# Úradný vestník C 79/2020

| | ISSN 1977-1037 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 79 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Ročník 6310. marca 2020 |

ISSN 1977-1037

Úradný vestník

Európskej únie

C 79

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Ročník 6310. marca 2020

---

| Obsah | Strana |
| --- | --- |
| | I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská |
| | UZNESENIA |
| | Výbor regiónov |
| 2020/C 79/01 | Uznesenie Európskeho výboru regiónov – Ekologický dohovor v partnerstve s miestnymi a regionálnymi samosprávami | 1 |
| | STANOVISKÁ |
| 2020/C 79/02 | Stanovisko Európskeho výboru regiónov – Metropolitné regióny: výzvy a postavenie v rámci budúcej politiky súdržnosti po roku 2020 | 8 |
| 2020/C 79/03 | Stanovisko Európskeho výboru regiónov – Makroregionálna stratégia pre Karpaty | 13 |
| 2020/C 79/04 | Stanovisko Európskeho výboru regiónov – Potenciál odvetvia železničnej dopravy pri dosahovaní priorít politiky EÚ | 18 |
| 2020/C 79/05 | Stanoviska Európskeho výboru regiónov – Zlepšenie administratívnej kapacity miestnych a regionálnych samospráv s cieľom posilniť investície a štrukturálne reformy v rokoch 2021 – 2027 | 25 |
| 2020/C 79/06 | Stanovisko Európskeho výboru regiónov – Dohovor primátorov a starostov po roku 2020 | 30 |
| 2020/C 79/07 | Stanovisko Európskeho výboru regiónov – Práca v platformách – miestne a regionálne regulačné výzvy | 36 |
| 2020/C 79/08 | Stanovisko Európskeho výboru regiónov – Európsky rámec regulačných riešení pre kolaboratívne hospodárstvo | 40 |
| 2020/C 79/09 | Stanovisko Európskeho výboru regiónov – Miestne a regionálne samosprávy formujúce budúcnosť Východného partnerstva | 45 |
| 2020/C 79/10 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Akčný plán proti dezinformáciám | 50 |
| 2020/C 79/11 | Stanovisko Európskeho výboru regiónov – Správa Európskej komisie o politike hospodárskej súťaže za rok 2018 | 54 |

Obsah

Strana

I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská

UZNESENIA

Výbor regiónov

2020/C 79/01

Uznesenie Európskeho výboru regiónov – Ekologický dohovor v partnerstve s miestnymi a regionálnymi samosprávami

1

STANOVISKÁ

2020/C 79/02

Stanovisko Európskeho výboru regiónov – Metropolitné regióny: výzvy a postavenie v rámci budúcej politiky súdržnosti po roku 2020

8

2020/C 79/03

Stanovisko Európskeho výboru regiónov – Makroregionálna stratégia pre Karpaty

13

2020/C 79/04

Stanovisko Európskeho výboru regiónov – Potenciál odvetvia železničnej dopravy pri dosahovaní priorít politiky EÚ

18

2020/C 79/05

Stanoviska Európskeho výboru regiónov – Zlepšenie administratívnej kapacity miestnych a regionálnych samospráv s cieľom posilniť investície a štrukturálne reformy v rokoch 2021 – 2027

25

2020/C 79/06

Stanovisko Európskeho výboru regiónov – Dohovor primátorov a starostov po roku 2020

30

2020/C 79/07

Stanovisko Európskeho výboru regiónov – Práca v platformách – miestne a regionálne regulačné výzvy

36

2020/C 79/08

Stanovisko Európskeho výboru regiónov – Európsky rámec regulačných riešení pre kolaboratívne hospodárstvo

40

2020/C 79/09

Stanovisko Európskeho výboru regiónov – Miestne a regionálne samosprávy formujúce budúcnosť Východného partnerstva

45

2020/C 79/10

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Akčný plán proti dezinformáciám

50

2020/C 79/11

Stanovisko Európskeho výboru regiónov – Správa Európskej komisie o politike hospodárskej súťaže za rok 2018

54

---

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

I Uznesenia, odporúčania a stanoviská

UZNESENIA

Výbor regiónov

| 10.3.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 79/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 79/1

---

Uznesenie Európskeho výboru regiónov – Ekologický dohovor v partnerstve s miestnymi a regionálnymi samosprávami

(2020/C 79/01)

EURÓPSKY VÝBOR REGIÓNOV (VR)

so zreteľom na:

| — | avizovaný Európsky ekologický dohovor, ktorý ohlásila zvolená predsedníčka Európskej komisie Ursula von der Leyen v dokumente Ambicióznejšia Únia: Môj plán pre Európu, |
| --- | --- |

—

avizovaný Európsky ekologický dohovor, ktorý ohlásila zvolená predsedníčka Európskej komisie Ursula von der Leyen v dokumente Ambicióznejšia Únia: Môj plán pre Európu,

| — | skutočnosť, že miestne a regionálne samosprávy vykonávajú 70 % všetkých právnych predpisov EÚ, 70 % opatrení na zmiernenie zmeny klímy, 90 % politík na prispôsobenie sa zmene klímy a 65 % cieľov udržateľného rozvoja, predstavujú jednu tretinu verejných výdavkov a dve tretiny verejných investícií a práve ony budú realizovať Európsky ekologický dohovor v praxi, |
| --- | --- |

—

skutočnosť, že miestne a regionálne samosprávy vykonávajú 70 % všetkých právnych predpisov EÚ, 70 % opatrení na zmiernenie zmeny klímy, 90 % politík na prispôsobenie sa zmene klímy a 65 % cieľov udržateľného rozvoja, predstavujú jednu tretinu verejných výdavkov a dve tretiny verejných investícií a práve ony budú realizovať Európsky ekologický dohovor v praxi,

Smerom k ambicióznemu ekologickému dohovoru, ktorý bude prinášať výsledky na miestnej úrovni a zároveň podnecovať činnosť na celosvetovej úrovni

| 1. | zdôrazňuje, že na to, aby sa Európa stala do roku 2050 prvým klimaticky neutrálnym kontinentom je potrebný ambiciózny ekologický dohovor, a oceňuje, že sa pri tvorbe politiky EÚ kladie dôraz na udržateľnosť. Ekologický dohovor by mal byť nástrojom na vymedzenie agendy, ktorý umožní začleniť kritériá udržateľnosti do všetkých politík, makroekonomických priorít a finančných nástrojov EÚ, ako aj do európskeho semestra a viacročného finančného rámca (VFR) na roky 2021 – 2027; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zdôrazňuje, že ekologický dohovor by mal byť prostriedkom na realizáciu cieľov stratégie v oblasti biodiverzity a Parížskej dohody a v plnej miere aj Agendy 2030 OSN a cieľov udržateľného rozvoja a mal by poskytnúť ambiciózny príspevok EÚ k politickému rámcu pre medzinárodnú ochranu biodiverzity na obdobie po roku 2020, o ktorom sa rozhodne na konferencii zmluvných strán COP15 Dohovoru o biologickej diverzite (DBD); |
| --- | --- |

2.

| 3. | vyzýva Komisiu, aby v prípade potreby preskúmala ciele EÚ zahrnuté do balíka opatrení v oblasti čistej energie v snahe zabezpečiť klimaticky neutrálnu Európu, ktorá posilní svoju konkurencieschopnosť a sociálnu spravodlivosť najneskôr do roku 2050, a aby ich zakotvila v európskom právnom predpise v oblasti klímy. V tejto súvislosti vyzýva, aby sa cieľ zníženia emisií skleníkových plynov do roku 2030 zvýšil aspoň na 55 %, cieľ v oblasti energetickej efektívnosti na 40 % a podiel energie z obnoviteľných zdrojov na 40 %; |
| --- | --- |

3.

Ekologický dohovor, v rámci ktorého sa uplatňuje miestne orientovaný prístup a zabezpečuje súdržnosť politík

| 4. | vyzýva, aby sa v ekologickom dohovore zaujal holistický, miestne orientovaný prístup, ktorý prinesie konkrétne riešenia zohľadňujúce hospodárske, sociálne, geografické a environmentálne výzvy a príležitosti regiónov a miest, a v rámci ktorého budú do vypracúvania a vykonávania budúcich návrhov zapojení miestni obyvatelia; |
| --- | --- |

4.

| 5. | očakáva, že ekologický dohovor zabezpečí zohľadňovanie udržateľnosti, že sa vďaka nemu integrácia politiky stane prístupom, nie len prioritou, a že sa zabezpečí súdržnosť politík, a to aj v rámci hodnotení alebo kontrol vhodnosti, s cieľom zosúladiť priority, ambície a harmonogramy rôznych politík EÚ a zabrániť duplicite alebo protichodným postupom a výsledkom. Vyzýva Komisiu, aby usmernenia o lepšej právnej regulácii a súbor nástrojov využila na pomoc pri koncipovaní právnych predpisov, ktoré obstoja v budúcnosti. V tejto súvislosti varuje pred formalistickým prístupom k lepšej právnej regulácii, napr. pred zásadou „jeden za jeden“uplatňovanou v právnych predpisoch EÚ, ktorá nezohľadňuje zložitosť politických a regulačných výziev, ktoré sa musia vyriešiť; |
| --- | --- |

5.

| 6. | žiada, aby Komisia navrhla na úrovni EÚ opatrenia zamerané na internalizáciu externých nákladov a jednotné uplatňovanie zásady „znečisťovateľ platí“; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opakuje svoju výzvu, aby sa otázky týkajúce sa životného prostredia a zmeny klímy lepšie zohľadnili vo vonkajších vzťahoch EÚ. Vyzdvihuje tiež význam výmeny skúseností medzi partnermi v rámci platforiem územnej spolupráce, ako sú ARLEM a CORLEAP, ako aj prostredníctvom partnerstiev medzi mestami. Zmena klímy by mala zostať strategickou diplomatickou prioritou EÚ s cieľom zabezpečiť, aby tretie krajiny prijali a vykonávali ambiciózne politiky na dosiahnutie klimatickej neutrality; |
| --- | --- |

7.

| 8. | vzhľadom na tieto faktory zdôrazňuje zásadný význam ambicióznej integrovanej námornej politiky, ktorá umožní komplexný a koherentný prístup k oceánom a moriam v záujme zabezpečenia ich prínosu k boju proti zmene klímy, zachovania ich biodiverzity, od ktorej tiež závisí naše zásobovanie potravinami, a využívanie ich schopnosti prispievať k rozvoju obnoviteľných zdrojov energie; |
| --- | --- |

8.

Dosahovanie hmatateľných výsledkov v praxi uplatnením viacúrovňového riadenia a aktívnej subsidiarity

| 9. | vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že ekologický dohovor bude vychádzať z rámca viacúrovňového riadenia. Víta uznesenia Európskeho parlamentu o Konferencii OSN o zmene klímy 2019 v Madride a o stav klimatickej núdze s výzvou na prijatie okamžitých a ambicióznych opatrení s cieľom obmedziť globálne otepľovanie na 1,5 °C, v ktorých sa uznáva, že trvalú transformáciu na udržateľnú a nízkouhlíkovú spoločnosť nemožno dosiahnuť bez zapojenia zdola aj zhora. Zdôrazňuje, že miestne a regionálne samosprávy sú pripravené formovať Európsky klimatický pakt spolu s občanmi, podnikmi, univerzitami a výskumnými strediskami; |
| --- | --- |

9.

| 10. | vyzýva na to, aby financovanie a podpora z fondov EÚ vždy podliehali preskúmaniu vplyvu na klímu a udržateľnosť. Dotácie, pomoc a programy podpory, ktoré sú priamo alebo nepriamo škodlivé pre životné prostredie, by sa mali preveriť z hľadiska ich súladu s cieľmi v oblasti klímy a udržateľnosti a mali by sa zrušiť; |
| --- | --- |

10.

| 11. | vyzýva Komisiu, aby predložila akčné programy ekologického dohovoru s merateľnými cieľmi, cielenými opatreniami a primeranými finančnými prostriedkami, pripravené v spolupráci s miestnymi a regionálnymi samosprávami v súlade s ich zákonnými právomocami v členských štátoch. Ekologický dohovor nebude úspešný, ak sa nepretaví do stratégií a plánov vypracovaných a realizovaných na úrovni EÚ, ako aj na národnej, regionálnej a miestnej úrovni; |
| --- | --- |

11.

| 12. | vyzýva Komisiu, aby monitorovala pokrok národných vlád a miestnych a regionálnych samospráv v súvislosti s podpornými faktormi a pri riešení prekážok v procese predkladania správy o stave energetickej únie prostredníctvom úzkeho a priameho zapojenia miestnych a regionálnych samospráv; |
| --- | --- |

12.

| 13. | vyzýva členské štáty, aby zaviedli viacúrovňový dialóg o klíme a energetike a aktívne zapojili miestne a regionálne samosprávy jednak do prípravy a revízie národných energetických a klimatických plánov, pričom by svoje ambície mali zosúladiť so scenármi na dosiahnutie klimatickej neutrálnosti, jednak do rozvoja miestne a regionálne stanovených príspevkov, ktoré by dopĺňali NDC (1); |
| --- | --- |

13.

| 14. | v tejto súvislosti sa zaväzuje zriadiť fórum miestnych a regionálnych samospráv a zainteresovaných strán pre spoluprácu s Európskou komisiou a členskými štátmi, kde sa budú pravidelne stretávať všetky príslušné subjekty, aby poskytovali spätnú väzbu o vykonávaní opatrení a iniciatív súvisiacich s ekologickým dohovorom, predkladali odporúčania k legislatívnym návrhom a vymieňali si najlepšie postupy na všetkých úrovniach riadenia; |
| --- | --- |

14.

| 15. | vyzýva Komisiu, aby ekologický dohovor zahrnula medzi témy nadchádzajúcej Konferencie o budúcnosti Európy, keďže zmena klímy a udržateľný rozvoj v rámci cieľov udržateľného rozvoja OSN majú priamy vplyv na blahobyt občanov EÚ; |
| --- | --- |

15.

| 16. | očakáva, že Komisia bude ďalej podporovať a rozširovať iniciatívy, ako je Dohovor primátorov a starostov o klíme a energetike, v rámci EÚ aj mimo nej; |
| --- | --- |

16.

| 17. | vyzýva Komisiu, aby v plnej miere zohľadnila závery zahrnuté v správach o vykonávaní politík v oblasti čistého ovzdušia a o verejnom obstarávaní vypracovaných v rámci pilotného projektu VR – siete regionálnych centier (RegHub) (2). Projekt siete regionálnych centier by sa mal využiť aj na iniciatívy v rámci ekologického dohovoru; |
| --- | --- |

17.

Zamerať sa na transformáciu v rôznych oblastiach, vďaka ktorej sa regióny a mestá stávajú udržateľnejšími

| 18. | vyzýva, aby sa ekologický dohovor zameral na rôzne transformačné výzvy vrátane tých, ktoré súvisia s energetikou, oceánmi, obehovým hospodárstvom, výrobou a spotrebou potravín, mobilitou, digitalizáciou a životným prostredím; |
| --- | --- |

18.

| 19. | vyzýva Európsky parlament, aby zadal vypracovanie oficiálnej štúdie o environmentálnom vplyve presúvania Európskeho parlamentu medzi Bruselom a Štrasburgom dvanásťkrát za rok; |
| --- | --- |

19.

| 20. | vyzýva Európsku komisiu, aby zabezpečila, že transformácia vo všetkých týchto oblastiach bude spravodlivá a participatívna, všetci aktéri budú do nej zapojení v partnerstve a na nikoho sa nezabudne; |
| --- | --- |

20.

| 21. | vyzýva Európsku komisiu, aby zabezpečila hospodársku, sociálnu a územnú súdržnosť tejto transformácie, pričom by mala venovať osobitnú pozornosť najviac znevýhodneným regiónom, regiónom zasiahnutým transformáciou priemyslu, riedko osídleným oblastiam a územiam, ktoré sú citlivé z environmentálneho hľadiska, ako sú ostrovy a horské regióny; |
| --- | --- |

21.

| 22. | zdôrazňuje, že verejné obstarávanie je možnou silnou pákou na zabezpečenie udržateľnejších dodávok potravín (miestnych a ekologických) v rámci zmlúv o poskytovaní stravovania vo verejnom sektore v školských a nemocničných jedálňach, ako aj na rozvoj udržateľnej mobility. Tieto príklady môžu posilniť prepojenie vidieka a miest vyjadrené v novej mestskej agende konferencie Habitat III. Opätovne vyzýva Komisiu, aby najmä objasnila existujúce obmedzenia v rámci svojich pravidiel verejného obstarávania (napríklad vydaním príručiek), aby sa mohli uplatňovať kritériá udržateľnosti; |
| --- | --- |

22.

| 23. | zdôrazňuje nevyhnutnosť rozvoja komplexného vzdelávania a zručností, ktoré budú veľmi potrebné pri ekologickej transformácii. Ďalej opakuje svoju výzvu na vytvorenie strediska pre monitorovanie tejto transformácie, ktoré by zhromažďovalo údaje na regionálnej úrovni podporujúce tvorbu politiky na všetkých úrovniach riadenia; |
| --- | --- |

23.

Energetická a klimatická transformácia

| 24. | vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že európsky právny predpis v oblasti klímy bude založený na dôkladnej analýze jeho vplyvov a prínosov v spojení s konkrétnymi plánmi financovania, bude zahŕňať zmierňovanie zmeny klímy a adaptáciu na ňu a tvoriť základ pre komplexný a ambiciózny balík opatrení v oblasti klimatickej neutrálnosti; |
| --- | --- |

24.

| 25. | zdôrazňuje význam výskumu a zberu údajov o očakávaných klimatických odchýlkach a potrebu posilniť medziregionálnu spoluprácu s cieľom konať v oblastiach, ktoré sú v dôsledku zmeny klímy najviac ohrozené; |
| --- | --- |

25.

| 26. | znova vyzýva inštitúcie EÚ, aby zabezpečili, že adaptácia na zmenu klímy a odolnosť voči prírodným katastrofám sa ako kľúčové aspekty udržateľného rozvoja zohľadnia v budúcich fondoch a projektoch EÚ a prepoja sa aj s politikami v oblasti súdržnosti, vidieckeho rozvoja, zdravia, výskumu a životného prostredia (3); |
| --- | --- |

26.

| 27. | vyzýva EÚ, aby podporovala regionálne a miestne samosprávy pri ochrane a obnove prirodzených záchytov CO2, ktoré sú dôležité pre dosiahnutie klimatickej neutrality, a to najmä prispôsobením obhospodarovania organických pôd a obnovou rašelinísk a mokradí; |
| --- | --- |

27.

| 28. | vyzýva Komisiu, aby navrhla jasné definície a pravidlá pre miestne energetické spoločenstvá a iné typy výrobcov-spotrebiteľov s cieľom zaručiť im istotu a zabezpečiť prístup na trh, finančné nástroje a know-how a podporovať kolektívnu vlastnú spotrebu v súkromných budovách; |
| --- | --- |

28.

| 29. | žiada, aby sa pokračovalo v práci v oblasti energetickej účinnosti verejných budov a pokročilo smerom k vlastnej spotrebe; žiada, aby sa podporoval zber údajov o spotrebe elektrickej energie a tepla a aby sa iniciovali stratégie umelej inteligencie, ktoré prispievajú k úspore energie; |
| --- | --- |

29.

| 30. | vyzýva Európsku komisiu, aby ďalej podporovala rozvoj a zavádzanie udržateľnej energie z obnoviteľných zdrojov poskytnutím jasného politického a regulačného rámca, ako aj vhodnej podpory výskumu a vývoja inovačných technológií obnoviteľnej energie vrátane plánu pre čistý vodík; |
| --- | --- |

30.

| 31. | očakáva, že ekologický dohovor bude zahŕňať akčný plán EÚ pre dostupné bývanie, čo by malo zodpovedať intenzívnejšiemu úsiliu o odstránenie energetickej chudoby. Spravodlivá transformácia bude možná iba vtedy, ak sa prijmú opatrenia, ktoré zabezpečia, že zraniteľné osoby budú môcť profitovať z teplejších, energeticky efektívnejších domácností, ktoré používajú technológie z obnoviteľných zdrojov, ako napríklad slnečná energia; |
| --- | --- |

31.

| 32. | zdôrazňuje, že spotreba energie v budovách predstavuje viac ako 40 % celkovej spotreby energie v EÚ, a preto sa domnieva, že modernizácia bývania by mohla významne prispieť k zníženiu emisií skleníkových plynov v Európe a k odstráneniu energetickej chudoby. V tejto súvislosti vyzýva Komisiu, aby navrhla ambiciózny finančný plán obnovy budov ako súčasť balíka opatrení ekologického dohovoru; |
| --- | --- |

32.

Transformácia na obehové hospodárstvo

| 33. | domnieva sa, že základným prvkom dosiahnutia cieľov ekologického dohovoru je komplexná a dlhodobá stratégia pre európsky priemysel, ktorá bude stimulovať inovácie a prinesie konkurenčné výhody a príležitosti na vytváranie pracovných miest, najmä pre mladých ľudí. V tejto súvislosti je nevyhnutné zabezpečiť, aby sa pri prechode na nízkouhlíkové výrobné metódy podporovali energeticky náročné priemyselné odvetvia s cieľom obmedziť narušenie hospodárskej súťaže a zabrániť úniku uhlíka, najmä financovaním príslušného výskumu a vývoja praktických riešení zo strany EÚ; |
| --- | --- |

33.

| 34. | vyzýva na vypracovanie nového ambiciózneho, časovo vymedzeného a vedecky podloženého akčného plánu pre obehové hospodárstvo po roku 2020 a očakáva úzku spoluprácu s Európskou komisiou na týchto návrhoch; |
| --- | --- |

34.

| 35. | zdôrazňuje, že prvou prioritou by mala byť prevencia v súlade s hierarchiou odpadového hospodárstva EÚ a vyzýva na zavádzanie ambicióznych opatrení, ako je ekodizajn výrobkov a služieb, predchádzanie vzniku odpadu, recyklácia, ďalšie a opätovné využitie materiálov a komponentov, ako aj redukovanie škodlivých zložiek a opätovné spracovanie rušivých zložiek v snahe podporovať opraviteľnosť, recyklovateľnosť, modernizáciu a životnosť. V tejto súvislosti nabáda miestne a regionálne samosprávy, aby v rámci každej príležitosti na financovanie zo strany EÚ využívali mnohoraké nástroje vrátane lokalizácie záväzných cieľov EÚ, fiškálnych opatrení na všetkých úrovniach, rozšírenej zodpovednosti výrobcu a zeleného verejného obstarávania so záväznými cieľmi; |
| --- | --- |

35.

| 36. | vyzýva Európsku komisiu, aby navrhla ambiciózny cieľ z hľadiska zníženia komunálneho odpadu do roku 2030, pričom opätovné použitie a recyklácia komunálneho odpadu by sa do roku 2030 mali zvýšiť o 70 % hmotnosti, potravinový odpad by sa mal do roku 2030 zredukovať o 50 % a mal by sa stanoviť záväzný cieľ skládkovať do roku 2030 maximálne 5 % zvyškového odpadu; |
| --- | --- |

36.

| 37. | v tejto súvislosti podporuje aj nové úsilie v oblasti mikroplastov a úsilie vyvíjané na zavedenie právnych predpisov o plastoch (4), pričom zdôrazňuje, že znečistenie plastmi by sa malo riešiť pri zdroji; |
| --- | --- |

37.

| 38. | žiada Komisiu, aby povzbudila všetky európske regióny a mestá, aby vypracovali akčné plány v oblasti biohospodárstva alebo aby do svojej celkovej stratégie rozvoja začlenili samostatnú kapitolu o biohospodárstve; |
| --- | --- |

38.

Transformácia v oblasti potravín

| 39. | vzhľadom na skutočnosť, že sa EÚ stala najväčším dovozcom a vývozcom potravín na svete, zdôrazňuje, že obchodné dohody sa musia posudzovať s ohľadom na cieľ znížiť emisie skleníkových plynov, a to aj v agropotravinárskom odvetví, a že tieto dohody sa musia zakladať na udržateľnom rozvoji; |
| --- | --- |

39.

| 40. | vzhľadom na to, že poľnohospodárstvo je zodpovedné za 10 % emisií skleníkových plynov a je priamo zasiahnuté zmenou klímy, vyzýva Komisiu, aby podporovala udržateľné poľnohospodárstvo posilnením finančnej pomoci pre postupy šetrné k životnému prostrediu a ku klíme v rámci oboch pilierov spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP); |
| --- | --- |

40.

| 41. | navrhuje vytvoriť miestnu a regionálnu kapitolu v rámci stratégie „z farmy na stôl“, ktorá je zvlášť dôležitá pre modely malého hospodárstva s cieľom posúdiť účinky medzinárodných a celosvetových modelov výroby potravín na miestne a regionálne výrobné systémy; |
| --- | --- |

41.

| 42. | zdôrazňuje kľúčovú úlohu lesov a rašelinísk v EÚ pri dosahovaní klimatickej neutrality. Vyzýva na vypracovanie spoľahlivej stratégie EÚ pre lesy a rašeliniská a podporuje ambiciózne systémy označovania potravín dorábaných na pôde bez odlesňovania (5). V tejto súvislosti pripomína záväzky členských štátov podľa nariadenia LULUCF a uznáva úsilie o dosiahnutie zvýšeného odstraňovania CO2; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pripomína, že oceány významne prispievajú k našim dodávkam potravín; podporuje vymedzenie novej stratégie na podporu akvakultúry a modrých biotechnológií, ktorá nebude poškodzovať životné prostredie a bude chrániť prírodné prostredie a zdôrazňuje význam udržateľného rybolovu pre rovnováhu pobrežných oblastí; |
| --- | --- |

43.

| 44. | zdôrazňuje, že miestne a regionálne samosprávy potrebujú štandardizovanú metodiku na zber a oznamovanie údajov o environmentálnom vplyve potravinových výrobkov, ako aj potravinového odpadu, aby sa zabezpečila kompatibilita údajov členských štátov a podnecovalo meranie environmentálnych a sociálnych nákladov spojených s potravinovými výrobkami alebo výživou z ekonomického hľadiska; |
| --- | --- |

44.

Transformácia v oblasti mobility

| 45. | konštatuje, že miestne a regionálne samosprávy sú rozhodujúcou hnacou silou ekologickej mobility a ekologizácie dopravy, a preto naliehavo vyzýva, aby sa na úrovni EÚ prijali opatrenia zamerané na internalizáciu externých nákladov jednotlivých druhov dopravy s cieľom zabezpečiť vyrovnanejšie podmienky a tiež aby sa najmä preskúmali daňové opatrenia uplatňované na niektoré dopravné palivá; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poukazuje na to, že rozvodné siete, akumulácia elektrickej energie, obchod a riadenie verejnej infraštruktúry budú musieť byť zmodernizované, spolu s dopravnými predpismi a zdaňovaním, aby boli náležite vybavené pre nové a inovatívne druhy dopravy vrátane akumulátorov alebo vodíkových palivových článkov; |
| --- | --- |

46.

| 47. | zdôrazňuje, že využitím potenciálu digitálnych technológií bude možné optimalizovať prepravu a vytvoriť multimodálnu transeurópsku dopravnú sieť (TEN-T). Nevyhnutnými podmienkami sú inteligentné dopravné systémy (IDS) a infraštruktúra; |
| --- | --- |

47.

Environmentálna transformácia

| 48. | opakuje svoju výzvu na vypracovanie 8. environmentálneho akčného programu (6) a zdôrazňuje, že tento program by sa mal zosúladiť s cieľmi ekologického dohovoru a mal by rozhodujúcou mierou prispieť k jeho účinnému vykonávaniu v praxi. vyzýva, aby boli orgány na nižšej ako celoštátnej úrovni vo väčšom rozsahu zapojené do cyklu preskúmania vykonávania environmentálnych právnych predpisov; |
| --- | --- |

48.

| 49. | vyzýva, aby sa vytvoril globálny rámec pre biodiverzitu na obdobie po roku 2020 zosúladením a integrovaním všetkých príslušných environmentálnych dohôd OSN s cieľmi v oblasti biodiverzity do roku 2030. So zreteľom na konferenciu COP15 v roku 2020 by zmluvné strany Dohovoru o biologickej diverzite (DBD) mali formálne uznať nenahraditeľnú úlohu miestnych a regionálnych samospráv v záujme úspešného vykonávania a jednotného monitorovania, vykazovania a overovania politík v oblasti biodiverzity vo svetovom meradle i na úrovni EÚ; |
| --- | --- |

49.

| 50. | opakuje, že plnenie ambícií EÚ v oblasti nulových emisií si vyžaduje širokospektrálny prístup zameraný na kvalitu ovzdušia a vody, nebezpečné chemikálie, emisie, pesticídy a endokrinné disruptory, a vyzýva Komisiu, aby už ďalej neodkladala vypracovanie a prijatie novej stratégie týkajúcej sa endokrinných disruptorov a prísnejších pravidiel týkajúcich sa nebezpečných chemických látok; |
| --- | --- |

50.

| 51. | žiada Komisiu, aby sa viac usilovala propagovať potenciál riešení inšpirovaných prírodou a ekologickú a modrú infraštruktúru ako užitočné doplnenie – a nie náhradu – rozhodných opatrení v oblasti biodiverzity a ekosystémových služieb v prímestských a vidieckych oblastiach; |
| --- | --- |

51.

| 52. | zdôrazňuje prínos environmentálnych rámcových programov na regionálnej úrovni zosúladených s rôznymi vnútroštátnymi, európskymi a medzinárodnými stratégiami. Tieto programy by mohli pomôcť určiť ciele a hlavné opatrenia, objasniť regionálne environmentálne rozhodnutia a vytvoriť dlhodobý plán, v ktorom má zapojenie spoločnosti kľúčový význam, ako aj uľahčiť koncepciu spojenectiev s inými európskymi regiónmi; |
| --- | --- |

52.

Digitálna transformácia

| 53. | pripomína dôležitú úlohu, ktorú inteligentné regióny, mestá a spoločenstvá zohrávajú pri zabezpečovaní spravodlivého prechodu na klimatickú neutralitu. Vyzýva Komisiu, aby uplatňovala koncepciu digitálnej súdržnosti v snahe zaistiť, že sa v rámci digitálnej transformácie nezabudne na žiadneho jednotlivca, ani na žiaden región, a aby podporovala opatrenia s cieľom pomôcť miestnym a regionálnym samosprávam pri zavádzaní inteligentných riešení a zvýšiť vplyv programov inteligentnej špecializácie na podporu digitálnych zručností; |
| --- | --- |

53.

| 54. | vyzýva, aby sa vypracovali komplexné rámce, ktoré by integrovali a využívali údaje na účely inteligentného riadenia a zároveň zaručovali požadovanú ochranu údajov; |
| --- | --- |

54.

| 55. | upozorňuje na významnú uhlíkovú stopu internetu a digitálneho spracovania údajov, a preto vyzýva EÚ, aby sa vo väčšej miere venovala dôsledkom digitalizácie z hľadiska energetiky a CO2 a podporovala jej udržateľnosť. Domnieva sa, že verejné orgány by mali zvyšovať informovanosť o tejto téme; |
| --- | --- |

55.

Na uspokojenie potrieb občanov sa musia zabezpečiť primerané finančné zdroje na úrovni EÚ, ako aj na národnej, regionálnej a miestnej úrovni.

| 56. | víta investičný plán pre udržateľnú Európu vo výške 1 bilión EUR v investíciách v rokoch 2021 až 2030, ktorý zodpovedá potrebám, ktoré zistil Európsky dvor audítorov (7). Podporuje aj rozhodnutie Európskej investičnej banky ukončiť financovanie väčšiny projektov v oblasti energie z fosílnych palív od konca roku 2021 a postupne zvýšiť podiel finančných prostriedkov určených na opatrenia v oblasti klímy a udržateľnosť životného prostredia. Opakuje svoju výzvu zredukovať byrokraciu a zjednodušiť mechanizmy súvisiace s prípravou projektov a posilniť prispôsobenú technickú pomoc na prístup k programom JASPERS a ELENA Európskej investičnej banky na prípravu projektov financovateľných bankami vrátane projektov menšieho rozsahu; |
| --- | --- |

56.

| 57. | trvá tiež na tom, že sú potrebné dodatočné zdroje, napríklad navrhované rozšírenie systému obchodovania s emisiami a zavedenie uhlíkového cla v súlade s pravidlami WTO, ako aj primerané zdaňovanie leteckých pohonných hmôt; |
| --- | --- |

57.

| 58. | žiada Komisiu, aby vytvorila nový fond pre spravodlivú transformáciu zameraný na uhoľné regióny a regióny s vysokými emisiami uhlíka, ktorý by pozostával z dodatočných zdrojov okrem zdrojov vyčlenených na politiku súdržnosti, ale fungoval by ako doplnok k operačným programom politiky súdržnosti na roky 2021 – 2027 na úrovni NUTS 2; |
| --- | --- |

58.

| 59. | vyzýva, aby sa aspoň 30 % celkového rozpočtu EÚ na obdobie rokov 2021 – 2027 vyčlenilo na opatrenia v oblasti klímy a biodiverzity a aby sa postupne zrušili dotácie na fosílne palivá; |
| --- | --- |

59.

| 60. | zdôrazňuje kľúčovú úlohu politiky súdržnosti ako hlavného finančného nástroja pri plnení cieľov transformácie. Žiada, aby politika súdržnosti disponovala dostatočnými zdrojmi, preto by mal v nasledujúcom VFR podiel rozpočtu vyčlenený na politiku súdržnosti ostať nezmenený; |
| --- | --- |

60.

| 61. | obáva sa, že ekologický dohovor sa nedá dosiahnuť bez vhodného finančného rámca. Vyzýva na úplné vykonávanie akčného plánu Komisie o financovaní udržateľného rastu a rýchle prijatie regulačného rámca pre taxonómiu na uľahčenie udržateľných investícií, na zverejňovanie informácií týkajúcich sa udržateľných investícií a rizík ohrozujúcich udržateľnosť, a pokiaľ ide o nízkouhlíkové referenčné hodnoty a referenčné hodnoty pre kladný vplyv v oblasti emisií uhlíka (8). Tento rámec by sa mal vzťahovať aj na investície do jadrového priemyslu, leteckej dopravy a železničného sektora. Akčný plán by sa mal tiež rýchlo rozšíriť na sociálne kritériá; |
| --- | --- |

61.

| 62. | podnecuje ambiciózny prístup k investíciám EÚ do prírody a biodiverzity, pričom podotýka, že náklady by boli rozhodne nižšie ako výhody vyplývajúce z ekosystémových služieb napríklad vo forme služieb v prospech zdravia, ukladania CO2, zadržiavania povodní, čistenia vodných zdrojov, ochrany kvality ovzdušia alebo predchádzania erózii pôdy; |
| --- | --- |

62.

| 63. | opakuje svoj názor, že nie je možné dosiahnuť dohodu o výdavkoch z rozpočtu EÚ, pokiaľ sa nedosiahne pokrok aj v oblasti príjmov, pretože objem rozpočtu EÚ by mal byť úmerný jej súčasným a budúcim prioritám (9). Naliehavo vyzýva Komisiu, aby predložila krízové opatrenia na podporu ekologického dohovoru, ak sa budúci rozpočet EÚ nepodarí zaviesť do konca roka 2020; |
| --- | --- |

63.

| 64. | zdôrazňuje význam miery spolufinancovania pri fondoch EÚ, pokiaľ ide o zlepšenie ich dostupnosti pre malé spoločenstvá, vidiecke oblasti a ostrovné spoločenstvá. Vyzýva, aby sa posilnili možnosti využívať ich ako „laboratóriá“transformácie energetiky tým, že sa navrhnú inovatívne riešenia a koordinované politické opatrenia; |
| --- | --- |

64.

| 65. | so zreteľom na rámec štátnej pomoci po roku 2020 požaduje zvýšenie úrovne povolenej štátnej pomoci a následné prispôsobenie smernice o zdaňovaní energie s cieľom podporiť nízkoemisné palivá. Na reguláciu a projekty súvisiace s transformáciou energetiky sa musí uplatňovať dostatočná flexibilita a technologicky neutrálny prístup, pokiaľ ide o udržateľnosť a znižovanie emisií; |
| --- | --- |

65.

Priama komunikácia s občanmi o prínose ekologického dohovoru

| 66. | navrhuje zintenzívniť informačné kampane a priame dialógy s občanmi s cieľom zvýšiť informovanosť o význame prechodu na udržateľnejšiu spoločnosť, zdravšie miestne spoločenstvá a konkurencieschopnejšie miestne hospodárstvo. Vyzýva Komisiu, aby spolu s VR organizovala sériu občianskych dialógov s cieľom predstaviť pridanú hodnotu ekologického dohovoru a poukázať na jeho konkrétne výsledky v každodennom živote občanov; |
| --- | --- |

66.

| 67. | poveruje predsedu, aby toto uznesenie postúpil Európskej komisii, Európskemu parlamentu, fínskemu, chorvátskemu a nemeckému predsedníctvu Rady EÚ a predsedovi Európskej rady. |
| --- | --- |

67.

V Bruseli 5. decembra 2019

Predseda

Európskeho výboru regiónov

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  COR (2018) 923.

1

(2)  https://cor.europa.eu/sk/our-work/Pages/network-of-regional-hubs.aspx

2

(3)  COR (2018) 6135.

3

(4)  COR (2018) 925 a COR (2018) 3652.

4

(5)  COR (2019) 973.

5

(6)  COR (2019) 1672.

6

(7)  Európsky dvor audítorov: Situačná správa – Opatrenia EÚ v oblasti energetiky a zmeny klímy, 20. septembra 2017 https://op.europa.eu/webpub/eca/lr-energy-and-climate/sk/

7

Situačná správa – Opatrenia EÚ v oblasti energetiky a zmeny klímy

(8)  Pozri stanovisko VR zo 6. decembra 2018, spravodajca Tilo Gundlack (SES/DE).

8

(9)  COR (2019) 3887.

