# Europos Sąjungos C 94/2020

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 94 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 63 metai2020m. kovo 23d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 94

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

63 metai2020m. kovo 23d.

---

| Turinys | Puslapis |
| --- | --- |
| | IV   Pranešimai |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Europos Komisija |
| 2020/C 94/01 | 2020 m. kovo 20 d. Euro kursas | 1 |

Turinys

Puslapis

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Komisija

2020/C 94/01

2020 m. kovo 20 d. Euro kursas

1

---

| | V   Nuomonės |
| --- | --- |
| | PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU |
| | Europos Komisija |
| 2020/C 94/02 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją, (Byla M.9737 – Ageas Portugal/JMRS/SPSI), Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  ) | 2 |
| | KITI AKTAI |
| | Europos Komisija |
| 2020/C 94/03 | Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1308/2013 94 straipsnio 1 dalies d punkte nurodyto bendrojo dokumento ir nuorodos į paskelbtą vyno sektoriaus produkto specifikaciją paskelbimas | 4 |
| 2020/C 94/04 | Pranešimo apie vyno sektoriaus produkto specifikacijos standartinio pakeitimo patvirtinimą paskelbimas pagal 2018 m. spalio 17 d. Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 17 straipsnio 2 ir 3 dalis Pranešimo apie vyno sektoriaus produkto specifikacijos standartinio pakeitimo patvirtinimą paskelbimas pagal 2018 m. spalio 17 d. Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 17 straipsnio 2 ir 3 dalis | 16 |
| 2020/C 94/05 | Pranešimo apie vyno sektoriaus produkto specifikacijos standartinio pakeitimo patvirtinimą paskelbimas pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 17 straipsnio 2 ir 3 dalis | 27 |

V   Nuomonės

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

2020/C 94/02

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją, (Byla M.9737 – Ageas Portugal/JMRS/SPSI), Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  )

1

2

KITI AKTAI

Europos Komisija

2020/C 94/03

Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1308/2013 94 straipsnio 1 dalies d punkte nurodyto bendrojo dokumento ir nuorodos į paskelbtą vyno sektoriaus produkto specifikaciją paskelbimas

4

2020/C 94/04

Pranešimo apie vyno sektoriaus produkto specifikacijos standartinio pakeitimo patvirtinimą paskelbimas pagal 2018 m. spalio 17 d. Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 17 straipsnio 2 ir 3 dalis Pranešimo apie vyno sektoriaus produkto specifikacijos standartinio pakeitimo patvirtinimą paskelbimas pagal 2018 m. spalio 17 d. Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 17 straipsnio 2 ir 3 dalis

16

2020/C 94/05

Pranešimo apie vyno sektoriaus produkto specifikacijos standartinio pakeitimo patvirtinimą paskelbimas pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 17 straipsnio 2 ir 3 dalis

27

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE. |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE.

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Komisija

| 23.3.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 94/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 94/1

---

Euro kursas (1)

2020 m. kovo 20 d.

(2020/C 94/01)

1 euro =

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,0707 |
| JPY | Japonijos jena | 118,37 |
| DKK | Danijos krona | 7,4691 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,91028 |
| SEK | Švedijos krona | 11,0598 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 1,0546 |
| ISK | Islandijos krona | 150,70 |
| NOK | Norvegijos krona | 12,1215 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CZK | Čekijos krona | 27,191 |
| HUF | Vengrijos forintas | 350,91 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 4,5315 |
| RON | Rumunijos lėja | 4,8505 |
| TRY | Turkijos lira | 6,9806 |
| AUD | Australijos doleris | 1,8226 |
| CAD | Kanados doleris | 1,5257 |
| HKD | Honkongo doleris | 8,3056 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 1,8521 |
| SGD | Singapūro doleris | 1,5515 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 335,64 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 18,5127 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 7,5919 |
| HRK | Kroatijos kuna | 7,6098 |
| IDR | Indonezijos rupija | 17 050,90 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 4,7052 |
| PHP | Filipinų pesas | 54,895 |
| RUB | Rusijos rublis | 85,1038 |
| THB | Tailando batas | 34,851 |
| BRL | Brazilijos realas | 5,3937 |
| MXN | Meksikos pesas | 25,6864 |
| INR | Indijos rupija | 80,4650 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,0707

