet, Brézé, Brossay, Cizay-la-Madeleine, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Distré, Doué-en-Anjou (järgmiste delegeeritud kommuunide endised territooriumid: Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Meigné ja Les Verchers-sur-Layon), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Montreuil-Bellay, Le Puy-Notre-Dame, Rou-Marson, Saint-Just-sur-Dive, Saumur, Terranjou (Chavagnes’ delegeeritud kommuuni endine territoorium), Les Ulmes, Vaudelnay;

| — | Vienne’i departemang: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers. |
| --- | --- |

—

Vienne’i departemang: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers.

Link tootespetsifikaadile

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-0e0411ee-1698-4400-9eda-5fc7e90883b0

---

(1)  EÜT L 9, 11.1.2019, lk 2.

1

---

| 20.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 57/25 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 57/25

---

Tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punktile a

(2020/C 57/09)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada muudatuse suhtes vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51 kolme kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KAITSTUD PÄRITOLUNIMETUSE / KAITSTUD GEOGRAAFILISE TÄHISE TOOTESPETSIFIKAADI OLULISE MUUDATUSE HEAKSKIITMISE TAOTLUS

Muudatuse heakskiitmise taotlus kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 esimese lõiguga.

„MOJAMA DE BARBATE“

ELi nr: PGI-ES-01210-AM01 – 3. oktoober 2018

KPN ( ) KGT (X)

1.   Taotlejate rühm ja õigustatud huvi

Consejo Regulador de las Indicaciones Geográficas Protegidas Mojama de Barbate y Mojama de Isla Cristina,

| Glorieta del Agua no 4, planta 2, módulo 9 |
| --- |
| 41940 Tomares |
| Sevilla |
| SPAIN |
| Tel +34 954151823 |

Glorieta del Agua no 4, planta 2, módulo 9

41940 Tomares

Sevilla

SPAIN

Tel +34 954151823

E-post: consejoregulador@consejoreguladordelamojama.com

Taotlejate rühma õigustatud huvi põhineb asjaolul, et tegemist on asutusega, kes vastutab kaitstud geograafilise tähise „Mojama de Barbate“ haldamise eest ning oli nimetuse registreerimise algse taotluse esitaja.

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Hispaania

3.   Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab:

☐ Toote nimetus

☒ Toote kirjeldus

☐ Geograafiline piirkond

☒ Päritolutõend

☒ Tootmismeetod

☐ Seos

☒ Märgistamine

☐ Muu (täpsustada)

4.   Muudatus(t)e liik

| ☒ | Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline. |
| --- | --- |

☒

Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline.

| ☐ | Sellise registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mille koonddokumenti (või sellega võrdväärset) ei ole avaldatud ja mida ei käsitata määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt väikese muudatusena. |
| --- | --- |

☐

Sellise registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mille koonddokumenti (või sellega võrdväärset) ei ole avaldatud ja mida ei käsitata määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt väikese muudatusena.

5.   Muudatus(ed)

Üldiselt on muudatusteks kolm peamist põhjust:

| — | pärast KGT registreerimist toimunud kontrollimisel selgus, et spetsifikaadis esitatud mõnda nõuet ei ole toote käsitöönduslikku laadi arvestades võimalik täita või see on väga keerukas. Siinkohal on lisatud teatavate leitud vigade parandused. Ükski muudatus ei vähenda toote kvaliteeti ega eripära; |
| --- | --- |

—

pärast KGT registreerimist toimunud kontrollimisel selgus, et spetsifikaadis esitatud mõnda nõuet ei ole toote käsitöönduslikku laadi arvestades võimalik täita või see on väga keerukas. Siinkohal on lisatud teatavate leitud vigade parandused. Ükski muudatus ei vähenda toote kvaliteeti ega eripära;

| — | mõned kirjeldused on kõrvaldatud, sest need ei lisanud spetsifikaadile midagi, vaid muutsid selle asemel asja keerulisemaks ja aeglustasid kontrolliprotsessi; |
| --- | --- |

—

mõned kirjeldused on kõrvaldatud, sest need ei lisanud spetsifikaadile midagi, vaid muutsid selle asemel asja keerulisemaks ja aeglustasid kontrolliprotsessi;

| — | mõnda oluliseks peetavat jaotist on laiendatud, näiteks ronqueo (traditsiooniline tükeldamisprotsess) kirjeldust, et muuta kontrollimine lihtsamaks. |
| --- | --- |

—

mõnda oluliseks peetavat jaotist on laiendatud, näiteks ronqueo (traditsiooniline tükeldamisprotsess) kirjeldust, et muuta kontrollimine lihtsamaks.

Jaotis B. Toote kirjeldus

| 5.1. | Spetsifikaadi jaotise B esimeses lõikes ja koonddokumendi punktis 3.2 asendatakse sõna „sazonado“ („laagerdatud“) sõnaga „salado“ („soolatud“).
  Tegemist oli veaga, mis on nüüd parandatud. Hispaania õiguse alusel on toote õige kirjeldus „salado y seco“ („soolatud ja kuivatatud“). Terminit „sazonado“ („laagerdatud“) kasutatakse hooajaliste toitude puhul, st need on küpsed või oma küpsuse haripunkti jõudnud. |
| --- | --- |

5.1.