9

---

STANOVISKÁ

| 10.3.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 79/8 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 79/8

---

Stanovisko Európskeho výboru regiónov – Metropolitné regióny: výzvy a postavenie v rámci budúcej politiky súdržnosti po roku 2020

(2020/C 79/02)

| Spravodajca | : | Juraj DROBA (SK/EKR), predseda Bratislavského samosprávneho kraja |
| --- | --- | --- |

Spravodajca

:

Juraj DROBA (SK/EKR), predseda Bratislavského samosprávneho kraja

POLITICKÉ ODPORÚČANIA

EURÓPSKY VÝBOR REGIÓNOV

Všeobecné pripomienky

| 1. | Konštatuje, že dve tretiny populácie EÚ žijú v metropolitných regiónoch (MR), a preto je relevantné sa touto témou zaoberať aj z perspektívy prípravy politiky súdržnosti po roku 2020. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Upozorňuje, že nárast urbanizácie je európskym, ale aj celosvetovým trendom. To vytvára na jednej strane príležitosti a na druhej strane núti vysporiadať sa s novými výzvami. Spolupráca medzi inštitúciami a aktérmi v MR je preto kľúčová. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Konštatuje, že aktuálne neexistuje zhoda v definovaní a vymedzení kritérií MR, ktoré by reflektovali rôznorodosť a reálnu situáciu v MR naprieč členskými štátmi EÚ. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Berie na vedomie, že Eurostat definuje MR ako región NUTS3 alebo kombináciu NUTS3 regiónov, v ktorom žije najmenej polovica obyvateľov vo funkčnej mestskej oblasti a skladá sa aspoň z 250 000 obyvateľov. Teritoriálna klasifikácia je založená na identifikovaní mestských centier s vysokou hustotou obyvateľstva a minimálnou populáciou 50 000 obyvateľov. Zdôrazňuje, že na základe tohto štatistického výkladu žilo v roku 2016 v metropolitných regiónoch 293,3 milióna obyvateľov EÚ. Poukazuje na to, že v tejto súvislosti sa musia zohľadniť aj oblasti, ktoré sú funkčne prepojené s oblasťami mimo EÚ. OECD definuje MR pomocou funkčných vzťahov, kde je mestské centrum s vysokou hustotou obyvateľstva a pracovnými príležitosťami prepojené s ostatným územím prostredníctvom intenzívnej dennej dochádzky do centra. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Upozorňuje, že MR zahŕňajú rozličné typy území s prevažne mestským obyvateľstvom, ktoré však svojou rozlohou často zasahujú do vidieckych oblastí. Majú silné väzby na prímestské a vidiecke oblasti a často sa musia vysporiadať s fenoménom suburbanizácie. Otázka využívania pôdy v prímestských oblastiach má zásadný význam z hľadiska kvality života, adaptácie na zmenu klímy a jej zmiernenie. Medzi regiónmi by sa mali prediskutovať osobitné politiky zamerané na obmedzenie rozrastania miest. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Podotýka, že je potrebné rozlišovať medzi vysoko urbanizovanými a menej urbanizovanými MR, ktoré si vyžadujú rozdielne politické prístupy a opatrenia. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Konštatuje, že MR Paríža a Londýna s počtom obyvateľov presahujúcim 12 miliónov možno posudzovať osobitne, avšak väčšina MR v Európskej únii sa líši v závislosti od veľkosti, funkcií a hospodárskej sily, ako aj od toho, do akej miery je ich charakter polycentrický. Takisto existujú významné rozdiely, pokiaľ ide o prístup MR ku koordinácii spoločných politík a opatrení. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Upozorňuje, že migrácia ľudí do miest je jedným z najaktuálnejších demografických trendov, keď sa obyvateľstvo EÚ koncentruje najmä v MR hlavných miest. MR sa musia vysporiadať s rozrastaním sa miest do periférií, zahusťovaním centier miest a naopak vyľudňovaním vidieckych oblastí. Tento trend vytvára požiadavky na poskytovanie verejných služieb pre obyvateľov a nové infraštruktúry napríklad v sociálnej, dopravnej, školskej a zdravotnej oblasti, ako aj v súvislosti s digitalizáciou a realizáciou udržateľnej transformácie energetiky, a tým vyvíja obrovský tlak na rozpočty MR. Okrem toho existujú dodatočné požiadavky týkajúce sa metropolitných regiónov v súvislosti s ich funkciou ako hlavného mesta členského štátu, napr. pokiaľ ide o oblasť bezpečnosti, služieb všeobecného záujmu, digitálnych služieb a dopravy. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Zdôrazňuje, že reálne počty obyvateľov v MR sú vo viacerých prípadoch vyššie ako udávajú oficiálne štatistiky. Nie všetci obyvatelia, ktorí v MR žijú, tam majú aj svoj trvalý pobyt. Taktiež veľký počet obyvateľov do MR dochádza za prácou, no rovnako využíva ich sociálnu vybavenosť a služby. MR majú okrem toho často silný cezhraničný rozmer. |
| --- | --- |

9.

Potenciál metropolitných regiónov

| 10. | Konštatuje, že MR sú považované za motory hospodárstva členských krajín a ekonomické centrá rastu. Podľa Eurostatu je približne 72 % HDP 28 členských štátov produkovaných práve v MR. MR sú nielen centrami ekonomického rastu štátov, ale koncentrujú výskum, inovácie a kreatívny potenciál, čo prirodzene priťahuje kapitál, investície a ľudí. MR sú priekopníkmi inteligentných riešení v oblasti poskytovania informácií a služieb, obehového hospodárstva, environmentálnej udržateľnosti, energetickej účinnosti a zabezpečenia udržateľnej mobility. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Zdôrazňuje, že pre harmonický rozvoj území je dôležité, aby EÚ a členské štáty uznali pridanú hodnotu metropolitnej spolupráce pri dosahovaní spoločných cieľov v kontexte znižovania regionálnych rozdielov. Vďaka tomu, že MR koncentrujú zdroje a expertízu, môžu pomôcť pri zlepšovaní vnútornej prepojenosti, ako aj distribúcii bohatstva a benefitov na danom území, a to podporovaním regionálnej spolupráce a hospodárskeho rastu a vytvorením efektívnejšieho prepojenia medzi mestami a vidiekom. Pri poskytovaní služieb mimo svojho územia zohrávajú MR významnú úlohu pri šírení rozvoja do okolitých oblastí, ktoré sú často vidieckeho charakteru. Pomáhajú integrovať komunity a jednotlivcov, pretože živé funkčné vzťahy vytvárajú mosty medzi mestskými oblasťami, menšími mestami a vidieckymi oblasťami. Interakcie medzi vidieckymi a mestskými oblasťami sú dôležitými hnacími silami pre harmonický územný rozvoj. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Požaduje, aby sa venovala pozornosť nevyhnutnosti skutočného zapojenia celoštátnych politík do využívania územných nástrojov a zabezpečeniu spravodlivého prideľovania zdrojov všetkým územným celkom, regiónom, komúnam, či už ide o metropolitné, mestské, alebo vidiecke oblasti. Takisto by sa malo zabezpečiť, aby členské štáty konzultovali miestne a regionálne samosprávy už v počiatočnom štádiu rozhodovania v otázke, kde a ako sa budú využívať územné nástroje. To je nevyhnutné pre harmonizovanú podporu na všetkých úrovniach, zabezpečenie vyváženého rozvoja mestských aj vidieckych oblastí a zohľadnenie zásady subsidiarity a územnej súdržnosti. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Podotýka, že aktuálny návrh politiky súdržnosti považuje európsku pridanú hodnotu za podmienku na získanie financovania. Podpora MR neprináša iba európsku pridanú hodnotu, ale zabezpečuje globálnu konkurencieschopnosť EÚ a aj vďaka účinkom presahovania (spillover), ktoré vyplývajú z podpory MR, prispieva k regionálnej konvergencii členských krajín. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Podotýka, že viac ako 70 % opatrení na zmiernenie zmeny klímy a až 90 % adaptačných opatrení sa realizuje na nižšej ako národnej úrovni, preto sú MR kľúčoví aktéri pri dosahovaní záväzkov COP21. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Konštatuje, že v politike súdržnosti po roku 2020 bude podstatná časť finančných prostriedkov smerovaná do podpory inovácií a inteligentných riešení, ktoré sú z veľkej časti realizované práve v MR. |
| --- | --- |

15.

Výzvy

| 16. | Poukazuje na to, že niektoré MR vrátane štatisticky určených najbohatších krajín naďalej trpia veľkým nedostatkom infraštruktúry z minulosti a musia svoje investície naďalej smerovať do základnej infraštruktúry. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Upozorňuje, že MR musia čeliť výzvam ekonomického, fiškálneho a územného charakteru, pričom sa musia vysporiadať so stále narastajúcim dopytom po kvalitných verejných službách s obmedzenými finančnými zdrojmi na ich zabezpečenie, čo výrazne ovplyvňuje celkovú kvalitu života obyvateľov. Rozpočtové príjmy v niektorých MR sú len v minimálnej miere závislé od ekonomického úspechu a vysokého HDP regiónu. V niektorých MR sa rozpočet odvíja od podielových daní z príjmu fyzických osôb, ktoré sú registrované na území MR a nie právnických osôb, ktoré HDP v MR produkujú. Preto prítomnosť nadnárodných spoločností nemusí automaticky prinášať finančné prostriedky do verejných rozpočtov. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Poukazuje na to, že charakteristickou črtou MR je zložité dochádzanie pracovníkov do mestských centier a jedna z ich najväčších výziev je prístupná doprava šetrná k životnému prostrediu. MR musia zavádzať aktívne formy transportu, riešenia mobility v rámci verejných priestranstiev a zlepšovať cezhraničnú mobilitu. MR sa musia vysporiadať s dopravnými zápchami, ktoré znižujú kvalitu ovzdušia, čo negatívne vplýva na zdravie obyvateľov. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Upozorňuje, že MR aj z dôvodu koncentrácie priemyselných aktivít musia vo zvýšenej miere čeliť výzvam spojeným s kvalitou životného prostredia, zavádzaním udržateľných zdrojov energií, obehovým hospodárstvom, znečistením ovzdušia, kvalitou podzemných vôd, nakladaním s odpadom, úbytkom biodiverzity a odstraňovaním environmentálnych záťaží. Metropolitné regióny môžu tiež zohrávať ústrednú úlohu aj pri adaptácii na následky zmeny klímy. K riešeniu všetkých týchto problémov treba pristupovať holisticky. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Zdôrazňuje, že MR čelia vysokej miere nerovností. Niektoré MR zahŕňajú najchudobnejšie oblasti členských štátov a musia sa vysporiadať s mestskou chudobou, sociálnou inklúziou, nárastom počtu ľudí bez domova, deťmi žijúcimi v chudobe, zraniteľnými skupinami ľudí, nezamestnanosťou mladých ľudí, nedostatkom kvalifikovanej pracovnej sily, integráciou migrantov a utečencov, zvýšenou kriminalitou, starnúcim obyvateľstvom a chudobou pracujúcich osôb. Existencia týchto oblastí je často skrytá, pretože oficiálne štatistiky sú k dispozícii len na úrovni väčších celkov, čo má dosah na vypracovávanie príslušných politík a opatrení. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Zdôrazňuje, že MR sú zasiahnuté krízou bývania špecifickým spôsobom. Na jednej strane sa časť území vyľudňuje a iné oblasti zaznamenávajú enormný dopyt po bývaní. V mestách s vysokým dopytom po bývaní rastú ceny rýchlejšie ako príjmy obyvateľov, čo vedie k zvýšenej segregácii a sociálnej nerovnosti. V tejto súvislosti opakuje svoju výzvu na vytvorenie európskeho programu pre bývanie (1). |
| --- | --- |

21.

| 22. | Vyzýva Eurostat, aby zbieral a analyzoval údaje o dostupnosti a cene bývania z miestneho a regionálneho hľadiska. Zanalyzovať by sa mali aj iniciatívy (vrátane iniciatív občianskej spoločnosti), ktoré sú zamerané na výstavbu cenovo dostupného bývania. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Upozorňuje, že špeciálna pozornosť sa musí venovať MR prechádzajúcim ekonomickou transformáciou, ktoré sa vyrovnávajú s negatívnymi dôsledkami ukončenej priemyselnej aktivity. Musia čeliť vysokej nezamestnanosti, ktorá má často dlhodobý charakter, a popri tom sa vyrovnávať s premenou bývalých priemyselných objektov, regeneráciou zanedbaných mestských oblastí a štvrtí. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Poznamenáva, že medzi veľké výzvy MR patrí podpora rozširovania digitálnych infraštruktúr, čo umožní ľuďom uplatniť sa v nových pracovných odvetviach a zavádzať nové pracovné vzorce, ktorými sú napríklad práca z domu. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Upozorňuje, že MR často zahŕňajú aj vidiecke oblasti a v tomto smere je veľmi dôležité pracovať na dobre fungujúcich prepojeniach miest a vidieka v rámci MR a predísť fragmentácii pri tvorbe politík. Zdôrazňuje, že MR koncentrujú zdroje a expertízu a dokážu prostredníctvom svojich odborných a strategicko-plánovacích kapacít asistovať širšiemu územiu pri získavaní zdrojov z fondov politiky súdržnosti EÚ. MR preto môžu predstavovať vhodnú priestorovú úroveň pre implementovanie integrovaných prístupov k udržateľnému rozvoju s akcentom na územnú solidaritu. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Je dôležité preskúmať spoluprácu v medziodvetvových otázkach, pokiaľ ide o vzťahy medzi mestom a vidiekom, ktoré prispievajú k rozvoju vidieckych aj metropolitných oblastí, ako je napr. podpora vytvárania regionálnych a miestnych hodnotových reťazcov a priamy marketing poľnohospodárskych výrobkov v metropolitných regiónoch s cieľom vytvárať pridanú hodnotu pre susedné vidiecke regióny. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Poukazuje na to, že je potrebné lepšie chápať štruktúry MR nachádzajúce sa v ostrovných oblastiach a interakciu medzi ostrovmi. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Zdôrazňuje, že je potrebné, aby sa diskusia rozšírila na MR, ktoré sa nenachádzajú na pevnine. |
| --- | --- |

28.

Lepšie zapojenie MR do prípravy a vykonávania politiky súdržnosti

| 29. | Upozorňuje, že aktuálne prebiehajúci proces prípravy politiky súdržnosti po roku 2020 predstavuje jedinečnú príležitosť pre zohľadnenie potreby špecifického prístupu k MR v príprave budúcich partnerských dohôd a následne operačných programov pre fondy politiky súdržnosti EÚ. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Podporuje myšlienku, že by sa nemali klásť žiadne administratívne prekážky, pokiaľ ide o spoluprácu medzi regiónmi na úrovni NUTS 2, ktoré spolu tvoria región hlavného mesta (hlavné mesto a jeho región) a majú v úmysle navzájom zosúlaďovať svoje stratégie a kroky v rámci príslušných operatívnych programov, a že by sa im v záujme úzkej spolupráce mala poskytnúť dostatočná flexibilita pre výber opatrení. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Zdôrazňuje úlohu MR v politike súdržnosti a odporúča neodkladne vytvoriť a posilniť metropolitnú dimenziu v politike súdržnosti po roku 2020, ako aj relevantných európskych politikách vrátane novej územnej agendy a strategických dokumentoch, ako nová Lipská charta a nová Európska rozvojová stratégia, ktorá nahradí Stratégiu Európa 2020. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Žiada, aby MR boli priamo zapojené do prípravy politiky súdržnosti, implementácie a hodnotenia operačných programov a EÚ projektov za predpokladu, že vypracujú dohody o územnej spolupráci. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Žiada EK, aby pri schvaľovaní partnerských dohôd a následne operačných programov zohľadnila, kto má kompetencie implementovať jednotlivé operácie, pretože právomoci MR a miestnych orgánov sa v každom členskom štáte líšia. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Upozorňuje, že MR sú z dôvodu svojho relatívneho bohatstva limitované pri čerpaní prostriedkov z fondov politiky súdržnosti EÚ, a preto tlak na ich efektívne využitie narastá. To, že metóda prerozdeľovania zdrojov z fondov politiky súdržnosti EÚ v rámci príslušných národných alokácií sa primárne odvíja od jedného indikátora, ktorým je HDP na obyvateľa/parita kúpnej sily, a sociálne, demografické a environmentálne aspekty sú zahrnuté iba čiastočne, nevytvára komplexný pohľad na úroveň vyspelosti. Preto je vhodné, aby regióny, ktoré sú na základe ekonomického prerozdeľovania finančných alokácií znevýhodnené, boli vhodne vykompenzované. Navrhovaná prevoditeľnosť zdrojov (2) je v tejto súvislosti relevantným nástrojom. Nabádame členské štáty, aby prevody prediskutovali so všetkými dotknutými regiónmi, a zabezpečili, aby bolo každé prijaté rozhodnutie založené na vzájomnej dohode a v súlade s viacúrovňovým riadením. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Podporuje návrh Európskej komisie na zvýšenie možnosti finančného transferu medzi kategóriami regiónov z 3 % na 15 % celkovej alokácie členského štátu a vyzýva členské štáty, aby túto možnosť aplikovali. Upozorňuje však, že pre uplatnenie flexibility však bude potrebná dôkladná analýza. |
| --- | --- |

35.

Získavanie a analýza údajov na regionálnej úrovni

| 36. | Žiada EK, aby cez Spoločné výskumné centrum EÚ začala skúmať potenciálnu pridanú hodnotu podpory MR v kontexte hlavného cieľa politiky súdržnosti, ktorým je znižovanie regionálnych rozdielov. V rámci výskumu uvedie príklady účinkov presahovania vyplývajúcich z podpory MR a ich prínos k súdržnosti krajín a regiónov (3). |
| --- | --- |

36.

| 37. | Odporúča prostredníctvom použitia metodiky indexu sociálneho pokroku (SPI) definovať najurgentnejšie výzvy v MR, ktoré je potrebné financovať z fondov politiky súdržnosti EÚ. To môže pomôcť regionálnym a miestnym aktérom správne vyhodnotiť a definovať územné investičné potreby. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Odporúča, aby Eurostat pri hodnotení ekonomickej vyspelosti regiónov vytváral regionálne štatistiky a nevychádzal z národných priemerov pri meraní regionálneho HDP na obyvateľa/parity kúpnej sily. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Odporúča ďalej rozvíjať štatistický zber údajov na regionálnej úrovni, najmä údaje preukazujúce funkčné vzťahy na území MR. To by umožnilo získať komplexnejšie informácie o populácii a jej mobilite v MR, pripraviť adresnejšie opatrenia a cielenejšie smerovať investície z fondov politiky súdržnosti EÚ. |
| --- | --- |

39.

| 40. | S cieľom znížiť administratívnu záťaž a náklady spojené so zberom údajov odporúča podporovať inovatívne spôsoby zberu údajov, ktoré umožňujú sledovať vzorce dochádzania v rámci MR. |
| --- | --- |

40.

Politika súdržnosti zodpovedajúca potrebám MR a ich obyvateľov

| 41. | Odporúča, aby boli vo väčšej miere podporované nástroje poskytujúce pomoc metropolitnej spolupráci, ako napríklad ITI a CLLD, samostatné prioritné osi pre MR v jednotlivých operačných programoch, regionálne integrované územné stratégie, stratégie udržateľného rozvoja miest a plány udržateľnej mestskej mobility, ktoré by sa mali ďalej rozvíjať v rámci politiky súdržnosti EÚ po roku 2020 a tvoriť oporné dokumenty pre investície. |
| --- | --- |

41.

| 42. | S poľutovaním konštatuje, že návrh rozpočtu politiky súdržnosti prvýkrát nedosahuje jednu tretinu rozpočtu EÚ. Pritom je tematickou koncentráciou výrazne naviazaný na prvé dva ciele novej politiky súdržnosti – inteligentnejšia a ekologickejšia Európa. Práve tento typ opatrení sa vo veľkej miere realizuje v MR. Preto odporúča, aby členské štáty pri príprave partnerských dohôd úzko spolupracovali s MR pri definovaní, akým spôsobom naplnia tematickú koncentráciu. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Vyzýva EK, aby vytvorila podmienky a podporné mechanizmy na prenos vedomostí, výmenu skúseností a osvedčených postupov týkajúcich sa kľúčových výziev, riešení alebo projektov, ktoré vypracovali MR, ako je riadenie medzi MR, ukazovatele na monitorovanie realizácie stratégií plánovania v metropolitných oblastiach alebo rozvoj inteligentných politík. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Upozorňuje na skutočnosť, že metropolitné regióny sa vyznačujú roztrieštenou štruktúrou správy, ktorú tvorí veľký počet regionálnych a miestnych orgánov, čo obmedzuje ich schopnosť efektívne riešiť hospodárske, sociálne a environmentálne výzvy. Nabáda preto na výmenu najlepších postupov medzi metropolitnými regiónmi v záujme vypracovania dlhodobých stratégií a inovatívnych riešení, ktoré by im umožnili prekonať túto roztrieštenosť právomocí. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Podporuje myšlienku vytvorenia fondu pre spravodlivú transformáciu s cieľom podporiť udržateľnú transformáciu energetiky, vyrovnať sa so sociálnymi výzvami spojenými s mobilitou pracovnej sily a výraznými demografickými zmenami, a ktoré by boli financované z ďalších prostriedkov dopĺňajúcich prostriedky z politiky súdržnosti. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Upozorňuje, že MR na jednej strane disponujú enormným ľudským kapitálom a talentom, na druhej strane musia čeliť celej škále výziev od sociálneho vylúčenia po adaptovanie na budúce zručnosti na trhu práce. Pre riešenie týchto výziev MR je vhodné uplatniť ESF+ v úzkej spolupráci a súlade s infraštruktúrnymi opatreniami financovanými z EFRR. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Vyzýva, aby nová Urbánna agenda pre EÚ v každom svojom partnerstve zohľadnila prebiehajúcu metropolizáciu území alebo aby bolo vytvorené nové partnerstvo pre metropolitnú dimenziu urbánnej agendy s horizontálnym a strategickým charakterom. |
| --- | --- |

47.

V Bruseli 4. decembra 2019

Predseda

Európskeho výboru regiónov

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Uznesenie VR – Návrhy na nové legislatívne obdobie Európskej únie, bod 20, 27. júna 2019: https://webapi2016.cor.europa.eu/v1/documents/cor-2019-02550-00-01-res-tra-sk.docx/content.

1

(2)  COM(2018) 375, článok 105.

2

(3)  V tejto súvislosti pozri správu The Impacts of metropolitan regions on their surrounding areas (Vplyv metropolitných regiónov na ich susedné oblasti): https://cor.europa.eu/en/engage/studies/Documents/Metropolitan-regions.pdf.

3

The Impacts of metropolitan regions on their surrounding areas

---

| 10.3.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 79/13 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 79/13

---

Stanovisko Európskeho výboru regiónov – Makroregionálna stratégia pre Karpaty

(2020/C 79/03)

| Spravodajca | : | Wladyslaw ORTYL (PL/EKR), maršálek Podkarpatského vojvodstva |
| --- | --- | --- |

Spravodajca

:

Wladyslaw ORTYL (PL/EKR), maršálek Podkarpatského vojvodstva

POLITICKÉ ODPORÚČANIA

EURÓPSKY VÝBOR REGIÓNOV

Úloha makroregionálnych stratégií v úsilí o zabezpečenie súdržnosti EÚ

| 1. | pripomína, že v ustanoveniach európskych zmlúv (1) sa vyžaduje, aby Európska únia rozvíjala a uskutočňovala činnosti vedúce k posilneniu hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Zastáva názor, že makroregionálne stratégie pomáhajú čeliť výzvam, ktoré sú spoločné pre konkrétne oblasti vymedzené v širokom cezhraničnom geografickom kontexte. Spoločným využívaním potenciálu cezhraničných oblastí tieto stratégie významnou mierou pomáhajú zabezpečiť územnú súdržnosť medzi krajinami a regiónmi (2). Konštatuje, že vytváranie makroregionálnych stratégií odzrkadľuje prirodzený vývoj EÚ, keďže predstavuje ďalšiu etapu užšej spolupráce krajín, regiónov a miestnych spoločenstiev bez ohľadu na hranice. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Zdôrazňuje, že makroregionálne stratégie predstavujú nástroj viacúrovňového riadenia, keďže spájajú činnosti subjektov zastupujúcich európsku, národnú, regionálnu aj miestnu úroveň zamerané na vybrané ciele. Okrem toho zlepšujú doplnkovosť rôznych politických stratégií a programov, ktoré sa vymedzujú a realizujú na rôznych úrovniach verejnej správy. Takéto spojenie spoločne vymedzených možností a koordinácia opatrení na odstránenie rozvojových prekážok predstavujú významnú pridanú hodnotu na európskej úrovni. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Uznáva, že makroregionálne stratégie zohrávajú dôležitú úlohu v úsilí o prehĺbenie integrácie EÚ prostredníctvom stimulovania rozvojových procesov na regionálnej a miestnej úrovni. Napomáha tomu výmena skúseností a šírenie účinných riešení, ktoré sa v krajinách a regiónoch príslušnej stratégie osvedčili. Prirodzene tak vznikajú predpoklady na posilnenie európskej solidarity a zodpovednosti za rozvoj celého makroregiónu. Tento prístup umožňuje prekonať parciálne videnie a vnímať veci v širšom kontexte celého makroregiónu. Makroregionálne stratégie zároveň podnecujú iniciatívy miestnych a regionálnych spoločenstiev umožňujúce priblížiť európske myšlienky občanom. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Uznáva, že regionálne a miestne orgány verejnej správy zohrávajú kľúčovú úlohu pri podpore demokracie, decentralizácie a miestnej a regionálnej samosprávy, a konštatuje, že sa aktívne zapájajú do existujúcich makroregionálnych stratégií a do vytvárania nových. Stratégie sú nástrojom územnej spolupráce zdola nahor a sú založené na zapojení regionálnych a miestnych subjektov a občianskej spoločnosti. Realizáciou spoločných opatrení na dosiahnutie cieľov makroregionálnych stratégií vzniká platforma spolupráce, ktorá propaguje európsky systém hodnôt, posilnenie zásad demokracie a zvýšenie noriem v oblasti riadenia regionálneho rozvoja vrátane rozvíjania modelu viacúrovňového riadenia. |
| --- | --- |

5.

Karpaty ako špecifický európsky makroregión

| 6. | Zdôrazňuje, že Karpaty majú rozlohu 190 tisíc km2 a po Alpách sú druhou najväčšou horskou oblasťou na európskom kontinente, v ktorej žije okolo 68 miliónov ľudí. Karpaty predstavujú homogénne horské pásmo s osobitnými výzvami a možnosťami rozvoja vzhľadom na geografické podmienky. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Podčiarkuje, že Karpaty ponúkajú jedinečné zdroje, ako je prírodné bohatstvo, unikátne multikultúrne dedičstvo, ľudské zdroje a spoločná identita horských spoločenstiev. Vďaka tomuto všetkému sa núka veľká príležitosť na spoluprácu v záujme dynamickejšieho, udržateľnejšieho a vyváženejšieho sociálneho a hospodárskeho rozvoja tejto oblasti. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Zdôrazňuje, že Karpaty sú mimoriadne dôležitou oblasťou vzhľadom na vysoký stupeň biodiverzity a mieru zachovania prírodného prostredia, ktoré je v Európe jedinečné. Je to pokladnica európskeho dedičstva, ktorú treba ochrániť pre budúce pokolenia, to znamená, že je nevyhnutné nájsť primerané spôsoby hospodárskeho rozvoja, ktoré umožnia toto dedičstvo zachovať a chrániť. Preto je potrebné koordinovať opatrenia, ktoré v tejto súvislosti vyvíjajú subjekty na všetkých úrovniach verejnej správy, pričom treba prihliadať na cezhraničný charakter problematiky životného prostredia. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Uznáva potenciál po stáročia trvajúceho susedstva karpatských regiónov a bohatej kultúry horských regiónov, ktorý je výsledkom stretnutia vplyvov Východu a Západu, spoločných dejín, ako aj pastierskych tradícií. V súčasnosti realizované iniciatívy v oblasti zachovania a popularizácie spoločného kultúrneho dedičstva (3) svedčia o veľkom potenciáli, ktorý spája miestne spoločenstvá. Je veľmi dôležité rešpektovať práva etnických menšín v karpatskom regióne a zachovať ich kultúrne dedičstvo. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Konštatuje, že veľkú časť karpatského makroregiónu tvoria najchudobnejšie regióny členských štátov, pričom HDP na obyvateľa vo väčšine z nich neprekračuje 50 % priemeru EÚ. Ich rozvojové kapacity sú obmedzené vzhľadom na ich veľkú vzdialenosť od európskych stredísk rozvoja, slabo rozvinuté komunikačné spojenia v dôsledku podmienok horského terénu a historicky zdedené hranice. Ďalším faktorom je aj chýbajúca infraštruktúra, čo je dôsledok dlhodobého nedostatočného investovania a transformačných procesov v hospodárstve, ale aj výsledok zanedbávania rozvojového potenciálu. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Uznáva, že treba informovať o osobitných potrebách karpatských horských regiónov a využiť špecifický vnútorný potenciál tohto makroregiónu. Partnerská spolupráca medzi karpatskými krajinami a regiónmi umožní lepšie prispôsobiť opatrenia konkrétnej situácii a rozvojovým potrebám vyplývajúcim zo sociálnych, historických, infraštruktúrnych a geopolitických podmienok. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Domnieva sa, že keby Európska komisia stanovila problematiku Karpát za hlavnú tému strategického dokumentu, upozornilo by sa tým na problémy tejto oblasti a umožnilo by to využiť v súčasnosti driemajúci jedinečný potenciál celého makroregiónu vďaka zameraniu opatrení na jeho najdôležitejšie horizontálne problémy a výzvy. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Zdôrazňuje, že Karpaty sú mimoriadne dôležitou geopolitickou oblasťou, v ktorej sa prelínajú strategické politické a hospodárske záujmy západnej a východnej Európy. Po rozšírení EÚ v roku 2004 sa význam tejto oblasti ešte zvýšil, keďže sa stala východnou hranicou celej EÚ. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Upozorňuje, že v karpatskom makroregióne sa nachádzajú nielen členské štáty EÚ, ale aj Moldavsko, Srbsko a Ukrajina, čo umožňuje nielen zvýšiť integráciu medzi štátmi EÚ, ale tiež vplývať na susedné krajiny prostredníctvom ich zapojenia do posilnenej spolupráce. |
| --- | --- |

14.

Základy makroregionálnej stratégie pre Karpaty

| 15. | Zaznamenal viaceré iniciatívy na vytvorenie makroregionálnej stratégie pre Karpaty (karpatskej stratégie) (4), ktoré sa rozbehli na rôznych úrovniach a vo viacerých sférach a ktoré viedli k prijatiu vyhlásení podporujúcich myšlienku vytvorenia takejto stratégie (5). Treba zdôrazniť, že tieto iniciatívy vznikajú na úrovni vlád, národných parlamentov, ako aj na úrovni regionálnych a miestnych samospráv a miestnych spoločenstiev. |
| --- | --- |

15.

| 16. | S uspokojením konštatuje, že všetky dokumenty boli prijaté po konzultácii s jednotlivými zainteresovanými stranami budúcej stratégie a s prihliadnutím na jej nadnárodný a medziregionálny i miestny charakter. Svedčí to o doplnkovosti prijímaných opatrení, ktorá môže byť v budúcnosti predpokladom úspechu makroregionálnej stratégie pre Karpaty. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Oceňuje opatrenia realizované v záujme vykonávania Rámcového dohovoru o ochrane a trvalo udržateľnom rozvoji Karpát z roku 2003 (Karpatský dohovor), ktorý je viacstrannou medzinárodnou dohodou na podporu rozvoja karpatského regiónu spočívajúcou na zmluvných zásadách medzinárodného práva. Zmluvné strany dohovoru sú povinné spolupracovať a zavádzať komplexnú politiku v oblasti ochrany a udržateľného rozvoja karpatského regiónu, okrem iného zohľadnením cieľov a ustanovení dohovoru vo svojich odvetvových politikách (týkajúcich sa napríklad územného plánovania, poľnohospodárstva, lesného hospodárstva, dopravy a cestovného ruchu), lepšou koordináciou týchto politík a uplatňovaním princípu integrovanej starostlivosti o pôdny fond. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Konštatuje, že Karpatský dohovor je viacsektorový mechanizmus riadenia pre oblasť Karpát, ktorý umožňuje integráciu rôznych odvetví a širokú účasť zainteresovaných strán z rôznych úrovní a sfér (celoštátnej, regionálnej, mimovládnej atď.). Normy vypracované pre viacúrovňovú spoluprácu, ktorých výsledkom je päť tematických protokolov ku Karpatskému dohovoru (6), sa môžu použiť ako dôležitý prvok ďalšej spolupráce (7). |
| --- | --- |

18.

| 19. | Oceňuje skúsenosti a výsledky Karpatského euroregiónu, ktorý vznikol v roku 1993 ako sociálno-politická iniciatíva s podporou vlád karpatských štátov a ktorý je najstaršou organizáciou podporujúcou sociálno-ekonomický rozvoj tejto oblasti. Viac ako 26 rokov skúseností vyformovalo medziodvetvovú, medzinárodnú a špecializovanú štruktúru spolupráce, ktorá zahŕňa vyše tisíc aktérov. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Pripomína, že vo februári 2016 bola v Európskom výbore regiónov zriadená medziregionálna skupina Karpaty, do ktorej činnosti sa zapojili zástupcovia regionálnych a miestnych samospráv z krajín, ktoré majú záujem o vytvorenie makroregionálnej stratégie pre karpatský región. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Pripomína svoje stanovisko Makroregionálne stratégie, ako napr. stratégia pre podunajskú oblasť: rámec na podporu nadnárodných klastrov (8), v ktorom sa zasadzoval za vytvorenie karpatskej stratégie a vyjadril presvedčenie, že vytvorenie makroregionálnej stratégie pre karpatský región výborne doplní doterajšie iniciatívy, ako je Karpatský dohovor alebo Karpatský euroregión, a zároveň umožní využiť existujúci potenciál spolupráce orgánov verejnej správy na všetkých úrovniach. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Zdôrazňuje, že hlavným cieľom karpatskej stratégie by bolo zachovať vysokú prírodnú hodnotu karpatského makroregiónu a zvýšiť jeho konkurencieschopnosť a príťažlivosť prostredníctvom jedinečného prírodného a kultúrneho dedičstva, vnútorného potenciálu udržateľného rozvoja a vytvorenia konkurenčnej výhody. Tým by sa zvýšila aj životná úroveň a kvalita života obyvateľov karpatského regiónu a súčasne by sa zachovali jedinečné ekologické hodnoty Karpát. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Domnieva sa, že by sa mal naliehavo riešiť problém vyľudňovania a starnutia spoločenstiev karpatského regiónu. Jedným z kľúčových bodov spolupráce v rámci karpatskej makroregionálnej stratégie by preto mal byť rozvoj základných sociálnych služieb v tejto oblasti, a to najmä služieb spojených s prístupom k vzdelávaniu a zdravotnej starostlivosti a so sociálnym začlenením. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Domnieva sa, že opatrenia navrhnuté v stratégii by sa mali zameriavať na posilnenie udržateľnej a hospodárskej spolupráce v strategických odvetviach makroregiónu, ako je čistý priemysel, udržateľný cestovný ruch a agropotravinárske odvetvie, a to prostredníctvom rozvoja karpatských klastrov a makroregionálneho inovačného ekosystému. Navrhnuté opatrenia by sa mali sústrediť na efektívne využívanie miestnych zdrojov, a to aj prostredníctvom certifikácie a zavedenia spoločného označovania karpatských produktov, a na využívanie spoločného potenciálu karpatských štátov a regiónov, a mali by zabezpečiť, aby sa oblasti s menej priaznivými sociálnymi a hospodárskymi podmienkami viac podieľali na rozvoji v záujme zlepšenia konkurencieschopnosti celého makroregiónu. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Zdôrazňuje, že environmentálne hodnoty Karpát sú neoddeliteľnou súčasťou rozvoja makroregiónu. Zlepšenie makroregionálnej spolupráce s cieľom chrániť a zachovať prírodné prostredie, riadenie prírodných rizík, zmierňovanie zmeny klímy a prispôsobovanie sa jej a prepojenie s riadením reprodukčného materiálu prostredníctvom udržateľného obhospodarovania lesov a osvetová činnosť na zvýšenie informovanosti o ochrane životného prostredia pomôžu zlepšiť kvalitu životného prostredia v regióne. Koordinácia opatrení v celej oblasti Karpát umožní dosiahnuť úspory z rozsahu. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Domnieva sa, že celé Karpaty musia zohrávať aktívnu úlohu a významne prispievať k politike Európskej únie v oblasti zmeny klímy so spoločným cieľom plniť záväzky prijaté v rámci Parížskej dohody. V tejto súvislosti zdôrazňuje, že je nevyhnutné zachovať karpatské lesy, pretože zohrávajú veľmi dôležitú úlohu pri znižovaní emisií CO2 a tiež vzhľadom na ich význam z hľadiska zadržiavania vody, ochrany pôdy a zachovania biodiverzity. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Domnieva sa, že iniciatívy na posilnenie konkurencieschopnosti a inovácie v regióne musia byť spojené so zlepšením jeho dostupnosti. Opatrenia v iných oblastiach nie je možné realizovať bez udržateľnej dopravy a digitálnej a sociálnej infraštruktúry. Spoločné opatrenia v tejto súvislosti pomôžu otvoriť karpatskú oblasť a zároveň posilniť jej vnútornú súdržnosť vrátane posilnenia cezhraničných spojení. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Zdôrazňuje, že dôležitým prvkom komplexného rozvoja karpatskej oblasti je územné plánovanie a spolupráca v regióne. Kvalita spolupráce, a teda aj vyhliadky na rozvoj makroregiónu, v rozhodujúcej miere závisia od dobrej práce inštitúcií vrátane miestnych samospráv. V stratégii by mala byť uvedená osobitná zmienka o špecifikách karpatskej štruktúry osídlenia (t. j. veľký počet malých obcí v údoliach), ale aj tradičných pastierskych spoločenstiev žijúcich vo vyšších nadmorských výškach, ktoré oslabili sociálno-hospodárske zmeny v uplynulých desaťročiach. Je dôležité rozvíjať vzťahy medzi horskými funkčnými oblasťami Karpát a oblasťami, ktoré ich obklopujú, a posilňovať mestské centrá. |
| --- | --- |

28.

| 29. | V nadväznosti na svoje predchádzajúce stanovisko (9) sa domnieva, že makroregionálna stratégia pre karpatský región umožní doplniť opatrenia realizované v rámci stratégie pre podunajskú oblasť, keďže bude prihliadať na špecifiká horskej oblasti Karpát. Upozorňuje, že stratégia pre podunajskú oblasť (EUSDR z roku 2010) je v súčasnosti najväčšou makroregionálnou stratégiou EÚ z hľadiska rozlohy danej oblasti, pričom na časť jej územia sa vzťahuje stratégia pre alpský región (EUSALP z roku 2016), ako aj stratégia pre región Jadranského a Iónskeho mora (EUSAIR z roku 2014), čo nemá žiadne negatívne dôsledky. Je presvedčený, že tak to bude aj v prípade karpatskej stratégie. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Pripomína a potvrdzuje, ako to už veľakrát vyjadril vo svojich stanoviskách (10), svoju podporu iniciatíve vypracovať makroregionálnu stratégiu pre oblasť Karpát. Považuje ju za dobre rozvinutú iniciatívu, na ktorej sa podieľajú všetky úrovne verejnej správy – európska, štátna, regionálna aj miestna. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Pripomína výzvu Rady, že makroregionálnym stratégiám by sa mal dať nový politický impulz, a jej pripravenosť analyzovať iniciatívy vedúce k vytvoreniu nových stratégií (11). |
| --- | --- |

31.

| 32. | Vyzýva Európsku komisiu, aby podporila iniciatívu vytvoriť makroregionálnu stratégiu pre karpatský región ako ďalšiu makroregionálnu stratégiu a druhú stratégiu zameranú na európsku oblasť horského charakteru. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Domnieva sa, že makroregionálna stratégia je nástroj, ktorý umožní efektívnejšie využívať dostupné finančné prostriedky v rámci cieľa Európska územná spolupráca (EÚS) prostredníctvom vytvorenia stabilného systému spolufinancovania a zavádzania opatrení na podporu regiónov v karpatských krajinách. Zároveň sa tým zlepší aj ich prístup k európskym zdrojom financovania (12). |
| --- | --- |

33.

| 34. | Uznáva pozitívny prínos Karpatského dohovoru, význam jeho cieľov a ich súlad s prioritami Únie a vyzýva Európsku komisiu, aby prijala opatrenia, ktoré umožnia EÚ pristúpiť k dohovoru ako zmluvná strana. Pripomína, že Únia je už zmluvnou stranou Alpského dohovoru. |
| --- | --- |

34.