JPY

Japonijos jena

118,37

DKK

Danijos krona

7,4691

GBP

Svaras sterlingas

0,91028

SEK

Švedijos krona

11,0598

CHF

Šveicarijos frankas

1,0546

ISK

Islandijos krona

150,70

NOK

Norvegijos krona

12,1215

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CZK

Čekijos krona

27,191

HUF

Vengrijos forintas

350,91

PLN

Lenkijos zlotas

4,5315

RON

Rumunijos lėja

4,8505

TRY

Turkijos lira

6,9806

AUD

Australijos doleris

1,8226

CAD

Kanados doleris

1,5257

HKD

Honkongo doleris

8,3056

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

1,8521

SGD

Singapūro doleris

1,5515

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 335,64

ZAR

Pietų Afrikos randas

18,5127

CNY

Kinijos ženminbi juanis

7,5919

HRK

Kroatijos kuna

7,6098

IDR

Indonezijos rupija

17 050,90

MYR

Malaizijos ringitas

4,7052

PHP

Filipinų pesas

54,895

RUB

Rusijos rublis

85,1038

THB

Tailando batas

34,851

BRL

Brazilijos realas

5,3937

MXN

Meksikos pesas

25,6864

INR

Indijos rupija

80,4650

---

(1)  Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

V Nuomonės

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

| 23.3.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 94/2 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 94/2

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla M.9737 – Ageas Portugal/JMRS/SPSI)

Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka

(Tekstas svarbus EEE)

(2020/C 94/02)

1.

Šis pranešimas susijęs su šiomis įmonėmis:

| — | „Ageas Portugal Holding, SGPS, S.A.“ (toliau – „Ageas Portugal“, Portugalija), kontroliuojama „Ageas SA/NV“ (toliau – „Ageas Group“, Belgija), |
| --- | --- |

—

„Ageas Portugal Holding, SGPS, S.A.“ (toliau – „Ageas Portugal“, Portugalija), kontroliuojama „Ageas SA/NV“ (toliau – „Ageas Group“, Belgija),

| — | José de Mello Residências e Serviços, SGPS, S.A. (toliau – JMRS, Portugalija), priklausančia „José de Mello Capital S.A.“ (toliau – „JM Capital“, Portugalija), |
| --- | --- |

—

José de Mello Residências e Serviços, SGPS, S.A. (toliau – JMRS, Portugalija), priklausančia „José de Mello Capital S.A.“ (toliau – „JM Capital“, Portugalija),

| — | „Sociedade Portuguesa de Serviços e Apoio e Assistência a Idosos, S.A“ (toliau – SPSI, Portugalija). |
| --- | --- |

—

„Sociedade Portuguesa de Serviços e Apoio e Assistência a Idosos, S.A“ (toliau – SPSI, Portugalija).

„Ageas Portugal“ kartu su JMRS įgyja, kaip apibrėžta Susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte ir 3 straipsnio 4 dalyje, bendrą įmonės SPSI kontrolę.

Koncentracija vykdoma perkant akcijas.

2.

| — | „Ageas Portugal“: „Ageas Group“ priklausanti Portugalijoje veikianti draudimo bendrovė, teikianti gyvybės ir ne gyvybės draudimo paslaugas privatiems asmenims, verslui ir institucijoms, vykdantiems veiklą keliose ES šalyse ir Azijoje; |
| --- | --- |

—

„Ageas Portugal“: „Ageas Group“ priklausanti Portugalijoje veikianti draudimo bendrovė, teikianti gyvybės ir ne gyvybės draudimo paslaugas privatiems asmenims, verslui ir institucijoms, vykdantiems veiklą keliose ES šalyse ir Azijoje;

| — | JMRS: kuria gyvenamųjų namų sprendimus ir ortopedinės, geriatrinės ir neurologinės reabilitacijos programas, per ligoninių infrastruktūrą teikia individualiems poreikiams pritaikytas priežiūros namuose paslaugas, kaip „JM Group“ dalis teikia privačias sveikatos priežiūros paslaugas, vykdo veiklą kelių infrastruktūros ir chemijos pramonės sektoriuose Ispanijoje ir Jungtinėse Amerikos Valstijose; |
| --- | --- |

—

JMRS: kuria gyvenamųjų namų sprendimus ir ortopedinės, geriatrinės ir neurologinės reabilitacijos programas, per ligoninių infrastruktūrą teikia individualiems poreikiams pritaikytas priežiūros namuose paslaugas, kaip „JM Group“ dalis teikia privačias sveikatos priežiūros paslaugas, vykdo veiklą kelių infrastruktūros ir chemijos pramonės sektoriuose Ispanijoje ir Jungtinėse Amerikos Valstijose;

| — | SPSI: dviejų pagyvenusių žmonių globos namų eksploatavimas ir nekilnojamojo turto veikla Lisabonos municipalinėje zonoje. |
| --- | --- |

—

SPSI: dviejų pagyvenusių žmonių globos namų eksploatavimas ir nekilnojamojo turto veikla Lisabonos municipalinėje zonoje.