Tegemist oli veaga, mis on nüüd parandatud. Hispaania õiguse alusel on toote õige kirjeldus „salado y seco“ („soolatud ja kuivatatud“). Terminit „sazonado“ („laagerdatud“) kasutatakse hooajaliste toitude puhul, st need on küpsed või oma küpsuse haripunkti jõudnud.

| 5.2. | Spetsifikaadi jaotise B kolmandas lõikes ja koonddokumendi punktis 3.2 jäetakse mõiste „Ekstraklass“ (Categoría Extra) määratlusest välja sõnad „mis on vähem rasvane“.






  — | Spetsifikaadi jaotise B neljandas lõikes ja koonddokumendi punktis 3.2 jäetakse mõiste „I kategooria“ (Categoría Primera) määratlusest välja sõnad „mille rasvasisaldus on suurem“. |
| --- | --- | --- |

5.2.

—

Spetsifikaadi jaotise B neljandas lõikes ja koonddokumendi punktis 3.2 jäetakse mõiste „I kategooria“ (Categoría Primera) määratlusest välja sõnad „mille rasvasisaldus on suurem“.

Need fraasid on välja jäetud, kuna need on kirjeldavad ega iseloomusta toodet mitte mingil viisil.

| 5.3. | Spetsifikaadi jaotise B kuuendas lõikes ja koonddokumendi punktis 3.2 asendatakse parameeter „suhteline niiskus“ (humedad relativa) parameetriga „vee aktiivsus“ (actividad de agua). Tegemist oli veaga, sest suhteline niiskus on keskkonnaparameeter, aga vee aktiivsus mõõdab niiskust toiduaines. On kindlaks tehtud, et vee aktiivsus (aw) peab olema alla 0,9. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Spetsifikaadi alajaotise B.1 esimeses lõikes ja koonddokumendi punktis 3.3 asendatakse hariliku tuuni kaal 200 kg kaaluga 150 kg. Seda õigustab praegu püütavate kalade väiksem suurus, pidades samas loomulikult kinni minimaalsest lubatud suurusest, ilma et kahjustataks lõpptoote kvaliteeti. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Spetsifikaadi alajaotises B.2 jäetakse tabelist välja aeroobsed mesofiilid, sest need ei ole patogeensed mikroorganismid. Neid hõlmavad horisontaalsed eeskirjad ja sellega ei parandata toote kvaliteeti. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Raskmetallide tabel on viidud spetsifikaadi alajaotisest B.2 alajaotisesse B.1. Tooraineid käsitlev alajaotis B.1 on jaotis, mille alusel tuleks kontrollida raskmetallide sisaldust.
  Muudatus tuleneb sellest, et enne värskete tükkide tootmisprotsessi sisenemist on vaja teada raskmetallide sisaldust. Sellega tagatakse, et lõpptooted ei ole kunagi valmistatud suure raskmetallisisaldusega toorainetest. |
| --- | --- |

5.6.

Muudatus tuleneb sellest, et enne värskete tükkide tootmisprotsessi sisenemist on vaja teada raskmetallide sisaldust. Sellega tagatakse, et lõpptooted ei ole kunagi valmistatud suure raskmetallisisaldusega toorainetest.

Jaotis D. Asjaolud, mis tõendavad, et toode on pärit asjaomasest piirkonnast

| 5.7. | Spetsifikaadi jaotise D punktist 3 jäetakse välja nõue, et tootmispäevikud „järgiksid regulatiivkomitee vastu võetud vormi“, sest tootmispäevik on käitajate enesekontrolli vahend ja regulatiivkomitee ei peaks olema sellega seotud.






  — | Jaotisest D jäetakse välja ka kogu viimane lõige, st „Komitee peab väljastama sertifitseeritud soolamisrajatistele nummerdatud etiketid, mis kujutavad endast toodete turule toomisel päritolu ja käsitööndusliku töötlemise tagatist“. Seda seetõttu, et nummerdatud etikettide kasutamist ei peeta tootekontrolli jaoks vajalikuks, sest seda on võimalik teha tõhusalt toote ja partii identifitseerimisnumbrite abil. Selle nõude välja jätmine hõlbustab toote turule toomist. |
| --- | --- | --- |

5.7.

—

Jaotisest D jäetakse välja ka kogu viimane lõige, st „Komitee peab väljastama sertifitseeritud soolamisrajatistele nummerdatud etiketid, mis kujutavad endast toodete turule toomisel päritolu ja käsitööndusliku töötlemise tagatist“. Seda seetõttu, et nummerdatud etikettide kasutamist ei peeta tootekontrolli jaoks vajalikuks, sest seda on võimalik teha tõhusalt toote ja partii identifitseerimisnumbrite abil. Selle nõude välja jätmine hõlbustab toote turule toomist.

Jaotis E. Tootmismeetodi kirjeldus

| 5.8. | Spetsifikaadi jaotise E punkti c „Ronqueo (tuunikala tükeldamine)“ on üldiselt edasi arendatud, et anda üksikasjalikum kirjeldus protsessi kohta, mida peetakse üheks kõige olulisemaks kvaliteetse mojama (soolatuun) tootmise etapiks.