V Bruseli 4. decembra 2019

Predseda

Európskeho výboru regiónov

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Medzi inými v Hlave XVIII Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ).

1

(2)  Podobne ako ďalšie nástroje, napríklad európske zoskupenia územnej spolupráce (EZÚS), programy Interreg alebo programy nástroja európskeho susedstva.

2

(3)  Príkladmi môžu byť projekty realizované v rámci súčasných programov európskej územnej spolupráce vrátane projektov, ktoré uskutočňujú miestne samosprávy a MVO.

3

(4)  O problematike karpatskej stratégie sa diskutuje na medzinárodných konferenciách Európa Karpát organizovaných od roku 2011. V rámci hospodárskeho fóra v Krynici sa organizujú diskusie panelu zameraného na karpatskú stratégiu, na ktorých sa zúčastňujú aj medzinárodní partneri zastupujúci parlamenty, vlády a regióny. Ako príklady iniciatív samospráv možno uviesť organizovanie Medzinárodného karpatského fóra spolupráce, Karpatských dní dobrých susedských vzťahov, ako aj početné konferencie a stretnutia.

4

(5)  V septembri 2018 predstavitelia vlád Maďarska, Slovenska, Ukrajiny a Poľska podpísali Karpatskú deklaráciu (Declaration of Intent to Create the EU Macro-Regional Strategy for the Carpathian Region – Deklarácia o vzniku Stratégie EÚ pre karpatský región).

5

Declaration of Intent to Create the EU Macro-Regional Strategy for the Carpathian Region

(6)  Protokol o zachovaní a trvalo udržateľnom využívaní biologickej a krajinnej diverzity – 2008, Bukurešť; Protokol o trvalo udržateľnom cestovnom ruchu – 2011, Bratislava; Protokol o trvalo udržateľnom obhospodarovaní lesov – 2011, Bratislava; Protokol o trvalo udržateľnej doprave – 2015, Mikulov; a Protokol o trvalo udržateľnom poľnohospodárstve a rozvoji vidieka – 2017, Lillafüred.

6

(7)  Spolupráca v rámci Karpatského dohovoru, ktorého signatármi je sedem karpatských štátov (Česko, Maďarsko, Poľsko, Rumunsko, Srbsko, Slovensko a Ukrajina), je dôležitým prvkom európskej integrácie, keďže okrem členských štátov EÚ zahŕňa aj dvoch priamych susedov Únie: Srbskú republiku a Ukrajinu.

7

(8)  Stanovisko VR 6422/2018 Makroregionálne stratégie, ako napr. stratégia pre podunajskú oblasť: rámec na podporu nadnárodných klastrov, spravodajca: Dainis Turlais (LV/ALDE).

8

Makroregionálne stratégie, ako napr. stratégia pre podunajskú oblasť: rámec na podporu nadnárodných klastrov

(9)  Stanovisko VR 6422/2018.

9

(10)  Okrem iného v stanoviskách Makroregionálne stratégie, ako napr. stratégia pre podunajskú oblasť: rámec na podporu nadnárodných klastrov, VR 6422/2018; Vykonávanie makroregionálnych stratégií, VR 2554/2017; a v stanovisku o budúcnosti politiky súdržnosti (2017/C 306/03).

10

Makroregionálne stratégie, ako napr. stratégia pre podunajskú oblasť: rámec na podporu nadnárodných klastrov

Vykonávanie makroregionálnych stratégií

(11)  COM(2019) 21 final – doc. 5927/19 + ADD 1.

11

(12)  So zreteľom na závery Európskej rady a stanoviská Európskeho výboru regiónov z vlastnej iniciatívy vrátane stanoviska 2017/C/306/03, v ktorom VR žiada, aby sa v rámci európskych štrukturálnych a investičných fondov vychádzalo z prístupu zameraného na konkrétne oblasti, a upozorňuje, že politiky a intervencie EÚ by sa mali zameriavať na problémy konkrétnych území, v prípade ktorých štrukturálna sociálno-ekonomická situácia odôvodňuje podľa ZFEÚ prijatie osobitných opatrení.

12

---

| 10.3.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 79/18 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 79/18

---

Stanovisko Európskeho výboru regiónov – Potenciál odvetvia železničnej dopravy pri dosahovaní priorít politiky EÚ

(2020/C 79/04)

| Spravodajca | : | Pascal MANGIN (FR/EĽS), poslanec zastupiteľstva regiónu Grand Est |
| --- | --- | --- |

Spravodajca

:

Pascal MANGIN (FR/EĽS), poslanec zastupiteľstva regiónu Grand Est

POLITICKÉ ODPORÚČANIA

EURÓPSKY VÝBOR REGIÓNOV

| 1. | zdôrazňuje prínos odvetvia železničnej dopravy a najmä potenciál regionálnych a miestnych železničných tratí k plneniu hneď niekoľkých zastrešujúcich politických priorít Únie, konkrétne dekarbonizácie a zmiernenia zmeny klímy, územnej, hospodárskej a sociálnej súdržnosti, vnútorného trhu a voľného pohybu osôb a tovaru, ako aj udržateľnej mobility; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zdôrazňuje úlohu dopravnej siete ako kostry hospodárstva EÚ a s tým aj potenciál železničnej siete spájať hlavné dopravné tepny s okrajovými regiónmi a oblasťami Únie a súčasne prispievať k ekologizácii distribučnej logistiky tým, že podporuje presun nákladnej dopravy na dlhé vzdialenosti z ciest na železnicu. Zdôrazňuje v tejto súvislosti, že popri trvalej podpore sietí považovaných za siete prioritného záujmu sa nesmie prehliadať význam sekundárnych regionálnych spojení; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poukazuje na príležitosti, ktoré ponúka sektor železničnej dopravy, pokiaľ ide o stabilné zamestnanie pre kvalifikovaných zamestnancov, pričom pracovné miesta sú rovnomerne rozmiestnené po celom území EÚ, ako aj pokiaľ ide o pozitívne účinky presahovania pre ďalšie odvetvia hospodárstva; |
| --- | --- |

3.

| 4. | žiada prijatie opatrení na ďalšiu optimalizáciu tohto príspevku v kontexte Európskeho ekologického dohovoru s cieľom reagovať na obavy občanov v tejto oblasti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zdôrazňuje význam multimodality pre udržateľný systém európskej mobility založený na využívaní silných stránok každého druhu dopravy, ako aj skutočnosť, že je potrebné sústavné úsilie na zabezpečenie rovnakých podmienok, najmä prostredníctvom internalizácie externých nákladov; |
| --- | --- |

5.

| 6. | konštatuje, že železnica má potenciál stať sa najdôležitejším prvkom mobility. Bude musieť v plnej miere využívať digitalizáciu a automatizáciu, aby mohla poskytovať služby v oblasti osobnej a nákladnej dopravy až po posledný úsek a aj na ňom, a tým aj prispievať k prechodu na udržateľnejšie spôsoby dopravy; |
| --- | --- |

6.

| 7. | žiada Európsku komisiu, aby zabezpečila riadne uplatňovanie existujúceho regulačného rámca v oblasti železničnej dopravy; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poukazuje na úlohu staníc ako kultúrneho vektora a centra služieb, ako aj na úspechy, ktoré zaznamenali programy cestovania po železnici ako #DiscoverEU pri propagácii kultúry a kultúrneho dedičstva EÚ; |
| --- | --- |

8.

Územná súdržnosť

| 9. | konštatuje, že miestne a regionálne samosprávy majú okrem zodpovednosti za služby verejnej dopravy na svojom území aj úlohu podporovať väčšiu územnú súdržnosť medzi mestskými a vidieckymi oblasťami. V kontexte záväzkov Únie v rámci Parížskej dohody zavádzajú miestne a regionálne samosprávy riešenia pre udržateľnejší sektor dopravy, čo bude rozhodujúce pre dosiahnutie cieľa udržateľnej Európy do roku 2030; |
| --- | --- |

9.

| 10. | domnieva sa, že železnice zohrávajú zásadnú úlohu vo viacerých zastrešujúcich politických prioritách EÚ, počnúc implementáciou cieľov udržateľného rozvoja prostredníctvom Európskeho ekologického dohovoru načrtnutého v politických usmerneniach predsedníčky Európskej komisie Ursuly von der Leyen. Osobitne môžu pomôcť znížiť rozdiely medzi mestami a prímestskými regiónmi, ako aj medzi vidieckymi a mestskými oblasťami; |
| --- | --- |

10.

| 11. | vo svojom stanovisku CDR 18/2017 upozornil, že je nevyhnutné vybudovať potrebnú infraštruktúru v regiónoch s menej rozvinutou železničnou sieťou, aby občania a podniky mohli využívať železničnú dopravu za rovnakých podmienok ako zvyšok EÚ, a to s cieľom vytvoriť jednotný európsky železničný priestor; uvedené platí, pokiaľ neexistujú udržateľnejšie a všeobecne lacnejšie dopravné riešenia pre používateľov a samosprávu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | zdôrazňuje, že hoci sa v súčasných politických cieľoch EÚ uvádza, že koridory základnej siete a koridory nákladnej dopravy majú tvoriť hlavné osi rozvoja intermodality v celej EÚ, vo výskumnej správe o presune na iné druhy dopravy vypracovanej pre výbor TRAN Európskeho parlamentu sa zdôrazňuje, že možnosti prepojenia nie sú v jednotlivých regiónoch EÚ vyvážené. V správe sa zdôrazňuje najmä to, že na celom území Európskej únie je potrebné zabezpečiť rovnaké možnosti pripojenia na železničnú sieť, a to v súlade so zásadou súdržnosti a dostupnosti, na základe jasných ukazovateľov úrovne dopytu a sociálno-ekonomických podmienok spádovej oblasti (1). Aby sa dosiahol cieľ zabezpečenia primeraného prepojenia Európy, mali by sa z európskych prostriedkov financovať nielen koridory základnej siete, ale aj sekundárne koridory; |
| --- | --- |

12.

| 13. | zdôrazňuje dôležitosť cezhraničných železničných prepojení vrátane tých, ktoré majú regionálny význam. Vzhľadom na ich osobitný prínos k územnej súdržnosti by ich EÚ mala zohľadniť, a to aj prostredníctvom financovania z programov EÚ; |
| --- | --- |

13.

Hospodárska a sociálna súdržnosť

| 14. | konštatuje, pokiaľ ide o súdržnosť, že zamestnanosť v odvetví železničnej dopravy je značne rozptýlená v regiónoch Únie, od prevádzkovateľov a správcov infraštruktúry, po dodávateľov a výrobcov, ako aj služby v oblasti údržby, bezpečnosti a ochrany. V štúdiách sa počet zamestnaných v odvetví odhaduje na 2,3 milióna osôb, prípadne na 4 milióny, ak sa zohľadnia širšie hospodárske aspekty (2). Vzhľadom na odvetvové aj operačné záväzky je odvetvie železničnej dopravy sociálne zodpovedným zamestnávateľom, ktorý podporuje rozvoj kvalifikovanej pracovnej sily a slúži ako katalyzátor udržateľného rastu na miestnej, regionálnej aj európskej úrovni; |
| --- | --- |

14.

| 15. | vyzýva na úzke partnerstvo medzi Európskou komisiou a odvetvím železničnej dopravy s cieľom riešiť otázky odbornej prípravy, náboru zamestnancov a atraktívnosti povolaní v oblasti železničnej dopravy, predovšetkým pre mladých dospelých, a uznať profesionálov poverených vykonávaním kontrol za činiteľov orgánov na európskej úrovni, čo by mohlo obmedziť prípady agresie voči tým, ktorí majú tento status, keďže by sa vo vnútroštátnych trestných zákonníkoch stanovili sankcie; |
| --- | --- |

15.

| 16. | zdôrazňuje, že v tomto odvetví bude súbežne so zvyšujúcou sa digitalizáciou a automatizáciou odvetvia narastať dopyt po odborných pracovníkoch z oblasti IKT a kybernetickej bezpečnosti. Tento vývoj bude mať pozitívne účinky presahovania na iné hospodárske sektory, pričom jedno pracovné miesto vytvorené v odvetví železničnej dopravy vytvorí ďalšieho 0,52 pracovného miesta v iných odvetviach, predovšetkým v MSP (3); |
| --- | --- |

16.

| 17. | konštatuje, že odvetvie železničnej dopravy tiež postihuje nedostatok zručností a čelí meniacim sa požiadavkám na zručnosti v určitých oblastiach v kontexte digitalizácie a automatizácie (4); |
| --- | --- |

17.

| 18. | poukazuje na výhody štruktúrovaných systémov stáží v odvetví železničnej dopravy – pokiaľ ide o existujúce aj novovznikajúce povolania v odvetví železničnej dopravy –, ktoré by mohli byť zriadené v spolupráci s poskytovateľmi odbornej prípravy a strednými školami a podporované prostredníctvom fondov EÚ zameraných na zvyšovanie odbornej úrovne/rekvalifikáciu v kontexte prechodu na vyššiu digitalizáciu a automatizáciu v niektorých povolaniach (5); |
| --- | --- |

18.

| 19. | zdôrazňuje, že jedným z dôležitých aspektov je nízke zastúpenie žien medzi zamestnancami v odvetví železničnej dopravy. Podľa štúdie RMMS z roku 2019 (6) sa ich percento pohybuje v krajinách EÚ od 8 do 49 %, pričom len v štyroch členských štátoch prekračuje 30 %. Pokiaľ by sa dosiahlo zvýšenie atraktívnosti povolaní v odvetví železničnej dopravy v EÚ pre ženy, mohlo by to pomôcť zmierniť problémy pri nábore pracovníkov. Výbor regiónov poukazuje na podklady platformy EÚ pre zmenu a na zoznam osvedčených postupov (7), ktoré vypracovala s cieľom riešiť tieto nerovnosti. Je potrebná kombinácia opatrení prijatých spoločnosťami, opatrení na sektorovej úrovni a politických opatrení; |
| --- | --- |

19.

Osobitná úloha osobných staníc ako kultúrnych platforiem

| 20. | opätovne pripomína hlavné posolstvo svojho stanoviska CDR 185/2018 (8) a pripomína úlohu, ktorú v tomto kontexte zohrávajú stanice, pričom konštatuje, „že rozmanité formy kultúrneho dedičstva sú pre Európu cennou hodnotou, nástrojom s potenciálne veľkým pákovým efektom pre udržateľnejšie a súdržnejšie regióny EÚ, ktorý môže prispieť k posilneniu identity v regióne a v celej Európe a v mimoriadnej miere zosobňuje motto EÚ ‚Zjednotení v rozmanitosti‘“; |
| --- | --- |

20.

| 21. | konštatuje, že okrem prepravy cestujúcich sú stanice dôležitým vektorom kultúry a poskytujú širokú sieť kontaktov. Preto predstavujú skvelú možnosť na sprostredkovanie kultúry a otváranie kultúrnych príležitostí širšiemu publiku, čím prispievajú ku kvalite života a sociálnej súdržnosti. Platí to najmä v stredne veľkých mestách, kde sú stanice zdroj dosiaľ nevyužitého potenciálu ako alternatíva múzeí a festivalov, pokiaľ ide o miesto konania kultúrnych podujatí; |
| --- | --- |

21.

| 22. | nabáda preto manažérov staníc a miestne a regionálne samosprávy, aby rozšírili kultúrne iniciatívy na staniciach a čo najlepšie využili existujúce systémy ako napríklad Cena EÚ za súčasnú architektúru (9), možnú spoluprácu s Európskou cestou kultúrneho dedičstva (ERIH) pri podpore osvety o kultúrnom dedičstve a rozmanitosti v EÚ (10), sieťou kreatívnych centier EÚ, medzi ktoré patrí aj niekoľko transformovaných staníc, nominácie na cenu EÚ pre súčasnú architektúru, či program EÚ Kreatívna Európa, zameraný na projekty zahŕňajúce viac ako tri členské štáty, ktoré chcú propagovať špecifické aspekty kultúry; |
| --- | --- |

22.

| 23. | domnieva sa, že súčasný úspech programu #DiscoverEU (11) by sa nemal považovať za samozrejmosť. Tento systém umožnil 30 000 mladým Európanom bezplatne cestovať jeden deň až mesiac vlakom. Navrhuje preto spustiť spoločnú iniciatívu, ktorá by spojila program #DiscoverEU Európskej komisie, odvetvie železničnej dopravy a VR a ktorej cieľom by bolo prepojiť cesty mladých ľudí vlakom v mestách a regiónoch Európy s programom podujatí zameraných na miestne vlakové stanice a ich okolie z kultúrneho hľadiska a/alebo s technickými exkurziami, aby sa mladí ľudia dozvedeli viac o železnici; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pripomína rastúcu obľúbenosť nočných vlakov najmä medzi mladými ľuďmi, ako aj potrebu obnoviť tieto služby na určitých európskych osiach v súvislosti s ekologickou transformáciou. Konštatuje, že medzinárodný umelecký festival Europalia bude v roku 2021 venovaný vplyvu železníc na umenie, a navrhuje, aby sa pri tejto príležitosti zdôraznil prínos nočných vlakov a ich obnovy. Vyzýva tiež železnice, aby posilnili svoj príspevok k udržateľnému cestovnému ruchu tým, že zintenzívnia vzájomnú spoluprácu s cestovnými kanceláriami a inými druhmi dopravy; |
| --- | --- |

24.

Európsky ekologický dohovor

| 25. | konštatuje, že EÚ opätovne potvrdila svoj cieľ dosiahnuť, aby bol jej priemysel svetovým lídrom v oblasti inovácie, digitalizácie a dekarbonizácie. Dekarbonizácia a zmierňovanie zmeny klímy sú hlavnými prioritami politického programu novej Komisie v rámci Európskeho ekologického dohovoru. Preto sú naliehavo potrebné nové a vyvážené návrhy Komisie, ktoré by sa mali predložiť do 100 dní od začiatku pôsobenia novej Komisie. Komisia by mala uviesť, aké finančné zdroje sú potrebné na dosiahnutie cieľov dekarbonizácie; |
| --- | --- |

25.

| 26. | patrične berie na vedomie rastúce populárne hnutia ako napríklad pranierovanie za lety (tzv. flight shaming) či štrajky za klímu, a je presvedčený, že môžu pomôcť stimulovať presun na iné druhy dopravy len vtedy, ak bude železničná doprava poskytovať skutočnú alternatívu viac znečisťujúcich druhov dopravy za dostupné ceny. To závisí od príspevku miestnych a regionálnych samospráv a verejných orgánov, ale aj od schopnosti odvetvia byť ešte šetrnejšie k životnému prostrediu; |
| --- | --- |

26.

Environmentálne vlastnosti a uplatňovanie zásady znečisťovateľ platí

| 27. | konštatuje, že odvetvie dopravy produkuje 27 % emisií skleníkových plynov v EÚ. Súčasné politické ciele pre toto odvetvie sú vytýčené v stratégii pre nízkoemisnú mobilitu, ktorú Komisia prijala v roku 2016 a postupne doplnila o tri balíky legislatívnych opatrení v oblasti mobility. Pokiaľ ide o odvetvie železničnej dopravy, jeho emisie skleníkových plynov sú s odstupom najnižšie spomedzi všetkých druhov dopravy. Okrem toho je železničná doprava jediným odvetvím dopravy, v ktorom celkové emisie klesajú (12), a to napriek rastúcemu objemu dopravy; |
| --- | --- |

27.

| 28. | odkazuje na štúdiu spoločnosti CE Delft z roku 2019 (13) o internalizácii externých nákladov, podľa ktorej železničná doprava vynikajúco pokrýva rôzne infraštruktúrne náklady a externality ako znečistenie ovzdušia, CO2 a hluk prostredníctvom poplatkov, pričom vykazuje menšie medzery v pokrývaní nákladov v EUR na cestujúceho či tonokilometroch než ostatné druhy dopravy; |
| --- | --- |

28.

| 29. | domnieva sa, že environmentálne vlastnosti železníc by boli ešte lepšie, keby železničná doprava riešila svoje hlavné nedostatky prostredníctvom systematickejšieho zavádzania dlhších a ťažších nákladných vlakov, využívania tichších vlakov, stimulovaním dodatočného vybavenia vagónov kompozitnými brzdovými klátikmi a využívaním čistej a efektívnej energie; |
| --- | --- |

29.

| 30. | domnieva sa, že železnice by mali intenzívne pracovať na hľadaní alternatív škodlivých výrobkov ako glyfosát alebo kreozot, ktoré sa využívajú na mnohých kilometroch trate; |
| --- | --- |

30.

| 31. | víta skutočnosť, že hlavní aktéri v odvetví železničnej dopravy sa zaviazali dosiahnuť do roku 2050 klimatickú neutrálnosť, domnieva sa však, že tento cieľ sa dá dosiahnuť v bližšej budúcnosti; |
| --- | --- |

31.

| 32. | domnieva sa, že zákonodarné orgány môžu pomôcť dosiahnuť tento cieľ uplatňovaním zásady znečisťovateľ platí. Výbor regiónov pripomína svoje stanovisko CDR 18/2017 (14), v ktorom sa uvádza, že „všetky druhy dopravy by mali podľa zásady „znečisťovateľ platí“ prispievať na základe svojho podielu na znečistení na externé náklady, ktoré spôsobujú“ a že „riešenia v rámci modálneho prechodu zahrňujúce nízkoemisnú mobilitu by mali mať v každom prípade vysokú prioritu, napríklad prehodnotením skrytých alebo známych subvencií v oblasti cestnej dopravy“; |
| --- | --- |

32.

| 33. | žiada, aby sa prehodnotili súčasné oslobodenia od DPH stanovené v smernici Rady 2006/112/ES (15), v rámci ktorých môžu členské štáty uplatňovať oslobodenie od DPH pre cezhraničnú leteckú dopravu, nie však pre železničnú dopravu. Zmena tejto smernice by členským štátom umožnila uplatňovať sadzby DPH na služby cezhraničnej osobnej dopravy udržateľnejším spôsobom. V tejto súvislosti poukazuje na európsku iniciatívu občanov s názvom „Ukončenie oslobodenia od dane z leteckého paliva v Európe“ (16). Berie tiež na vedomie záväzky, ktoré prijal Frans Timmermans, výkonný podpredseda pre európsky ekologický dohovor, a ktoré sa týkajú potreby prehodnotiť daňové zaobchádzanie s určitými pohonnými hmotami v doprave s cieľom zabezpečiť lepšie zosúladenie s klimatickými cieľmi Únie; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pokiaľ ide o revíziu smernice o zdaňovaní energie (2003/96/ES) (17), ktorú oznámila predsedníčka Komisie von der Leyen, vyzýva, aby sa zrušili povinné daňové výnimky pre leteckú a námornú nákladnú dopravu (pre energetické produkty a elektrickú energiu využívané v nákladnej a osobnej doprave po železnici, metrom, električkou a pod. sú tieto výnimky nepovinné), čo by bolo ďalšie opatrenie, ktoré podnieti presun na udržateľnejšie druhy dopravy; |
| --- | --- |

34.

Atraktívnosť železnice a presun na iné druhy dopravy

| 35. | domnieva sa, že presun na iné druhy dopravy sa dá podnecovať aj zvýšením spoľahlivosti a pohodlia vlakov. Stanice sú neoddeliteľnou súčasťou pohodlia cestovania. Takúto zvýšenú kvalitu služieb na palube a na staniciach by mali môcť užívať aj osoby so zníženou pohyblivosťou. Nočné vlaky premávajúce na veľké vzdialenosti ponúkajú čoraz spoľahlivejšie riešenie, pretože cestujúci čoraz viac hľadajú udržateľné alternatívy cestovania. Železničný sektor (železničné podniky a manažéri infraštruktúry) môže uspokojiť tento dopyt tak, že ponúkne atraktívne ceny, pohodlné vozne a vhodné vlakové trasy; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poukazuje na to, že železnica ponúka dobrú kombináciu rýchlosti, bezpečnosti, pohodlia, účinnosti a environmentálnych vlastností. Aj napriek tomu pokrýva cestná doprava viac ako 50 % nákladnej dopravy a železnica len 12 %. V prípade osobnej dopravy predstavuje priemerný podiel železničnej dopravy na trhu aj napriek vzostupnému trendu v posledných rokoch ešte stále menej ako 10 %. Miestne a regionálne samosprávy môžu zohrávať dôležitú úlohu a iniciovať diskusie o financovaní a riešeniach s verejnými aj súkromnými aktérmi s cieľom vytvoriť atraktívny sektor dopravy. V tejto súvislosti VR vyzýva Európsku komisiu, aby podporovala prepravu kamiónov po železnici (RoLa) a verejné financovanie terminálov a železničných koľajových vozidiel ako optimalizované riešenie prechodu na iné druhy dopravy, čo významne prispeje k urýchleniu znižovania emisií v nákladnej doprave; |
| --- | --- |

36.

Digitalizácia, inovácia a priemyselná politika

| 37. | domnieva sa, že skúsenosti dvoch obrovských železničných operátorov vo Francúzsku a v Nemecku naznačujú, že železnica by sa mala opätovne zamerať na svoj hlavný zámer: nákladnú železničnú dopravu. Vhodná priemyselná stratégia spojená s digitalizáciou pomôže dostať viac vlakov na koľajnice; |
| --- | --- |

37.

| 38. | v súvislosti s digitalizáciou odporúča:






  — | ERTMS by mal byť rýchlo zavedený, aby sa lepšie prepojila dodatočná kapacita a bezpečnejšia doprava; |
| --- | --- | --- |

38.

—

ERTMS by mal byť rýchlo zavedený, aby sa lepšie prepojila dodatočná kapacita a bezpečnejšia doprava;

| — | digitalizácia by mala byť zavádzaná na intermodálnej úrovni, aby sa optimalizovala výkonnosť dopravného sektora ako celku. Osobitná pozornosť by sa mala venovať službám pre osoby so zníženou pohyblivosťou a s akýmkoľvek druhom zdravotného postihnutia (telesného, zmyslového alebo mentálneho); |
| --- | --- |

—

digitalizácia by mala byť zavádzaná na intermodálnej úrovni, aby sa optimalizovala výkonnosť dopravného sektora ako celku. Osobitná pozornosť by sa mala venovať službám pre osoby so zníženou pohyblivosťou a s akýmkoľvek druhom zdravotného postihnutia (telesného, zmyslového alebo mentálneho);

| — | na zlepšenie starostlivosti o zákazníkov s cieľom poskytnúť cestujúcim výkonné dátové pripojenie a prístup na internet by sa mala v plnom rozsahu využiť sieť 5G; |
| --- | --- |

—

na zlepšenie starostlivosti o zákazníkov s cieľom poskytnúť cestujúcim výkonné dátové pripojenie a prístup na internet by sa mala v plnom rozsahu využiť sieť 5G;

| — | čo najrýchlejšie by sa mali zaviesť digitálne nákladné vlaky. Budú zbierať informácie o stave nákladu a samotného vlaku (teplota, otrasy, bezpečnostné upozornenia a pod.), ktoré budú k dispozícii na palube vlaku aj v kontrolných centrách pozdĺž trate; |
| --- | --- |

—

čo najrýchlejšie by sa mali zaviesť digitálne nákladné vlaky. Budú zbierať informácie o stave nákladu a samotného vlaku (teplota, otrasy, bezpečnostné upozornenia a pod.), ktoré budú k dispozícii na palube vlaku aj v kontrolných centrách pozdĺž trate;

| — | rýchle rozšírenie prediktívnej údržby železničných koľajových vozidiel aj infraštruktúry prostredníctvom rozsiahleho zavádzania diaľkových bezdrôtových prepojených snímačov (Internet vecí) na zaznamenávanie teploty, tlaku, otrasov, bezpečnostných upozornení v kritických bodoch a v reálnom čase, automatický zber a triedenie týchto údajov zo snímačov, okamžitú analýzu pomocou automatických systémov založených na umelej inteligencii; |
| --- | --- |

—

rýchle rozšírenie prediktívnej údržby železničných koľajových vozidiel aj infraštruktúry prostredníctvom rozsiahleho zavádzania diaľkových bezdrôtových prepojených snímačov (Internet vecí) na zaznamenávanie teploty, tlaku, otrasov, bezpečnostných upozornení v kritických bodoch a v reálnom čase, automatický zber a triedenie týchto údajov zo snímačov, okamžitú analýzu pomocou automatických systémov založených na umelej inteligencii;

| 39. | zdôrazňuje, že potenciál integrovaného predaja cestovných lístkov a mobility ako služby závisí od toho, či subjekty pôsobiace v sektore dopravy ľahko sprístupnia zvyšku ekosystému svoje dáta. Na úrovni EÚ by mali byť vypracované usmernenia, ktoré by železnice podnecovali ešte viac sprístupniť údaje. To môže prispieť k rozvoju inteligentných miest. Súčasne musia miestne a regionálne samosprávy rozvíjať nové kompetencie v oblasti tvorby, výmeny a spravovania verejných údajov; |
| --- | --- |

39.

| 40. | zdôrazňuje, že integrované systémy predaja cestovných lístkov musia byť navzájom kompatibilné, aby sa zmenšilo riziko fragmentácie vnútorného trhu; |
| --- | --- |

40.

| 41. | domnieva sa, že vzhľadom na to, že digitalizácia a automatizácia budú mať v nadchádzajúcich rokoch výrazný vplyv na procesy a služby zahŕňajúce miestne a regionálne samosprávy, je hlavnou prioritou zabezpečiť v nadchádzajúcom VFR nástupcu spoločného podniku Sift2Rail. Každý z partnerov, EÚ aj železničný sektor, bude musieť udržať svoje finančné úsilie a železničný sektor by mal túto príležitosť využiť na to, aby vo väčšej miere v európskom meradle rozvíjal projekty s viacerými partnermi so zapojením MSP; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poukazuje na to, že Shift2Rail zasa bude musieť naplniť očakávania: znížiť o 50 % náklady železničných systémov počas životného cyklu (rozvoj, prevádzka a obnova infraštruktúry a koľajových vozidiel); zdvojnásobiť kapacitu železničného systému; zvýšiť presnosť a spoľahlivosť železničných služieb o 50 %; odstrániť zostávajúce prekážky, pokiaľ ide o interoperabilitu a efektívnosť; a znížiť negatívne externality, ako sú hluk, vibrácie a emisie, a zabezpečiť presadzovanie univerzálnej prístupnosti nad rámec súladu s platnými vnútroštátnymi predpismi; |
| --- | --- |

42.

Hospodárska súťaž v rámci jedného druhu dopravy

| 43. | konštatuje, že čistý zisk z väčšieho otvárania trhu, väčšej otvorenosti obstarávania na verejné zákazky na služby a ďalšie oddelenie infraštruktúry a služieb sa odhaduje na 18 až 32 miliárd EUR v období rokov 2019 – 2034. VR preto vyzýva Komisiu a Európsku železničnú agentúru, aby zabezpečili riadne uplatňovanie 4. železničného balíka, aby sa využili výhody otvorenia trhu a zjednodušenia pravidiel; |
| --- | --- |

43.

| 44. | konštatuje, že príslušný orgán alebo príslušné orgány, ktoré zadali zmluvu o službách vo verejnom záujme, môžu žiadať regulačný orgán o test hospodárskej rovnováhy, aby sa zabezpečilo, že nová služba v železničnej doprave neohrozí existujúcu službu vo verejnom záujme. Posilnenie regulačných orgánov je tiež jedným z predpokladov lepšieho fungovania železničného ekosystému, je však potrebné zachovať ich nezávislosť a právomoci; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poukazuje na to, že miestne a regionálne samosprávy sú aj významnými aktérmi na trhu železničných koľajových vozidiel a môžu subjektom, ktoré prichádzajú na trh, pomôcť získať prístup k vozidlám. To by malo ísť ruka v ruke s dynamickejším trhom použitých osobných a nákladných železničných koľajových vozidiel na úrovni EÚ. Etablované železničné podniky nesú v tejto oblasti zodpovednosť, pretože práve ony sú hlavnými vlastníkmi koľajových vozidiel; |
| --- | --- |

45.

Intermodalita/Multimodalita

| 46. | zdôrazňuje, že pre celý železničný systém bude čoraz dôležitejšie posudzovať veci z hľadiska mobility a nie len z hľadiska železničnej dopravy. Cestujúci na území EÚ už očakávajú multimodálne služby od dverí k dverám a radi experimentujú s novými spôsobmi dopravy (spoločné využívanie automobilov, elektrické kolobežky, verejná doprava a pod.). Železničná doprava by mohla zvýšiť svoj podiel na trhu, keby v plnej miere zohľadnila koncepciu mobilita ako služba a potenciál integrácie s inými druhmi dopravy až po posledný úsek a až na ňom; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poukazuje na to, že vytvorenie európskej identity mobility za Junckerovej Komisie stagnovalo. VR by chcel, aby nová Komisia ďalej skúmala technologické a právne spôsoby, ako ju zrealizovať. Ide o veľmi ambiciózny a komplexný projekt, kde by sa v jedinečnom zariadení/karte centralizovali:






  — | profilové údaje vrátane potvrdení pre osoby so zníženou pohyblivosťou a vodičských preukazov; |
| --- | --- | --- |

47.

—

profilové údaje vrátane potvrdení pre osoby so zníženou pohyblivosťou a vodičských preukazov;

| — | spôsoby platby a elektronické lístky pre všetky druhy dopravy; |
| --- | --- |

—

spôsoby platby a elektronické lístky pre všetky druhy dopravy;

| — | účet, na ktorý by sa posielala náhrada za porušenie práv cestujúcich; |
| --- | --- |

—

účet, na ktorý by sa posielala náhrada za porušenie práv cestujúcich;

| — | nástroj na výpočet uhlíkovej stopy osobnej mobility; |
| --- | --- |

—

nástroj na výpočet uhlíkovej stopy osobnej mobility;

| 48. | žiada Komisiu, aby riešila prekážky, ktoré je potrebné odstrániť, najmä pokiaľ ide o záruky pre cestujúcich v prípade zmeškaných prípojov alebo poskytovanie informácií. Najmä cestujúci, ktorí na cestovanie medzi rôznymi členskými štátmi využívajú prípojné vlaky, často nie sú tak dobre oboznámení so svojimi právami, ako napríklad cestujúci v leteckej doprave; |
| --- | --- |

48.

| 49. | domnieva sa, že investície do nákladnej železničnej dopravy by sa mali zameriavať na nedostatky na poslednom úseku. Netýka sa to len mestských uzlov, ale aj železničných spojení v prístavoch. Prioritu pri plánovaní kapacít musí mať nákladná doprava. VR okrem toho žiada, aby sa zvýšili európske zdroje financovania zamerané na rozvoj intermodálnych dopravných centier a vytvorenie centier, ktoré si vyžadujú rozsiahle investície; |
| --- | --- |

49.

| 50. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že sa nepodarilo uzavrieť medziinštitucionálne rokovania o smernici o kombinovanej doprave (92/106/EHS) (18) pred obnovou inštitúcií začiatkom roka 2019 a dúfa, že tieto rokovania budú pokračovať na jeseň 2019; |
| --- | --- |

50.

| 51. | domnieva sa, že by sa mala zvýšiť možnosť všeobecnej skupinovej výnimky pre investície do platforiem intermodálnej logistiky. To by bolo opatrenie na výrazné zjednodušenie pre miestne a regionálne samosprávy. Predpokladom pre takúto výnimku je však to, aby železnice upustili od krížových dotácií. To pomôže presvedčiť subjekty s rozhodovacou právomocou, že pravidlá štátnej pomoci by mali naďalej podporovať železnice, na rozdiel od znečisťujúcejších druhov dopravy, v súlade s usmerneniami Spoločenstva o štátnej pomoci železničným podnikom (19) z roku 2008; |
| --- | --- |

51.

Bezpečnosť a ochrana v železničnej doprave

| 52. | zdôrazňuje, že bezpečnosť patrí k železnici od prvopočiatku a dá sa naďalej zlepšovať v súlade s potrebnými zlepšeniami interoperability. ATO, ERTMS, prediktívna údržba a kybernetická bezpečnosť budú digitálnou zložkou týchto zlepšení, rovnako ako odstránenie úrovňových priecestí; |
| --- | --- |

52.