3.

Pagal Komisijos pranešimą dėl supaprastintos tam tikrų koncentracijų nagrinėjimo pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004 (2) procedūros reikėtų pažymėti, kad šią bylą numatoma nagrinėti pranešime nurodyta tvarka.

4.

Pastabos Komisijai turi būti pateiktos per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Visoje korespondencijoje turėtų būti pateikiama ši nuoroda:

M.9737 — Ageas Portugal/JMRS/SPSI

Pastabas Komisijai galima siųsti e. paštu, faksu arba paštu. Kontaktiniai duomenys:

El. paštas: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks. +32 22964301

Pašto adresas:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1 (Susijungimų reglamentas).

1

(2)  OL C 366, 2013 12 14, p. 5.

2

---

KITI AKTAI

Europos Komisija

| 23.3.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 94/4 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 94/4

---

Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1308/2013 94 straipsnio 1 dalies d punkte nurodyto bendrojo dokumento ir nuorodos į paskelbtą vyno sektoriaus produkto specifikaciją paskelbimas

(2020/C 94/03)

Šiuo paskelbimu suteikiama teisė pareikšti prieštaravimą paraiškai pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1308/2013 (1) 98 straipsnį per du mėnesius nuo šio paskelbimo dienos.

BENDRASIS DOKUMENTAS

„Achterhoek-Winterswijk“

Nuorodos numeris: PDO-NL-02402

Paraiškos pateikimo data – 2017.11.21

1.   Registruojamas (-i) pavadinimas (-ai)

„Achterhoek-Winterswijk“

2.   Geografinės nuorodos tipas

SKVN – saugoma kilmės vietos nuoroda

3.   Vynuogių produktų kategorijos

| 1. | Vynas |
| --- | --- |

1.

Vynas

| 3. | Likerinis vynas |
| --- | --- |

3.

Likerinis vynas

| 5. | Rūšinis putojantis vynas |
| --- | --- |

5.

Rūšinis putojantis vynas

| 9. | Gazuotas pusiau putojantis vynas |
| --- | --- |

9.

Gazuotas pusiau putojantis vynas

| 15. | Vynas iš vytintų vynuogių |
| --- | --- |

15.

Vynas iš vytintų vynuogių

| 16. | Vynas iš pernokusių vynuogių |
| --- | --- |

16.

Vynas iš pernokusių vynuogių

4.   Vyno (-ų) aprašymas

1 vyno kategorija. VYNAS: raudonasis, sausas, vaisinis arba saldus.

Vynuogių veislės: „Regent (N)“, „Pinotin (N)“, „Acolon (N)“, „Cabertin (N)“, „Cabernet Cortis (N)“, „Monarch (N)“ arba jų kupažas.

Juslinės savybės

Spalva: tamsiai raudona, priklausomai nuo vynuogių veislių derinio.

Aromatas: tamsiai raudonų vaisių, pvz., miško uogų, gervuogių ir vyšnių. Specifinis aromatas priklauso nuo vynuogių veislių derinio.

Skonis: lengvai geriamas vynas, pasižymintis subtiliais vaisių aromatais ir turintis taninų.

Analitinės savybės

Cukraus kiekis sausame vaisiniame vyne yra 0,5–6 g/l.

Raudonuosiuose saldžiuose vynuose cukraus kiekis yra 15–30 g/l.

Toliau išvardytos savybės, kurių vertės nenurodytos, atitinka ES reglamentuose nustatytas ribines vertes.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | 10,5 |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 63,84 miliekvivalento litre |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

10,5

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

63,84 miliekvivalento litre

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

1 vyno kategorija. VYNAS: raudonasis, brandintas statinėse.

Vynuogių veislės: „Regent (N)“, „Pinotin (N)“, „Acolon (N)“, „Cabertin (N)“, „Cabernet Cortis (N)“, „Monarch (N)“ arba jų kupažas.