  — | Teisest lõigust jäetakse välja sõnad

  „tuunikala keha lõigatakse lahti ja selgroog eemaldatakse“ |
| --- | --- | --- |

5.8.

—

Teisest lõigust jäetakse välja sõnad

„tuunikala keha lõigatakse lahti ja selgroog eemaldatakse“

ja asendatakse sõnadega

„piki kõhuuime ja pärakuuime lisauimekeste vahele jäävat joont tehakse sisselõige; seejärel tehakse väike sisselõige piki seljauime ja selle lisauimekeste vahele jäävat joont. Selles etapis tekib heli, millest on protsess saanud oma nime: ronqueo. Kui nuga läheb vastu selgroogu, siis tekitab see heli, mis sarnaneb norskamisele (hispaania keeles ronquido). Pärast eespool nimetatud sisselõike tegemist tehakse veel kaks täiendavat sisselõiget, üks kala mõlemale poolele, kõhuuime alguspunkti. Selle eesmärk on eraldada kaks ülemist osa (negros või descargamentos) kahest alumisest osast (blancos või descargados).“

ronqueo

ronquido

negros

descargamentos

blancos

descargados

| — | Kolmandast lõigust jäetakse välja järgmine: |
| --- | --- |

—

Kolmandast lõigust jäetakse välja järgmine:

„Fileedest eemaldatakse nahk, järelejäänud luud ja tume liha. Pärast puhastamist ülemistest osadest saadud neli fileed ja alumistest osadest saadud neli fileed pestakse ja lõigatakse ribadeks. Ribade pikkus oleneb tuunikalafilee laiusest. Paksus ei tohi ületada 5 cm.“

ja asendatakse sõnadega

„Nahk eemaldatakse ja fileed eraldatakse. Need puhastatakse luudest ja sangacho’st (see on hüübinud vere tõttu tekkinud kogu kala pikkuses kulgeva tumedama lihariba traditsiooniline nimetus). Selle tulemuseks on neli fileed, mis liigitakse ekstraklassi (Extra) ja neli fileed, mis liigitatakse I klassi (Primera). Pärast puhastamist need pestakse ja lõigatakse ribadeks, millest lõpuks valmistatakse mojama’d. Ribade pikkus oleneb tuunikalafilee laiusest.“

sangacho

Extra

Primera

mojama

| — | Kolmandast lõigust jäetakse välja ka nõue, et ribade paksus ei tohi olla rohkem kui 5 cm. Tükeldamine toimub käsitsi, mis tähendab seda, et isegi kui seda tehakse väga oskuslikult, ei pruugi lõigatud tükid olla nõuetekohased. Kui riba paksus on mõnes kohas rohkem kui 5 cm, ei saa seda muidu perfektselt tehtud tegevust selle ebakõla pärast sertifitseerida. Lisaks sellele on punktis 5.2 selgitatud põhjusel selles jaotises jäetud saadud fileede klassifikatsioonist välja viited rasvasisaldusele. |
| --- | --- |

—

Kolmandast lõigust jäetakse välja ka nõue, et ribade paksus ei tohi olla rohkem kui 5 cm. Tükeldamine toimub käsitsi, mis tähendab seda, et isegi kui seda tehakse väga oskuslikult, ei pruugi lõigatud tükid olla nõuetekohased. Kui riba paksus on mõnes kohas rohkem kui 5 cm, ei saa seda muidu perfektselt tehtud tegevust selle ebakõla pärast sertifitseerida. Lisaks sellele on punktis 5.2 selgitatud põhjusel selles jaotises jäetud saadud fileede klassifikatsioonist välja viited rasvasisaldusele.

| 5.9. | Spetsifikaadi jaotise E punktist d „Soolamine“ jäetakse välja nõue, et soolakihi paksus peab olema 2 kuni 4 cm. Seda seetõttu, et aasta jooksul tehtud kontrollid näitasid, et täpsete mõõtmiste tegemine on soolas esinevate ebakõlade tõttu keeruline. Oluline on, et fileed on täielikult kaetud soolaga ega puuduta üksteist kunagi.






  — | Punktist d jäetakse samal põhjusel välja ka sõnad

  „Tuunikalaribad on täielikult kaetud, et tagada soola ühtlane jaotamine“ |
| --- | --- | --- |

5.9.

Spetsifikaadi jaotise E punktist d „Soolamine“ jäetakse välja nõue, et soolakihi paksus peab olema 2 kuni 4 cm. Seda seetõttu, et aasta jooksul tehtud kontrollid näitasid, et täpsete mõõtmiste tegemine on soolas esinevate ebakõlade tõttu keeruline. Oluline on, et fileed on täielikult kaetud soolaga ega puuduta üksteist kunagi.