Obchod

| 53. | zdôrazňuje význam vyváženého prístupu, pokiaľ ide o desať opatrení dohodnutých v oblasti vzťahov s Čínou, ktoré boli v marci 2019 predložené Európskej rade (EÚ – Čína: strategická vízia) (20); |
| --- | --- |

53.

| 54. | podporuje konštatovanie uvedené v oznámení, že je potrebný riadny dozor, aby sa zabezpečilo, že existujúce kapacity EÚ a potenciál do budúcnosti, pokiaľ ide o odbornú výrobu (a príslušné možnosti zamestnania na území EÚ), nebudú nevhodne oslabované narušením hospodárskej súťaže na medzinárodnej úrovni (prístup na stavebný trh, prevádzkovanie železničných služieb a pod.); |
| --- | --- |

54.

| 55. | poukazuje na to, že i) v opatrení č. 6 oznámenia o strategickej vízii sa Európsky parlament a Rada vyzývajú, aby prijali nástroj medzinárodného obstarávania do konca roka 2019; ii) Komisia uviedla, že do polovice roka 2019 uverejní usmernenia týkajúce sa účasti zahraničných uchádzačov a tovaru na trhu verejného obstarávania EÚ; iii) Komisia do konca roka 2019 určí, ako odstrániť existujúce medzery v právnych predpisoch EÚ; |
| --- | --- |

55.

| 56. | pokiaľ ide o verejné obstarávanie v odvetví železničnej dopravy, zdôrazňuje význam uplatňovania zásady ekonomicky najvýhodnejšej ponuky, ako je to stanovené v balíku opatrení v oblasti verejného obstarávania EÚ z roku 2014, a vyzýva Komisiu, aby poskytla usmernenia týkajúce sa uplatňovania tejto zásady. Zároveň sa musí zabezpečiť, aby verejné obstarávanie zahŕňalo hospodárske, sociálne a environmentálne zlepšenia v špecifikáciách výberového konania. |
| --- | --- |

56.

V Bruseli 4. decembra 2019

Predseda

Európskeho výboru regiónov

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2018/629182/IPOL_STU(2018)629182_EN.pdf

1

(2)  ERRAC (European Rail Research Advisory Council): https://errac.org/wp-content/uploads/2019/03/122017_ERRAC-RAIL-2050.pdf

2

(3)  http://www.esce.at/ecodev/wp-content/uploads/2016/04/2013-Der-%C3%B6konomische-Fu%C3%9Fabdruck-des-Systems-Bahn-Folder.pdf

3

(4)  https://ec.europa.eu/transport/modes/rail/market/market_monitoring_en

4

(5)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-15431-2017-INIT/sk/pdf

5

(6)  https://ec.europa.eu/transport/modes/rail/market/market_monitoring_en

6

(7)  https://ec.europa.eu/transport/themes/social/women-transport-eu-platform-change_en

7

(8)  Sociálna politika, vzdelávanie, zamestnanosť, výskum a kultúra.

8

(9)  https://ec.europa.eu/programmes/creative-europe/actions/architecture-prize_en

9

(10)  https://www.erih.net/

10

(11)  https://europa.eu/youth/discovereu_sk

11

(12)  https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/daviz/share-of-transport-ghg-emissions-1#tab-chart_1

12

https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/daviz/specific-co2-emissions-per-tonne-2#tab-chart_1

(13)  https://ec.europa.eu/transport/sites/transport/files/studies/internalisation-state-of-play-isbn-978-92-76-01413-3.pdf

13

(14)  Ú. v. EÚ C 342, 12.10.2017, s. 57.

14

(15)  Smernica Rady 2006/112/ES z 28. novembra 2006 o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty (Ú. v. EÚ L 347, 11.12.2006, s. 1).

15

(16)  https://www.fairosene.eu/

16

(17)  Smernica Rady 2003/96/ES z 27. októbra 2003 o reštrukturalizácii právneho rámci spoločenstva pre zdaňovanie energetických výrobkov a elektriny (Ú. v. EÚ L 283, 31.10.2003, s. 1).

17

(18)  Smernica Rady 92/106/EHS zo 7. decembra 1992 o stanovení spoločných pravidiel pre určité typy kombinovanej dopravy tovaru medzi členskými štátmi (Ú. v. ES L 368, 17.12.1992, s. 38).

18

(19)  https://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2008:184:0013:0031:SK:PDF

19

(20)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/?qid=1570437605304&uri=CELEX:52019JC0005

20

---

| 10.3.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 79/25 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 79/25

---

Stanoviska Európskeho výboru regiónov – Zlepšenie administratívnej kapacity miestnych a regionálnych samospráv s cieľom posilniť investície a štrukturálne reformy v rokoch 2021 – 2027

(2020/C 79/05)

| Spravodajkyňa | : | Manuela BORA (IT/SES), členka regionálnej rady a regionálna ministerka regiónu Marche |
| --- | --- | --- |

Spravodajkyňa

:

Manuela BORA (IT/SES), členka regionálnej rady a regionálna ministerka regiónu Marche

STANOVISKO

EURÓPSKY VÝBOR REGIÓNOV

Zaistenie primeranej administratívnej kapacity miest a regiónov EÚ: výzva

| 1. | zdôrazňuje, že administratívna kapacita je kľúčovým prvkom na úspešné investovanie a zavádzanie reforiem potrebných na dosiahnutie dlhodobých cieľov politiky EÚ. Po skončení uplatňovania stratégie Európa 2020 by sa tieto dlhodobé ciele mali začleniť do rámca uplatňovania cieľov udržateľného rozvoja, čo by malo mať prednosť aj pred systémami ekonomického riadenia týkajúcimi sa administratívnej kapacity, ako je napríklad proces európskeho semestra; Zdôrazňuje tiež veľký význam posilnenia administratívnych kapacít miestnych a regionálnych samospráv, pokiaľ ide o environmentálne a klimatické výzvy, ktoré treba riešiť pri vykonávaní nového ekologického dohovoru; |
| --- | --- |

1.

| 2. | konštatuje, že miestne a regionálne samosprávy sú relevantnými aktérmi, pokiaľ ide o rozdelenie právomocí v členských štátoch, a sú zodpovedné za viac ako polovicu verejných investícií v EÚ a zároveň majú pomerne veľký stimulačný vplyv na súkromné investície. Zdôrazňuje, že lepšia administratívna kapacita miestnych a regionálnych samospráv by bola na prospech účinnejšieho vykonávania miestnych verejných politík, ktoré sú predpokladom pre budovanie dôvery občanov v miestne, regionálne a národné inštitúcie a inštitúcie EÚ; |
| --- | --- |

2.

| 3. | zdôrazňuje, že od januára 2017 sa minimálne 38 stanovísk a uznesení VR venovalo potrebe posilniť administratívne kapacity miestnych a regionálnych samospráv v mnohých oblastiach vrátane politiky súdržnosti, EFSI/programu InvestEU a Programu pre jednotný trh (1). Upriamuje tiež pozornosť na svoje uznesenie z 9. októbra 2019 o európskom semestri a so zreteľom na ročný prieskum rastu na rok 2020 (2); |
| --- | --- |

3.

| 4. | zdôrazňuje, že 12 % všetkých čiastkových odporúčaní uvedených v odporúčaniach pre jednotlivé krajiny na rok 2019 sa týka výziev súvisiacich s administratívnou kapacitou miestnych a regionálnych samospráv (3) v 17 členských štátoch; |
| --- | --- |

4.

| 5. | sa domnieva, že zlepšenie administratívnej kapacity je systémovou výzvou. Týka sa týchto otázok: a) ľudské zdroje (vrátane nedostatočného počtu zamestnancov, ťažkostí s obsadzovaním pracovných miest vyžadujúcich vysokú kvalifikáciu, nedostatočných interných odborných zručností, nedostatočného oceňovania vykonanej práce, nižších miezd než sú v súkromnom sektore, potreby vzdelávania štátnych zamestnancov v oblasti digitálnych zručností, schopnosti vykonávať vysokokvalifikované a odborné úlohy a znalosti fungovania EÚ a možností získavania finančných prostriedkov, b) systémy a postupy a c) vytváranie sietí s externými subjektami; |
| --- | --- |

5.

| 6. | konštatuje, že v súlade so zásadou subsidiarity zodpovednosť za kvalitu verejnej správy nesú členské štáty a táto zodpovednosť zahŕňa rôzne úrovne správy. EÚ však môže zohrávať doplňujúcu úlohu tým, že aproximuje normy prostredníctvom právnych predpisov alebo koordinačných procesov, ako je napr. európsky semester, a tým, že umožní výmenu osvedčených postupov a podporí efektívnosť a inovácie v oblasti verejnej správy a budovanie administratívnych kapacít na všetkých úrovniach verejnej správy. Relevantným právnym základom pre kvalitu verejnej správy v súvislosti so službami všeobecného hospodárskeho záujmu by mohol byť článok 14 Zmluvy o fungovaní Európskej únie; |
| --- | --- |

6.

Posúdenie súčasného VFR

| 7. | poukazuje na to, že EÚ v rámci súčasného VFR podporila budovanie kapacít miestnych a regionálnych orgánov prostredníctvom politiky súdržnosti, programu na podporu štrukturálnych reforiem a niekoľkých ďalších nástrojov a programov (4) vrátane tých, ktoré riadi EIB a ktoré podporujú investície miestnych a regionálnych samospráv (5); |
| --- | --- |

7.

| 8. | vyjadruje poľutovanie nad nedostatkom transparentných informácií o celkovom objeme a skutočnom využívaní (6) zdrojov EÚ, ktoré sú k dispozícii na budovanie kapacít miestnych a regionálnych samospráv, ako aj nad ich celkovým vplyvom, a vyzýva Komisiu, aby tieto informácie čo najskôr poskytla; navrhuje tiež, aby výročná monitorovacia správa o programe na podporu štrukturálnych reforiem obsahovala stálu časť o zapojení miestnych a regionálnych samospráv ako príjemcov programu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | konštatuje, že podľa dostupných informácií sa zdroje EÚ, ktoré sú k dispozícii na budovanie kapacít miestnych a regionálnych samospráv v rámci súčasného VFR, nevyužili v dostatočnej miere – ak sa vezme do úvahy úloha miestnych a regionálnych samospráv pri súčasnom rozdelení právomocí a počet odporúčaní pre jednotlivé krajiny určených miestnym a regionálnym samosprávam (7). Pokiaľ ide o dva programy, ktorých priamymi príjemcami by mohli byť aj miestne a regionálne samosprávy, z dostupných informácií vyplýva, že a) miestne a regionálne samosprávy získali 15 % prostriedkov vyčlenených na budovanie kapacít v rámci tematického cieľa 11 EŠIF (TO11) a že b) miestne a regionálne samosprávy nevyužili v dostatočnej miere technickú pomoc z EŠIF na podnet členských štátov, ktorá by mohla podporiť aj budovanie kapacít súvisiacich s využívaním fondov; |
| --- | --- |

9.

| 10. | sa domnieva, že by bolo vhodné zahrnúť do právnych predpisov o európskych fondoch ďalšie prvky, ktoré by ešte viac (nad rámec integrovaných projektov) podporovali možnosť kombinovať v rámci jedného projektu rôzne druhy európskych fondov; |
| --- | --- |

10.

| 11. | zdôrazňuje, že dostupné informácie o zapojení miestnych a regionálnych samospráv do programu na podporu štrukturálnych reforiem (SRSP) sú nedostatočné. Podľa neoficiálnych odhadov sa len asi 6 % projektov v rámci programu na podporu štrukturálnych reforiem (SRSP) týkalo miestnych a regionálnych samospráv, čo je veľmi nízky podiel v porovnaní so skutočnosťou, že 55 % odporúčaní pre jednotlivé krajiny bolo priamo alebo nepriamo adresovaných miestnym a regionálnym samosprávam. Vyjadruje preto poľutovanie nad tým, že miestne a regionálne samosprávy majú prístup k SRSP len prostredníctvom svojich národných vlád; |
| --- | --- |

11.

| 12. | sa domnieva, že miestne a regionálne samosprávy môžu pri využívaní podpory EÚ na budovanie administratívnych kapacít čeliť okrem iného týmto prekážkam: nedostatočná informovanosť o existujúcich príležitostiach, nedostatok zručností potrebných na podanie žiadosti o podporu, ťažkosti so spolufinancovaním, nadmerná administratívna záťaž a nedostatok podpory zo strany národných vlád; |
| --- | --- |

12.

| 13. | konštatuje, že rozdiely v kvalite verejnej správy medzi členskými štátmi sa podľa všetkého pomaly stierajú (8). Pripomína, že politika súdržnosti EÚ zohrala pri tomto vývoji úlohu, a to najmä v členských štátoch, v ktorých fondy predstavujú minimálne polovicu celkových verejných investícií. Zdôrazňuje, že technická pomoc z iniciatívy Komisie predstavovala takmer polovicu jej zdrojov na zlepšenie budovania kapacít na všetkých úrovniach riadenia EŠIF (9); |
| --- | --- |

13.

| 14. | zdôrazňuje, že kvalita verejných inštitúcií sa môže líšiť aj v rámci krajiny, ako ukazuje prístup Svetovej banky Doing Business. Súhlasí s názorom Európskeho parlamentu, že „s prístupom k finančným prostriedkom alebo s ich použitím [na reformu verejného sektora] majú často problémy najmä menej rozvinuté regióny, a to v dôsledku byrokracie, obmedzenej administratívnej kapacity alebo nezrovnalostí“ a rovnako ako Parlament dúfa, že „v členské štáty uskutočnia vnútorné reformy, vďaka ktorým sa začne skutočne uplatňovať zásada dobrej správy vecí verejných a zrýchlia sa súdne konania“ (10); |
| --- | --- |

14.

| 15. | zdôrazňuje, že problém nedostatočných administratívnych kapacít je niekedy znásobený postupmi, ktoré spôsobujú nadmernú administratívnu záťaž. V tejto súvislosti vyjadruje znepokojenie v súvislosti s návrhmi EÚ týkajúcimi sa elektronického preukazu služieb, postupu oznamovania a testu proporcionality, ktoré sú súčasťou balíka predpisov o službách, ako aj nad dodatočnou administratívnou záťažou, ktorú prinášajú právne predpisy EÚ a národné právne predpisy v oblasti verejného obstarávania; |
| --- | --- |

15.

Návrhy opatrení v rámci budúceho VFR

| 16. | trvá na tom, že miestne a regionálne samosprávy by mali mať priamy prístup k primeraným finančným prostriedkom na budovanie kapacít (t. j. nie menej než v období 2014 – 2020), a to prostredníctvom nástrojov v rámci politiky zdieľaného riadenia. Navrhuje preto, aby sa v článku 32 navrhovaného všeobecného nariadenia na roky 2021 – 2027 alebo v článku 2 navrhovaného nariadenia o EFRR/KF naplánovali opatrenia vo všetkých operačných programoch zameraných na budovanie kapacít verejných orgánov a zainteresovaných strán na všetkých úrovniach, a nie výlučne na riadenie EŠIF; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pripomína svoje stanovisko na tému Všeobecné nariadenie na roky 2021 – 2027 (11), v ktorom sa uvádza, že paušálna sadzba na technickú pomoc v rámci EFRR a Kohézneho fondu (článok 31) by sa mala zvýšiť na 5 %, a stanovisko na tému Európsky fond regionálneho rozvoja a Kohézny fond (12), v ktorom sa navrhuje poskytnúť dodatočné finančné prostriedky na budovanie kapacít, a to aj v kontexte potreby lokalizovať ciele udržateľného rozvoja, ako aj stanovisko na tému Európsky sociálny fond plus (13) zamerané na presmerovanie tematického cieľa 11 na obdobie po roku 2020; |
| --- | --- |

17.

| 18. | zdôrazňuje význam šírenia vedomostí a osvedčených postupov, ako sú plány Talianska na posilnenie administratívy (14), Dohovor primátorov a starostov o klíme a energetike a projekty medziregionálnej spolupráce v rámci programu Interreg Europe. Víta iniciatívy Komisie TAIEX-REGIO PEER 2 PEER, ako aj pakty integrity a pilotnú iniciatívu v spolupráci s OECD, v ktorých vyzýva na vypracovanie plánov na urýchlenie budovania administratívnych kapacít na obdobie po roku 2020; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poukazuje na jeho návrh na vytvorenie programu Erasmus pre miestnych a regionálnych zástupcov (15) by mohol relevantný pre zlepšenie administratívnych kapacít; |
| --- | --- |

19.

| 20. | sa domnieva, že zamestnancov miestnych a regionálnych samosprávach členských štátov treba povzbudzovať k tomu, aby strávili isté obdobie v rôznych európskych inštitúciách, orgánoch a agentúrach, a to v rámci programov vyslaných národných expertov, národných expertov pre profesijný rozvoj a programu Erasmus pre verejnú správu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | zdôrazňuje, že národné a regionálne spolufinancovanie programov budovania kapacít by malo byť vyňaté z deficitných stropov Paktu stability a rastu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | konštatuje, že miestne a regionálne samosprávy majú na svojom území plniť ciele udržateľného rozvoja, a preto je dôležité, aby VR podporoval cieľ č. 17, t. j. partnerstvá za ciele. V čoraz prepojenejšom svete je nevyhnutné zlepšiť prístup miestnych a regionálnych samospráv k technológiám a poznatkom, a to v záujme výmeny nápadov a podpory verejných inovácií; |
| --- | --- |

22.

Lepšia správa vecí verejných a zjednodušenie

| 23. | sa domnieva, že dlhodobým cieľom EÚ by malo byť udržateľné zlepšenie inštitucionálnych a administratívnych kapacít miestnych a regionálnych samospráv. Zdôrazňuje, že si to vyžaduje dlhodobé plánovanie, pričom existuje riziko kompromisov, pokiaľ ide o krátkodobé žiadosti členských štátov o technickú pomoc; |
| --- | --- |

23.

| 24. | opakuje, že Dohovor primátorov a starostov je kľúčovým nástrojom na podporu miestnych a regionálnych samospráv pri prechode na klimatickú neutralitu; poukazuje však na skutočnosť, že nedostatok administratívnych kapacít bol označený za jednu z hlavných prekážok úspešnejšieho vykonávania dohovoru, a to najmä z hľadiska schopnosti miestnych a regionálnych samospráv využívať priaznivé podmienky financovania projektov obnovy v oblasti energetickej účinnosti; |
| --- | --- |

24.

| 25. | zdôrazňuje potrebu koordinácie a synergií medzi existujúcimi nástrojmi budovania kapacít financovanými z EÚ, ako aj potrebu transparentného a včasného monitorovania a hodnotenia takýchto nástrojov. V tejto súvislosti pripomína svoje odporúčanie (16), aby Komisia vydala jednotný súbor usmernení o budovaní kapacít, ktoré sa budú uplatňovať na všetky príslušné programy EÚ; |
| --- | --- |

25.

| 26. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že úsilie vynaložené na výraznejšie zjednodušenie administratívnych postupov pri správe fondov neprinieslo očakávané výsledky. Ide o veľmi závažnú prekážku, ktorá znižuje kapacitu sprostredkovateľských orgánov, a najmä prijímateľov pomoci. V nedávnych štúdiách sa totiž odhaduje, že administratívne náklady predstavujú 3 % priemerných nákladov programu v prípade EFRR a 2,2 % v prípade Kohézneho fondu; |
| --- | --- |

26.

| 27. | zdôrazňuje, že do ročného prieskumu rastu, správ o jednotlivých krajinách a národných programov reforiem by sa mali zahrnúť kapitoly o budovaní kapacít na všetkých úrovniach verejnej správy. Posúdenie potrieb a súvisiacich politík budovania kapacít na všetkých úrovniach verejnej správy by pretransformovalo národné programy reforiem na strategický koordinačný nástroj. Súhlasí s návrhom Európskeho parlamentu, aby sa do ročného prieskumu rastu opätovne začlenila kapitola venovaná verejnej správe a riadeniu (17); |
| --- | --- |

27.

| 28. | sa domnieva, že priame štruktúrované zapojenie miestnych a regionálnych samospráv alebo ich vnútroštátnych organizácií do európskeho semestra na základe partnerstva a viacúrovňového riadenia by im umožnilo pomôcť posúdiť potreby budovania kapacít a stanoviť dlhodobé ciele a politiky, posilniť ich zodpovednosť a podporiť opatrenia. Miestne a regionálne samosprávy alebo ich vnútroštátne organizácie by sa mali zapojiť ako plnohodnotní partneri v rámci európskeho semestra prostredníctvom právne záväzného európskeho kódexu správania (18), a to aj teraz, keď tento semester poskytuje usmernenia pre plánovanie politiky súdržnosti (19) prostredníctvom prílohy D k správam o jednotlivých krajinách. To by miestnym a regionálnym samosprávam umožnilo v rámci cyklu semestra prispieť k tomu, aby sa politiky EÚ úspešne prispôsobili skutočným územným rozdielom a špecifickým problémom. |
| --- | --- |

28.

| 29. | konštatuje, že so zreteľom na návrhy Európskej komisie na zjednodušenie na nasledujúce obdobie 2021 – 2027 a na vykonávanie politiky súdržnosti kombináciou rôznych zdrojov financovania EÚ veľmi potrebné uplatniť integrovaný prístup spoločného plánovania, čím sa uľahčí využívanie rôznych nástrojov, ako napríklad integrovaných územných investícií (ÍUI) a miestneho rozvoja vedeného komunitou (CLLD), čoho súčasťou je zapojenie miestnych a regionálnych samospráv do procesu rozhodovania a vykonávania; |
| --- | --- |

29.

| 30. | súhlasí s postojom Európskeho parlamentu, ktorý vyjadril znepokojenie na tým, že „Komisia nemá štandardizovaný ani spoločný rámec posudzovania verejnej správy, ani metódu systematického zberu údajov“ a žiada Európsku komisiu, aby tieto nástroje vytvorila; |
| --- | --- |

30.

| 31. | odporúča, aby bol nový Program na podporu reforiem priamo prístupný pre miestne a regionálne samosprávy a viac zameraný na zlepšenie kvality verejnej správy a podporu budovania kapacít na všetkých úrovniach. Poukazuje na svoje odporúčanie, aby sa riadenie Programu na podporu reforiem opieralo o partnerstvo a viacúrovňové riadenie (20). Požaduje, aby časť prostriedkov v rámci tohto programu bola vyčlenená na projekty, o ktoré požiadali miestne a regionálne samosprávy. V prípade, že členské štáty budú mať prístup k službe na podporu štrukturálnych reforiem len prostredníctvom kontaktných miest na národnej úrovni, odporúča, aby boli miestne a regionálne samosprávy povzbudzované k predkladaniu žiadostí, ktoré by sa mali nepretržite monitorovať; |
| --- | --- |

31.

| 32. | zdôrazňuje význam digitalizácie a elektronickej verejnej správy vrátane digitálnych regionálnych centier a otvorených dátových platforiem a súhlasí s názorom EP, že „v rámci verejnej správy treba presadzovať inovačné procesy na podporu lepšej pripojiteľnosti, digitalizácie a kvalitných digitálnych služieb“ (21). |
| --- | --- |

32.

V Bruseli 4. decembra 2019

Predseda

Európskeho výboru regiónov

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  A ďalším inými otázkam vrátane cieľov udržateľného rozvoja, environmentálneho akčného programu, inteligentných obcí, makroregionálnych stratégií, EGF, programu Erasmus +, programu Digitálna Európa (s jej digitálnymi centrami), stratégií pre inteligentnú špecializáciu, spoločného úsilia a nariadenia o LULUCF, Fondu pre azyl a migráciu, umelej inteligencie pre Európu, modrého hospodárstva a plného vykonávania Parížskej dohody o zmene klímy na úrovni jednotlivých krajín.

1

(2)  https://memportal.cor.europa.eu/Handlers/ViewDoc.ashx?doc=COR-2019-03856-00-00-RES-TRA-SK.docx.

2

(3)  VR: Územná analýza odporúčaní pre jednotlivé krajiny na rok 2019

3

(https://portal.cor.europa.eu/europe2020/Pages/welcome.aspx#).

(4)  Pozri štúdiu o administratívnej kapacite miestnych a regionálnych samospráv s názvom „Opportunities and challenges for structural reforms and a more effective European economic governance“, ktorú dal vypracovať VR (https://portal.cor.europa.eu/europe2020/Documents/publi-file/AdminCapacity/AdminCapacity.pdf), ako aj štúdiu EP s názvom „Public Sector Reform: How the EU budget is used to encourage it“ (http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2016/572696/IPOL_STU(2016)572696_EN.pdf).

4

(5)  https://eiah.eib.org/index.

5

(6)  „Administrative capacity of local and regional authorities: Opportunities and challenges for structural reforms and a more effective European economic governance“, štúdia, ktorú dal vypracovať VR, október 2018.(https://cor.europa.eu/en/engage/studies/Documents/Administrative-capacity/AdminCapacity.pdf).

6

(7)  Pozri dokumenty uvedené v poznámke pod čiarou č. 11.

7

(8)  Podľa nedávnej správy výskumnej služby Európskeho parlamentu (EPRS) vypracovanej na základe zistení vyplývajúcich z európskeho indexu kvality verejnej správy na rok 2017 dosiahli východné regióny v porovnaní s predchádzajúcimi rokmi výrazné zlepšenie, zatiaľ čo niektoré južné regióny vykazovali známky poklesu (http://www.europarl.europa.eu/thinktank/en/document.html?reference=EPRS_BRI(2018)628244).

8

(9)  Tieto iniciatívy sú predstavené v tejto osobitnej časti webových stránok Komisie venovaných politike súdržnosti: https://ec.europa.eu/regional_policy/sk/policy/how/improving-investment/.

9

(10)  https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-8-2019-0012_SK.html.

10

(11)  Prijaté 5. decembra 2018 (https://webapi2016.cor.europa.eu/v1/documents/cor-2018-03593-00-00-ac-tra-en.docx/content).

11

(12)  Prijaté 5. decembra 2018 (https://webapi2016.cor.europa.eu/v1/documents/cor-2018-03594-00-00-ac-tra-en.docx/content).

12

(13)  Prijaté 5. decembra 2018 (https://webapi2016.cor.europa.eu/v1/documents/cor-2018-03597-00-00-ac-tra-en.docx/content).

13

(14)  http://www.pra.gov.it/cosa-sono/.

14

(15)  Prijaté 31. januára 2018 (https://webapi2016.cor.europa.eu/v1/documents/cor-2017-01298-00-00-ac-tra-sk.docx/content).

15

(16)  Stanovisko na tému Program na podporu štrukturálnych reforiem na roky 2017 – 2020 prijaté 7. apríla 2016 (https://webapi2016.cor.europa.eu/v1/documents/cor-2016-01214-00-00-ac-tra-en.docx/content).

16

Program na podporu štrukturálnych reforiem na roky 2017 – 2020

(17)  Uznesenie EP z 15. januára 2019 na tému Posúdenie využitia rozpočtu EÚ na reformu verejného sektora, http://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-8-2019-0012_EN.html.

17

Posúdenie využitia rozpočtu EÚ na reformu verejného sektora

(18)  Stanovisko na tému Zlepšenie riadenia európskeho semestra: kódex správania pre zapojenie miestnych a regionálnych orgánov, prijaté 11. mája 2017 (https://webapi2016.cor.europa.eu/v1/documents/cor-2016-05386-00-00-ac-tra-en.docx/content).

18

Zlepšenie riadenia európskeho semestra: kódex správania pre zapojenie miestnych a regionálnych orgánov

(19)  Stanovisko na tému Európsky semester a politika súdržnosti: zosúladenie štrukturálnych reforiem s dlhodobými investíciami, prijaté 10. apríla 2019 (https://webapi2016.cor.europa.eu/v1/documents/cor-2018-05504-00-00-ac-tra-sk.docx/content).

19

Európsky semester a politika súdržnosti: zosúladenie štrukturálnych reforiem s dlhodobými investíciami

(20)  Stanovisko na tému Program na podporu reforiem a európsky nástroj stabilizácie investícií, prijaté 5. decembra 2018

20

Program na podporu reforiem a európsky nástroj stabilizácie investícií

(https://webapi2016.cor.europa.eu/v1/documents/cor-2018-03764-00-00-ac-tra-sk.docx/content).

(21)  Uznesenie EP z 15. januára 2019 na tému Posúdenie využitia rozpočtu EÚ na reformu verejného sektora, http://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-8-2019-0012_SK.html.

21

Posúdenie využitia rozpočtu EÚ na reformu verejného sektora

---

| 10.3.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 79/30 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 79/30

---

Stanovisko Európskeho výboru regiónov – Dohovor primátorov a starostov po roku 2020

(2020/C 79/06)

| Spravodajkyňa | : | Benedetta BRIGHENTI (IT/SES), poslankyňa mestského zastupiteľstva, Castelnuovo Rangone (Modena) |
| --- | --- | --- |

Spravodajkyňa

:

Benedetta BRIGHENTI (IT/SES), poslankyňa mestského zastupiteľstva, Castelnuovo Rangone (Modena)

POLITICKÉ ODPORÚČANIA

EURÓPSKY VÝBOR REGIÓNOV

Prínos Dohovoru primátorov a starostov pre európsku politiku v oblasti klímy

| 1. | zdôrazňuje, že hlavné medzinárodné štúdie zamerané na zmenu klímy (1) vyzdvihujú naliehavú potrebu zaviesť v oblasti klímy ambiciózne opatrenia a že európska verejnosť vyjadruje v tejto súvislosti čoraz väčšie obavy. Očakáva preto návrhy novej Európskej komisie na vytvorenie Európskeho ekologického dohovoru a európskeho právneho predpisu v oblasti klímy a vyzýva Európsku komisiu a všetky členské štáty, aby uznali, že Dohovor primátorov a starostov je dôležitým nástrojom, ktorý umožňuje reagovať na naliehavú situáciu v oblasti klímy a usmerňovať miestne a regionálne samosprávy pri prechode na klimatickú neutralitu a pri adaptácii na zmenu klímy súlade so záväzkami prijatými v rámci Parížskej dohody a dlhodobej stratégie do roku 2050 (2). Môže byť dôležitým doplnkom zapojenia miestnych a regionálnych samospráv do vypracúvania integrovaných národných energetických a klimatických plánov; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pripomína, že dohovor združuje mestá, ktoré majú vyššie ambície a rozsiahle skúsenosti s miestnou politikou v oblasti klímy a ktoré často prekračujú normy svojich členských štátov. Signatári a koordinátori dohovoru by preto mali byť považovaní za privilegovaných partnerov členských štátov v úsilí zapájať miestne a regionálne samosprávy do vypracúvania integrovaných národných plánov v oblasti energetiky a klímy; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vyzýva Európsku komisiu, aby v Dohovore primátorov a starostov dôraznejšie presadzovala cieľ do roku 2050 a aby zvážila tematické rozšírenie iniciatívy v snahe lepšie reagovať na horizontálne výzvy a príležitosti, ktoré klimatická neutralita predstavuje pre miestne a regionálne samosprávy, a zahrnula do dohovoru nové nepovinné sektory, ako sú priemysel, poľnohospodárstvo a obhospodarovanie lesov, a nové environmentálne témy, ako sú kvalita ovzdušia, obehové hospodárstvo, biodiverzita, biokultúrna rozmanitosť a prirodzený záchyt uhlíka, aby sa podporila ambicióznosť pokrokovejších obcí. Toto rozšírenie by sa malo uskutočniť hlavne v rámci akčného plánu, aby pre signatárov nevznikli ďalšie povinnosti z hľadiska vykazovania a monitorovania. Zároveň je dôležité podporovať v oblasti zmeny klímy a životného prostredia iné formy spolupráce, ktoré existujú vo viacerých členských štátoch a na ktorých sa zúčastňujú miestne a regionálne samosprávy, a zasadzovať sa za ich spojenie s Dohovorom primátorov a starostov. Ak tieto miestne a regionálne samosprávy majú relevantný potenciál prispieť k miestnemu úsiliu, mali by sa náležite uznať a podporovať; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opakuje svoju výzvu adresovanú Európskej komisii, aby viac uznala strategickú úlohu, ktorú VR zohráva pri riadení Dohovoru primátorov a starostov vrátane jeho globálneho rozmeru, a aby zároveň zabezpečila, že táto iniciatíva zostane plne verná svojim európskym koreňom a bude i naďalej reagovať na potreby miest EÚ a súčasne podporovať opatrenia v oblasti klímy na celom svete; |
| --- | --- |

4.

| 5. | víta iniciatívu Green City Accord a vyzýva Európsku komisiu, aby túto príležitosť využila na podrobnejšie preskúmanie možnosti zahrnúť nové environmentálne témy ako kvalita ovzdušia, biodiverzita, hluk a obehové hospodárstvo do protokolu Dohovoru primátorov a starostov. Toto rozšírenie by pre signatárov nemalo znamenať zložitejšie minimálne požiadavky, ale mohlo by im skôr ponúknuť príležitosť zamerať sa postupne na ďalšie aspekty a pri riešení výziev spojených so snahou zmierniť zmenu klímy a prispôsobiť sa jej zaujať horizontálnejší a holistický prístup a využiť súčinnosť; |
| --- | --- |

5.

| 6. | zastáva názor, že ciele udržateľného rozvoja (3) musia byť rozhodujúcim referenčným rámcom pre udržateľný rozvoj miestnych a regionálnych samospráv, a preto sa domnieva, že dohovor musí byť pevne začlenený do rámca týchto cieľov a považovaný za jeden z kľúčových nástrojov monitorovania ich plnenia na miestnej úrovni. Vyzýva teda Európsku komisiu a kanceláriu Dohovoru primátorov a starostov, aby do metodologického rámca dohovoru zahrnuli prepojenosť s cieľmi udržateľného rozvoja, a to tak, že sa jednotlivé opatrenia priradia k príslušným cieľom udržateľného rozvoja, na ktoré sa zameriavajú; |
| --- | --- |

6.

| 7. | oceňuje rozšírenie Dohovoru primátorov a starostov v celosvetovom meradle a úsilie vytvoriť koherentný referenčný rámec a domnieva sa, že globálny dohovor je dôležitým nástrojom diplomacie a dialógu s tretími krajinami. Okrem toho uznáva jeho dôležitú úlohu zabezpečiť, že úsilie EÚ neohrozia slabé ambície krajín mimo nej. Upozorňuje však, že snaha zosúladiť referenčný rámec dohovoru v celosvetovom meradle by nemala mať za následok, že sa dohovor odkloní od potrieb a postupov miestnych a regionálnych samospráv EÚ, čo by mohlo ohroziť jeho budúcu úspešnosť; |
| --- | --- |

7.

| 8. | oceňuje rôzne iniciatívy zdola, ktoré Európska komisia zaviedla pre mestá a regióny, ako napríklad Platforma pre uhoľné regióny prechádzajúce transformáciou, Platforma inteligentnej špecializácie v oblasti energetiky (S3PEnergy), Čistá energia pre ostrovy EÚ, Inteligentné mestá a spoločenstvá, Európske hlavné zelené mesto a ďalšie. Vyzýva preto Európsku komisiu, aby nadviazala na mapovanie, ktoré sa už vykonalo prostredníctvom jednotného kontaktného miesta pre mestá (4), a aby v plnej miere preskúmala ciele a úlohy týchto iniciatív a najmä ich možnú súčinnosť s Dohovorom primátorov a starostov v snahe zabezpečiť štruktúru, ktorá by bola čo najjednoduchšia pre používateľov. Vďaka tomu by sa pre rôzne iniciatívy súvisiace s cieľmi udržateľného rozvoja vytvoril jasný a koherentný rámec s prihliadnutím na ich osobitosti a špecifiká; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pripomína členským štátom, že pri vypracúvaní národných energetických a klimatických plánov by sa malo konzultovať s nižšou než celoštátnou úrovňou, a vyzýva členské štáty, aby skúsenosti a reakcie spoločenstva Dohovoru primátorov a starostov zohľadňovali pri vypracúvaní, revidovaní a zavádzaní plánov a dlhodobých stratégií do roku 2050 spolu so skúsenosťami energetických agentúr, ktorých je v EÚ vyše 400, pričom mnohé z nich sú koordinátormi a podporovateľmi Dohovoru primátorov a starostov a sú zodpovedné za regionálne energetické plány; |
| --- | --- |

9.