Juslinės savybės

Spalva: ryškiai raudona, priklausomai nuo vynuogių veislių derinio.

Aromatas: tamsiai raudonų vaisių, pvz., miško uogų, gervuogių ir vyšnių. Specifinis aromatas priklauso nuo vynuogių veislių derinio.

Skonis: sodrūs vynai su vanilės aromatu, pasižymintys brandžių taninų struktūra.

Analitinės savybės

Cukraus kiekis vyne yra 0,5–6 g/l.

Toliau išvardytos savybės, kurių vertės nenurodytos, atitinka ES reglamentuose nustatytas ribines vertes.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | 11,5 |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 63,84 miliekvivalento litre |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

11,5

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

63,84 miliekvivalento litre

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

1 vyno kategorija. VYNAS: baltasis, sausas, vaisinis arba saldus.

Vynuogių veislės: „Johanniter (B)“, „Souvignier Gris (Rs)“, „Solaris (B)“, „Merzling (B)“ arba šių veislių kupažas.

Juslinės savybės

Spalva: nuo geltonos iki aukso geltonumo, priklausomai nuo vynuogių veislių derinio.

Aromatas: vynų „Solaris“ ir „Merzling“ – atogrąžų vaisių; vynai „Johanniter“ ir „Souvignier Gris“ pasižymi prinokusių vaisių, pvz., geltonųjų obuolių, aromatu.

Skonis: vynai „Johanniter“ yra vaisių skonio ir gaivūs, pasižymintys (iš dalies dėl jų rūgštingumo) veislei „Riesling“ būdingais aromatais, o vynai „Souvignier Gris“ – sodresni.

Vynai „Solaris“ pasižymi gaiviu rūgštingumu, o vynų „Merzling“ saldumas dera su rūgštoku vaisių skoniu.

Analitinės savybės

Cukraus kiekis sausame vyne: 1–8 g/l.

Cukraus kiekis saldžiame vyne: 15–30 g/l.

Toliau išvardytos savybės, kurių vertės nenurodytos, atitinka ES reglamentuose nustatytas ribines vertes.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | 10,5 |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 77,14 miliekvivalento litre |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

10,5

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

77,14 miliekvivalento litre

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

1 vyno kategorija. VYNAS: baltasis, brandintas statinėse.

Vynuogių veislė: „Solaris (B)“.

Juslinės savybės

Spalva: aukso geltonumo.

Aromatas: vietinių vaisių ir atogrąžų vaisių, pvz., mangų arba prinokusių ananasų, kvapai.

Skonis: rūgštokai gaivus. Brandinamas statinėse vynas įgauna būdingą medžio aromatą ir kreminį skonį.

Analitinės savybės

Cukraus kiekis vyne yra 15–30 g/l.

Toliau išvardytos savybės, kurių vertės nenurodytos, atitinka ES reglamentuose nustatytas ribines vertes.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | 10,5 |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 77,14 miliekvivalento litre |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

10,5

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

77,14 miliekvivalento litre

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

1 vyno kategorija. VYNAS: rožinis, sodraus vaisių skonio.

Vynuogių veislės: „Regent (N)“, „Pinotin (N)“, „Acolon (N)“, „Cabertin (N)“, „Cabernet Cortis (N)“, „Monarch (N)“ arba jų kupažas, taip pat gali būti su „Solaris (B)“ ir (arba) „Johanniter (B)“.

Juslinės savybės

Spalva: lašišos rausvumo.

Aromatas: saldokų raudonųjų vaisių.

Skonis: vaisinis, saldokas, sodrus.

Analitinės savybės

Cukraus kiekis vyne yra 3–10 g/l.

Toliau išvardytos savybės, kurių vertės nenurodytos, atitinka ES reglamentuose nustatytas ribines vertes.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | 10 |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 63,84 miliekvivalento litre |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

10

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

63,84 miliekvivalento litre

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

3 vyno kategorija. Raudonasis LIKERINIS VYNAS

Vynuogių veislės: „Regent (N)“, „Pinotin (N)“, „Acolon (N)“, „Cabertin (N)“ arba jų kupažas.

Juslinės savybės

Spalva: raudona.

Aromatas: saldus, juodųjų serbentų, aštrokas.

Skonis: aštrus, būdinga saldumo ir vaisių rūgštumo pusiausvyra.

Analitinės savybės

Cukraus kiekis vyne yra 50–100 g/l.