—

Punktist d jäetakse samal põhjusel välja ka sõnad

„Tuunikalaribad on täielikult kaetud, et tagada soola ühtlane jaotamine“

ja asendatakse sõnadega

„tagades, et ükski tuunikalafilee ei puuduta teist fileed. Sool peab olema jaotatud võrdselt, tagamaks et tuunikalaribad on täielikult kaetud.“

| — | Punktis d on sõna „tuunikala“ asendatud sõnaga „tuunikalafilee“, et anda materjali kohta täpsem kirjeldus. Sama kehtib ka spetsifikaadi jaotise E punktide e ja g kohta, nii et kõikjal kirjeldatakse toorainet tuunikalafileena. |
| --- | --- |

—

Punktis d on sõna „tuunikala“ asendatud sõnaga „tuunikalafilee“, et anda materjali kohta täpsem kirjeldus. Sama kehtib ka spetsifikaadi jaotise E punktide e ja g kohta, nii et kõikjal kirjeldatakse toorainet tuunikalafileena.

| — | Punktis d on muudetud soolamisaega: „18 kuni 36 tundi“ asemel „18 kuni 50 tundi“, sest tehtud kontrollid on näidanud, et paksemaid fileesid tuleb kauem soolata. |
| --- | --- |

—

Punktis d on muudetud soolamisaega: „18 kuni 36 tundi“ asemel „18 kuni 50 tundi“, sest tehtud kontrollid on näidanud, et paksemaid fileesid tuleb kauem soolata.

| 5.10. | Spetsifikaadi jaotise E „Fileede pesemine“ punkti e teisest lõikest jäetakse välja järgmised sõnad:
  „ribad asetatakse külma vette hunnikutes ja need jäetakse seisma“
  ja asendatakse sõnadega
  „tuunikalafilee ribad asetatakse külma vee vannidesse. Need pestakse esimest korda, et eemaldada nende küljes olev sool. Seejärel asetatakse need külma vee vannidesse ja jäetakse seisma“.
  Selle muudatuse eesmärk on üksnes parandada protsessi kirjeldust, et aidata kaasa spetsifikaadi nõuetele vastavuse kontrollimisele.






  — | Samast lõigust jäetakse välja sõnad

  „Selle protsessi jooksul vahetatakse vett kolm kuni neli korda“ |
| --- | --- | --- |

5.10.

Spetsifikaadi jaotise E „Fileede pesemine“ punkti e teisest lõikest jäetakse välja järgmised sõnad:

„ribad asetatakse külma vette hunnikutes ja need jäetakse seisma“

ja asendatakse sõnadega

„tuunikalafilee ribad asetatakse külma vee vannidesse. Need pestakse esimest korda, et eemaldada nende küljes olev sool. Seejärel asetatakse need külma vee vannidesse ja jäetakse seisma“.

Selle muudatuse eesmärk on üksnes parandada protsessi kirjeldust, et aidata kaasa spetsifikaadi nõuetele vastavuse kontrollimisele.

—

Samast lõigust jäetakse välja sõnad

„Selle protsessi jooksul vahetatakse vett kolm kuni neli korda“

ja asendatakse sõnadega

„Vett vahetatakse vähemalt üks kord“.

Selle põhjuseks on asjaolu, et kontrollidest nähtub, et vee nii mitu korda vahetamine ei ole vajalik.

| 5.11. | Spetsifikaadi jaotise E punktid g ja h on ühendatud üheks punktiks g „Kuivatamine“, sest see kujutab protsessi täpsemalt. Jaotus kaheks punktiks on tegelikult kunstlik, sest tegemist ei ole kahe eraldi tegevusega (laagerdamine ja kuivatamine), vaid see on üks järjepidev protsess (kuivatamine), mis toimub kuivatamisrajatises, kuhu pestud ja vajaduse korral pressitud tuunikalafilee ribad viiakse kuivatamiseks ja kust viiakse ära tuunikalafilee kuivatatud ribad, millest valmistatakse lõpptoode.
  Lisatud on mitmesuguseid nõudeid, mis on sätestatud allpool ja mida peetakse vajalikuks spetsifikaadi nõuete täitmise paremaks kontrollimiseks.






  — | Punkti g neljas lõige hõlmab nüüd sõnastust „kuigi see ei tohi kesta vähem kui 15 päeva“, et kehtestada minimaalne aeg loomulikuks kuivamiseks. |
| --- | --- | --- |

5.11.

Spetsifikaadi jaotise E punktid g ja h on ühendatud üheks punktiks g „Kuivatamine“, sest see kujutab protsessi täpsemalt. Jaotus kaheks punktiks on tegelikult kunstlik, sest tegemist ei ole kahe eraldi tegevusega (laagerdamine ja kuivatamine), vaid see on üks järjepidev protsess (kuivatamine), mis toimub kuivatamisrajatises, kuhu pestud ja vajaduse korral pressitud tuunikalafilee ribad viiakse kuivatamiseks ja kust viiakse ära tuunikalafilee kuivatatud ribad, millest valmistatakse lõpptoode.

Lisatud on mitmesuguseid nõudeid, mis on sätestatud allpool ja mida peetakse vajalikuks spetsifikaadi nõuete täitmise paremaks kontrollimiseks.