Riadenie Dohovoru primátorov a starostov

| 10. | opakuje, že podporuje systém regionálne a miestne stanovených príspevkov ako spôsob formálneho uznania, monitorovania a podpory úsilia miest, miestnych samospráv a regiónov na celom svete znížiť emisie CO2 Európska komisia by mala spolupracovať s VR s cieľom preskúmať, ako by akčné plány v oblasti udržateľnej energetiky a klímy (SECAP) alebo podobné plány mohli fungovať ako regionálne a miestne stanovené príspevky a predstavovať miestny príspevok k Parížskej dohode; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pripomína, že Dohovor primátorov a starostov sa v priebehu rokov rozrástol a rozvinul, aby mohol reagovať na výrazne sa meniacu situáciu, a že je nevyhnutné reorganizovať jeho štruktúru v snahe naplniť súčasné a budúce očakávania: pripomína, že v tejto súvislosti môže VR zohrávať strategickú úlohu a zabezpečiť Európskej komisii neustálu obojsmernú komunikáciu s miestnymi a regionálnymi spoločenstvami. Žiada preto Európsku komisiu, aby úlohu VR lepšie vymedzila v Dohovore primátorov a starostov, napríklad zahrnutím VR do kontrolných a riadiacich orgánov iniciatívy; |
| --- | --- |

11.

| 12. | vyzýva Európsku komisiu, aby spolupracovala s kanceláriou Dohovoru primátorov a starostov a s VR s cieľom zaistiť začlenenie dohovoru, resp. príslušných celoštátnych a regionálnych iniciatív na miestnej alebo regionálnej úrovni, ak sú kompatibilné, do národných referenčných rámcov, najmä do národných energetických a klimatických plánov a do dlhodobých národných stratégií do roku 2050. Vyzýva preto Európsku komisiu, aby vytvorila pre Dohovor primátorov a starostov expertnú skupinu, ktorá by zahŕňala zástupcov národnej koordinácie, vyslancov VR, zástupcov kancelárie Dohovoru primátorov a starostov, Európskej komisie a Spoločného výskumného centra (JRC), ako aj ďalších odborníkov vrátane zástupcov iných iniciatív zameraných na spoluprácu v oblasti ochrany klímy a životného prostredia, a ktorá by pravidelne diskutovala o výzvach a príležitostiach spojených so zavádzaním Dohovoru primátorov a starostov v rôznych vnútroštátnych podmienkach, a to aj v spojení s inými iniciatívami tohto typu, ktoré už na danom území existujú; |
| --- | --- |

12.

| 13. | vyzýva Európsku komisiu a kanceláriu Dohovoru primátorov a starostov, aby posilnili národnú stratégiu, a najmä úlohu národných a regionálnych koordinátorov a podporovateľov. Regionálni koordinátori by mali mať širší rozsah úloh a Európska komisia by mala technicky a finančne podporovať ich činnosť, a to aj prostredníctvom primeraných finančných prostriedkov vyčlenených z európskych štrukturálnych a investičných fondov. To by malo koordinátorom umožniť, aby najmä malým miestnym samosprávam poskytli prístup k technickej podpore. v tejto súvislosti vyzýva riadiace orgány, aby pri riešení výziev v oblasti klímy, energetiky a životného prostredia zvážili kľúčovú úlohu činností súvisiacich s dohovorom na svojom území, a vyzýva ich, aby tieto činnosti zohľadňovali v rámci plánovania ďalšieho programového obdobia; |
| --- | --- |

13.

| 14. | zdôrazňuje, že posilnenie siete národných a najmä regionálnych koordinátorov má strategický význam pre udržanie záujmu o dohovor a zachovanie dôležitej úlohy, ktorú zohráva ako nástroj na podporu zavádzania a monitorovania národných a regionálnych politík, ako aj pre výmenu osvedčených postupov. Vyzýva preto Európsku komisiu, aby pridelila kancelárii dohovoru dostatočné prostriedky na koordináciu národných partnerov a poskytovala im technickú podporu a tiež aby zaviedla paralelné mechanizmy, ktoré národnej koordinačnej činnosti zabezpečia finančnú podporu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pripomína, že regionálni koordinátori dohovoru majú kľúčový význam pri podpore malých a stredne veľkých obcí, ktoré podpísali dohovor, či už v počiatočnej fáze plánovania, alebo vo fáze zhromažďovania a zavádzania a monitorovania opatrení. Takisto pripomína dôležitú úlohu podporovateľov, t. j. organizácií, ktoré uľahčujú pristúpenie k dohovoru, pôsobia ako sprostredkovatelia a vedú propagačnú činnosť. Vyzýva preto Európsku komisiu, aby podporovala koordinátorov a ocenila prínos podporovateľov, a tak zaistila, že ich úloha bude mať dlhodobý charakter; |
| --- | --- |

15.

| 16. | vyzýva Európsku komisiu, aby zaručila, že VR bude mať svoje zastúpenie v politickej rade európskeho dohovoru, čím sa zabezpečí silnejšia väzba medzi riadením dohovoru na úrovni EÚ a vyslancami dohovoru, s cieľom poskytnúť tejto iniciatíve politickú podporu, propagovať dohovor a uľahčovať dialóg s národnými organizáciami. Zaväzuje sa, že v úzkej spolupráci s Európskou komisiou a kanceláriou Dohovoru primátorov a starostov poskytne na tento účel potrebné zdroje, aby mohla byť sieť vyslancov dohovoru čoraz aktívnejšia a účinnejšia; |
| --- | --- |

16.

| 17. | žiada Európsku komisiu, aby údaje týkajúce sa Dohovoru primátorov a starostov sprístupňovala verejnosti a aby boli tieto údaje georeferencované. Mohli by prispieť k vytvoreniu Strediska EÚ pre monitorovanie klimatickej neutrality, poslúžiť platforme údajov o mestách (5) a Stredisku pre monitorovanie energetickej chudoby, ktoré by malo zbierať údaje rozčlenené aspoň na úrovni NUTS2; |
| --- | --- |

17.

| 18. | zároveň vyzýva miestne a regionálne samosprávy, aby Dohovor primátorov a starostov využívali ako príležitosť na zlepšenie schopností svojej administratívy a odbornú prípravu svojich zamestnancov, a zabránili tak nadmernej externalizácii činností, čo by mohlo oslabiť schopnosť administratívy vykonávať a aktualizovať plány SECAP; |
| --- | --- |

18.

| 19. | vyzýva JRC EÚ, aby nadviazalo užšie vzťahy s regionálnymi koordinátormi dohovoru a aby im poskytovalo technickú a vedeckú podporu pri zbere a analýze údajov a v úsilí zabezpečiť obciam dostatočnú technickú pomoc pri zavádzaní plánov SECAP, ako aj so zabezpečením financovania a zavádzaním participatívnych postupov; |
| --- | --- |

19.

| 20. | vyzýva Európsku komisiu, JRC a kanceláriu Dohovoru primátorov a starostov, aby sa usilovali vytvoriť jednoduchší a pevnejší rámec monitorovania, vďaka ktorému nebudú potrebné sústavné školenia a aktualizácie a ktorý zároveň poskytne potrebnú flexibilitu s cieľom reagovať na meniace politické prostredie. Zdôrazňuje, že hoci sú monitorovacie povinnosti dôležité pre fungovanie a dôveryhodnosť systému dohovoru, nemali by miestnym samosprávam, najmä tým menším, brániť v pristúpení k dohovoru a využívaní jeho potenciálu na stimulovanie ambicióznych opatrení. v tejto súvislosti žiada preskúmať, ako by sa samotné monitorovanie mohlo lepšie využívať, pokiaľ ide o komunikáciu, ako aj z hľadiska postupu, aby sa uľahčila čo najširšia účasť na sieti; |
| --- | --- |

20.

| 21. | navrhuje, aby sa zvážila aj možnosť vytvorenia tematických sietí signatárov, ktorí majú podobné charakteristické znaky alebo čelia podobným problémom, napríklad na základe ich veľkosti, zemepisnej polohy alebo sociálnej či hospodárskej situácie; |
| --- | --- |

21.

| 22. | vyzýva Európsku komisiu a kanceláriu Dohovoru primátorov a starostov, aby v rámci plánov SECAP podporovali najmä opatrenia zamerané na prispôsobenie sa zmene klímy, ktoré presahujú administratívne hranice obcí, regiónov a krajín, v snahe podporiť vytváranie spojenectiev vzhľadom na chúlostivú environmentálnu situáciu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | vyzýva Európsku komisiu a JRC, aby s pomocou regionálnych koordinátorov a podporovateľov prehodnotili postup posudzovania plánov SECAP v snahe urýchliť ho a poskytnúť usmernenia, ktoré budú jednoduchšie pre používateľa a zamerané na politické rozhodnutia. Malo by sa vyvinúť úsilie na zredukovanie administratívnych postupov, zjednodušenie informačných povinností a zlepšenie využívania údajov; |
| --- | --- |

23.

| 24. | vyzýva Európsku komisiu a kanceláriu dohovoru, aby vždy používali čo najjednoduchšie, najmodernejšie a najvýstižnejšie spôsoby vyjadrovania a komunikácie v snahe zabezpečiť, aby sa Dohovor primátorov a starostov a ďalšie formy spolupráce miestnych a regionálnych samospráv v oblasti klímy a životného prostredia, pokiaľ sa vďaka nim dosiahli určité stanovené ciele, uznávali ako značka udržateľnosti a známka excelentnosti z hľadiska opatrení v oblasti klímy; |
| --- | --- |

24.

Participatívny prechod na klimatickú neutralitu

| 25. | vyzýva Európsku komisiu a kanceláriu dohovoru, aby podporovali opatrenia na pomoc tým signatárom, ktorí majú z dôvodov mimo svojej kontroly ťažkosti s plnením cieľov, ku ktorým sa zaviazali podpísaním Dohovoru primátorov a starostov; |
| --- | --- |

25.

| 26. | vyzýva Európsku komisiu a kanceláriu Dohovoru primátorov a starostov, aby zintenzívnili vzdelávacie a aktualizačné aktivity pre signatárov, pričom by sa mali podľa možnosti usilovať odstrániť jazykové prekážky. Pripomína, že osobitnú pozornosť treba venovať problematike adaptácie na zmenu klímy a energetickej chudobe, ktoré sú ešte stále pomerne novými témami, čo znamená, že pre väčšinu signatárov sú mimoriadne náročné; |
| --- | --- |

26.

| 27. | vyzýva Európsku komisiu a kanceláriu Dohovoru primátorov a starostov, aby ďalej posilňovali skupinu realizátorov (6) na miestnej úrovni a zvýšili jej transparentnosť zverejnením jej zloženia. Táto skupina predstavuje dôležitý prostriedok, ktorý môže zaručiť, aby sa pri rozhodovaní v rámci Dohovoru primátorov a starostov uplatňoval prístup zdola nahor a aby sa primerane zohľadňovali potreby miestnych a regionálnych samospráv. Európska komisia by mohla zvážiť možnosť organizovať školenia na vysokej úrovni určené pre realizátorov, ktoré by prebiehali popri už organizovaných stretnutiach a dopĺňali ich. Tieto školenia s osobitným dôrazom na poskytovanie pomoci realizátorom z malých spoločenstiev by sa mohli organizovať s podporou akademických pracovníkov, ktorí sú členmi tzv. akademického kútika (Akademické inštitúcie) spoločenstva Dohovoru primátorov a starostov; |
| --- | --- |

27.

| 28. | vyzýva Európsku komisiu a kanceláriu dohovoru, aby podrobnejšie rozvinuli úlohu akademického kútika, ktorého cieľom je vytvoriť väzby medzi akademickými a výskumnými inštitúciami a miestnymi a regionálnymi samosprávami. Pripomína, že takéto väzby majú zásadný význam pre rozvoj poznatkov a kompetencií, ktoré sú potrebné pre transformáciu, a že je takisto nevyhnutné zvýšiť podporu na výskum a štúdie, ako aj na šírenie výsledkov týchto aktivít v rámci širšieho spoločenstva dohovoru; |
| --- | --- |

28.

| 29. | vyzýva Európsku komisiu a kanceláriu Dohovoru primátorov a starostov, aby podporovali a ďalej šírili osvedčené postupy, pokiaľ ide o opatrenia s nízkymi nákladmi na realizáciu, napríklad prostredníctvom zavedenia kritérií udržateľnosti pre už realizované alebo plánované činnosti obcí, ktoré si často nevyžadujú ďalšie finančné prostriedky, ale len lepšie využitie dostupných prostriedkov. Pripomína, že v tejto súvislosti je mimoriadne dôležité systematicky využívať zelené a udržateľné verejné obstarávanie. v úsilí zvýšiť účasť a politický dohľad by boli užitočné aj usmernenia na vypracovanie odhadu pracovných síl a súvisiacich nákladov; |
| --- | --- |

29.

| 30. | vyzýva Európsku komisiu, aby venovala väčšiu pozornosť sociálnym aspektom počnúc energetickou chudobou, pričom treba zohľadniť aj zdravie, zraniteľnosť voči zmene klímy, riadenie rizík a kvalitu života; |
| --- | --- |

30.

| 31. | vyzýva Európsku komisiu a kanceláriu Dohovoru primátorov a starostov, aby do navrhovania, zavádzania a revízie plánov SECAP viac zapojili školy a vzdelávacie inštitúcie na všetkých stupňoch vzdelávania. Bude to dôležité aj v záujme dosiahnutia dlhodobých zmien v správaní, ktoré sú nevyhnutné na zaistenie účinného prechodu na klimatickú neutralitu, ako sa zdôrazňuje aj v dlhodobej stratégii do roku 2050; |
| --- | --- |

31.

| 32. | zastáva názor, že je mimoriadne dôležité zaujať prístup tzv. pätitej špirály s cieľom vypracovať účinné akčné plány pripravené na budúcnosť, ktoré umožnia zvládnuť komplexný charakter transformácie, ktorá je nevyhnutná: vyžaduje si to zapojenie verejnej správy, priemyslu, akademickej obce, mimovládnych organizácií a občanov. Vyzýva Európsku komisiu a kanceláriu Dohovoru primátorov a starostov, aby v tejto súvislosti posilnili formálnu úlohu súkromného sektora, iných ako obecných verejných subjektov (zdravotníckych zariadení, výskumných inštitútov atď.), neziskových organizácií a organizácií občianskej spoločnosti pri vypracúvaní a zavádzaní plánov SECAP; |
| --- | --- |

32.

Systémové plánovanie s podporou vhodných finančných nástrojov

| 33. | vyzýva Európsku komisiu a kanceláriu Dohovoru primátorov a starostov, aby navrhli opatrenia na podporu užších väzieb s plánovaním na miestnej a regionálnej úrovni, počnúc plánmi udržateľnej mobility a územným plánovaním. v tejto súvislosti pripomína, že v nedávnej správe IPCC o zmene klímy a pôde (7) sa vyzdvihuje dôležitá úloha politiky využívania pôdy v boji proti zmene klímy. Takisto pripomína, že plány SECAP by sa mali stať operatívnym, pružným a dynamickým nástrojom pre miestne samosprávy, ktorý bude úzko prepojený s ostatnými plánmi a programami; |
| --- | --- |

33.

| 34. | vyzýva Európsku komisiu, aby mala na zreteli, že zodpovednosť za zmierňovanie a adaptáciu prináleží prevažne miestnej úrovni. Je potrebné uznať túto skutočnosť, aby sa význam plánov SECAP zohľadnil vo finančnom systéme jednotlivých krajín; |
| --- | --- |

34.

| 35. | vyzýva Európsku komisiu a kanceláriu Dohovoru primátorov a starostov, aby umocnili vnímanie plánov SECAP ako globálneho strategického dokumentu, ktorý treba horizontálne zohľadniť v rámci všeobecného plánovania miestnej samosprávy, pričom treba prihliadať na rozdielne miestne potreby. Každé opatrenie by malo vychádzať zo špecifických plánov, resp. nástrojov, ktoré už v obci existujú. v plánoch SECAP by sa tiež mohli vymedziť kvalitatívne/kvantitatívne kritériá na podporu plánovacích a rozhodovacích postupov v záujme dosiahnutia cieľov Dohovoru primátorov a starostov; |
| --- | --- |

35.

| 36. | žiada Európsku komisiu, aby uznala a ocenila úsilie signatárov, podporovateľov a koordinátorov v rámci najrelevantnejších finančných nástrojov EÚ. Okrem toho by bolo treba nabádať členské štáty, aby v záujme účinnej realizácie svojich národných energetických a klimatických plánov urobili to isté; |
| --- | --- |

36.

| 37. | vyzýva Európsku komisiu, aby prisúdila väčšiu úlohu regiónom, ktoré sú dôležitými zložkami systému viacúrovňového riadenia. Žiada Komisiu, aby v tejto súvislosti zaviedla stimuly, ako je rozdelenie zaťaženia, v snahe podnietiť regióny, aby dosiahli ciele zníženia CO2. Takisto sa domnieva, že európske štrukturálne a investičné fondy by mali zahŕňať mechanizmy, ktoré budú podporovať činnosť regionálnych koordinátorov; |
| --- | --- |

37.

| 38. | zastáva názor, že mať plán SECAP alebo rovnocenný energetický a klimatický plán, by malo byť nevyhnutnou podmienkou prístupu k všetkým relevantným programom financovania (City Facility, Horizont Európa, Life atď.); |
| --- | --- |

38.

| 39. | pripomína, že vzhľadom na prierezový charakter akčných plánov v oblasti klímy by mnohé opatrenia mohli byť oprávnené na podporu z fondov EÚ pre rozvoj vidieka a pre námorné opatrenia: nabáda preto koordinátorov dohovoru, aby ďalej preskúmali túto možnosť a aby Dohovor primátorov a starostov poskytol v tejto súvislosti usmernenia; |
| --- | --- |

39.

| 40. | vyzýva Európsky parlament, aby preskúmal možnú spoluprácu s VR a jeho členmi v súvislosti s projektom vyslancov dohovoru vo VR s cieľom zvýšiť dosah a viditeľnosť politickej podpory dohovoru; |
| --- | --- |

40.

| 41. | vyzýva Európsku komisiu, aby poskytla jasné usmernenia regiónom, aby so zapojením všetkých príslušných generálnych riaditeľstiev vypracovala usmernenie, ako podporovať zavádzanie plánov SECAP prostredníctvom regionálnych operačných programov EFRR a ESF, aby šírila osvedčené postupy a vytvorila funkcie pre profesionálnu pomoc obciam; |
| --- | --- |

41.

| 42. | vyzýva EIB na zintenzívnenie komunikácie s Dohovorom primátorov a starostov s cieľom pomôcť miestnym a regionálnym orgánom lepšie využívať nástroje EIB, pričom by sa mala venovať osobitná pozornosť vytvoreniu nástrojov na podporu malých a stredne veľkých miestnych samospráv; |
| --- | --- |

42.

| 43. | víta vytvorenie Európskeho centra investičného poradenstva (8), ktoré je reakciou na nevyhnutnosť poskytnúť miestnym a regionálnym samosprávam pomoc a kontaktné miesto, pokiaľ ide o možnosti financovania. Konštatuje však, že tento nástroj má zatiaľ na miestne a regionálne samosprávy obmedzený dosah. Vyzýva preto Európsku komisiu, aby zistila, prečo je to tak, a zabezpečila väčšie synergie medzi týmto nástrojom a iniciatívami zdola, najmä s Dohovorom primátorov a starostov, a vyhlasuje, že je ochotný pomôcť Európskej komisii s ďalšou propagáciou tohto nástroja a preskúmať spôsoby, ako ho zefektívniť. |
| --- | --- |

43.

V Bruseli 5. decembra 2019

Predseda

Európskeho výboru regiónov

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  https://www.ipcc.ch/2018/10/08/summary-for-policymakers-of-ipcc-special-report-on-global-warming-of-1-5c-approved-by-governments/.

1

(2)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/?uri=CELEX:52018DC0773.

2

(3)  https://www.un.org/sustainabledevelopment/.

3

(4)  https://ec.europa.eu/info/eu-regional-and-urban-development/topics/cities-and-urban-development_sk.

4

(5)  https://urban.jrc.ec.europa.eu/#/en.

5

(6)  https://www.dohovorprimatorovastarostov.eu/about-sk/support-community-sk/group-pratitioners-sk.html.

6

(7)  IPCC Special Report on Climate Change and Land (Osobitná správa o zmene klímy a pôde, ktorú vypracoval Medzivládny panel o zmene klímy).

7

IPCC Special Report on Climate Change and Land (Osobitná správa o zmene klímy a pôde, ktorú vypracoval Medzivládny panel o zmene klímy).

(8)  https://eiah.eib.org/about/initiative-urbis.htm.

8

---

| 10.3.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 79/36 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 79/36

---

Stanovisko Európskeho výboru regiónov – Práca v platformách – miestne a regionálne regulačné výzvy

(2020/C 79/07)

| Spravodajca | : | Dimitrios BIRMPAS (EL/SES), poslanec zastupiteľstva mesta Egaleo |
| --- | --- | --- |

Spravodajca

:

Dimitrios BIRMPAS (EL/SES), poslanec zastupiteľstva mesta Egaleo

POLITICKÉ ODPORÚČANIA

EURÓPSKY VÝBOR REGIÓNOV

Úvodné pripomienky

| 1. | zdôrazňuje, že ekonomické prostredie digitálnych platforiem je už neoddeliteľnou súčasťou európskeho hospodárstva a jeho hospodársky a sociálny význam bude v budúcnosti naďalej výrazne rásť; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poukazuje na to, že Európska komisia opisuje platformové hospodárstvo ako „obchodné modely, v rámci ktorých sú obchodné činnosti podporené kolaboratívnymi platformami“ (1). Podľa toho istého zdroja kolaboratívne platformy vytvárajú otvorený trh pre dočasné použitie tovaru alebo služieb, ktoré často poskytujú súkromné osoby. Kolaboratívne hospodárstvo zahŕňa tri kategórie účastníkov: i) poskytovatelia služieb, ktorí spoločne využívajú aktíva, zdroje, čas a/alebo schopnosti a môžu byť súkromné osoby poskytujúce služby príležitostne alebo poskytovatelia služieb pôsobiaci v rámci svojej odbornej činnosti; ii) používatelia takýchto služieb a iii) sprostredkovatelia, ktorí prostredníctvom online platformy spájajú poskytovateľov služieb s konečnými používateľmi a zjednodušujú ich vzájomné transakcie („kolaboratívne platformy“); |
| --- | --- |

2.

| 3. | zdôrazňuje tiež, že OECD definuje túto platformu ako „digitálnu službu, ktorá uľahčuje interakcie medzi dvoma alebo viacerými odlišnými, ale vzájomne závislými skupinami používateľov (či už spoločnosťami alebo jednotlivcami), ktorí vzájomne komunikujú prostredníctvom služby cez internet“ (2); |
| --- | --- |

3.

| 4. | poukazuje na to, že využívanie digitálnych platforiem na koordináciu všetkých druhov hospodárskej činnosti sa rastie s exponenciálnym šírením využívania internetu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uznáva, že nárast práce v digitálnych platformách možno vysvetliť skutočnosťou, že ponúka zamestnávateľom aj pracovníkom celý rad výhod so zreteľom na potrebu pružného trhu práce; Podľa nadácie Eurofound (3) práca v platformách prináša aj množstvo príležitostí pre trh práce, ako je ľahký prístup na trh práce, zdroj dodatočného príjmu, stimulačný účinok na samostatnú zárobkovú činnosť, flexibilita pracovného času a predchádzanie diskriminácii pracovníkov na základe etnického pôvodu, zdravotného postihnutia, ale aj geografickej situácie. Ako sa zdôrazňuje v správe Spoločného výskumného centra o pracovníkoch platforiem v Európe (4), keďže mnohí pracovníci platforiem patria do zraniteľných skupín uchádzačov o zamestnanie (mladí ľudia, ženy, ľudia z odľahlých regiónov), práca v platformách môže pozitívne ovplyvniť integráciu týchto skupín do trhu práce a „uľahčiť prechod k stabilnejším formám zamestnania“ za predpokladu, že sa zavedú vhodné opatrenia na zabezpečenie dôstojných pracovných podmienok; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uznáva, že rýchle šírenie digitálnych pracovných platforiem v posledných rokoch vyvolalo množstvo otázok o fungovaní a výhodách vyplývajúcich z reorganizácie práce, ktorú tieto platformy priniesli, spolu so súvisiacimi rizikami; |
| --- | --- |

6.

| 7. | konštatuje, že podľa nadácie Eurofound (5) je z dôvodu špecifickej organizácie práce pre pracovníkov platforiem, ktorá je založená na ad hoc úlohách, vyššia neistota z hľadiska práv a úrovne sociálnej ochrany, pracovných podmienok alebo stability zamestnania; |
| --- | --- |

7.

| 8. | trvá na tom, že na zabezpečenie sociálnej ochrany a sociálnych práv všetkých pracovníkov (od zdravia a bezpečnosti až po prístup k celoživotnému vzdelávaniu) je potrebný komplexný rámec, aby sa vytvorili rovnaké podmienky pre platformové hospodárstvo a „tradičné“ hospodárstvo offline, založené na rovnakých právach a povinnostiach pre všetky zainteresované strany; |
| --- | --- |

8.

| 9. | zdôrazňuje, že falošná samostatná zárobková činnosť (niekedy označovaná aj ako skrytá alebo fiktívna samostatná zárobková činnosť) sa vzťahuje na prípady, keď sú jednotlivci klasifikovaní ako samostatne zárobkovo činné, ale vo všetkých ohľadoch pracujú ako zamestnanci. Malo by sa odstrániť zámerné nesprávne zaradenie pracovníkov zamestnávateľmi, ktorí sa snažia vyhnúť predpisom v oblasti zamestnávania, daňovým povinnostiam a zastúpeniu zamestnancov, ako aj presunúť riziká na pracovníkov a/alebo získať konkurenčnú výhodu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opätovne potvrdzuje, že právo všetkých pracovníkov na spravodlivé a rovnaké zaobchádzanie, pokiaľ ide o pracovné podmienky, prístup k sociálnej ochrane a odbornej príprave – bez ohľadu na druh a trvanie pracovnoprávneho vzťahu – spolu s právom na spravodlivé mzdy, ktoré umožňujú dôstojnú životnú úroveň, je stanovené v Európskom pilieri sociálnych práv (6), ktorý jednomyseľne podporili všetky členské štáty EÚ; |
| --- | --- |

10.

| 11. | berie na vedomie ťažkosti, s ktorými sa stretávajú tzv. „pracovníci na voľnej nohe“ v súvislosti s kolektívnym zastúpením, a upozorňuje na skutočnosť, že najväčšou výzvou pre sociálnych partnerov je osloviť pracovníkov v neformálnom sektore a v novovznikajúcich formách zamestnania, ako sú napr. pracovníci platforiem (7); požaduje preto opatrenia na podporu a uľahčenie sociálneho dialógu v tomto segmente trhu práce; |
| --- | --- |

11.

| 12. | tvrdí, že spoločná európska iniciatíva zameraná na reguláciu práce v digitálnych platformách by mala zabezpečiť koordinovanú reakciu členských štátov na právne problémy vyplývajúce z prebiehajúcich technologických zmien na trhu práce; uvedomuje si príležitosti na odbornú podporu, osvojovanie si vedomostí a učenie, ku ktorým nové technológie ako umelá inteligencia poskytujú prístup; ďalej zdôrazňuje potrebu náležite riadiť negatívne vplyvy nových technológií na pracovníkov platformy, keďže v dôsledku zvyšujúceho sa výskytu týchto technológií vrátane umelej inteligencie podliehajú títo pracovníci rozhodnutiam určeným vo veľkej miere algoritmami umelej inteligencie; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pripája sa k výzve MOP na vytvorenie medzinárodného systému riadenia, ktorý bude vyžadovať, aby držitelia platformy dodržiavali určité minimálne práva a ochranu, a regulovať využívanie údajov a algoritmickú zodpovednosť vo svete práce. Vyriešili by sa tým otázky týkajúce sa kolektívneho zastúpenia pracovníkov platformy, ako aj problémy spojené s umelou inteligenciou, keďže by sa požadovalo uplatňovanie prístupu, pri ktorom je vo vedení človek, čím by sa zabezpečilo, že konečné rozhodnutia ovplyvňujúce prácu budú prijímať ľudia (8); zároveň víta národné iniciatívy a iniciatívy na nižšej ako celoštátnej úrovni (9), ako aj iniciatívy založené na platforme, ktorými sa zavádza kódex správania pre crowdsourcing a hromadnú prácu (crowd working); |
| --- | --- |

13.

| 14. | súhlasí s názorom vyjadreným v záveroch Rady EPSCO 24. októbra 2019, že je potrebné „posilniť inštitúcie práce, najmä správu a inšpekciu práce, a podporovať účinné vykonávanie medzinárodných pracovných noriem na ochranu všetkých pracovníkov, a to aj v nových formách práce, a prechod z neformálneho hospodárstva na formálne“ (10). Ďalej súhlasí s potrebou „zabezpečiť primeranú ochranu súkromia a osobných údajov a v prípade potreby reagovať na výzvy a príležitosti, najmä v kontexte digitálnej transformácie práce vrátane práce pre platformy“ (11); |
| --- | --- |

14.

| 15. | víta zámer novej predsedníčky Európskej komisie Ursuly von der Leyen, ktorý vyjadrila na úvodnom zasadnutí Európskeho parlamentu 16. júla 2019, a to zlepšiť pracovné podmienky pracovníkov platforiem, a najmä sa zamerať na zručnosti a vzdelávanie (12); očakáva však, že zlepšenie týchto podmienok presiahne rámec vyššie uvedených oblastí politiky a bude zahŕňať návrh novej Komisie zaoberať sa pracovnými podmienkami pracovníkov platforiem a aktívne riešiť nové formy neistoty (13); |
| --- | --- |

15.

| 16. | poukazuje na celkovú potrebu aktualizovať súčasné právne rámce na úrovni EÚ (t. j. smernicu o elektronickom obchode, smernicu o službách) s cieľom reagovať na rýchle rozšírenie kolaboratívneho hospodárstva a na výzvy, ktoré predstavujú celosvetovo rozšírené platformy. Preskúmanie účinnosti existujúcich právnych predpisov EÚ, ktoré sa môžu vzťahovať na prácu v platformách, ako je napríklad smernica o transparentných a predvídateľných pracovných podmienkach, a presné zmapovanie existujúcich foriem práce v platformách sú kľúčovým predpokladom každej aktualizácie právneho rámca; |
| --- | --- |

16.

Zaradenie pracovníkov a zmlúv

| 17. | odkazuje na predchádzajúce stanovisko, v ktorom zdôraznil, že „niektoré rozvíjajúce sa modely kolaboratívneho hospodárstva vytvárajú silné negatívne externality v sociálnej oblasti a v oblasti zamestnanosti, a to najmä tým, že zneužívajú koncepciu ‚samostatnej zárobkovej činnosti‘, a opierajú sa o veľké sociálne rozdiely medzi pracovníkmi“ (14); |
| --- | --- |

17.

| 18. | poukazuje tiež na predchádzajúce stanovisko VR a zdôrazňuje, že „mnoho foriem zamestnávania v rámci kolaboratívneho hospodárstva sa nachádza medzi závislým zamestnaním a samostatnou zárobkovou činnosťou. Vyplývajú z toho dôležité otázky týkajúce sa pracovných podmienok, zdravia a bezpečnosti, zdravotného poistenia, dávok v nezamestnanosti, nemocenských dávok a dôchodkov“ (15); |
| --- | --- |

18.

| 19. | konštatuje, že Európska komisia v diskusnom dokumente o sociálnom rozmere Európy poukazuje na to (16), že prehlbovanie tohto rozmeru si od EÚ vyžaduje dohodu „na spoločných pravidlách stanovujúcich postavenie v zamestnaní pre pracovníkov digitálnej platformy. To podnikom umožní plne využiť potenciál európskeho digitálneho jednotného trhu“; |
| --- | --- |

19.

| 20. | zdôrazňuje, že keďže mladí ľudia sú lepšie oboznámení s digitálnou transformáciou a technologickým rozvojom, považujú prácu v digitálnych platformách a flexibilitu, ktorú často ponúka, za príťažlivú pracovnú príležitosť aj napriek nedostatku jasne definovaných pracovných práv. Treba poznamenať, že pracovníci platforiem sú v súčasnosti v priemere o 10 rokov mladší ako tí, ktorí pracujú v režime offline (17), a že absencia jasného regulačného rámca, ktorý by určoval tieto práva, preto zvyšuje neisté zamestnanie mladých ľudí; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uznáva zložitosť zmluvných vzťahov v digitálnych platformách, ale poukazuje na to, že veľmi rozmanité modely zamestnanosti tradičného hospodárstva sa riadia spoločnými základnými pravidlami, ktoré sa uplatňujú na všetkých prevádzkovateľov rovnako. Výbor regiónov preto žiada, aby sa základné pracovné a sociálne ustanovenia rozšírili na platformové hospodárstvo a jeho pracovníkov, pričom zdôrazňuje potrebu riešiť sociálne účinky digitálneho jednotného trhu na európskej úrovni. Primeraným vnútroštátnym, prípadne – vzhľadom na nadnárodný charakter digitálneho hospodárstva – európskym rámcom na riešenie regulačných výziev práce v digitálnych platformách sa vytvoria rovnaké podmienky pre tradičné hospodárstvo a hospodárstvo digitálnych platforiem a bude sa riešiť sociálny dumping; V takomto regulačnom rámci by sa tiež malo počítať so zákazom ustanovení o exkluzivite, ktoré pracovníkom bránia v spolupráci s inými platformami; |
| --- | --- |

21.

| 22. | zdôrazňuje, že takáto regulácia by mala riešiť dôležité regulačné otázky, ako je napríklad bremeno dokumentačného dôkazu o pracovnoprávnom vzťahu (a následne o akomkoľvek nesprávnom zaradení), posudzovanie vyvrátiteľnej domnienky o existencii pracovnoprávneho vzťahu, organizácia práce prostredníctvom zmluvných vzťahov obsahujúcich nespravodlivé klauzuly, ako aj otázka vlastníctva a prenosnosti údajov o profile a výkone pracovníka platformy. Okrem toho by sa mohla zaoberať otázkou príspevkov zamestnávateľov na sociálne zabezpečenie v súvislosti s celkovou príslušnou pracovnou silou bez ohľadu na postavenie v zamestnaní a s prihliadnutím na kvalitu pracovných podmienok. S cieľom zohľadniť možnosť cezhraničnej digitálnej činnosti a umožniť uplatňovanie smernice o vysielaní pracovníkov (18) by malo byť možné rozlišovať medzi „miestom výkonu práce“ a „miestom poskytovania služby“ ako minimálna záruka pracovných práv; |
| --- | --- |

22.

| 23. | konštatuje, že pri určovaní toho, či pracovnoprávny vzťah existuje, by sa malo vychádzať z právnych predpisov, kolektívnych zmlúv alebo praxe v príslušnom členskom štáte, pričom sa musí zohľadniť judikatúra Súdneho dvora (19). Podľa tejto judikatúry sa tento štatút môže uplatňovať aj na zamestnancov digitálnych platforiem, ak sú splnené príslušné kritériá. Súhlasí s názorom Európskeho parlamentu, že „pri určovaní, či pracovnoprávny vzťah existuje, by sa malo vychádzať zo skutočností súvisiacich so skutočným výkonom práce a nie z toho, ako účastníci tento vzťah opisujú“ (20). Súhlasí tiež s konštatovaním, že „zneužívanie postavenia samostatne zárobkovo činných osôb, ako je vymedzené vo vnútroštátnom práve, či už na vnútroštátnej úrovni alebo v cezhraničných situáciách, je formou nepravdivo oznámenej práce, ktorá je často spájaná s nedeklarovanou prácou [....] s cieľom vyhnúť sa určitým právnym alebo daňovým povinnostiam“ (21). Preto podporuje myšlienku vytvoriť na európskej úrovni usmernenia zamerané na boj proti tomuto javu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | víta skutočnosť, že väčšina členských štátov EÚ má systémy minimálnej mzdy, ktoré sú buď stanovené zákonom alebo dohodnuté v kolektívnom vyjednávaní. Právomoc a zodpovednosť v otázkach tvorby miezd je v rukách členských štátov a/alebo národných sociálnych partnerov. Preto sa musí plne dodržiavať nezávislosť sociálnych partnerov a ich právo uzatvárať kolektívne zmluvy (22); |
| --- | --- |

24.

| 25. | podporuje vytvorenie osobitnej pracovnej skupiny na preskúmanie a monitorovanie pracovnoprávnych vzťahov a zaradenie pracovníkov v digitálnych platformách v rámci činnosti Strediska EÚ pre monitorovanie ekonomiky online platforiem zriadeného rozhodnutím Komisie (23). Stredisko, ktoré tvorí skupina nezávislých odborníkov na ekonomiku online platforiem a špecializovaný tím úradníkov Komisie, už začalo pracovať a poskytuje Komisii poradenstvo a odborné znalosti o vývoji v oblasti ekonomiky online platforiem. Výbor regiónov môže prispieť k práci skupiny osvedčenými postupmi na miestnej, regionálnej a cezhraničnej úrovni, ktoré okrem iného posilňujú rozvoj zručností pre zamestnancov miestnych a regionálnych orgánov; požaduje preto štatút pozorovateľa v stredisku; |
| --- | --- |

25.

Regionálny a miestny rozmer

| 26. | konštatuje, že nepretržitý rozvoj a rozširovanie ekonomických aktivít, do ktorých zasahujú digitálne platformy, má vplyv na miestnej a regionálnej úrovni, a preto musia byť regulované aj na úrovni miestnych a regionálnych samospráv v rámci ich právomocí, hlavne pokiaľ ide o zdaňovanie a územné plánovanie; |
| --- | --- |

26.

| 27. | vyzýva miestne a regionálne samosprávy, aby poskytli riešenia pre sociálne a pracovné výzvy vyplývajúce z práce v platforme zavedením opatrení sociálnej podpory pre neštandardné formy zamestnania, ako aj opatrení na zákaz neštandardných a niekedy nelegálnych foriem zamestnania (ako napríklad fiktívne samostatne zárobkovo činné osoby) v týchto platformách s cieľom zabezpečiť práva pracovníkov v platformách na individuálnom a kolektívnom základe; |
| --- | --- |

27.

| 28. | naliehavo žiada miestne a regionálne samosprávy ako poskytovateľov a príjemcov širokej škály služieb online, často prostredníctvom digitálnych platforiem, aby do svojich kritérií zadávania verejných zákaziek začlenili pozitívnu diskrimináciu sociálne zodpovedných platforiem, ako aj sociálne kritériá týkajúce sa pracovných podmienok platformy; |
| --- | --- |

28.

| 29. | naliehavo žiada miestne a regionálne samosprávy ako poskytovateľov služieb, aby vypracovali pracovné zmluvy, ktoré by mohli slúžiť ako vzor pre ostatných zamestnávateľov na miestnej úrovni; |
| --- | --- |

29.

| 30. | naliehavo žiada miestne a regionálne samosprávy, aby vytvorili rámec pre zamestnanosť, celoživotné vzdelávanie a sociálne politiky, ktoré budú držať krok s digitalizáciou trhu práce a budú ju odrážať; |
| --- | --- |

30.

| 31. | naliehavo žiada miestne a regionálne samosprávy, aby v rámci svojich právomocí prostredníctvom inšpektorátu práce alebo rovnocenného orgánu či inštitúcie zakročovali proti zámernému nesprávnemu zaradeniu pracovníkov. |
| --- | --- |

31.

V Bruseli 5. decembra 2019

Predseda

Európskeho výboru regiónov

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Oznámenie Komisie na tému Európska agenda pre kolaboratívne hospodárstvo, COM(2016) 356 final.

1

Európska agenda pre kolaboratívne hospodárstvo

(2)  OECD Employment Outlook 2019

2

OECD Employment Outlook 2019

(3)  Eurofound, 2019, Platform work: Maximising the potential while safeguarding standards? https://www.eurofound.europa.eu/sites/default/files/ef_publication/field_ef_document/ef19045en.pdf.

3

Platform work: Maximising the potential while safeguarding standards?

(4)  Spoločné výskumné centrum, 2018, Platform Workers in Europe https://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/bitstream/JRC112157/jrc112157_ pubsy_platform_workers_in_europe_science_for_policy.pdf.

4

Platform Workers in Europe

(5)  Eurofound, 2018, Employment and working conditions of selected types of platform work, https://www.eurofound.europa.eu/publications/report/2018/employment-and-working-conditions-of-selected-types-of-platform-work.

5

(6)  Kapitola II: Spravodlivé pracovné podmienky, body 5 a 6,https://ec.europa.eu/commission/priorities/deeper-and-fairer-economic-and-monetary-union/european-pillar-social-rights/european-pillar-social-rights-20-principles_sk).