Toliau išvardytos savybės, kurių vertės nenurodytos, atitinka ES reglamentuose nustatytas ribines vertes.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | 18 |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 63,84 miliekvivalento litre |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

18

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

63,84 miliekvivalento litre

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

5 vyno kategorija. Baltasis RŪŠINIS PUTOJANTIS VYNAS

Vynuogių veislės: „Johanniter (B)“, „Souvignier Gris (Rs)“, „Solaris (B)“ arba šių veislių kupažas.

Juslinės savybės

Spalva: balta.

Aromatas: obuolių, citrusinių vaisių.

Skonis: vaisinis, gaivus su mažyčiais burbuliukais, gana sodrus.

Analitinės savybės

Cukraus kiekis vyne yra 5–16 g/l.

Toliau išvardytos savybės, kurių vertės nenurodytos, atitinka ES reglamentuose nustatytas ribines vertes.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | 10,5 |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 79,8 miliekvivalento litre |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

10,5

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

79,8 miliekvivalento litre

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

9 vyno kategorija. Gazuotas rožinis PUSIAU PUTOJANTIS VYNAS

Vynuogių veislės: „Regent (N)“, „Pinotin (N)“, „Acolon (N)“, „Cabertin (N)“, „Cabernet Cortis (N)“, „Monarch (N)“ arba jų kupažas, taip pat gali būti su „Solaris (B)“ ir (arba) „Johanniter (B)“.

Juslinės savybės

Spalva: lašišos rausvumo.

Aromatas: švelnus, raudonųjų vaisių.

Skonis: vaisinis, suteikia dilgčiojimo pojūtį.

Analitinės savybės

Cukraus kiekis vyne yra 5–16 g/l.

Toliau išvardytos savybės, kurių vertės nenurodytos, atitinka ES reglamentuose nustatytas ribines vertes.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | 10 |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 63,84 miliekvivalento litre |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

10

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

63,84 miliekvivalento litre

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

15 vyno kategorija. Baltasis VYNAS iš vytintų vynuogių

Vynuogių veislė: „Solaris (B)“.

Juslinės savybės

Spalva: aukso geltonumo.

Aromatas: sunokusių atogrąžų vaisių, medaus.

Skonis: sodrus, kreminis, saldus, sodriai gaivus.

Analitinės savybės

Cukraus kiekis vyne yra 120–240 g/l.

Toliau išvardytos savybės, kurių vertės nenurodytos, atitinka ES reglamentuose nustatytas ribines vertes.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | 9 |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 66,5 miliekvivalento litre |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

9

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

66,5 miliekvivalento litre

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

16 vyno kategorija. Baltasis VYNAS iš pernokusių vynuogių

Vynuogių veislė: „Solaris (B)“.

Juslinės savybės

Spalva: aukso geltonumo.

Aromatas: sunokusių atogrąžų vaisių, medaus.

Skonis: sodrus, kreminis, saldus, sodriai gaivus.

Analitinės savybės

Cukraus kiekis vyne yra 50–120 g/l.

Toliau išvardytos savybės, kurių vertės nenurodytos, atitinka ES reglamentuose nustatytas ribines vertes.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | 12 |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 73,15 miliekvivalento litre |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

12

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

73,15 miliekvivalento litre

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

5.   Vyno gamybos metodai

a.   Pagrindiniai vynininkystės metodai

Vyno gamybos taisyklės ir specifinis vynininkystės metodas

Toliau nurodytos vyno gamybos taisyklės taikomos visoms toliau išvardytoms vyno kategorijoms.

| — | Didžiausiam sodrinimo lygiui taikomos ES reglamente nustatytos taisyklės, galima numatyti papildomą 0,5 proc. sodrinimą, jei atitinkamais metais tai leidžia nacionalinės valdžios institucijos (šiuo atveju Žemės ūkio, gamtos ir maisto kokybės ministerija). |
| --- | --- |

—

Didžiausiam sodrinimo lygiui taikomos ES reglamente nustatytos taisyklės, galima numatyti papildomą 0,5 proc. sodrinimą, jei atitinkamais metais tai leidžia nacionalinės valdžios institucijos (šiuo atveju Žemės ūkio, gamtos ir maisto kokybės ministerija).

| — | Rūgštingumo sumažinimo reikalavimui taikomos ES reglamente nustatytos ribos. |
| --- | --- |

—

Rūgštingumo sumažinimo reikalavimui taikomos ES reglamente nustatytos ribos.