—

Punkti g neljas lõige hõlmab nüüd sõnastust „kuigi see ei tohi kesta vähem kui 15 päeva“, et kehtestada minimaalne aeg loomulikuks kuivamiseks.

| — | Viiendas lõikes, mis käsitleb segamisprotsessi, on parandatud viga, mis oli seotud maksimaalse lubatud temperatuuriga. Temperatuur 16 oC on asendatud temperatuuriga 17 oC ja kehtestatud on minimaalne kuivamise aeg, mis ei tohi olla vähem kui 15 päeva. |
| --- | --- |

—

Viiendas lõikes, mis käsitleb segamisprotsessi, on parandatud viga, mis oli seotud maksimaalse lubatud temperatuuriga. Temperatuur 16 oC on asendatud temperatuuriga 17 oC ja kehtestatud on minimaalne kuivamise aeg, mis ei tohi olla vähem kui 15 päeva.

o

o

| — | Kuuendast lõikest, mis käsitleb kuivatamist tunnelites, on jäetud välja kehtestatud kuivatamise aeg „15 kuni 21 päeva“. Nüüd on sätestatud üksnes see, et protsess peab kestma „vähemalt 12 päeva“. Muudatuse põhjuseks on asjaolu, et kontrollidest nähtub, et 12 päeva pikkusest kuivatamisest piisab nõutava kvaliteediga perfektse mojama saamiseks. |
| --- | --- |

—

Kuuendast lõikest, mis käsitleb kuivatamist tunnelites, on jäetud välja kehtestatud kuivatamise aeg „15 kuni 21 päeva“. Nüüd on sätestatud üksnes see, et protsess peab kestma „vähemalt 12 päeva“. Muudatuse põhjuseks on asjaolu, et kontrollidest nähtub, et 12 päeva pikkusest kuivatamisest piisab nõutava kvaliteediga perfektse mojama saamiseks.

mojama

| — | Viiendas ja kuuendas lõikes täpsustatakse, et rajatistes kontrollitav „niiskus“ on „suhteline niiskus“. |
| --- | --- |

—

Viiendas ja kuuendas lõikes täpsustatakse, et rajatistes kontrollitav „niiskus“ on „suhteline niiskus“.

| 5.12. | Eelnevate punktide ühendamise tõttu toimunud ümbernummerdamisest tulenevalt muudetakse punkt i punktiks h.






  — | Parandatud on viga, mille puhul termin „filee“ on asendatud sõnaga „mojama“, sest selles protsessi etapis on juba sellega tegemist. |
| --- | --- | --- |

5.12.

Eelnevate punktide ühendamise tõttu toimunud ümbernummerdamisest tulenevalt muudetakse punkt i punktiks h.

—

Parandatud on viga, mille puhul termin „filee“ on asendatud sõnaga „mojama“, sest selles protsessi etapis on juba sellega tegemist.

mojama

| — | Välja jäetakse väljend „ülearune väline oksüdeerunud järelejäänud rasv, mis võib olla kahjulik või tekitada halba maitset“ |
| --- | --- |

—

Välja jäetakse väljend „ülearune väline oksüdeerunud järelejäänud rasv, mis võib olla kahjulik või tekitada halba maitset“

ja asendatakse sõnadega

„välised vead, mis kahjustavad toote mainet“. See on protsessi täpsem kirjeldus.

| — | Fraasid „ekstraklassi (Extra) läheduses olevatest piirkondadest“ ja „ning seetõttu kaugemal tuunikala selgroost“ jäetakse välja, sest need on üleliigsed. |
| --- | --- |

—

Fraasid „ekstraklassi (Extra) läheduses olevatest piirkondadest“ ja „ning seetõttu kaugemal tuunikala selgroost“ jäetakse välja, sest need on üleliigsed.

Extra

| 5.13. | Eespool nimetatud ümbernummerdamise tõttu muudetakse punkt j punktiks i. Selle punkti ja koonddokumendi punkti 3.2 teksti muudetakse, et parandada sõnastust, võtta kasutusele uut tüüpi pakend, plastalus, ja jätta välja kirjeldavad väljendid.
  Varasem sõnastus: „Pakend ja identifitseerimine: toodet turustatakse vaakumpakendatuna läbipaistvas asjakohaselt märgistatud kilekotis eri kaaluga tükkide või viiludena oliivi- või päevalilleõlis. Samuti võib seda turustada viilutatult oliivi- või päevalilleõlis klaaspurkidesse pakendatuna.
  Toode tuleb pakendada tootmisettevõttes, et säilitada töötlemisprotsessi lõpuks saavutatud füüsikalis-keemilised omadused, eelkõige soola- ja suhtelise niiskuse sisaldus.“
  Uus tekst: „Pakend ja identifitseerimine: toode võib olla vaakumpakendatud läbipaistvasse plastkotti eri kaaluga tükkide või viiludena. Samuti võib seda turustada viilutatult oliivi- või päevalilleõlis plastalustel või klaaspurkidesse pakendatuna.
  Toode tuleb pakendada tootmisettevõttes, et säilitada töötlemisprotsessi lõpuks saavutatud füüsikalis-keemilised omadused, eelkõige soolasisaldus ja vee aktiivsus.“






  — | Jaotises B „Toote kirjeldus“ esitatud viiteid lõpptoote esitluse kohta on vastavalt muudetud. |
| --- | --- | --- |

5.13.

Eespool nimetatud ümbernummerdamise tõttu muudetakse punkt j punktiks i. Selle punkti ja koonddokumendi punkti 3.2 teksti muudetakse, et parandada sõnastust, võtta kasutusele uut tüüpi pakend, plastalus, ja jätta välja kirjeldavad väljendid.

Varasem sõnastus: „Pakend ja identifitseerimine: toodet turustatakse vaakumpakendatuna läbipaistvas asjakohaselt märgistatud kilekotis eri kaaluga tükkide või viiludena oliivi- või päevalilleõlis. Samuti võib seda turustada viilutatult oliivi- või päevalilleõlis klaaspurkidesse pakendatuna.