6

(7)  Štúdia Európskeho parlamentu na tému EU and ILO: Shaping the Future of Work, 2019 (http://www.europarl.europa.eu/meetdocs/2014_2019/plmrep/COMMITTEES/EMPL/DV/2019/09-03/IPOL_STU2019638407_EN.pdf).

7

EU and ILO: Shaping the Future of Work

(8)  Work for a brighter future, Globálna komisia MOP o budúcnosti práce, 2019. http://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/—dgreports/—cabinet/documents/publication/wcms_662410.pdf.

8

Work for a brighter future

(9)  Zaujímavým príkladom je iniciatíva mesta Miláno, ktoré v roku 2018 vytvorilo mestské informačné okienko pre kuriérov a je prvým miestom v Taliansku venovaným počúvaniu, informovaniu a poradenstvu pre pracovníkov platforiem na dovoz jedla. http://www.ansa.it/lombardia/notizie/2018/07/18/a-milano-primo-sportello-per-i-rider_111a55ca-fc7b-4c16-91f7-60b1b22a3c96.html.

9

(10)  Budúcnosť práce: podpora Európskej únie deklarácii MOP prijatej pri príležitosti stého výročia jej vzniku – závery Rady (24. októbra 2019)

10

(11)  Tamže.

11

(12)  Political Guidelines for the next European Commission 2019-2024 (Politické usmernenia pre budúcu Európsku komisiu 2019 – 2024)(https://www.europarl.europa.eu/resources/library/media/20190716RES57231/20190716RES57231.pdf).

12

Politické usmernenia pre budúcu Európsku komisiu 2019 – 2024

(13)  Úvodný prejav, ktorý predniesol Nicolas Schmit, dezignovaný komisár pre zamestnanosť, počas vypočutia v Európskom parlamente https://multimedia.europarl.europa.eu/en/-hearing-of-nicolas-schmit-commissioner-designate-jobs-opening-statement-by-nicolas-schmit_I178011-V_v.

13

(14)  Stanovisko VR na tému Kolaboratívne hospodárstvo a online platformy: spoločná vízia miest a regiónov (COR-2016-04163).

14

Kolaboratívne hospodárstvo a online platformy: spoločná vízia miest a regiónov

(15)  Stanovisko VR na tému Transparentné a predvídateľné pracovné podmienky v Európskej únii (COR 1129/2018).

15

Transparentné a predvídateľné pracovné podmienky v Európskej únii

(16)  COM(2017) 206, 26. apríla 2017.

16

(17)  http://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/bitstream/JRC112157/jrc112157_pubsy_platform_workers_in_europe_science_for_ policy.pdf, s. 23.

17

(18)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/PE-18-2018-INIT/sk/pdf.

18

(19)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/PE-43-2019-INIT/sk/pdf.

19

(20)  Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu zo 16. apríla 2019 o návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady o transparentných a predvídateľných pracovných podmienkach v Európskej únii. https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-8-2019-0379_SK.html.

20

(21)  Tamže.

21

(22)  Stanovisko VR na tému Normy odmeňovania zamestnancov v EÚ (COR-2015-01689).

22

Normy odmeňovania zamestnancov v EÚ

(23)  Rozhodnutie Komisie z 26. apríla 2018 o zriadení skupiny expertov pre stredisko pre monitorovanie ekonomiky online platforiem [C(2018) 2393 final].

23

---

| 10.3.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 79/40 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 79/40

---

Stanovisko Európskeho výboru regiónov – Európsky rámec regulačných riešení pre kolaboratívne hospodárstvo

(2020/C 79/08)

| Spravodajca | : | Peter FLORIANSCHÜTZ (AT/SES), poslanec Viedenského krajinského snemu a poslanec mestského zastupiteľstva Viedne |
| --- | --- | --- |

Spravodajca

:

Peter FLORIANSCHÜTZ (AT/SES), poslanec Viedenského krajinského snemu a poslanec mestského zastupiteľstva Viedne

POLITICKÉ ODPORÚČANIA

EURÓPSKY VÝBOR REGIÓNOV

Všeobecné informácie

| 1. | vyzýva Európsky parlament, Radu a Komisiu, aby kolaboratívne hospodárstvo zaradili na popredné miesto v rámci svojich priorít na funkčné obdobie 2019 – 2024; |
| --- | --- |

1.

| 2. | konštatuje, že kolaboratívne hospodárstvo je založené na trojstrannom vzťahu medzi tromi kategóriami účastníkov – zákazníkom, dodávateľom a platformou/sprostredkovateľom –, ktoré sa výrazne líšia od tradičného modelu reťazca a bilaterálnych vzťahov medzi zákazníkmi a dodávateľmi, na ktorých je založený existujúci regulačný rámec EÚ; |
| --- | --- |

2.

| 3. | sa preto domnieva, že právo EÚ sa na tieto nové obchodné modely ani zďaleka konkrétne neuplatňuje v plnom rozsahu a že je často ťažké stanoviť ho – ako to naznačujú intenzívne nezhody a početné prípady, ktoré sa dostali na súd v súvislosti s týmito modelmi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pripomína závery, ku ktorým dospel výbor vo svojom stanovisku z roku 2016 (1) a podľa ktorých oznámenie Komisie s názvom Kolaboratívne hospodárstvo a online platformy: spoločná vízia miest a regiónov (2) neposkytuje komplexné odpovede na niektoré z kľúčových otázok, ktoré nastolilo kolaboratívne hospodárstvo. Domnieva sa, že táto nečinnosť viedla k tomu, že sa prijímanie vysoko politických rozhodnutí ponecháva na súdy namiesto na európskych a regionálnych zákonodarcov; |
| --- | --- |

4.

| 5. | vyzdvihuje výhody, ktoré môže mať kolaboratívne hospodárstvo, ak funguje v spravodlivom a regulovanom prostredí, ako je napríklad rozsiahlejšia hospodárska súťaž v mnohých odvetviach, čím vzniká konkurencia pre etablované podniky, čoho dôsledkom je širšia ponuka pre spotrebiteľov, nižšie ceny, lepšie pracovné príležitosti a pozitívne environmentálne vplyvy vďaka efektívnejšiemu využívaniu aktív a zdrojov; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poukazuje však na to, že okrem týchto výhod má kolaboratívne hospodárstvo aj negatívny vplyv na tradičné podniky a miestne spoločenstvá. Zdôrazňuje, že oslabenie pracovných a spotrebiteľských práv a noriem ochrany životného prostredia je na jednotnom trhu neprijateľné. Pripomína, že výbor pripravuje samostatné stanovisko o zamestnanosti a sociálnych aspektoch práce v platformách (3); |
| --- | --- |

6.

| 7. | sa domnieva, že k hospodárskym činnostiam online a offline by sa na jednotnom trhu malo pristupovať rovnako. Kolaboratívne hospodárstvo ponúka spotrebiteľom väčší výber a podnikateľom nové príležitosti, ale občania a podniky musia poznať platné miestne pravidlá a povinnosti bez ohľadu na to, aký druh obchodnej platformy (napr. spoločné využívanie domov, ciest autom, rôznych domácich služieb, so zámerom zisku alebo nie atď.) si zvolia; |
| --- | --- |

7.

| 8. | vyjadruje tiež hlboké poľutovanie nad tým, že v niekoľkých veľkých mestách dochádza k vytláčaniu miestnych obyvateľov v dôsledku rastúcich cien nehnuteľností spojených s veľkým počtom ubytovacích jednotiek určených na krátkodobé prenájmy turistom prostredníctvom online platforiem; |
| --- | --- |

8.

| 9. | súhlasí však so želaním Komisie vyjadreným v Európskej agende pre kolaboratívne hospodárstvo z roku 2016, aby sa dosiahla rovnováha medzi dvoma politickými cieľmi týkajúcimi sa riešenia súčasných problémov – a zabezpečila sa právna istota – prostredníctvom regulácie na jednej strane a podpory inovácií, nových podnikov a ďalšieho rozvoja kolaboratívneho hospodárstva na strane druhej; |
| --- | --- |

9.

| 10. | zastáva názor, že právny štát predpokladá vytvorenie a tiež účinné presadzovanie právnych predpisov, a že by nemali existovať žiadne prekážky, ktoré by miestnym a regionálnym samosprávam bránili v uplatňovaní a presadzovaní európskych, vnútroštátnych alebo regionálnych právnych predpisov; |
| --- | --- |

10.

| 11. | víta dobrovoľné aktivity platforiem v celej Európe, no zdôrazňuje, že nie sú náhradou za rámcové pravidlá pre skutočne spoločný trh; |
| --- | --- |

11.

Európsky rámec s územným rozmerom

| 12. | sa vzhľadom na tieto obavy nazdáva, že existujúci regulačný rámec EÚ – zavedený pred érou platforiem kolaboratívneho hospodárstva – je zastaraný, pokiaľ ide o jeho efektívnosť, a nemôže reagovať na výzvy kolaboratívneho hospodárstva bez dôkladnej aktualizácie; |
| --- | --- |

12.

| 13. | vyzýva Európsku komisiu, aby v priebehu roka 2020 predložila na tento účel návrhy v širšom kontexte „zákona o digitálnych službách“, ktorý je v programe zvolenej predsedníčky Komisie (4), a to najmä preto, že hlavné technické zariadenia (napr. smartfóny) a platformy boli vyvinuté až dlho po smernici o elektronickom obchode z roku 2000; |
| --- | --- |

13.

| 14. | berie na vedomie silný miestny a regionálny rozmer kolaboratívneho hospodárstva ovplyvňujúci každodenný život, pretože mnohé odvetvia, v ktorých sú tieto platformy aktívne – počnúc ubytovaním, mestskou dopravou, dodávateľskými službami až po využívanie verejných priestorov – sú regulované alebo zdanené na miestnej a regionálnej úrovni; |
| --- | --- |

14.

| 15. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby vytvorili stimulujúce regulačné prostredie, ktoré umožní malým európskym platformám lepšie využívať výhody jednotného trhu a rozšíriť svoje pôsobenie s cieľom úspešne čeliť dominantným globálnym hráčom; |
| --- | --- |

15.

| 16. | žiada, aby budúci európsky rámec uznal tento územný rozmer a aby posilňoval schopnosť verejných orgánov prijímať opatrenia na reguláciu kolaboratívneho hospodárstva v súlade s ich vnútroštátnou, regionálnou alebo miestnou situáciou pri plnom dodržiavaní zásady subsidiarity. Presadzovanie platných súdnych rozhodnutí voči platformám pre krátkodobé prenájmy v krajine pobytu si vyžaduje veľké úsilie zo strany miestnych orgánov vzhľadom na ich nedostatočné zdroje a nedostatočnú kapacitu viesť spor v inom členskom štáte EÚ; |
| --- | --- |

16.

| 17. | zdôrazňuje, že zásada krajiny pôvodu v smernici o elektronickom obchode spôsobuje mestám a regiónom problémy. Čím je zásada krajiny pôvodu silnejšia, tým jasnejšie a účinnejšie musia byť pravidlá na presadzovanie práva. Domnieva sa, že existuje riziko účelového výberu pri vstupe na jednotný trh, čo v konečnom dôsledku vedie k právnej neistote a strate administratívnej kontroly zo strany verejných orgánov v krajine určenia; |
| --- | --- |

17.

| 18. | sa však domnieva, že samotné opatrenia na miestnej alebo vnútroštátnej úrovni by nedokázali vyriešiť niektoré kľúčové otázky týkajúce sa kolaboratívneho hospodárstva a že v tejto súvislosti je okrem vnútroštátnych a regionálnych právnych predpisov potrebný aj jasný európsky rámec; |
| --- | --- |

18.

| 19. | odporúča, aby sa vykonali posúdenia územného vplyvu kľúčových prvkov zákona o digitálnych službách a európskeho rámca pre kolaboratívne hospodárstvo; |
| --- | --- |

19.

| 20. | vzhľadom na dynamický charakter kolaboratívneho hospodárstva okrem toho navrhuje, aby sa zaviedol mechanizmus na monitorovanie vykonávania zákona o digitálnych službách a európskeho rámca pre kolaboratívne hospodárstvo; |
| --- | --- |

20.

| 21. | žiada Európsku komisiu, aby pravidelne monitorovala vývoj kolaboratívnych platforiem, pokiaľ ide o dodržiavanie pravidiel hospodárskej súťaže, keďže na regionálnej a miestnej úrovni možno pozorovať vysokú úroveň dominantného postavenia len zopár platforiem; |
| --- | --- |

21.

Fragmentácia vnútorného trhu

| 22. | zdôrazňuje, že k fragmentácii vnútorného trhu už dochádza, keďže napriek relatívnej novosti tohto javu existuje v mnohých členských štátoch, mestách a regiónoch veľký počet pravidiel pre kolaboratívne hospodárstvo, pričom v približne dvoch tretinách členských štátov už v roku 2017 existovali alebo sa plánovali právne politické iniciatívy napríklad v oblasti daní, ubytovania a budov, dopravy a doručovacích služieb alebo verejného priestoru (5); |
| --- | --- |

22.

| 23. | upozorňuje na skutočnosť, že tieto početné iniciatívy poukazujú na potrebu jasných právnych predpisov EÚ v rámci jednotného trhu. Fragmentácia ako dôsledok ich neexistencie môže odradiť užívateľov aj poskytovateľov od využívania výhod, ktoré ponúka kolaboratívne hospodárstvo; |
| --- | --- |

23.

| 24. | zdôrazňuje, že zastavenie fragmentácie trhu prostredníctvom harmonizovaných pravidiel v celej EÚ má zásadný význam aj z hľadiska podpory rastu menších podnikov kolaboratívneho hospodárstva, keďže existujúce veľké nadnárodné platformy sú vďaka svojmu rozsahu schopné lepšie sa prispôsobiť zložitým právnym predpisom a zmenám; |
| --- | --- |

24.

| 25. | je presvedčený, že zavedenie jasného rámca na úrovni EÚ by začínajúcim európskym podnikom ponúklo možnosť rastu a väčšej konkurencieschopnosti v celosvetovom meradle. Osobitnú pozornosť si zasluhujú mimoeurópske kolaboratívne platformy, keďže presadzovanie pravidiel v tretích krajinách je vo väčšine prípadov takmer nemožné; |
| --- | --- |

25.

Postavenie platforiem kolaboratívneho hospodárstva

| 26. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že zásadná otázka, pokiaľ ide o postavenie platforiem kolaboratívneho hospodárstva, a teda otázka, ktoré pravidlá upravujú ich činnosť, sa doteraz do veľkej miery prenechala súdom, hoci ide o vysoko politickú záležitosť s ďalekosiahlymi dôsledkami, pričom doterajšie právne predpisy nemôžu poskytnúť úplnú odpoveď; |
| --- | --- |

26.

| 27. | zdôrazňuje, že smernicu o elektronickom obchode (6) a v nej ustanovenú slobodu poskytovať cezhraničné služby informačnej spoločnosti je obzvlášť nutné preskúmať a aktualizovať vzhľadom na nezhody a súdne konania, ktoré v súčasnosti v jej súvislosti prebiehajú (7); |
| --- | --- |

27.

| 28. | upozorňuje na skutočnosť, že samotné vymedzenie služby informačnej spoločnosti (8) môže byť potrebné ďalej objasniť, aby sa odlíšili rôzne druhy činností, a to najmä v súvislosti so vznikom tzv. „zmiešaných služieb“, ako ich vymedzil generálny advokát Súdneho dvor Európskej únie Maciej Szpunar, a to tak vrátane služby informačnej spoločnosti, ako aj neoddeliteľne základnej služby, ktorá sa neposkytuje elektronickým spôsobom (9); |
| --- | --- |

28.

| 29. | sa domnieva, že európsky rámec by mal definovať postavenie platforiem kolaboratívneho hospodárstva podľa presného stupňa kontroly vykonávanej platformou a že kritériá na vymedzenie „rozhodujúceho vplyvu“ – pojem, na ktorý sa SDEÚ odvoláva –, musia byť preto výslovne uvedené v právnych predpisoch EÚ; |
| --- | --- |

29.

| 30. | sa na druhej strane nazdáva, že kritériá „tvorcu trhu“, na ktoré odkazuje aj generálny advokát, by sa mohli do určitej miery vzťahovať na väčšinu platforiem kolaboratívneho hospodárstva, a preto je oveľa menej dôležité vymedziť ich postavenie a pravidlá uplatniteľné na ich činnosti; |
| --- | --- |

30.

| 31. | zastáva názor, že kolaboratívne platformy musia niesť zodpovednosť za nezákonné konanie alebo šírenie nezákonného obsahu (napr. ponúkanie objektov sociálneho bývania na platformách pre krátkodobé prenájmy), a domnieva sa, že diskriminačné rozhodnutia platforiem možno prijímať len v súlade s miestnymi právnymi predpismi alebo súdnymi rozhodnutiami; |
| --- | --- |

31.

Postavenie používateľov platforiem kolaboratívneho hospodárstva a ochrana spotrebiteľa

| 32. | upozorňuje, že charakteristickou črtou kolaboratívneho hospodárstva je skutočnosť, že sa v ňom stiera rozdiel medzi súkromnými a profesionálnymi subjektami, t. j. medzi obchodníkmi a neprofesionálnymi dodávateľmi (peers); |
| --- | --- |

32.

| 33. | sa v tejto súvislosti domnieva, že vymedzenie pojmu „poskytovateľ služby“ (10) uvedené v smernici o službách by sa malo preskúmať, pretože jeho súčasné znenie by sa mohlo interpretovať tak, že sa vzťahuje na akúkoľvek hospodársku činnosť. Nazdáva sa, že táto situácia by mohla potenciálne pôsobiť ako silný odstrašujúci prostriedok tým, že by predstavovala neprimeranú záťaž na osoby, ktoré chcú príležitostne pôsobiť ako neprofesionálni dodávatelia služieb(peers) prostredníctvom platformy kolaboratívneho hospodárstva; |
| --- | --- |

33.

| 34. | preto odporúča, aby sa situácia objasnila prostredníctvom prahových hodnôt pre celú EÚ stanovených pre úroveň hospodárskej činnosti, nad rámec ktorej by sa používateľ považoval za profesionála a podliehal by regulácii trhu. Domnieva sa, že tieto prahové hodnoty by mali vychádzať skôr z časového rozsahu než z objemu peňazí, aby sa zabezpečili rovnaké podmienky v celej EÚ; |
| --- | --- |

34.

Prístup k údajom

| 35. | poukazuje na to, že prístup k údajom je kľúčovou otázkou pre verejné orgány, a to najmä na miestnej a regionálnej úrovni. Zabezpečenie riadneho presadzovania platných miestnych predpisov a mechanizmov dohľadu nie je možné bez prístupu k príslušným údajom z platforiem pôsobiacich na danom území; |
| --- | --- |

35.

| 36. | sa preto domnieva, že európsky rámec musí vyžadovať, aby platformy poskytovali verejným orgánom údaje potrebné na presadzovanie pravidiel platných pre platformu a/alebo odvetvie činnosti na právnom základe (11). Verejné orgány však musia pri prístupe k týmto informáciám venovať náležitú pozornosť údajom a know-how platforiem, ako sú napríklad algoritmy vyhľadávania a určovania poradia. Verejné orgány by sa nemali spoliehať na ochotu platforiem vymieňať si s nimi údaje, keďže skúsenosti získané v niekoľkých európskych mestách ukazujú, že platformy, ktoré deklarovali ochotu spolupracovať, „v praxi nespolupracujú alebo len na dobrovoľnom základe“ (12); |
| --- | --- |

36.

| 37. | uznáva, že niektoré platformy urobili kroky smerom k presadzovaniu určitých pravidiel. Toto úsilie je síce chvályhodné, no dobrovoľnú samoreguláciu môžu používatelia platformy ľahko obísť (jedna ubytovacia jednotka môže byť ponúkaná na niekoľkých platformách alebo niekoľkokrát na tej istej platforme). Je preto presvedčený, že zaistenie prístupu verejných orgánov k údajom je najlepším riešením; |
| --- | --- |

37.

| 38. | vyhlasuje, že veľké digitálne platformy majú v oblasti digitálneho hospodárstva kontrolu nad vstupom iných na trh, môžu získať dominantné postavenie na trhu a mať veľký prospech z pozitívnych sieťových účinkov. Pre platformy ovládajúce trh bude nevyhnutné sprísniť už existujúce povinnosti ustanovené v právnych predpisoch o ochrane údajov s cieľom zabezpečiť prenosnosť údajov (napr. prostredníctvom otvorených rozhraní); |
| --- | --- |

38.

Otázky týkajúce sa zdaňovania

| 39. | víta formy spolupráce, ktoré zaviedli niektoré platformy s cieľom presadzovať pravidlá, ako je výber turistických daní v mene obcí; |
| --- | --- |

39.

| 40. | sa však nazdáva, že požiadavka, aby tak postupovali všetky platformy vo vzťahu vo všetkým miestnym a regionálnym samosprávam, by mohla predstavovať veľkú administratívnu záťaž, zatiaľ čo spoločné využívanie údajov je oveľa menej náročné; |
| --- | --- |

40.

| 41. | zdôrazňuje, že niektoré mestá a regióny neuzavreli dohody s platformami o daňových otázkach, keďže niektoré kolaboratívne platformy neprejavili žiadnu snahu akceptovať vnútroštátne či regionálne daňové právne predpisy alebo akceptovať právomoci miestnych orgánov v oblasti dohľadu (napr. dvory audítorov) alebo akékoľvek miestne kontrolné mechanizmy pre riadne zdaňovanie; |
| --- | --- |

41.

| 42. | upriamuje pozornosť na skutočnosť, že príjem dodávateľov v rámci kolaboratívneho hospodárstva, ktorí prípadne pôsobia prostredníctvom viacerých platforiem so sídlom v rôznych krajinách, môže spadať do sivých zón a pre daňové orgány je zložité ich sledovať. Niektorí príjemcovia si oprávnene nie sú istí, aké dane by sa ich mali týkať, zatiaľ čo iní sa môžu vedome pokúsiť vyhnúť plateniu daní tým, že tieto nejasnosti využívajú. Zdôrazňuje, že spoločné využívanie údajov medzi platformami a všetkými príslušnými verejnými orgánmi by túto situáciu ukončilo a zabezpečilo úhradu príslušných daní; |
| --- | --- |

42.

| 43. | upozorňuje na skutočnosť, že ďalším rozhodujúcim bodom je samotné zdaňovanie platforiem. Online platformy musia platiť svoj spravodlivý podiel na daniach. Odkazuje na svoje stanovisko na tému Zdaňovanie v digitálnej ekonomike (13), v ktorom výbor zastáva názor, že existujúce daňové systémy už nezodpovedajú súčasnej hospodárskej situácii, pokiaľ ide o globalizáciu, mobilitu, digitálne technológie, nové obchodné modely a zložité obchodné štruktúry, a v tejto súvislosti víta návrhy Komisie (14); |
| --- | --- |

43.

Environmentálne vplyvy

| 44. | sa domnieva, že kolaboratívne hospodárstvo je ďalším spôsobom, ako prispieť k rôznym opatreniam, ktoré EÚ prijala v snahe dosiahnuť environmentálne ciele Parížskej dohody z roku 2015; |
| --- | --- |

44.

| 45. | žiada Európsku komisiu, aby do druhej polovice roka 2020 vypracovala štúdie o možnom vplyve kolaboratívneho hospodárstva na životné prostredie, keďže takéto hĺbkové štúdie chýbajú; |
| --- | --- |

45.

Bývanie

| 46. | zastáva názor, že sa musí zaručiť oblasť pôsobnosti verejného sektora, aby sa zabezpečil voľný pohyb tovaru a služieb elektronickými prostriedkami, ale aby tento zároveň neobmedzoval hospodársku súťaž a fungovanie miestnych trhov. Kritériá všeobecného záujmu stanovené v smernici o elektronickom obchode preto treba špecifikovať a rozšíriť. Pre európskych občanov vo všetkých členských štátoch je mimoriadne dôležité cenovo dostupné bývanie. Krátkodobé prenájmy prostredníctvom platforiem môžu posilniť negatívne trendy na trhu s bývaním; |
| --- | --- |

46.

Záverečné pripomienky

| 47. | zdôrazňuje skutočnosť, že mnohé regióny a mestá sú konfrontované so vznikom činností platforiem na svojom území bez predchádzajúceho oznámenia. Viaceré európske mestá podpísali v roku 2018 vyhlásenie Sharing cities Declaration (15); |
| --- | --- |

47.

| 48. | vyzýva preto Komisiu, aby navrhla európsky rámec, ktorým sa zavedie povinnosť vopred informovať príslušné orgány a podporí spolupráca medzi orgánmi a platformami s cieľom zabezpečiť, aby platformy fungovali v súlade s platnými pravidlami a spôsobom, ktorý je primeraný miestnemu kontextu; |
| --- | --- |

48.

| 49. | so záujmom očakáva spoluprácu s Európskou komisiou, Európskym parlamentom a Radou pri formovaní európskeho rámca pre regulačné reakcie na kolaboratívne hospodárstvo. |
| --- | --- |

49.

V Bruseli 5. decembra 2019

Predseda

Európskeho výboru regiónov

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  COR-2016-04163. Dostupné online: https://webapi2016.cor.europa.eu/v1/documents/cor-2016-04163-00-01-ac-tra-en.docx/content.

1

(2)  COM(2016)356 final. Dostupné online: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/DA/TXT/?uri=COM%3A2016%3A356%3AFIN.

2

(3)  Stanovisko VR na tému Práca v platformách – miestne a regionálne regulačné výzvy, spravodajca: Dimitrios BIRMPAS. Spis SEDEC-VI/051.

3

Práca v platformách – miestne a regionálne regulačné výzvy

(4)  „Ambicióznejšia Únia: Môj plán pre Európu“. Dostupné online: https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/political-guidelines-next-commission_en.pdf.

4

(5)  Správa EK o právnej analýze (Legal Analysis Report), GR JUST, 2017. S.92 – 101, dostupné online: https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/annex5_task5_reportmay2017.pdf.

5

(Legal Analysis Report

(6)  Smernica 2000/31/ES (smernica o elektronickom obchode). Dostupné online: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/ALL/?uri=CELEX%3A32000L0031.

6

(7)  Pozri najmä rozsudok Súdneho dvora EÚ vo veci C-434/15 a C-320/16 týkajúce sa platformy Uber a prebiehajúce konanie vo veci C390/18 týkajúce sa platformy Airbnb.

7

(8)  Vymedzenie možno nájsť v smernici (EÚ) 2015/1535, dostupné onlinehttp://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/PDF/?uri=CELEX:32006L0112.

8

(9)  SDEÚ, Návrhy generálneho advokáta vo veci C-327/18, dostupné online: https://curia.europa.eu/jcms/upload/docs/application/pdf/2017-05/cp170050sk.pdf.

9

(10)  Smernica 2006/123/ES – dostupné onlinehttp://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/PDF/?uri=CELEX:32006L0112.

10

(11)  Všeobecné nariadene o ochrane údajov, článok 6 ods. 1 písm. e).

11

(12)  The Guardian, jún 2019, dostupné online: https://www.theguardian.com/cities/2019/jun/20/ten-cities-ask-eu-for-help-to-fight-airbnb-expansion.

12

(13)  Ref: COR-2018-02748. Dostupné online: https://webapi2016.COR.europa.eu/v1/documents/cor-2018-02748-00-00-ac-tra-sk.docx/content.

13

(14)  Ref: COM(2018) 147 final a Ref: COM(2018) 148 final.

14

(15)  Dostupné online: http://www.sharingcitiesaction.net/declaration/.

15

---

| 10.3.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 79/45 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 79/45

---

Stanovisko Európskeho výboru regiónov – Miestne a regionálne samosprávy formujúce budúcnosť Východného partnerstva

(2020/C 79/09)

| Hlavný spravodajca | : | Tadeuš ANDŽEJEVSKI (LT/EKR), poslanec zastupiteľstva mestskej oblasti Vilnius |
| --- | --- | --- |
| Referenčný dokument | : | Štruktúrované konzultácie EÚ o budúcnosti Východného partnerstva, ktoré sa začali 26. júla 201 |

Hlavný spravodajca

:

Tadeuš ANDŽEJEVSKI (LT/EKR), poslanec zastupiteľstva mestskej oblasti Vilnius

Referenčný dokument

:

Štruktúrované konzultácie EÚ o budúcnosti Východného partnerstva, ktoré sa začali 26. júla 201

POLITICKÉ ODPORÚČANIA

EURÓPSKY VÝBOR REGIÓNOV

Všeobecné pripomienky

| 1. | oceňuje skutočnosť, že pred desiatimi rokmi vzniklo Východné partnerstvo ako spoločná iniciatíva Európskej únie, jej členských štátov a šiestich partnerských krajín z východnej Európy a Zakaukazska: Arménska, Azerbajdžanu, Bieloruska, Gruzínska, Moldavska a Ukrajiny. Pripomína, že hlavnými iniciátormi vytvorenia Východného partnerstva ako štruktúrovanej politiky, ktorá by podporovala regionálnu spoluprácu a pomáhala upevňovať vzťahy EÚ s partnermi z východnej Európy, boli Poľsko a Švédsko. S uspokojením konštatuje, že Východné partnerstvo sa v priebehu rokov stalo pre EÚ dôležitým nástrojom na vyvíjanie vplyvu v krajinách východne od jej hraníc. Poukazuje na skutočnosť, že počas desiatich rokov fungovania Východného partnerstva sa uskutočnilo viacero projektov a iniciatív, ktoré prispeli k zavedeniu potrebných reforiem a budovaniu občianskej spoločnosti v krajinách Východného partnerstva. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Podporuje ďalší rozvoj Východného partnerstva v nasledujúcom desaťročí spolupráce s EÚ. Vyzýva na širšie zapojenie krajín Východného partnerstva do činnosti inštitúcií a agentúr EÚ, ako aj do odvetvových programov EÚ, vrátane zvýšenia účasti na rozhodovaní o týchto programoch a na ich uplatňovaní v krajinách Východného partnerstva. Odporúča, aby sa postupne posilňovala úloha miestnych a regionálnych samospráv krajín Východného partnerstva pri riadení programov EÚ vykonávaných v týchto krajinách. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Podporuje najmä rozšírenie právneho rámca, na ktorom je založené Východné partnerstvo, napríklad pomocou príloh k dohodám o pridružení podpísaných s Ukrajinou, Gruzínskom a Moldavskom, ktoré by im umožňovali zapojiť sa do nadchádzajúcich programov EÚ. Preto víta iniciatívu Európskeho parlamentu zameranú na zintenzívnenie spolupráce s týmito tromi krajinami. Cieľom prehlbovania spolupráce s týmito krajinami by mala byť perspektíva členstva v EÚ. Zároveň poznamenáva, že je potrebné rozšíriť spoluprácu aj s ostatnými krajinami Východného partnerstva vrátane vymedzenia priorít partnerstva, ktoré sú pre EÚ a jednotlivé štáty spoločné a ktoré budú základom pre uzatváranie rámcových dohôd o ďalšej spolupráci. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Aktívne sa zapája do činnosti Východného partnerstva tým, že túto iniciatívu rozvíja a posilňuje na regionálnej a miestnej úrovni. Prostredníctvom viacerých iniciatív, ako je napríklad zriadenie Konferencie regionálnych a regionálnych orgánov krajín Východného partnerstva (CORLEAP) alebo osobitných skupín na podporu decentralizačných reforiem v jednotlivých krajinách (Ukrajina), prispel k posilneniu samosprávy v krajinách Východného partnerstva a zároveň k regionálnej spolupráci medzi krajinami Východného partnerstva, ako aj k ich spolupráci s krajinami EÚ. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Odporúča posilniť konferenciu CORLEAP z inštitucionálneho hľadiska, aby mohla vo väčšej miere prispieť k decentralizácii v krajinách Východného partnerstva. V tejto súvislosti by sa mala v rámci CORLEAP posilniť spolupráca so zástupcami najväčších združení miestnych a regionálnych samospráv z EÚ, ako aj z krajín Východného partnerstva. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Upozorňuje, že rovnosť medzi ženami a mužmi je zakotvená v ústavách a právnych predpisoch všetkých krajín Východného partnerstva a že všetky krajiny Východného partnerstva ratifikovali bez výhrad všetky dôležité medzinárodné dohovory v tejto oblasti. Pripomína, že zásada rodovej rovnosti je pevne zakotvená aj v zmluvách EÚ. Podľa článku 8 Zmluvy o fungovaní Európskej únie sa EÚ vo všetkých svojich činnostiach, teda aj v súvislosti s Východným partnerstvom, musí zameriavať na podporu rovnoprávnosti medzi mužmi a ženami. Vyzýva preto inštitúcie EÚ, aby poskytovali pomoc pri výmene osvedčených postupov v oblasti podporovania účasti žien na politickom živote v miestnych a regionálnych samosprávach krajín EÚ a Východného partnerstva. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Je presvedčený o tom, že miestne a regionálne samosprávy budú zohrávať významnú úlohu pri úspešnom plnení cieľov Východného partnerstva aj počas jeho ďalšieho fungovania. VR preto očakáva, že na plánovanom samite Východného partnerstva, ktorý sa uskutoční počas chorvátskeho predsedníctva Rady EÚ, Európska komisia a vedúci predstavitelia štátov EÚ zohľadnia jeho odporúčania a stanoviská vypracované v spolupráci s úrovňami verejnej správy, ktoré sú k občanom najbližšie. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Poukazuje na to, že občianska spoločnosť a miestne a regionálne samosprávy zohrávajú dôležitú úlohu pri posilňovaní právneho štátu. Miestne a regionálne samosprávy v krajinách EÚ a Východného partnerstva predstavujú základnú úroveň demokratickej legitimity a zohrávajú kľúčovú úlohu pri podpore kultúry právneho štátu a pri monitorovaní dodržiavania jeho zásad. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Podporuje ďalšie decentralizačné reformy v krajinách Východného partnerstva, pričom rešpektuje nezávislosť týchto krajín, pokiaľ ide o ich územné a administratívne členenie. Preto plne akceptuje závery výročného 9. zasadnutia CORLEAP, ktoré sa konalo 12. septembra 2019 v Turku (Fínsko), týkajúce sa strategického prístupu k posilneniu regionálnych a miestnych iniciatív zameraných na demokratizáciu a decentralizáciu vrátane decentralizácie verejných financií. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Podporuje požiadavku niektorých európskych združení miestnych a regionálnych samospráv, aby sa umožnilo širšie zapojenie týchto samospráv do programov EÚ, ktoré sa realizujú v krajinách Východného partnerstva pridružených k EÚ, a to vrátane programov v oblasti rozvoja udržateľného plánovania, hospodárskeho a sociálneho rozvoja, podpory investícií, ako aj miestnej a regionálnej infraštruktúry. Ciele udržateľného rozvoja by mali byť pre EÚ a krajiny Východného partnerstva hlavnou zásadou a mali by sa propagovať ako základ spolupráce vo všetkých oblastiach, na ktoré sa tieto ciele vzťahujú. Mohlo by ísť napríklad o zapojenie týchto krajín do programu URBACT, programu „Európa pre občanov“ alebo programov zameraných na ochranu klímy, ako je LIFE. Takisto považuje za vhodné umožniť miestnym a regionálnym samosprávam z krajín Východného partnerstva zapojiť sa do programu TAIEX a twinningových programov. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Podporuje aj účasť miestnych a regionálnych samospráv z krajín Východného partnerstva na stanovovaní cieľov Východného partnerstva a ich následnom plnení. Zároveň uznáva koncepciu rôznej angažovanosti jednotlivých krajín v rámci Východného partnerstva, ako aj zásadu nevyvolávať medzi týmito krajinami antagonistické postoje. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Odporúča, aby sa na základe 17 globálnych cieľov udržateľného rozvoja v rámci Agendy 2030 preformulovalo 20 cieľov do roku 2020, čo prispeje k ich plneniu v krajinách Východného partnerstva. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Európska únia je naďalej odhodlaná podporovať územnú celistvosť, nezávislosť a zvrchovanosť všetkých svojich partnerov. Bezvýhradná podpora, rešpektovanie a dodržiavanie cieľov a zásad zakotvených v Charte OSN, Helsinskom záverečnom akte z roku 1975 a v Parížskej charte OBSE z roku 1990 majú zásadný význam pre našu spoločnú víziu mierovej a nerozdelenej Európy. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Podporuje obnovené úsilie o mierové riešenie neukončených konfliktov v regióne na základe zásad a noriem medzinárodného práva. Riešenie konfliktov a budovanie dôvery a dobrých susedských vzťahov sú základom hospodárskeho a sociálneho rozvoja a spolupráce. VR víta úsilie EÚ a jej posilnenú úlohu pri riešení konfliktov a budovaní dôvery v rámci dohodnutých formátov rokovaní a procesov alebo na ich podporu, a to prípadne aj prostredníctvom prítomnosti v teréne. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Víta intenzívnejšiu spoluprácu so všetkými partnermi pri modernizácii systémov vzdelávania, výskumu a inovácie, ako aj pri zlepšovaní ich kvalitatívnych výsledkov a konkurencieschopnosti, pričom treba zabezpečiť dodržiavanie už uplatňovaných práv osôb patriacich k národnostným menšinám, ako sa ustanovuje v dohovoroch OSN a Rady Európy a v súvisiacich protokoloch, ako aj nediskrimináciu osôb patriacich k menšinám, rešpektovanie rozmanitosti a plné zohľadnenie odborných posudkov orgánov Rady Európy pri reforme týchto systémov. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Osobitne sa zasadzuje za mierové riešenie konfliktu na východe Ukrajiny a problému nelegálnej anexie Krymu Ruskou federáciou. |
| --- | --- |

16.