| — | Dėl vyno parūgštinimo kiekvienais metais turi būti gautas nacionalinių valdžios institucijų (šiuo atveju Žemės ūkio, gamtos ir maisto kokybės ministerijos) pritarimas; norint jį gauti, pateikiama paraiška dėl atitinkamų metų, kuriems pasibaigus bus taikomos ES reglamente nustatytos ribos. |
| --- | --- |

—

Dėl vyno parūgštinimo kiekvienais metais turi būti gautas nacionalinių valdžios institucijų (šiuo atveju Žemės ūkio, gamtos ir maisto kokybės ministerijos) pritarimas; norint jį gauti, pateikiama paraiška dėl atitinkamų metų, kuriems pasibaigus bus taikomos ES reglamente nustatytos ribos.

1 vyno kategorija. VYNAS: raudonasis, sausas, vaisinis arba saldus.

Specifinis vynininkystės metodas

Išspaudos fermentuojamos mažiausiai keturias dienas.

1 vyno kategorija. VYNAS: raudonasis, brandintas statinėse.

Specifinis vynininkystės metodas

Išspaudos fermentuojamos mažiausiai keturias dienas.

Brandinama medinėse statinėse ne trumpiau kaip aštuonis mėnesius.

1 vyno kategorija. VYNAS: baltasis, sausas, vaisinis arba saldus.

Specifinis vynininkystės metodas

Šaltoji fermentacija žemesnėje nei 18 °C temperatūroje (išimties tvarka vynų, kuriuos sunku fermentuoti, temperatūra padidinama fermentacijos pradžioje).

1 vyno kategorija. VYNAS: baltasis, brandintas statinėse.

Specifinis vynininkystės metodas

Šaltoji fermentacija žemesnėje nei 18 °C temperatūroje (išimties tvarka vynų, kuriuos sunku fermentuoti, temperatūra padidinama fermentacijos pradžioje).

Bent 50 proc. tūrio brandinama medinėse statinėse ne trumpiau kaip tris mėnesius.

1 vyno kategorija. VYNAS: rožinis, sodraus vaisinio skonio.

Specifinis vynininkystės metodas

Šaltoji fermentacija žemesnėje nei 18 °C temperatūroje (išimties tvarka vynų, kuriuos sunku fermentuoti, temperatūra padidinama fermentacijos pradžioje).

3 vyno kategorija. Raudonasis LIKERINIS VYNAS

Specifinis vynininkystės metodas

Išspaudos fermentuojamos mažiausiai keturias dienas.

Brandinama medinėse statinėse ne trumpiau kaip vienus metus.

Pridedama vyno alkoholio.

5 vyno kategorija. Baltasis RŪŠINIS PUTOJANTIS VYNAS

Specifinis vynininkystės metodas

Šaltoji fermentacija žemesnėje nei 18 °C temperatūroje (išimties tvarka vynų, kuriuos sunku fermentuoti, temperatūra padidinama fermentacijos pradžioje).

Antrinė fermentacija butelyje, taikant tradicinį metodą.

9 vyno kategorija. Rožinis gazuotas PUSIAU PUTOJANTIS VYNAS

Specifinis vynininkystės metodas

Šaltoji fermentacija žemesnėje nei 18 °C temperatūroje (išimties tvarka vynų, kuriuos sunku fermentuoti, temperatūra padidinama fermentacijos pradžioje).

Prisotinama anglies dioksidu išpilstant į butelius (esant ne didesniam kaip 2,5 baro slėgiui).

15 vyno kategorija. Baltasis VYNAS iš vytintų vynuogių

Specifinis vynininkystės metodas

Vėlyvas derliaus nuėmimas, vynuogės nuskinamos rankomis.

Vynuogės džiovinamos natūraliai, tada ne trumpiau kaip dvi savaites džiovinamos ant šiaudų.

Vynas gaminamas šaltosios fermentacijos būdu žemesnėje nei 18 °C temperatūroje.

16 vyno kategorija. Baltasis VYNAS iš pernokusių vynuogių

Specifinis vynininkystės metodas

Vėlyvas vynuogių, kurių cukraus kiekis ne mažesnis kaip 120 laipsnių pagal Ekslės skalę, derliaus nuėmimas.