Toode tuleb pakendada tootmisettevõttes, et säilitada töötlemisprotsessi lõpuks saavutatud füüsikalis-keemilised omadused, eelkõige soola- ja suhtelise niiskuse sisaldus.“

Uus tekst: „Pakend ja identifitseerimine: toode võib olla vaakumpakendatud läbipaistvasse plastkotti eri kaaluga tükkide või viiludena. Samuti võib seda turustada viilutatult oliivi- või päevalilleõlis plastalustel või klaaspurkidesse pakendatuna.

Toode tuleb pakendada tootmisettevõttes, et säilitada töötlemisprotsessi lõpuks saavutatud füüsikalis-keemilised omadused, eelkõige soolasisaldus ja vee aktiivsus.“

—

Jaotises B „Toote kirjeldus“ esitatud viiteid lõpptoote esitluse kohta on vastavalt muudetud.

Jaotis H. Märgistamine

Jaotis H. Märgistamine

| 5.14. | Spetsifikaadi jaotisest H „Märgistamine“ jäetakse välja nõue, mis on seotud nummerdatud etikettidega, nagu on eespool märgitud (vt muudatus 5.7).
  Jaotisest H ja koonddokumendi punktist 3.6 jäetakse välja ka nõue, mis on seotud KGT regulatiivkomitee logo kasutamisega, millele on ekslikult viidatud kui „Kaitstud geograafilise tähise logole“. Säilitatud on aga nõue, mis on seotud Euroopa Liidu kaitstud geograafilise tähise logo kasutamisega. Seega jäetakse jaotisest H ja koonddokumendi punktist 3.6 välja sõnad „etiketil peab olema esitatud kaitstud geograafilise tähise logo, mis on esitatud allpool:“ ja kõnealuse logo kujutis. |
| --- | --- |

5.14.

Spetsifikaadi jaotisest H „Märgistamine“ jäetakse välja nõue, mis on seotud nummerdatud etikettidega, nagu on eespool märgitud (vt muudatus 5.7).

Jaotisest H ja koonddokumendi punktist 3.6 jäetakse välja ka nõue, mis on seotud KGT regulatiivkomitee logo kasutamisega, millele on ekslikult viidatud kui „Kaitstud geograafilise tähise logole“. Säilitatud on aga nõue, mis on seotud Euroopa Liidu kaitstud geograafilise tähise logo kasutamisega. Seega jäetakse jaotisest H ja koonddokumendi punktist 3.6 välja sõnad „etiketil peab olema esitatud kaitstud geograafilise tähise logo, mis on esitatud allpool:“ ja kõnealuse logo kujutis.

KOONDDOKUMENT

„MOJAMA DE BARBATE“

„MOJAMA DE BARBATE“

ELi nr: PGI-ES-01210-AM01 – 3. oktoober 2018

ELi nr: PGI-ES-01210-AM01 – 3. oktoober 2018

KPN ( ) KGT (X)

KPN ( ) KGT (X)

1.   [KPN või KGT] nimetus(ed)

[KPN või KGT] nimetus(ed)

„Mojama de Barbate“

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Liikmesriik või kolmas riik

Hispaania

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Toote liik

Klass 1.7. Värske kala, molluskid ja koorikloomad ning neist valmistatud tooted

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Toodet „Mojama de Barbate“ saadakse tuunikala kõige väärtuslikumast osast, fileest (nii kahest ülemisest kui ka kahest alumisest fileest), mida laagerdatakse soolamise ja kuivatamise teel õhu käes või selleks ette nähtud tunnelites.

Toodet „Mojama de Barbate“ liigitatakse ekstra- või I klassi.

Ekstraklass: sellesse kategooriasse liigitatakse mojama (soolatuun), mida saadakse tuuni selgroole kinnituvast filee siseosast.

Ekstraklass

mojama

I klass: sellesse kategooriasse liigitatakse mojama, mida saadakse ekstraklassi filee kõrval asuvatest fileetükkidest.

I klass

mojama

Toote „Mojama de Barbate“ välispind on tumepruun ja selle lõikekohal on näha tuunikalafileele iseloomulikud viirud, mis eristuvad I klassi tootel palju selgemalt kui ekstraklassi tootel. Lõikepind on eri intensiivsusega granaatpunase värvusega, servad on tumedamad, tekstuur on tihke, sile ja vähekiuline. Tootel on rasvase kala lõhn ja maitse.

Soolasisaldus jääb vahemikku 3–9 % ja vee aktiivsus on alla 0,90.

„Mojama de Barbate“ võib olla vaakumpakendatud läbipaistvasse plastkotti eri kaaluga tükkide või viiludena. Samuti võib seda turustada viilutatult oliivi- või päevalilleõlis plastalustel või klaaspurkidesse pakendatuna.

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Toodet „Mojama de Barbate“ valmistatakse tuunikalafileest, mida saadakse liikidest Thunnus albacares (kulduim-tuun) ja Thunnus thynnus (harilik tuun), mille eluskaal on üle 150 kg. Toote tooraine päritolule ei ole kehtestatud piiranguid, kuid kasutada võib üksnes looduses kasvanud tuunikala.