Podpora dobrej správy vecí verejných v krajinách Východného partnerstva

| 17. | Zasadzuje sa za posilnenie kapacity a kvality verejnej správy krajín Východného partnerstva na všetkých úrovniach vrátane miestnych a regionálnych samospráv. Podporuje zvyšovanie kvalifikácie zamestnancov verejnej správy, zvyšovanie transparentnosti pri nábore úradníkov verejnej správy a prijímaní verejných rozhodnutí vrátane zavádzania protikorupčných noriem a rozhodovania na základe demokratických mechanizmov. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Preto víta program „Protikorupčná iniciatíva EÚ na Ukrajine“ (EU Anti-Corruption Initiative in Ukraine – EUACI), ktorý realizuje Dánska agentúra pre medzinárodný rozvoj. Program je financovaný z prostriedkov EÚ a spolufinancuje ho Dánsko. Jeho cieľom je podporovať miestnu správu pri znižovaní rizika korupcie, a to o. i. zavedením stabilných a transparentných administratívnych postupov, čím sa občanom, miestnym organizáciám občianskej spoločnosti a médiám poskytne väčšia transparentnosť, pokiaľ ide o činnosť verejnej správy. |
| --- | --- |

18.

| 19. | V tejto súvislosti oceňuje úlohu Národnej školy pre verejnú správu vo Varšave, ktorá po samite Východného partnerstva v roku 2011 uskutočnila v rámci programu Akadémia verejnej správy pre Východné partnerstvo deväť školení pre zamestnancov rôznych úrovní verejnej správy v príslušných krajinách. |
| --- | --- |

19.

| 20. | V tejto súvislosti podotýka, že z celkového počtu vyše 500 vyškolených zamestnancov verejnej správy len malú časť tvorili zamestnanci miestnych alebo regionálnych samospráv. VR vyzýva, aby školenia, ktoré jednotlivé štáty alebo inštitúcie EÚ organizujú v záujme posilnenia administratívnej kapacity v krajinách Východného partnerstva, boli vo väčšej miere zamerané na zamestnancov miestnych a regionálnych samospráv. Pripomína, že vlády jednotlivých krajín Východného partnerstva často ťažkosti pri priamej realizácii a správe projektov EÚ zo strany samospráv v daných krajinách pripisujú nedostatočnej administratívnej kapacite týchto samospráv. |
| --- | --- |

20.

| 21. | V tejto súvislosti podporuje iniciatívu CORLEAP vytvoriť vzdelávaciu platformu zameranú na online školenia a zriadiť Východoeurópsku školu verejnej správy v jednej z krajín Východného partnerstva, ktorej úlohou by bola komplexná a koordinovaná odborná príprava zamestnancov rôznych úrovní verejnej správy z krajín Východného partnerstva, pričom by sa využívali najlepšie európske postupy. Zjednotil by sa tým proces odbornej prípravy personálu verejnej správy týchto krajín (o. i. by sa zlepšila znalosť angličtiny) a zaistili by sa vysoké profesionálne a etické normy. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Víta pilotný projekt EÚ realizovaný v rámci partnerského nástroja TAIEX pre zamestnancov verejnej správy z Gruzínska, Moldavska a Ukrajiny, ktorý je založený na pozorovaní pri práci (job shadowing). Účastníkom umožňuje získavať skúsenosti v členských štátoch EÚ a následne preniesť tieto poznatky a skúsenosti do orgánov správy v ich domovských krajinách Východného partnerstva. VR navrhuje zvýšiť účasť zamestnancov miestnej a regionálnej samosprávy v tomto programe a vyzýva, aby sa doň zapojili všetky krajiny Východného partnerstva. Víta spustenie programu Európskej komisie, ktorý sa týka vysielania národných expertov na odborné stáže (National Experts in Professional Training, NEPT) a zameriava sa na krajiny Východného partnerstva, ako aj oznámenie novej fázy programu pre mladých odborníkov (EU4Youth) pre tieto krajiny. Zároveň poznamenáva, že administratívna kapacita v krajinách Východného partnerstva sa môže posilňovať aj účasťou na iniciatíve JASPERS, v rámci ktorej sa poskytuje pomoc pri vypracovávaní európskych projektov. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Podporuje partnerstvá medzi miestnymi a regionálnymi samosprávami členských štátov EÚ a príslušnými samosprávami krajín Východného partnerstva, ako aj podobné partnerstvá medzi miestnymi a regionálnymi samosprávami jednotlivých krajín Východného partnerstva. Príkladom takýchto partnerstiev je spolupráca regiónov, miest a obcí. Uvedené partnerstvá môžu byť príležitosťou na výmenu informácií a skúseností, kultúrne a mládežnícke výmeny, organizáciu školení, návštevy expertov, stáže pre zamestnancov verejnej správy a pod. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Preto víta úspech pilotného programu partnerstiev medzi mestami a regiónmi z členských štátov EÚ a podobných celkov z Ukrajiny (v rámci programu U-LEAD s Európou). Tento ročný program spolupráce pod záštitou VR bol zameraný na podporu decentralizácie Ukrajiny a zohľadňovalo sa v ňom najmä zlepšenie riadenia hospodárskej politiky, o. i. v oblastiach ako energetika, cestovný ruch a rozvoj vidieka. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Navrhuje, aby sa v rámci podpory dobrej správy vecí verejných na miestnej a regionálnej úrovni v krajinách Východného partnerstva podporovala analytická a odborná činnosť v oblasti miestneho a regionálneho rozvoja a aby sa riešili najzávažnejšie problémy a prekážky rozvoja identifikované na tejto úrovni. Uvedenú odbornú činnosť môžu vykonávať miestne inštitúcie občianskej spoločnosti (odborné zoskupenia) a iné analytické alebo výskumné centrá v spolupráci s podobnými inštitúciami z členských štátov EÚ. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Domnieva sa, že dôležitým prvkom dobrej správy vecí verejných na miestnej a regionálnej úrovni v krajinách Východného partnerstva je technická a organizačná podpora organizácií občianskej spoločnosti, miestnych médií, ako aj združení samospráv. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Za ďalší významný prvok podpory dobrej správy vecí verejných považuje rešpektovanie práv národnostných menšín a ich zapojenie do prijímania rozhodnutí a ich následného uplatňovania na úrovni miestnych a regionálnych samospráv. |
| --- | --- |

27.

Podpora hospodárskeho a sociálneho rozvoja

| 28. | Podporuje všetky iniciatívy zamerané na hospodársky a sociálny rozvoj v krajinách Východného partnerstva, najmä na miestnej a regionálnej úrovni. Preto víta iniciatívu Európskej únie z roku 2017 Primátori a starostovia za hospodársky rast (Mayors for Economic Growth, M4EG), ktorá sa realizuje v rámci Východného partnerstva. Jej cieľom je okrem iného umožniť miestnym samosprávam stimulovať hospodársky rast, napríklad zavádzaním regulačných zmien, zlepšením prístupu k financovaniu, rozvojom infraštruktúry a ľudského kapitálu alebo schopnosťou prilákať externých investorov. |
| --- | --- |

28.

| 29. | V nadväznosti na svoje predchádzajúce stanovisko (CIVEX-VI/030) opätovne požaduje, aby sa v krajinách Východného partnerstva na miestnej a regionálnej úrovni poskytli k dispozícii vysokokvalitné oficiálne štatistické údaje, ktoré by umožňovali účinnejšie a strategickejšie riadenie sociálneho a hospodárskeho rozvoja. Vypracovávané štatistiky by mali byť podľa možnosti rozčlenené podľa pohlavia. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Upozorňuje, že vzhľadom na nedostatok takýchto vysokokvalitných štatistických údajov nie je možné spoľahlivo odhadnúť hospodársky potenciál jednotlivých regiónov alebo samosprávnych celkov, posúdiť účinnosť sociálno-hospodárskych projektov, ktoré sa v nich realizujú, a takisto to sťažuje boj proti korupcii a bráni zavedeniu transparentnosti do spoločenského života. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Podporuje aj výmenu skúseností a odbornú pomoc zo strany členských štátov EÚ, pokiaľ ide o strategické hospodárenie s miestnym rozpočtom, efektívnejšie riadenie miestnych služieb, zavedenie participatívneho zostavovania rozpočtu so zapojením občanov a pod. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Odporúča, aby sa väčšmi podporovali iniciatívy zamerané na podnecovanie podnikania na miestnej a regionálnej úrovni v krajinách Východného partnerstva, najmä v prípade MSP, ako aj na šírenie zásad sociálneho podnikania. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Okrem toho odporúča, aby sa v krajinách Východného partnerstva zaviedli programy na podporu energetickej efektívnosti a rozvoja využívania obnoviteľných zdrojov energie, pričom by sa mala zohľadniť potreba decentralizácie týchto programov na miestnej alebo regionálnej úrovni. Z tohto dôvodu víta iniciatívu Dohovor primátorov a starostov z krajín Východného partnerstva (Covenant of Mayors East, CoM East), ktorá je zameraná na podporu a dosahovanie cieľov EÚ v oblasti energetiky a klímy v krajinách Východného partnerstva. Táto iniciatíva má predovšetkým pomôcť miestnym samosprávam v týchto krajinách pri zavádzaní udržateľnej energetiky, zaisťovaní bezpečnosti dodávok energie a prispôsobovaní sa zmene klímy. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Podporuje zvýšenie účasti krajín Východného partnerstva v programoch Erasmus+, Kreatívna Európa, COSME a Horizont 2020, ako aj v budúcich iniciatívach tohto druhu v nasledujúcom viacročnom finančnom výhľade EÚ. Zároveň požaduje, aby sa stanovili organizačné preferencie, pokiaľ ide o účasť týchto krajín v týchto programoch, napríklad v rámci spoločných konzorcií medzi subjektmi z krajín Východného partnerstva a členských štátov EÚ. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Odporúča, aby sa pri realizácii spoločných programov medzi miestnymi a regionálnymi samosprávami a miestnymi hospodárskymi subjektmi vrátane MSP, ako aj pri spolupráci so zahraničnými investormi presadzovali v krajinách Východného partnerstva zásady transparentnosti a boja proti korupcii. |
| --- | --- |

35.

Rozvoj cezhraničnej spolupráce

| 36. | Poukazuje na to, že iniciatívy cezhraničnej spolupráce sú dôležitým nástrojom, ktorý môže prispieť k plneniu cieľov Východného partnerstva, a to najmä pokiaľ ide o spoluprácu medzi krajinami Východného partnerstva a členskými štátmi EÚ, ako aj o miestny a regionálny rozvoj. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Preto víta rozvoj územných programov Východného partnerstva (programy územnej spolupráce Východného partnerstva), ktoré sa realizujú za účasti vybraných regionálnych a miestnych samospráv zoskupených do štyroch dvojíc krajín: Arménsko a Gruzínsko, Azerbajdžan a Gruzínsko, Bielorusko a Ukrajina, Moldavsko a Ukrajina. VR uznáva, že programy územnej spolupráce by sa mali realizovať tak ako doteraz, t. j. medzi krajinami Východného partnerstva, ako aj medzi pohraničnými regiónmi krajín Východného partnerstva a členských štátov EÚ. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Poukazuje na to, že cieľom cezhraničnej spolupráce by mal byť rozvoj medziľudských kontaktov, kultúrne a mládežnícke výmeny, výmena skúseností v rámci občianskej spoločnosti a fungovanie miestnych médií, vedecké a odborné výmeny v záujme podpory decentralizácie, miestneho a regionálneho rozvoja a lepšieho fungovania verejnej správy, ako aj partnerstiev medzi miestnymi a regionálnymi samosprávami. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Poznamenáva, že cezhraničná spolupráca môže prebiehať podľa vzoru podobných programov, ktoré fungujú v rámci EÚ. V tejto súvislosti by bolo vhodné využiť napríklad osvedčené postupy z programu Interreg, ktoré sa už vyše dvadsať rokov úspešne uplatňujú v pohraničných oblastiach krajín EÚ. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Upozorňuje, že v cezhraničných programoch by sa mala venovať osobitná pozornosť ľudskému aspektu, aby sa pohraničné oblasti krajín Východného partnerstva, ale aj hranice s členskými štátmi EÚ, stali miestom spolupráce a často aj zmierenia. Malé projekty P2P (people to people – ľudia ľuďom) ktoré by sa mohli administratívne vyčleniť z väčších programov, majú potenciál prilákať veľký počet ľudí. Projekty P2P by mali byť čo najmenej zaťažené byrokratickými požiadavkami a v čo najväčšej miere dostupné potenciálnym príjemcom (školám, nemocniciam, mládežníckym či náboženským organizáciám a pod.), a to vďaka zníženiu príspevku týchto zainteresovaných strán. V záujme budúceho zriadenia trvalých štruktúr s právnou subjektivitou by sa mohla preskúmať možnosť vytvoriť určitý druh zoskupenia územnej spolupráce (podobného EZÚS). |
| --- | --- |

40.

| 41. | Domnieva sa, že finančné prostriedky v rámci cezhraničných programov by sa mali zameriavať na vybrané miestne a regionálne samosprávy v krajinách Východného partnerstva a na tomto základe by sa mali zhromažďovať skúsenosti, pričom spočiatku by sa to malo realizovať v rámci pilotných projektov. |
| --- | --- |

41.

Komunikácie

| 42. | Domnieva sa, že dôležitým prvkom prehlbovania spolupráce medzi krajinami Východného partnerstva, ako aj medzi nimi a členskými štátmi EÚ by mal byť rozvoj komunikačných sietí – cestných, železničných, telekomunikačných a pod. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Preto víta rozvoj investičnej platformy európskej susedskej politiky (Neighbourhood Investment Platform, NIP), ktorej činnosť sa čiastočne financuje z Európskeho fondu pre udržateľný rozvoj (EFSD) a čiastočne z iných zdrojov na základe kombinovaného financovania prostredníctvom grantov a pôžičiek (blending). EFSD tiež poskytuje finančné záruky pre tieto investície. Do roku 2019 sa v rámci NIP schválilo alebo začalo realizovať pätnásť projektov pre krajiny Východného partnerstva financovaných sumou 151 miliónov EUR, pričom mobilizáciou všetkých prostriedkov by sa dalo získať až 1,8 miliardy EUR. Mnohé z týchto investícií sú určené na rozvoj sieťovej infraštruktúry vrátane dopravnej. Niektoré z nich sú určené na miestnu infraštruktúru v rámci programu investícií do komunálnej infraštruktúry (Municipal Infrastructure Investment Programme). |
| --- | --- |

43.

| 44. | Upozorňuje, že iniciatívy v oblasti dopravy by sa mali realizovať nielen v rámci fondov EÚ priamo zameraných na Východné partnerstvo, ale aj v rámci programov využívajúcich kombinované financovanie (blending). VR preto víta skutočnosť, že v krajinách Východného partnerstva sa realizujú investície v rámci orientačného akčného plánu investícií TEN-T a že sa môžu vykonávať opatrenia financované z prostriedkov Nástroja na prepájanie Európy. Podotýka, že niektoré z týchto investícií majú aj miestny charakter a prispievajú k rozvoju komunikačných sietí v mestách a regiónoch Východného partnerstva. Mali by sa rozšíriť možnosti využívania iných investičných programov a prostriedkov EÚ a takisto by sa mal zjednodušiť prístup krajín Východného partnerstva k týmto finančným prostriedkom. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Domnieva sa, že v záujme efektívnejšieho dosiahnutia cieľov Východného partnerstva by sa mal v budúcom viacročnom finančnom rámci po roku 2020 zvýšiť strop financovania z prostriedkov EÚ. VR víta návrh Európskej komisie zvýšiť objem finančných prostriedkov na nový nástroj pre vonkajšiu činnosť (Nástroj susedstva a rozvojovej a medzinárodnej spolupráce) približne o 25 %. Zdôrazňuje však, že je potrebné porovnateľne zvýšiť objem prostriedkov pre Východné partnerstvo. Okrem toho by sa mala zvážiť možnosť vyčleniť v rámci tohto nástroja osobitné prostriedky, ktoré by mohli miestne a regionálne samosprávy Východného partnerstva čerpať na plnenie cieľov alebo by sa využívali v oblasti cezhraničnej spolupráce. |
| --- | --- |

45.

V Bruseli 5. decembra 2019

Predseda

Európskeho výboru regiónov

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

| 10.3.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 79/50 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 79/50

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Akčný plán proti dezinformáciám

(2020/C 79/10)

| Spravodajca | : | Randel LÄNTS (EE/SES), člen zastupiteľstva mesta Viljandi |
| --- | --- | --- |
| Referenčné dokumenty | : | Spoločné oznámenie Európskemu parlamentu, Európskej rade, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Akčný plán proti dezinformáciám
  JOIN(2018) 36 final |

Spravodajca

:

Randel LÄNTS (EE/SES), člen zastupiteľstva mesta Viljandi

Referenčné dokumenty

:

Spoločné oznámenie Európskemu parlamentu, Európskej rade, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Akčný plán proti dezinformáciám

JOIN(2018) 36 final

POLITICKÉ ODPORÚČANIA

EURÓPSKY VÝBOR REGIÓNOV,

Pripomienky

| 1. | víta iniciatívu Európskej komisie na boj proti dezinformáciám (1), ktorá zvyšuje povedomie o tomto probléme a varuje pred zhoršujúcimi sa účinkami, ktoré môžu mať dezinformácie na volebné procesy a integritu demokratických inštitúcií. VR víta prístup k dezinformáciám spočívajúci v zapojení viacerých zainteresovaných strán, ktorý podnecuje účasť vlád, občianskej spoločnosti a súkromného sektora a stavia na spolupráci, vzdelávaní a regulácii; |
| --- | --- |

1.

| 2. | potvrdzuje svoje postoje, ktoré vyjadril v stanovisku na tému Boj proti dezinformáciám na internete: európsky prístup (2). Predovšetkým by rád poukázal na to, že občania musia byť s týmto problémom lepšie oboznámení a že toto povedomie možno vytvárať okrem iného aj počas školského vyučovania; |
| --- | --- |

2.

| 3. | priaznivo hodnotí skutočnosť, že otázka dezinformácií, pokiaľ ide o procesy v rámci Európskej únie a o vývoj za jej hranicami, a o zapojenie aktérov z Únie aj mimo nej, je na poprednom mieste programu nadchádzajúcej Európskej komisie. So záujmom očakáva úzku spoluprácu s novovytvoreným tímom európskych komisárov s cieľom sprostredkovať a uplatniť v týchto otázkach skúsenosti a pripomienky z nižších úrovní riadenia; |
| --- | --- |

3.

| 4. | víta uznesenie Európskeho parlamentu o zahraničnom zasahovaní do volieb a dezinformáciách vo vnútroštátnych a európskych demokratických procesoch a opätovne zdôrazňuje potrebu koordinovaného viacúrovňového prístupu so zapojením viacerých zainteresovaných strán s cieľom bojovať proti tomuto javu vrátane perspektívy miestnych a regionálnych orgánov; |
| --- | --- |

4.

| 5. | konštatuje, že k dezinformáciám ako problému ukotvenému v kontexte zložitých a rýchlych sociálno-ekonomických zmien sa musí pristupovať holisticky. VR sa domnieva, že miestne a regionálne samosprávy sú vo výbornej pozícii na to, aby sa zapájali do diskusií o hrozbe dezinformácií a aby iniciovali a koordinovali príslušné protiopatrenia; |
| --- | --- |

5.

| 6. | zdôrazňuje, že jestvujú skutočné centrá šírenia falošných správ a že na ich potlačenie je potrebné spoločné a trvalé úsilie zo strany inštitúcií, platforiem sociálnych médií a občianskej spoločnosti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | konštatuje, že nové možnosti získavania a šírenia informácií si budú vyžadovať posilnenie postavenia občanov v boji proti dezinformáciám na internete prostredníctvom vedomostí, digitálnych zručností a opatrení. Rozvoj mediálnej gramotnosti podporuje kritické myslenie občanov a umožňuje im dôkladne preskúmať informácie a ich zdroje. Tento proces umožňuje občanom informovane sa rozhodovať o spotrebovanom obsahu, a značne posilniť ich spoločenskú odolnosť. Naliehavosť tejto otázky vyzdvihuje skutočnosť, že viac ako polovica obyvateľstva členských štátov EÚ získava svoje každodenné správy zo sociálnych médií; |
| --- | --- |

7.

| 8. | sa však domnieva, že návyky a zručnosti ľudí v oblasti využívania médií sú stále poznačené dôveryhodnosťou „tradičných“médií, ktorá sa zakladá na zodpovednosti redakcie za zverejňovanie správ. Vedomie, že spoločnosť, ktorá poskytuje novinársky obsah, ručí po právnej, ekonomickej a etickej stránke, ako aj svojou reputáciou za zaistenie pravdivosti uverejnených informácií, viedlo k tomu, že sme sa doteraz pohybovali v spoľahlivom a konštruktívnom verejnom informačnom priestore; |
| --- | --- |

8.

| 9. | konštatuje, že redaktori a spoľahlivosť informácií šírených v nových médiách nie sú dostatočne alebo vôbec kontrolované. Zároveň sa v posledných rokoch objavili nové spôsoby a prostriedky, ktoré umožňujú, že nepravdivé informácie sú prezentované čo najdôveryhodnejšie a najrealistickejšie; |
| --- | --- |

9.

| 10. | upozorňuje na doterajšie skúsenosti týkajúce sa rôznych otázok a kampaní v oblasti výchovy k občianstvu, ktoré ukazujú, že zvyšovať povedomie ľudí a meniť ich správanie je možné iba v rámci dlhého a zložitého procesu (okrem iného sprostredkúvaním mediálnych a informačných zručností). Médiá, politici a subjekty s rozhodovacou právomocou môžu síce diskutovať o problematike falošných informácií, ale majú len obmedzený vplyv na zmeny správania ľudí; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uznáva, že sa zatiaľ nepodarilo začleniť všetky tieto aspekty do programov vzdelávania týkajúcich sa občianstva a umožniť im prenikať do všeobecného povedomia ľudí a každodennej činnosti nových médií; V záujme dosiahnutia dlhodobých zmien v správaní sa musí klásť dôraz na občiansku výchovu a osvetovú činnosť. Okrem vzdelávacieho systému a rozvoja občianskeho myslenia a konania je tiež veľmi dôležité, aby sa osvetová činnosť formulovala na všeobecnom základe a aby sa cieľová skupina oslovovala primeraným spôsobom a využitím ňou uprednostňovaných médií; |
| --- | --- |

11.

| 12. | zdôrazňuje, že platformy sociálnych médií vytvárajú v Európskej únii významné zisky, ale pokiaľ ide o obsah, neponúkajú užívateľské služby, ktoré by poskytovali rýchlu pomoc. Komunikácia s platformami sociálnych médií závisí od prípadu k prípadu, je individuálna a len zriedkavo sa aj uskutoční. Takisto chýbajú štandardizované, rýchle a účinné postupy boja proti dezinformáciám či nenávistným prejavom; |
| --- | --- |

12.

| 13. | považuje za nevyhnutné, aby platformy sociálnych médií, na ktorých sú uverejňované platené politické príspevky, uplatňovali jednotné požiadavky týkajúce sa pravdivosti informácií s cieľom zabezpečiť vyvážený verejný informačný priestor opierajúci sa o fakty. Ak sa preukáže, že platený politický príspevok nespĺňa tieto požiadavky, platformy sociálnych médií musia mať povinnosť príslušný obsah odstrániť; |
| --- | --- |

13.

| 14. | vyjadruje znepokojenie nad tým, že platformy sociálnych médií doteraz úspešne obchádzali právne predpisy, podľa ktorých sú tieto spoločnosti vlastne povinné podporovať používateľov z hľadiska obsahu a riešiť ich problémy v reálnom čase a v jazyku príslušného členského štátu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | vyjadruje znepokojenie nad tým, že jednotlivci často nemajú potrebné zručnosti a vedomosti a nevedia ako reagovať na nepravdivé informácie alebo ako sa správať, keď sa oni alebo im blízke osoby stanú obeťami falošných informácií alebo nenávistných prejavov. Najmä menšie obce majú stále dostatok skúseností a nevedia, ako sa v krízovej situácii správať vo vzťahu ku globálnym platformám sociálnych médií; |
| --- | --- |

15.

| 16. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že problémy často zhoršuje skutočnosť, že zástupcovia platforiem sociálnych médií nechápu kultúrny kontext a miestne špecifiká, a že komunikácia prebieha väčšinou v angličtine a je časovo veľmi náročná. V prípade šírenia dezinformácií sa riešenie musí nájsť rýchlo, avšak sociálne mediálne platformy boli doteraz pasívne a netransparentné; |
| --- | --- |

16.

| 17. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že miestne a regionálne samosprávy, ktoré majú najlepší prehľad o miestnom dianí, sú v rámci boja proti šíreniu dezinformácií ponechávané na druhoradom mieste a často im chýbajú znalosti, zručnosti a zdroje. Okrem toho boj proti dezinformáciám nepatrí na rozdiel od sociálnych služieb, vzdelávania a verejnoprospešných činností medzi tradičné právomoci miestnych a regionálnych samospráv; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poukazuje na to, že miestne a regionálne samosprávy môžu významne prispieť k boju proti dezinformáciám. Mohli by pomôcť občanom rozlišovať medzi skutočnými informáciami a dezinformáciami tým, že budú fungovať otvorenejšie a transparentnejšie, a rovnako by mohli organizovať dialógy s občanmi a verejné diskusie naživo a online. V rámci týchto snáh by mali spolupracovať s miestnymi a regionálnymi novinármi, vedeckými pracovníkmi a think-tankmi, občianskou spoločnosťou, štátnymi orgánmi, ako aj orgánmi a inštitúciami EÚ, aktivistami a politickými komentátormi; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poukazuje na to, že boj proti dezinformáciám a ich sledovanie si však vyžadujú špecifické zručnosti a nástroje, ktoré priemerný zamestnanec alebo odborník pracujúci pre miestnu a regionálnu samosprávu nemá zatiaľ k dispozícii. Nedostatočné zručnosti, znalosti a skúsenosti predstavujú závažné strategické nevýhody, ktoré bránia účinnej identifikácii dezinformácií a predchádzaniu ich šírenia; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pripomína, že význam verejného informačného priestoru a rýchlosť šírenia informácií majú značný vplyv na politické procesy a nálady v spoločnosti. Preto je obzvlášť potrebné posilniť schopnosti bojovať proti dezinformáciám na úrovni miestnych a regionálnych samospráv a iných miestnych subjektov; |
| --- | --- |

20.

| 21. | zdôrazňuje, že boj proti šíreniu dezinformácií nesmie znamenať kontrolu alebo cenzúru, ani nesmie vzbudzovať takýto dojem. Prípadné šírenie dezinformácií sa musí systematicky a nepretržite monitorovať v období pred voľbami, počas kríz a v prípade rýchlych spoločenských zmien, ale nie vždy. Predchádzanie dezinformáciám nie je to isté ako obmedzenie slobody prejavu, kontrola politického presvedčenia alebo posun k sledovanej spoločnosti, ale ide o predpoklad slobody prejavu a slobody presvedčenia; |
| --- | --- |

21.

| 22. | zdôrazňuje, že boj proti dezinformáciám musí prebiehať len za úplne transparentných podmienok, pričom občania musia mať možnosť získať obšírne informácie a musia byť priebežne informovaní napríklad o ochrane údajov, spracovaní osobných údajov a aspektoch financovania. Bez dostatočnej transparentnosti existuje veľké riziko, že opatrenia na boj proti dezinformáciám sa samy stanú terčmi nepriateľských informačných útokov; |
| --- | --- |

22.

| 23. | sa domnieva, že do boja proti dezinformáciám musia byť v čo najväčšej miere zapojené miestne a regionálne médiá a miestna a regionálna občianska spoločnosť. Novinári sú vďaka svojej každodennej práci a profesionálnym skúsenostiam s rozpoznávaním dezinformácií informovanejší, uvedomelejší a pozornejší než iní aktéri, ktorí sa nevenujú každý deň otázkam týkajúcim sa informačného priestoru; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poukazuje na skutočnosť, že využitím finančných zdrojov, zintenzívnením spolupráce a rozširovaním poznatkov by sa mali podporovať rôzne iniciatívy na overovanie faktov zo strany novinárov a občianskej spoločnosti, vyvracanie mýtov a šírenie spoľahlivých informácií; |
| --- | --- |

24.

| 25. | považuje za dôležité zapojiť aktérov z radov občianskej spoločnosti, a to aj na miestnej a regionálnej úrovni, do budovania sietí overovateľov faktov, čím sa zvýši transparentnosť a sprostredkujú sa poznatky o miestnych podmienkach. Z kolaboratívneho hospodárstva by sa tiež mohla prevziať tzv. zásada dôveryhodnosti, čo znamená, že overovatelia faktov by moli dostať kompenzáciu v závislosti od intenzity a presnosti svojej činnosti. V tomto systéme by komunita overovateľov faktov regulovala svoju vlastnú prácu a zabezpečovala svoje vlastné normy prostredníctvom partnerského preskúmania. Okrem toho by sa mali urýchlene ďalej budovať inštitucionálne siete a nástroje na vnútroštátnej a európskej úrovni; |
| --- | --- |

25.

| 26. | konštatuje, že vzdelávanie a zvyšovanie informovanosti zástupcov občianskej spoločnosti pomáha rozvíjať sieť proti šíreniu falošných správ a zavádzajúcich informácií a znižovať riziko cenzúry zo strany úradov alebo pokusov o obmedzovanie slobody prejavu; |
| --- | --- |

26.

| 27. | zdôrazňuje, že okrem toho by boj proti dezinformáciám uľahčili určité verejne dostupné technologické nástroje, ktoré umožňujú včasné a jednoduchšie odhaľovanie rozsiahlych dezinformačných kampaní. Príslušné algoritmy na monitorovanie aktivity v sociálnych médiách by sa mohli ďalej rozvinúť, aby bolo možné identifikovať rozsiahle dezinformačné kampane a v prípade zistenia vážnych skutočností náležite zareagovať; |
| --- | --- |

27.

| 28. | zdôrazňuje, že rýchla a účinná výmena informácií a skúseností v oblasti boja proti dezinformáciám má kľúčový význam. Pomocou analýzy skúseností v miestnych a regionálnych spoločenstvách, ako aj prípadov šírenia nepravdivých informácií možno rozpracovať spoločné črty, vzorce, omyly a úspechy týchto kampaní. Európska únia by preto mala podporovať výmenu skúseností a vzájomné učenie medzi miestnymi a regionálnymi samosprávami a členskými štátmi a ich sieťou; |
| --- | --- |

28.

Návrhy

| 29. | navrhuje, aby platformy sociálnych médií s pomocou politických odporúčaní alebo regulačných opatrení nabádali na rozsiahlejšiu osvetovú činnosť s cieľom vzdelávať užívateľov o dezinformáciách a kritike zdrojov. V rámci príprav na voľby alebo referendá, ako aj v čase krízy by sociálne médiá mohli zverejňovať obsah s vysvetlením špecifického kontextu a upozorňovať užívateľov na zdroje dezinformácie. V tejto súvislosti konštatuje, že včasná analýza nedávnej európskej volebnej kampane naznačuje, že mnohé platformy poskytli informácie, aby upozornili používateľov na konkrétnu situáciu, čo pomohlo obmedziť vplyv akejkoľvek dezinformačnej činnosti; |
| --- | --- |

29.

| 30. | považuje za potrebné nabádať platformy sociálnych médií prostredníctvom politických odporúčaní alebo v prípade potreby regulačných krokov, aby viac než doteraz prispievali k rozvoju komplexných sietí overovateľov faktov, čo si bude pravdepodobne vyžadovať určitý typ kompenzačného systému založený na príjmoch, ktoré vytvárajú nové médií. Domnieva sa, že je tiež veľmi dôležité podporovať spoľahlivé mediálne subjekty na národnej, regionálnej a miestnej úrovni, kde zohrávajú významnú úlohu najmä prevádzkovatelia verejných služieb, a to v súčasnosti aj v budúcnosti; |
| --- | --- |

30.

| 31. | odporúča prijať regulačné opatrenia zamerané na odhaľovanie kampaní na šírenie falošných správ a na ich potlačenie, a to aj prostredníctvom spolupráce s platformami sociálnych médií a prostredníctvom podávania správ. Zavedením jednotných noriem pre podávanie správ o boji proti falošným informáciám by sa umožnilo sledovať platformy sociálnych médií počas dlhšieho obdobia a v prípade potreby ich monitorovať nezávislými tretími stranami s cieľom získať komplexnejší prehľad o rozsahu problémov súvisiacich so šírením falošných informácií; |
| --- | --- |

31.

| 32. | odporúča vypracovať celoeurópsky právny rámec, v ktorom sa globálne platformy sociálnych médií zaviažu k tomu, že budú v každom členskom štáte poskytovať asistenčnú službu a zriadia kontaktné miesto, ktoré bude fungovať v jazyku príslušnej krajiny. Každý občan, zástupca obce či mimovládnej organizácie by mal mať možnosť bez problémov sa obrátiť na asistenčnú službu pre zákazníkov, ktorá má vychádzať v celej Európskej únii z podobných zásad. Zabezpečenie takejto podpory pre zákazníkov v materinskom jazyku a fyzická prítomnosť asistenčnej služby by výrazne uľahčili boj proti nepravdivým informáciám a posilnili práva občanov; |
| --- | --- |

32.

| 33. | odporúča, aby platformy sociálnych médií poskytovali občanom možnosť nahlasovať v prípade potreby a bez veľkého úsilia prípady šírenia nepravdivých informácií alebo takéto snahy; |
| --- | --- |

33.

| 34. | žiada, aby sa zvážilo poskytovanie finančnej podpory miestnym a regionálnym samosprávam a občianskym združeniam v celej Európe s cieľom zvýšiť schopnosť odhaľovať nepravdivé informácie, bojovať proti ich šíreniu a posilniť vzájomnú a cezhraničnú spoluprácu medzi verejnými orgánmi a združeniami občanov; |
| --- | --- |

34.

| 35. | odporúča, aby sa prostredníctvom siete overovateľov faktov poskytli „pokyny na zaobchádzanie s dezinformáciami“, vďaka čomu by mohli vzdelávacie ustanovizne a miestne samosprávy koncipovať výučbu na podporu kritického myslenia v rámci boja proti dezinformáciám; |
| --- | --- |

35.

| 36. | konštatuje, že už u najmladších vekových skupín treba rozvíjať schopnosť analyzovať fakty, kritické myslenie a zdravý rozum, aby dokázali dešifrovať a porovnávať získané informácie. Domnieva sa, že je nevyhnutné, aby sa v rámci toho vo výchovných a vzdelávacích zariadeniach podporovala v záujme boja proti dezinformáciám osvetová činnosť (diskusie, dialógy a pod.). |
| --- | --- |

36.

V Bruseli 5. decembra 2019

Predseda

Európskeho výboru regiónov

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Spoločné oznámenie Európskemu parlamentu, Európskej rade, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Akčný plán proti dezinformáciám.

1

(2)  Stanovisko Európskeho výboru regiónov na tému Boj proti dezinformáciám na internete: európsky prístup.

2

Boj proti dezinformáciám na internete: európsky prístup.

---

| 10.3.2020 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 79/54 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2020

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 79/54

---

Stanovisko Európskeho výboru regiónov – Správa Európskej komisie o politike hospodárskej súťaže za rok 2018

(2020/C 79/11)

| Spravodajca | : | Dominique LÉVÊQUE (FR/SES), starosta obce Aÿ-en-Champagne |
| --- | --- | --- |
| Referenčný dokument | : | Správa Európskej komisie o politike hospodárskej súťaže za rok 2018
  COM(2019) 339 final |

Spravodajca

:

Dominique LÉVÊQUE (FR/SES), starosta obce Aÿ-en-Champagne

Referenčný dokument

:

Správa Európskej komisie o politike hospodárskej súťaže za rok 2018

COM(2019) 339 final

POLITICKÉ ODPORÚČANIA

EURÓPSKY VÝBOR REGIÓNOV

Všeobecné poznámky

| 1. | domnieva sa, že nenarušená a účinná politika hospodárskej súťaže je základným kameňom európskeho projektu. Nie je cieľom sama osebe, ale nástrojom na vykonávanie vnútorného trhu potrebným na dosiahnutie cieľov EÚ vymedzených v článku 3 Zmluvy o Európskej únii (ZEÚ). Spočíva najmä na strategickom rámci cieľov udržateľného rozvoja, sociálnej trhovej ekonomike a sociálnom pokroku. Vykonávanie politiky hospodárskej súťaže musí byť takisto v súlade s ostatnými politikami Únie (článok 7 Zmluvy o fungovaní Európskej únie – ZFEÚ) a musí spĺňať prierezové požiadavky týkajúce sa zamestnanosti, životného prostredia a ochrany spotrebiteľa stanovené v článkoch 9, 11 a 12 ZFEÚ; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pripomína, že podľa článku 3 ZFEÚ je vymedzenie pravidiel hospodárskej súťaže výlučne v právomoci Európskej únie (EÚ) a že Komisia uplatňuje priame vykonávacie právomoci. V dôsledku toho sa na politiku hospodárskej súťaže neuplatňujú právne mechanizmy na zabezpečenie dodržiavania zásady subsidiarity (článok 5 ZEÚ). Táto výlučná právomoc však nezbavuje Komisiu povinnosti viesť v súvislosti s prípravou a hodnotením opatrení v oblasti hospodárskej súťaže nepretržitý dialóg s orgánmi verejnej moci členských štátov na všetkých úrovniach verejnej správy, s vnútroštátnymi orgánmi pre hospodársku súťaž, Európskym parlamentom, Európskym výborom regiónov (VR), Európskym hospodárskym a sociálnym výborom a občianskou spoločnosťou, a najmä so združeniami spotrebiteľov, a náležite prihliadať na ich názory; |
| --- | --- |

2.

| 3. | víta výročnú správu o politike hospodárskej súťaže za rok 2018, ale konštatuje, že správa v zásade prezentuje hlavné rozhodnutia Komisie prijaté v roku 2018 a legislatívny vývoj v oblasti hospodárskej súťaže a neobsahuje žiadne návrhy reformy. Politické usmernenia pre budúcu Európsku komisiu 2019 – 2024, ktoré predložila novozvolená predsedníčka 16. júla, však zahŕňajú aj reformy európskej politiky hospodárskej súťaže, najmä v súvislosti s „Európskym ekologickým dohovorom“, novými právnymi predpismi o digitálnych službách alebo zriadením verejno-súkromného fondu špecializovaného na prvotné verejné ponuky akcií MSP; |
| --- | --- |

3.

| 4. | vyjadruje hlboké poľutovanie nad tým, že dohoda o vystúpení Spojeného kráľovstva zo 17. októbra 2019 už neobsahuje záväzné opatrenia, ktoré by zabezpečili, že Spojené kráľovstvo bude v budúcnosti rešpektovať normy Európskej únie v oblasti štátnej pomoci, hospodárskej súťaže a príslušných daňových otázok. Nezáväzný a nešpecifický záväzok Spojeného kráľovstva zachovať „rovnaké podmienky pre všetkých“ prostredníctvom „vysokých spoločných noriem“ v týchto oblastiach, ako sa uvádza v politickom vyhlásení pripojenom k dohode, neposkytuje dostatočnú ochranu občanom, pracovníkom ani podnikom v Spojenom kráľovstve; |
| --- | --- |

4.