Thunnus albacares

Thunnus thynnus

3.4.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Määratletud geograafilises piirkonnas tehakse järgmisi toiminguid: tuunikala pesemine, tükeldamine (traditsioonilise nimetusega ronqueo), lõigatud tükkide pesemine, soolamine, korduv pesemine soovitud soolsusastme saavutamiseks, pressimine, tuunikalafileede laagerdamine kuivatamise teel, viimistlemine ja pakendamiseks lõpliku valiku tegemine.

ronqueo

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Toode „Mojama de Barbate“ tuleb pakendada tootmisettevõttes, et säilitada töötlemisprotsessi lõpuks saavutatud füüsikalis-keemilised ja organoleptilised omadused, eelkõige soolasisaldus ja vee aktiivsus.

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Kõigi KGTga toodet „Mojama de Barbate“ turustavate tootjate etiketil peab olema nähtavalt esitatud järgmine: sõnad „Mojama de Barbate“ ja Euroopa Liidu kaitstud geograafilise tähise logo.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Töötlemispiirkond asub Cádizi provintsi omavalitsusüksustes Barbate ja Vejer de la Frontera.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Seos geograafilise piirkonnaga

Toodet „Mojama de Barbate“ tuntakse riiklikul turul gurmeetootena, millele on iseloomulik hoolikas valmistusviis, kõrge hind ja nõudlik tarbija. Seda võib leida Hispaania eri paigus spetsiaalsetes traditsioonilisi kulinaariatooteid pakkuvates asutustes.

Toote „Mojama de Barbate“ seos geograafilise piirkonnaga põhineb toote hinnatud mainel, mis tuleneb selle piirkonna kalasoolamistraditsioonist. See on piirkond, kus kala on sajandeid püütud ja kus seda jätkuvalt püütakse ning kus käsitööndusliku töötlemise aluseks olevaid kogemusi ja oskusteavet on põlvest põlve edasi antud.

Kõikjal Cádizi lahe rannikul on ammustest aegadest kala püütud ja tuunikala soolatud. Traditsioon ulatub tagasi foiniiklaste ja tartessoslaste aega, sest just need rahvad õpetasid piirkonna varastele asukatele tehnikaid ja, olemasolevate viidete kohaselt, juba sel ajal ka tuunipüügiks vajalike võrgulabürintide kasutamist.

Hiljem täiustasid araablased võrkude ülesehitust ja võtsid kasutusele almadraba-lõkspüünise (Andaluusia araabia keeles almadrába – löömis- või võitlemispaik), mis kujutas endast võrgulabürinte, mis paigutati ranniku lähedale, kudemisrände ajal Atlandi ookeanist Vahemerre suunduvate tuunide püüdmiseks.

almadraba

almadrába

Peaaegu kümne sajandi jooksul on paljud klassikalised autorid teinud ohtralt ülestähendusi Gibraltari väina almadraba-lõkspüünistest, piirkonna rohkest tuunikalasaagist ja kalade suurusest, kirjeldades üksikasjalikult tuunipüüki nimetatud võrgulabürintides. Samuti kirjeldasid nad tuunikala turustamist kõikjal Vahemere ääres ning rõhutasid tuunikala rikkalikku toiteväärtust ja kulinaarseid omadusi.

almadraba

Tuunikala soolamis- ja töötlemistööstus õilmitses juba Rooma-aegses Baetica provintsis. Hiljem Lõuna-Hispaaniasse elama asunud rahvad jätkasid kalatööstuse täiustamist, tänu millele on see püsinud tänaseni ja säilitanud töötlemisprotsesside traditsioonilise ja käsitööndusliku olemuse.

Toote „Mojama de Barbate“ geograafilises tootmispiirkonnas hoitakse jätkuvalt elus traditsioonilisi töötlemisettevõtteid ja korraldatakse üritusi nii hotellisektori ja kalatööstuse asjatundjatele, asjaarmastajatele kui ka avalikkusele. Üks näide on Barbate omavalitsuse korraldatav Semana Gastronómica del Atún (tuunikala-teemaline kulinaarianädal), mille ajal teevad toidumaailmaga seotud ettevõtjad toiduvalmistusesitlusi ning külalised saavad maitsta traditsioonilisi tuunikalaroogi, mis kuuluvad lahutamatult Cádizi rannikupiirkonna toidukultuuri juurde. Ürituse raames toimuvad ka muud tegevused, nagu kokandusvõistlused või parimate tapade valmistamise võistlus, mille eesmärk on selgitada välja parim tuunikalast valmistatud tapa. Mojama on olulisim soolatud tuunikalatoode.

Semana Gastronómica del Atún

Mojama

Tööstusharule, kus toodet valmistatakse üksnes käsitöönduslikult, on pannud aluse väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad, mille eesotsas on ettevõtja asutaja või tema järeltulijad. See on võimaldanud säilitada aja jooksul vana traditsioonilist valmistustehnikat, võttes lisaks kasutusele üksnes selliseid kvaliteeti parandavaid uusi meetodeid, mis suurendavad toidu ohutust ja võimaldavad tootmisprotsessi täies ulatuses jälgida. Nimetatud toote valmistamiseks on vaja teadmisi ja kogemusi kogu protsessi vältel: kala lahtilõikamine ja tükeldamine, fileede eraldamine toote „Mojama de Barbate“ valmistamiseks, lõigete tegemine õigesse kohta, soolamisetapp, mille tegemiseks on vaja teada, kui palju soola lisada, pesemine, mida tuleb teha kontrollitult, et eemaldada fileelt üksnes üleliigne sool, ning lõpuks kuivatamine, mis leiab tänu kohalikule mikrokliimale aset parimates tingimustes kas looduslikus keskkonnas või selleks ette nähtud tunnelites.

Toote heast mainest kulinaariavaldkonnas annavad tunnistust arvukad viited eri väljaannetes, nagu põllumajandus-, kalandus- ja toiduaineministeeriumi 1996. aastal avaldatud „Inventario Español de Productos Tradicionales“ (ülevaade Hispaania traditsioonilistest toodetest) ja fondi Fundación Unicaja avaldatud uuring „Catalogación y Caracterización de los Productos Típicos Agroalimentarios de Andalucía“ (Andaluusia tüüpiliste põllumajandustoodete loend ja kirjeldused), II osa (2006). Mojama’t kirjeldatakse nendes trükistes Andaluusia traditsioonilise tootena, mille tootmine on koondunud peamiselt Barbatesse (Cádiz) ja Isla Cristinasse (Huelva).

Fundación Unicaja

Mojama

Üleriigiline päevaleht El País avaldas 30. augustil 2009. aastal toidualase artikli „Sal para la vida“ („Sool elu jaoks“), mille kohaselt „kasutavad arenenud riigid ka praegu kala soolamist, kuna see annab kalale hõrgu lõpparoomi. Hispaanias valmistatakse maailmamainega tooteid, nagu Santoña anšoovised ja Barbate tuunikala-mojama.“

mojama

Provintsi reisijuhi La Mar de Cádiz toidukultuuri käsitlevas osas öeldakse järgmist: „Cádizi provintsi ranniku toidukultuur on sama mitmekesine ja rikkalik nagu sealne pinnas, ulatudes Sanlúcar de Barrameda ja El Puerto de Santa María veinidest Cádizi praekala ja „Mojama de Barbate“ tuunikalani, mistõttu on selle piirkonna köök üks Hispaania armastatumaid.“

Toote „Mojama de Barbate“ mainest annavad tunnistust arvukad internetiviited, mille hulgast võib nimetada järgmisi.

Kala- ja mereannirestorane hõlmava interaktiivse kataloogi veebisaidil öeldakse järgmist: „Üks tuntumaid soolatud tooteid on mojama de atún (tuunikala-mojama) (tüüpiline toode Isla Cristinalt ja Barbatelt, Andaluusia suurimatelt tootjatelt)“.

mojama de atún

mojama

Toodet „Mojama de Barbate“ võib leida Sevilla restoraniketi Buentrago restoranide tapade menüüst.

Madridi rahvusvahelise turismimessi FITUR avamisel pakuti degusteerimiseks muu hulgas suupistet „Mojama de Barbate“.

Cádizi provintsi eri väljaannetes mainitakse tuunikalanädala raames toimunud „Mojama de Barbate“ degustatsioone.

Reisijuhis Los Caños de Meca tuuakse piirkonnale iseloomuliku tootena esile just „Mojama de Barbate“.

Ka restoranil Alcaravea on menüüs Mojama de atún extra de Barbate.

Mojama de atún extra de Barbate

Ajalehe Andalucía digiväljaandes ilmus artikkel, milles kinnitati „Mojama de Barbate“ mainet: „Barbate (Cádiz) kulinaarne pärand on väga rikkalik ja mitmekesine tänu meresaadustele, mille hulka kuulub ka „Mojama de Barbate““ ja kirjeldati toodet üksikasjalikult.

Ka Cádizi provintsi reisijuhis nimetatakse toodet „Mojama de Barbate“ kui piirkonnale iseloomulikku ja suure toiteväärtusega hõrku rooga.

Mis puutub kõnealuse nimetuse kasutamisse tavakeeles, siis 7. augusti 2000. aasta päevalehes ABC de Sevilla võib leida järgmise fraasi „...tiesos cual mojama de Barbate o de Isla Cristina“.

...tiesos cual mojama de Barbate o de Isla Cristina

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

(käesoleva määruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

Tootespetsifikaadi terviktekst on kättesaadav veebisaidil https://juntadeandalucia.es/export/drupaljda/Pliego_Barbate_modificado.pdf

või minnes otse piirkondliku põllumajandus-, loomakasvatus-, kalandus- ja kestliku arengu nõukogu (Consejería de Agricultura, Ganadería, Pesca y Desarrollo Sostenible) veebisaidile

Consejería de Agricultura, Ganadería, Pesca y Desarrollo Sostenible

(http://www.juntadeandalucia.es/agriculturaypesca/portal); ning klõpsates järgmistele linkidele:

„Areas de Actividad“ / „Industrias y Cadena Agroalimentaria“ / „Calidad“ / „Denominaciones de Calidad“ / „Productos derivados de la pesca“. Spetsifikaat asub pealkirja „Denominaciones de Calidad“ (kvaliteedinimetus) all.

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

---