Vystúpenie Spojeného kráľovstva z Európskej únie

| 5. | zdôrazňuje, že Spojené kráľovstvo bude naďalej podliehať pravidlám hospodárskej súťaže EÚ aspoň do dátumu svojho vystúpenia z Európskej únie. Je možné, že vyšetrovania, ktoré sa začali pred týmto dátumom, sa uzavrú až po ňom, no budú sa musieť ešte vykonať. V tejto súvislosti víta objasnenia, ktoré poskytla Komisia vo svojom oznámení z 25. marca 2019 o dôsledkoch vystúpenia Spojeného kráľovstva, pokiaľ ide o právne predpisy EÚ v oblasti hospodárskej súťaže (1), vyjadruje však poľutovanie nad tým, že toto oznámenie sa zaoberá len protisúťažným správaním a kontrolou fúzií; |
| --- | --- |

5.

| 6. | domnieva sa, že v prípade vystúpenia Spojeného kráľovstva z EÚ bude potrebné postupovať opatrne aj vtedy, ak britská vláda nedodrží svoj záväzok pokračovať v kontrole štátnej pomoci zachovaním spoločného regulačného rámca s EÚ. Okrem toho opakuje svoju výzvu preskúmať možnosť zavedenia dočasných adaptačných opatrení týkajúcich sa pravidiel štátnej pomoci (t. j. uvoľnenia alebo pozastavenia) pre určité geografické oblasti a hospodárske odvetvia, ktoré by boli osobitne postihnuté dôsledkami vystúpenia Spojeného kráľovstva z EÚ, predovšetkým ak sa vykoná mimo dohodnutého rámca (bez dohody). Malo by to viesť k rozšíreniu všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách; |
| --- | --- |

6.

Politika hospodárskej súťaže a priemyselná stratégia EÚ

| 7. | pripomína, že Rada vyzvala Komisiu, „aby do konca roku 2019 predložila dlhodobú víziu priemyselnej budúcnosti EÚ vrátane konkrétnych opatrení na jej realizáciu“. V tejto súvislosti už VR vyjadril presvedčenie, „že stratégia EÚ v oblasti priemyselnej politiky by mala zahŕňať aj podrobnú a na dôkazoch založenú revíziu pravidiel EÚ v oblasti kontroly štátnej pomoci a koncentrácií, aby sa zabezpečili rovnaké podmienky na medzinárodnej úrovni v súlade s celosvetovou obchodnou politikou a viacstrannými dohodami. Zároveň by táto stratégia mala zahŕňať investičný a inovačný potenciál štátnej pomoci alebo fúzie (2). VR sa domnieva, že tento potenciál zahŕňa aj schopnosť vytvárať alebo udržiavať pracovné miesta v EÚ, najmä účasťou na transformácii priemyselných odvetví v ťažkostiach a výrobe strategických komponentov pre európsky priemysel; |
| --- | --- |

7.

| 8. | navrhuje zmeniť metódu kontroly pomoci na výskum, vývoj a inovácie, a to obmedzením ex ante kontrol Komisie na minimum, skrátením lehôt na preskúmanie tejto pomoci a zjednodušením pravidiel pri dôležitých projektoch spoločného európskeho záujmu (3). Touto zmenou by sa malo uľahčiť vykonávanie dôležitých projektov spoločného európskeho záujmu, z ktorých sa podarilo rozbehnúť iba jeden v oblasti mikroelektroniky v hodnote 1,75 miliardy EUR. V máji 2019 bol Komisii predložený ďalší dôležitý projekt spoločného európskeho záujmu zameraný na vývoj a výrobu batériových článkov a modulov novej generácie v hodnote 6 miliárd EUR s verejnou pomocou vo výške 1,2 miliardy EUR; |
| --- | --- |

8.

Štátna pomoc – všeobecné pripomienky

| 9. | víta skutočnosť, že s procesom modernizácie kontroly štátnej pomoci, ktorý sa začal v roku 2014, sa zvýšil počet výnimiek (na viac ako 96 % nových opatrení pomoci zavedených od roku 2015 sa vzťahuje všeobecné nariadenie o skupinových výnimkách – GBER) a kontrola štátnej pomoci sa zameriavala na hlavné výzvy; |
| --- | --- |

9.

| 10. | zdôrazňuje význam, ktorý má pre transparentnosť vypracovanie modulu transparentného prideľovania (4), ktorý umožňuje predkladanie a uverejňovanie údajov o štátnej pomoci, ktorá presahuje sumu 500 000 EUR, a konštatuje, že do konca roka 2018 uverejnilo 25 členských štátov informácie o viac ako 43 000 prípadov poskytnutia pomoci; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opakuje svoje presvedčenie, že oznámenie o pojme štátnej pomoci, ktoré Komisia prijala v roku 2016, predstavuje užitočný základ pre verejné orgány, aby mohli lepšie pochopiť túto komplexnú problematiku. Vyzýva však Komisiu, aby ho aktualizovala vzhľadom na vývoj svojej rozhodovacej praxe a európskej judikatúry, najmä pokiaľ ide o selektívnosť; |
| --- | --- |

11.

| 12. | vyzýva Komisiu, aby zvýšila strop pomoci de minimis z 200 000 EUR na 500 000 EUR na obdobie troch fiškálnych rokov, keďže tento strop bol stanovený v roku 2006; |
| --- | --- |

12.

| 13. | konštatuje, že v roku 2018 Komisia začala s hodnotením pravidiel štátnej pomoci, po ktorom by mala na začiatku roka 2020 nasledovať séria návrhov na revíziu týchto pravidiel. Žiada v tejto súvislosti, aby bol v plnej miere a včas zapojený do analýzy návrhov týkajúcich sa opatrení, ktoré sú úzko spojené s právomocami a činnosťou miestnych a regionálnych samospráv v politickej, hospodárskej a sociálnej oblasti. Konkrétne pôjde o: všeobecné nariadenie o skupinových výnimkách; nariadenie „de minimis“; usmernenia o regionálnej štátnej pomoci; rámec pre štátnu pomoc na výskum, vývoj a inovácie; oznámenie o štátnej pomoci pre dôležité projekty spoločného európskeho záujmu; usmernenia o štátnej pomoci na podporu rizikových finančných investícií, usmernenia o štátnej pomoci pre letiská a letecké spoločnosti; usmernenia o štátnej pomoci v oblasti ochrany životného prostredia a energetiky; usmernenia o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu nefinančných podnikov v ťažkostiach; a napokon usmernenia o štátnej pomoci železničným podnikom; |
| --- | --- |

13.

| 14. | berie na vedomie verejné konzultácie, ktoré sa uskutočnili od 26. júna do 27. septembra 2019 v súvislosti s návrhom revízie všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách, ktorého cieľom je doplniť budúci viacročný finančný rámec a určiť najjednoduchší a najefektívnejší spôsob, ako uľahčiť kombinovanie vnútroštátneho financovania a financovania z rozpočtu EÚ. Víta najmä skutočnosť, že skupinová výnimka, ktorá sa v súčasnosti obmedzuje na pomoc poskytovanú MSP, sa týmto návrhom rozširuje na veľké podniky bez predchádzajúcej notifikácie (článok 20). Takisto víta, že všeobecné nariadenie o skupinových výnimkách môže poskytnúť zjednodušenú skupinovú výnimku pre veľmi malé sumy pomoci poskytnutej na projekty Európskej územnej spolupráce (do 20 000 EUR na podnik a na projekt) (článok 20a). Napokon podporuje zvýšenie maximálnej intenzity pomoci pre MSP na 80 %. Má však v tejto súvislosti dve pripomienky:






  i) | treba objasniť, že použitie vlastných zdrojov verejnými inštitúciami, ktoré sa zúčastňujú na projektoch, sa pri výpočte maximálnej intenzity pomoci nepovažuje za verejný príspevok; |
| --- | --- | --- |

14.

i)

treba objasniť, že použitie vlastných zdrojov verejnými inštitúciami, ktoré sa zúčastňujú na projektoch, sa pri výpočte maximálnej intenzity pomoci nepovažuje za verejný príspevok;

| ii) | treba potvrdiť, že pomoc poskytnutá podľa článku 20a nepatrí do rozsahu notifikačných povinností (článok 11) alebo kontrolných povinností (článok 12) podľa všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách a nepredstavuje žiadne oznamovacie povinnosti pre tretie strany; |
| --- | --- |

ii)

treba potvrdiť, že pomoc poskytnutá podľa článku 20a nepatrí do rozsahu notifikačných povinností (článok 11) alebo kontrolných povinností (článok 12) podľa všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách a nepredstavuje žiadne oznamovacie povinnosti pre tretie strany;

| 15. | berie na vedomie Oznámenie Komisie o vymáhaní neoprávnenej a nezlučiteľnej štátnej pomoci, ktoré bolo uverejnené 22. júla 2019 (5) a ktoré je súčasťou vykonávania nariadenia Rady (EÚ) 2015/1589 z 13. júla 2015 stanovujúceho podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) (6). V tomto právnom rámci oznámenie neprináša príjemcom štátnej pomoci žiadne úľavy, a najmä pokiaľ ide o štátnu pomoc de minimis. Premlčacia doba 10 rokov pri pomoci de minimis sa neskracuje, pričom táto lehota je v dôsledku odkladných procesných opatrení v skutočnosti oveľa dlhšia. Komisia nesúhlasila ani s tým, aby sa upustilo od vymáhania v prípadoch, keď vzbudila oprávnené očakávanie vtedy, keď informácie potrebné na vymáhanie nie sú k dispozícii alebo keď je rozhodnutie vnútroštátneho súdu, ktoré sa osobitne týka existencie štátnej pomoci, konečné. Komisia sa okrem toho domnieva, že ak od príjemcu nemožno vymôcť sumu pomoci, nestačí, že je príjemca nútený vyhlásiť platobnú neschopnosť: bez vymoženia celkovej sumy pomoci by sa dokonca nemali povoliť ani žiadna reštrukturalizácia ani dočasné pokračovanie jeho činnosti. Tento prístup je ťažké zosúladiť s cieľom vnútroštátneho a európskeho konkurzného konania. Hoci sa postupy vymáhania štátnej pomoci zameriavajú na retroaktívne odstránenie deformujúcich účinkov neoprávnenej pomoci, reštrukturalizácia spoločností podľa zákona o platobnej neschopnosti zohľadňuje aj iné ciele, ako je napríklad udržanie zamestnanosti. VR preto vyzýva Komisiu, aby zvážila možnosť predložiť návrh na zmenu a doplnenie nariadenia (EÚ) 2015/1589; |
| --- | --- |

15.

| 16. | konštatuje, že rámec pre štátnu pomoc v bankovom sektore sa od augusta 2013 nezmenil (7), zatiaľ čo hospodársky kontext sa zásadne zmenil a vzniká otázka, či je stále relevantná podmienka, že prípadná pomoc prispieva k „náprave vážnej poruchy fungovania v hospodárstve členského štátu“ [článok 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ]; |
| --- | --- |

16.

| 17. | víta rozsudok Všeobecného súdu Európskej únie z 24. septembra 2019 v spojených veciach T-755/15 a T-759/15 o platnosti rozhodnutia Európskej komisie z roku 2015 o pomoci, ktorú Luxembursko poskytlo spoločnosti Fiat Chrysler Finance Europe. Rozsudkom sa totiž potvrdzuje, že selektívna výhoda prostredníctvom záväzného daňového stanoviska môže predstavovať neoprávnenú a nezlučiteľnú štátnu pomoc a že preskúmanie záväzného daňového stanoviska Komisiou podľa pravidiel o štátnej pomoci nepredstavuje „daňovú harmonizáciu“. Zároveň zdôrazňuje, že v súlade s rozsudkom Súdneho dvora z 15. novembra 2011 v spojených veciach C-106/09 a C-107/09P „patrí určenie základu dane a rozdelenie daňového zaťaženia na rôzne výrobné činitele a rôzne hospodárske odvetvia do daňovej právomoci členských štátov“; |
| --- | --- |

17.

Štátna pomoc v oblasti služieb všeobecného hospodárskeho záujmu (SVHZ)

| 18. | pripomína, že pri uplatňovaní predpisov EÚ o štátnej pomoci v oblasti SVHZ, ponechávajú zmluvy členským štátom rozsiahlu právomoc, pokiaľ ide o vymedzenie SVHZ. Takisto sa musia rešpektovať zásady miestnej a regionálnej samosprávy, hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti a neutrality voči vlastníckym vzťahom v členských štátoch Únie, zaručené v článku 3 ZEÚ, ako aj v článkoch 14, 106 a 345 a protokole č. 26 ZFEÚ; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pokiaľ ide o SVHZ v oblasti sociálneho bývania, vyzdvihuje význam rozsudku Všeobecného súdu z 15. novembra 2018 týkajúceho sa žaloby holandských organizácií sociálneho bývania (8). V tomto rozsudku sa totiž na jednej strane upresňuje, že na vyňatie z pravidiel hospodárskej súťaže musia členské štáty preukázať, že rozsah SVHZ v oblasti sociálneho bývania je nevyhnutný a primeraný vo vzťahu k skutočnej potrebe služby vo verejnom záujme z hľadiska prístupu k bývaniu, a na druhej strane sa ním úloha Komisie obmedzuje na posúdenie zjavnej chyby. Vo vymedzení SVHZ v oblasti sociálneho bývania je zjavná chyba, ak je nepresné, pretože sa v ňom uvádza len prioritný prenájom bytov osobám, ktoré majú ťažkosti nájsť si vhodné bývanie, pričom táto cieľová skupina nie je definovaná; |
| --- | --- |

19.

| 20. | v tejto súvislosti (9) opakuje svoju výzvu na vyjasnenie rozsahu pôsobnosti rozhodnutia Komisie z 20. decembra 2011 týkajúceho sa sociálneho bývania. V snahe reagovať na alarmujúcu situáciu v oblasti bývania, ktorá sa týka veľkej časti obyvateľstva s nízkymi, či dokonca strednými príjmami, a vzhľadom na odlišné situácie na miestnych trhoch s nehnuteľnosťami, ako aj v snahe rešpektovať právomoc členských štátov vymedzovať SVHZ a so zreteľom na uplatňovanie zásady subsidiarity by sa toto rozhodnutie malo uplatňovať na poskytovanie sociálneho bývania špecifickým skupinám, ktorých potreby z hľadiska bývania nie je možné uspokojiť trhovými podmienkami, najmä z dôvodu obmedzení spojených s ich solventnosťou alebo s inými aspektmi zraniteľnosti. Presný charakter potrieb musia jasne vymedziť príslušné orgány členských štátov pomocou vhodných a transparentných kritérií; |
| --- | --- |

20.

| 21. | konštatuje, že Komisia 7. decembra 2018 schválila predĺženie obdobia uplatňovania svojho nariadenia o pomoci de minimis pre podniky poskytujúce SVHZ do 31. decembra 2020. V tejto súvislosti výbor pripomína, že pri tej príležitosti žiadal:






  — | zvýšiť prahové hodnoty pre pravidlá de minimis v oblasti štátnej pomoci pri službách všeobecného hospodárskeho záujmu (mimo vyrovnávacích opatrení až do 500 000 EUR za celé obdobie troch daňových období), |
| --- | --- | --- |

21.

—

zvýšiť prahové hodnoty pre pravidlá de minimis v oblasti štátnej pomoci pri službách všeobecného hospodárskeho záujmu (mimo vyrovnávacích opatrení až do 500 000 EUR za celé obdobie troch daňových období),

| — | preskúmať definíciu primeraného zisku zo služby všeobecného hospodárskeho záujmu, najmä aby sa napríklad aj prostredníctvom stimulov alebo zvýšením percentuálneho podielu uznateľného primeraného zisku zohľadnila skutočnosť, že zisky sa často opätovne investujú do služieb všeobecného hospodárskeho záujmu; |
| --- | --- |

—

preskúmať definíciu primeraného zisku zo služby všeobecného hospodárskeho záujmu, najmä aby sa napríklad aj prostredníctvom stimulov alebo zvýšením percentuálneho podielu uznateľného primeraného zisku zohľadnila skutočnosť, že zisky sa často opätovne investujú do služieb všeobecného hospodárskeho záujmu;

Štátna pomoc v oblasti ekologickej a energetickej transformácie

| 22. | zdôrazňuje, že je dôležité, aby politika Komisie týkajúca sa štátnej pomoci poskytovanej v oblasti ochrany životného prostredia a energetiky bola plne v súlade s uplatňovaním dohody uzavretej v Paríži v rámci UNFCCC, aby podporovala udržateľnú energetiku spočívajúcu na energii z obnoviteľných zdrojov a na úsilí o väčšiu energetickú efektívnosť a aby umožňovala bojovať proti energetickej chudobe, zabezpečiť dodávky energie a posilniť územnú súdržnosť. V tejto súvislosti žiada, aby sa prestala poskytovať štátna pomoc na podporu ťažby fosílnych palív; |
| --- | --- |

22.

| 23. | upozorňuje členov Európskeho výboru regiónov a všeobecne zástupcov miestnych a regionálnych samospráv na prebiehajúcu konzultáciu (do 6. novembra 2019), ktorej cieľom je vyhodnotiť pravidlá štátnych dotácií na zdravotnícke a sociálne služby všeobecného hospodárskeho záujmu (10), a očakáva výraznú spätnú väzbu, pokiaľ ide o praktické skúsenosti. Poukazuje na ťažkosti, s ktorými sa stretávajú miestne a regionálne samosprávy pri vymedzení pojmu „znevýhodnené osoby“ v súvislosti so sociálnym bývaním a spôsobom výpočtu nadmernej náhrady; |
| --- | --- |

23.

| 24. | berie na vedomie proces revízie usmernení o štátnej pomoci v súvislosti s ETS, ktorý sa začal 20. decembra 2018; |
| --- | --- |

24.

| 25. | prostredníctvom nasledujúcich bodov by chcel prispieť k plánovanej revízii usmernení o štátnej pomoci v oblasti ochrany životného prostredia a energetiky:






  — | žiada, aby štátna pomoc na biomasu a bioplyn boli podmienené potvrdením o pôvode, |
| --- | --- | --- |

25.

—

žiada, aby štátna pomoc na biomasu a bioplyn boli podmienené potvrdením o pôvode,

| — | odporúča zaviesť ustanovenia týkajúce sa skladovania a výrobcov energie z obnoviteľných zdrojov pre vlastnú spotrebu, pričom treba zaistiť súlad s revidovanou smernicou o energii z obnoviteľných zdrojov (najmä s jej článkami 21 a 22), |
| --- | --- |

—

odporúča zaviesť ustanovenia týkajúce sa skladovania a výrobcov energie z obnoviteľných zdrojov pre vlastnú spotrebu, pričom treba zaistiť súlad s revidovanou smernicou o energii z obnoviteľných zdrojov (najmä s jej článkami 21 a 22),

| — | zasadzuje sa za to, aby sa udeľovanie štátnej pomoci spájalo s podmienkou transparentnosti, podľa ktorej by sa náklady prenesené na spotrebiteľov museli jasne uviesť vo faktúre [v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/944 (11) o trhu s energiou], |
| --- | --- |

—

zasadzuje sa za to, aby sa udeľovanie štátnej pomoci spájalo s podmienkou transparentnosti, podľa ktorej by sa náklady prenesené na spotrebiteľov museli jasne uviesť vo faktúre [v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/944 (11) o trhu s energiou],

| — | odporúča zmeniť bod 220 usmernení v tom zmysle, že členské štáty by mali byť povinné dokázať, že najprv zvážili alternatívne spôsoby dosiahnutia cieľa postupného zrušenia environmentálne alebo ekonomicky škodlivých dotácií, akým je napríklad uprednostňovanie riadenia dopytu a opatrení v oblasti energetickej efektívnosti, posilnenie prepojovacej kapacity a otvorenie systému energii z obnoviteľných zdrojov (12); |
| --- | --- |

—

odporúča zmeniť bod 220 usmernení v tom zmysle, že členské štáty by mali byť povinné dokázať, že najprv zvážili alternatívne spôsoby dosiahnutia cieľa postupného zrušenia environmentálne alebo ekonomicky škodlivých dotácií, akým je napríklad uprednostňovanie riadenia dopytu a opatrení v oblasti energetickej efektívnosti, posilnenie prepojovacej kapacity a otvorenie systému energii z obnoviteľných zdrojov (12);

| 26. | vyzýva Komisiu, aby overila, či oslobodenie od dane z kerozínu nepredstavuje narušenie hospodárskej súťaže v prospech sektora leteckej dopravy na základe nesprávneho výkladu Dohovoru o medzinárodnom civilnom letectve z roku 1944 (Chicagsky dohovor). V dohovore sa totiž uvádza, že palivo v nádrži lietadla pri medzinárodných letoch nemožno po prílete do krajiny zdaniť, ale nepíše sa v ňom nič o zdanení pri doplnení paliva. V záujme zníženia emisií skleníkových plynov, by preto členské štáty, pričom niektoré z nich to už robia, mohli aspoň pri vnútroštátnych letoch zaviesť daň z letenky, ak lietadlo priamo konkuruje železničnej službe, alebo daň z kerozínu. Vzhľadom na dosah takýchto daní na vnútorný trh EÚ by však bolo lepšie, keby sa takéto zdaňovanie skoordinovalo na európskej úrovni. Domnieva sa preto, že európska iniciatíva občanov „Fairosene“ zameraná na ukončenie oslobodenia od dane z leteckého paliva v Európe si zaslúži náležitú pozornosť (13); |
| --- | --- |

26.

| 27. | pripomína svoju požiadavku (14), „aby sa v tejto súvislosti pre uhoľné regióny vyčlenili osobitné oblasti podpory podľa článku 107 ods. 3 písm. a) a c) Zmluvy o fungovaní Európskej únie a aby sa upravili pravidlá pomoci EÚ pre tieto osobitné regióny s cieľom umožniť opatrenia na riešenie štrukturálnych zmien [...]. Okrem toho by sa malo preskúmať, či by vzhľadom na mimoriadny a príkladný význam, ktorý má klimaticky vhodná transformácia uhoľných regiónov pre energetickú a klimatickú politiku Európskej únie, nebolo možné použiť ako základ pre takéto podporné opatrenia článok 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ“; |
| --- | --- |

27.

Politika hospodárskej súťaže a hospodárska, sociálna a územná súdržnosť

| 28. | oceňuje, že v roku 2018 Komisia po prvý raz uplatnila v praxi usmernenia o širokopásmových sieťach a povolila orgánom verejnej moci podporovať zavádzanie širokopásmového pripojenia (bavorský projekt (15) zameraný na zavedenie sietí s veľmi vysokou kapacitou v šiestich vidieckych obciach). Vzhľadom na konštatovanie, že dosiahnutie cieľov pripojiteľnosti digitálneho jednotného trhu si v nadchádzajúcom desaťročí vyžiada celkové investície vo výške približne 500 miliárd EUR, je nevyhnutné, aby politika hospodárskej súťaže zohľadňovala špecifiká spojené so zvádzaním širokopásmových sietí vo vidieckych oblastiach v snahe slúžiť verejnému záujmu a zvrátiť trend prehlbujúcich sa rozdielov medzi vidieckymi a mestskými oblasťami, pokiaľ ide o možnosti prístupu k technológiám; |
| --- | --- |

28.

| 29. | zdôrazňuje, že vo svojom stanovisku v súvislosti s rámcovým nariadením o štrukturálnych a investičných fondoch navrhol, aby v kontexte schém štátnej pomoci mohol byť orgán poskytujúci pomoc považovaný za prijímateľa pomoci (článok 2), „keď pomoc na podnik predstavuje menej ako 200 000 EUR“. Konštatuje, že Európsky parlament a Rada tento návrh prijali; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pripomína, že pokiaľ ide o európske fondy, vo všeobecnom nariadení o skupinových výnimkách sa stanovuje (odôvodnenie 26): „Financovanie zo strany Únie, ktoré centrálne spravujú inštitúcie, agentúry, spoločné podniky alebo iné orgány Únie a ktoré nie je priamo ani nepriamo pod kontrolou členských štátov, nepredstavuje štátnu pomoc. Ak sa takéto financovanie zo strany Únie kombinuje so štátnou pomocou, tak na zistenie toho, či sú dodržané stropy vymedzujúce notifikačnú povinnosť a maximálne intenzity pomoci, by sa mala zohľadniť len táto štátna pomoc, za predpokladu, že celková suma verejného financovania poskytnutá vo vzťahu k tým istým oprávneným nákladom nepresahuje najvýhodnejšiu mieru financovania stanovenú v uplatniteľných pravidlách práva Únie“; |
| --- | --- |

30.

| 31. | opakuje svoju požiadavku, aby Komisia zvýšila limit na uplatňovanie všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách na pomoc pre regionálne letiská, a to výrazne nad súčasný limit 200 000 cestujúcich ročne, za predpokladu, že tieto letiská nemajú žiaden významný vplyv na obchod medzi členskými štátmi, že štrukturálne nedokážu pokryť svoje prevádzkové a investičné náklady (16) a že príslušná štátna pomoc je zameraná na rozvoj bezpečnej a udržateľnej infraštruktúry leteckej dopravy v regiónoch s nedostatočným dopravným spojením (17); |
| --- | --- |

31.

| 32. | ľutuje, že návrhy na reformu SPP po roku 2020, ktoré Komisia predložila v júni 2018, neobsahovali návrhy na revíziu pravidiel hospodárskej súťaže uplatňovaných v odvetví poľnohospodárstva, ako o to žiadal. Vyzýva preto Komisiu, aby nezávisle od medziinštitucionálneho dosledovania legislatívnych návrhov týkajúcich sa SPP po roku 2020 prehodnotila svoj dosiaľ veľmi reštriktívny výklad článku 101 ZFEÚ v horizontálnych usmerneniach a aby nebránila kolektívnym dohodám, ktoré uzatvárajú organizácie výrobcov; |
| --- | --- |

32.

| 33. | oceňuje, že Komisia v súlade s požiadavkami VR zvýšila v marci 2019 individuálny strop pomoci de minimis v odvetví poľnohospodárstva z 15 000 EUR na 20 000 EUR a za určitých podmienok na 25 000 EUR, pričom sa vnútroštátny strop pre všetky pomoci de minimis zvýšil z 1 % na 1,25 % ročnej poľnohospodárskej produkcie krajiny počas troch rokov. Tieto dve zvýšenia umožňujú totiž aspoň čiastočne zohľadniť nárast klimatických, zdravotných a hospodárskych kríz; |
| --- | --- |

33.

Politika hospodárskej súťaže v digitálnej ére

| 34. | víta skutočnosť, že podľa správy Komisie je prioritné prispôsobiť politiku hospodárskej súťaže EÚ digitálnej ére a že nový program v oblasti hospodárskej súťaže na roky 2021 – 2027 sa zameria na výzvy spojené s využívaním metaúdajov a algoritmov; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ľutuje, že vo výročnej správe neboli podrobnejšie preskúmané návrhy, ktoré obsahovala správa o politike hospodárskej súťaže pre digitálnu éru (Competition policy for digital era (18)) predložená v apríli. Za mimoriadne dôležité považuje tieto návrhy:






  — | mali by sa zakázať stratégie, ktoré dominantné platformy používajú na zníženie konkurenčného tlaku, ktorému sú vystavené, ak nie je jasne zdokumentované zvýšenie ochrany spotrebiteľa, |
| --- | --- | --- |

35.

—

mali by sa zakázať stratégie, ktoré dominantné platformy používajú na zníženie konkurenčného tlaku, ktorému sú vystavené, ak nie je jasne zdokumentované zvýšenie ochrany spotrebiteľa,

| — | Komisia by mala vo svojich vyšetrovaniach klásť menší dôraz na analýzu definície trhu a viac sa zamerať na teórie o narušení hospodárskej súťaže a identifikáciu protisúťažných stratégií, |
| --- | --- |

—

Komisia by mala vo svojich vyšetrovaniach klásť menší dôraz na analýzu definície trhu a viac sa zamerať na teórie o narušení hospodárskej súťaže a identifikáciu protisúťažných stratégií,

| — | prístup k údajom, ktorými disponuje podnik považovaný za dominantný, ale jeho konkurenti nie, a trvalý charakter takéhoto diferencovaného prístupu k údajom sa musia preskúmať pre každý prípad jednotlivo, |
| --- | --- |

—

prístup k údajom, ktorými disponuje podnik považovaný za dominantný, ale jeho konkurenti nie, a trvalý charakter takéhoto diferencovaného prístupu k údajom sa musia preskúmať pre každý prípad jednotlivo,

| — | i) je nevyhnutné zaručiť prenosnosť údajov, t. j. aby používatelia mohli údaje, ktoré o nich zozbierala platforma, preniesť inam, a ii) interoperabilitu údajov, |
| --- | --- |

—

i) je nevyhnutné zaručiť prenosnosť údajov, t. j. aby používatelia mohli údaje, ktoré o nich zozbierala platforma, preniesť inam, a ii) interoperabilitu údajov,

| — | platformám, ktoré predstavujú systémovú sprostredkovateľskú infraštruktúru, by sa mala uložiť povinnosť dokázať, že „automatická preferencia“ nemá za následok dlhodobé vylúčenie z trhu s výrobkami, ako sa tvrdí v sťažnosti, ktorú 23 európskych elektronických búrz práce podalo proti programu „Google for Jobs“; |
| --- | --- |

—

platformám, ktoré predstavujú systémovú sprostredkovateľskú infraštruktúru, by sa mala uložiť povinnosť dokázať, že „automatická preferencia“ nemá za následok dlhodobé vylúčenie z trhu s výrobkami, ako sa tvrdí v sťažnosti, ktorú 23 európskych elektronických búrz práce podalo proti programu „Google for Jobs“;

| 36. | zasadzuje sa za vytvorenie európskeho legislatívneho rámca, na základe ktorého bude mať zodpovedná úroveň riadenia (miestna, regionálna, štátna alebo európska), ktorá poverila platformy vykonávaním úloh služby všeobecného záujmu, možnosť prístupu k algoritmom používaným týmito platformami a ich kontroly; |
| --- | --- |

36.

| 37. | podporuje zvýšený stupeň kontroly nadobudnutí startupov platformami a/alebo dominantnými ekosystémami, resp. ekosystémami systémového rozmeru. Takisto odporúča zmeniť jurisdikčné limity stanovené v nariadení EÚ o fúziách, a to tak, aby sa nadobudnutia posudzovali nielen na základe obratu, ale aj na základe hodnoty transakcie, aby sa mohol lepšie posúdiť konkurenčný potenciál startupov, ktoré sa väčšinou neriadia modelom krátkodobého zisku; |
| --- | --- |

37.

Kontrola fúzií

| 38. | zdôrazňuje, že je potrebné, aby analýza hospodárskej súťaže, ktorú robí Komisia, lepšie zohľadňovala otázku štátnej kontroly a dotácií udeľovaných podnikom, ktoré môžu narušiť hospodársku súťaž, najmä v prípade konkurentov z tretích krajín; |
| --- | --- |

38.

| 39. | okrem toho vyzýva Komisiu, aby zvážila úpravu nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 z 20. januára 2004 o kontrole koncentrácií medzi podnikmi (Nariadenie ES o fúziách) (19) a aktualizáciu v súčasnosti platných usmernení o fúziách. Komisia by mala konkrétne dbať o to, aby štrukturálne záväzky, ktoré požaduje na povolenie fúzií, neviedli k predaju strategických aktív mimoeurópskym konkurentom (čo je od roku 2010 každý druhý prípad). Okrem toho časový horizont analýzy Komisie je v zásade stanovený na dva až tri roky, čo neumožňuje anticipovať dôležité zmeny spojené so vstupom inovatívnych aktérov na trh, najmä v digitálnom sektore. Usmernenia o horizontálnych fúziách by sa preto mohli zmeniť v tom zmysle, že sa odstráni odkaz na dvojročnú lehotu (bod 74) a uvedie sa, že časový horizont analýzy „závisí od vlastností a dynamiky trhu, ako aj od špecifických schopností spoločností potenciálne vstupujúcich na trh“; |
| --- | --- |

39.

Celosvetový rozmer politiky hospodárskej súťaže

| 40. | zastáva názor, že Komisia by sa nemala zameriavať len na to, aby sa pri uzatváraní nových dohôd o voľnom obchode zahrnula do nich kapitola o hospodárskej súťaži, ale mala by tiež kontrolovať uplatňovanie už podpísaných dohôd a predvídať odvetné opatrenia, ak sa európskym podnikom obmedzí prístup na zahraničné trhy. Preto treba preskúmať možnosť vytvoriť v rámci Komisie funkciu hlavného úradníka pre presadzovanie práva; |
| --- | --- |

40.

| 41. | v rámci otvorenia verejného obstarávania medzinárodnej konkurencii vyzýva na obnovenie legislatívneho postupu na prijatie nástroja medzinárodného obstarávania pre verejné zákazky s tretími krajinami, ktorý navrhla Komisia v roku 2016. Takýto nástroj sa skutočne zdá byť nevyhnutný, keďže počas rokovaní o revízii Dohody o vládnom obstarávaní, ktoré prebiehajú v rámci WTO, a bilaterálnych rokovaní s tretími krajinami Únia potvrdila otvorenie svojich verejných zákaziek v hodnote 352 miliárd EUR, zatiaľ čo niektorí signatári tejto dohody len v obmedzenej miere pokrývajú verejné zákazky uvedené vo svojich zoznamoch (178 miliárd EUR v USA a 27 miliárd EUR v Japonsku); |
| --- | --- |

41.

| 42. | vyzýva všetky členské štáty, aby nariadenie o preverovaní priamych zahraničných investícií v Európe (20) doplnili mechanizmami kontroly na vnútroštátnej úrovni, najmä v snahe umožniť členským štátom navzájom si pomôcť v prípade, ak by priama zahraničná investícia v jednom členskom štáte mohla ohroziť bezpečnosť alebo verejný poriadok v iných členských štátoch. |
| --- | --- |

42.

| 43. | víta skutočnosť, že vo februári 2019 Európska komisia presadila konečné ochranné opatrenia v reakcii na rozhodnutie USA uvaliť clá na oceliarske výrobky. Dovoz výrobkov z ocele do EÚ sa naozaj výrazne zvýšil, čo vážne ohrozuje oceliarske podniky v EÚ, ktoré sú ešte stále zraniteľné v dôsledku pretrvávajúcej nadmernej kapacity na svetovom trhu s oceľou a z dôvodu bezprecedentného počtu nekalých obchodných praktík zo strany niektorých obchodných partnerov. V súlade so záväzkami EÚ v rámci WTO udržiavajú tieto opatrenia trvalý tok dovozu, ktorý zabezpečuje účinnú hospodársku súťaž na európskom trhu s oceľou a dostatočný výber pre početných európskych používateľov ocele. Vzhľadom na ďalšie zhoršovanie hospodárskych vyhliadok oceliarskeho priemyslu by sa však tieto ochranné opatrenia mali urýchlene preskúmať a v prípade potreby posilniť. |
| --- | --- |

43.

V Bruseli 5. decembra 2019

Predseda

Európskeho výboru regiónov

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/file_import/eu-competition-law_sk.pdf.

1

(2)  Stanovisko VR – Miestne orientovaný prístup k priemyselnej politike EÚ, 26. júna 2019, bod 16.

2

(3)  Pozri francúzsko-nemecký manifest za priemyselnú politiku prispôsobenú 21. storočiu: https://ue.delegfrance.org/manifeste-franco-allemand-pour-une.

3

(4)  Pozri https://webgate.ec.europa.eu/competition/transparency/public?lang=sk.

4

(5)  https://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/recovery_notice_sk.pdf.

5

(6)  Ú. v. EÚ L 248, 24.9.2015, s. 9.

6

(7)  Oznámenie Komisie o uplatňovaní pravidiel štátnej pomoci na podporné opatrenia v prospech bánk v súvislosti s finančnou krízou od 1. augusta 2013

7

(https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/HTML/?uri=CELEX:52013XC0730(01)&from=SK).

(8)  Vec T-202/10 RENV II: http://curia.europa.eu/juris/document/document.jsf?text=&docid=207808&pageIndex=0&doclang=SK&mode=lst&dir=&occ=first&part=1&cid=14523814.

8

(9)  Pozri bod 41 stanoviska VR na tému Štátna pomoc a služby všeobecného hospodárskeho záujmu (ECON-VI/013) prijatého 11. októbra 2016.

9

Štátna pomoc a služby všeobecného hospodárskeho záujmu

(10)  https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/initiatives/ares-2019-3777435_sk

10

(11)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/944 z 5. júna 2019 o spoločných pravidlách pre vnútorný trh s elektrinou a o zmene smernice 2012/27/EÚ (Ú. v. EÚ L 158, 14.6.2019, s. 125).

11

(12)  Usmernenie o štátnej pomoci v oblasti ochrany životného prostredia a energetiky na roky 2014 – 2020, https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/?uri=CELEX%3A52014XC0628 %2801 %29.

12

(13)  https://eci.ec.europa.eu/008/public/#/initiative.

13

(14)  Body 29 až 31 návrhu stanoviska VR na tému Sociálno-ekonomická štrukturálna transformácia uhoľných regiónov v Európe, spravodajca: Mark Speich (DE/EĽS), stanovisko by malo byť prijaté na plenárnom zasadnutí 8. a 9. októbra 2019.

14

Sociálno-ekonomická štrukturálna transformácia uhoľných regiónov v Európe

(15)  Vec SA.48418 – Bayerisches Gigabit Pilotprojekt (Bavorský gigabitový pilotný projekt)– Nemecko, dostupné na adrese: http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/case_details.cfm?proc_code=3_SA_48418.

15

Bayerisches Gigabit Pilotprojekt

(16)  Stanovisko VR z 28. novembra 2013 na tému Usmernenia EÚ o štátnej pomoci letiskám a leteckým spoločnostiam (COTER-V-043).

16

Usmernenia EÚ o štátnej pomoci letiskám a leteckým spoločnostiam

(17)  Pozri rozhodnutie Európskej komisie o letisku Angoulême, 23. júla 2014, http://europa.eu/rapid/press-release_MEMO-14-498_sk.htm.

17

(18)  http://ec.europa.eu/competition/publications/reports/kd0419345enn.pdf.

18

(19)  Ú. v. EÚ L 24, 29.1.2004, s. 1

19

(20)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/452.

20

---