Šaltoji fermentacija žemesnėje nei 18 °C temperatūroje (išimties tvarka vynų, kuriuos sunku fermentuoti, temperatūra padidinama fermentacijos pradžioje).

b.   Didžiausia išeiga

Raudonasis, „Regent (N)“

50 hektolitrų iš hektaro

Raudonasis, „Pinotin (N)“

50 hektolitrų iš hektaro

Raudonasis, „Monarch (N)“

50 hektolitrų iš hektaro

Raudonasis, „Acolon (N)“

50 hektolitrų iš hektaro

Raudonasis, „Cabertin (N)“

50 hektolitrų iš hektaro

Raudonasis, „Cabernet Cortis (N)“

50 hektolitrų iš hektaro

Baltasis, „Souvignier Gris (Rs)“

60 hektolitrų iš hektaro

Baltasis vytintų vynuogių, „Souvignier Gris (Rs)“

20 hektolitrų iš hektaro

Baltasis pernokusių vynuogių, „Souvignier Gris (Rs)“

40 hektolitrų iš hektaro

Baltasis, „Johanniter (B)“

60 hektolitrų iš hektaro

Baltasis vytintų vynuogių, „Johanniter (B)“

20 hektolitrų iš hektaro

Baltasis pernokusių vynuogių, „Johanniter (B)“

40 hektolitrų iš hektaro

Baltasis, „Solaris (B)“

50 hektolitrų iš hektaro

Baltasis vytintų vynuogių, „Solaris (B)“

20 hektolitrų iš hektaro

Baltasis pernokusių vynuogių, „Solaris (B)“

40 hektolitrų iš hektaro

Baltasis, „Merzling (B)“

60 hektolitrų iš hektaro

6.   Nustatyta geografinė vietovė

Nustatyta geografinė vietovė yra rytinėje Achterhuko regiono dalyje, besitęsiančioje iki sienos su Vokietija, ir ją apriboja Vintersveiko savivaldybės ribos.

Achterhuko-Vintersveiko vietovėje vynuogynų, kuriems taikoma ši saugoma kilmės vietos nuoroda, plotai apima teritorijas, kuriose vyrauja klasėms HN21, KX ir eZE23 priskiriami dirvožemiai. Jose taip pat yra klasėms HN23, ZG23 ir ZG21 priskiriamų dirvožemių su humusu ir priemoliu, kurie yra svarbūs vynuogių auginimui. Šių tipų dirvožemiai vyrauja didžiojoje dalyje nustatytos vietovės.

Savivaldybėje yra daug atokių vietovių, kuriose yra devyni kaimeliai ir kurios visos sudaro Vintersveiko savivaldybės dalį. Žemėlapyje kaimeliai pagal laikrodžio rodyklę pažymėti taip: Medas (1 448 gyventojai), Hiupelis (414 gyventojų), Henkselis (268 gyventojai), Ratiumas (354 gyventojai), Brinkhernė (272 gyventojai), Kotenas (798 gyventojai), Voldas (861 gyventojas), Mistė (675 gyventojai) ir Korlė (281 gyventojas). Iš visų šių kaimelių tik Medas turi centrą su įvairiomis viešųjų paslaugų įstaigomis.

7.   Pagrindinė (s) vyninių vynuogių veislė (s)

| | „Cabertin (N)“ (VB-91-26-17) |
| --- | --- |

„Cabertin (N)“ (VB-91-26-17)

| | „Cabernet Cortis“ |
| --- | --- |

„Cabernet Cortis“

| | „Johanniter (B)“ |
| --- | --- |

„Johanniter (B)“

| | „Monarch“ |
| --- | --- |

„Monarch“

| | „Acolon“ |
| --- | --- |

„Acolon“

| | „Pinotin (N)“ |
| --- | --- |

„Pinotin (N)“

| | „Regent (N)“ |
| --- | --- |

„Regent (N)“

| | „Souvignier Gris“ |
| --- | --- |

„Souvignier Gris“

| | „Solaris“ |
| --- | --- |

„Solaris“

| | „Merzling (B)“ |
| --- | --- |

„Merzling (B)“

8.   Ryšys (-iai) su geografine vietove

Nustatyta vietovė

Didžioji nustatytos vietovės dalis yra Rytų Nyderlandų plokščiakalnyje, jos dirvožemio struktūra skiriasi (jame yra priemolio ir klinčių) nuo į vakarus nuo Vintersveiko plytinčios Achterhuko vietovės (ten dirvožemį sudaro aliuvinis molis ir paviršinės smėlio sąnašos) dirvožemio struktūros.

Vintersveiko vietovė žinoma dėl gyvatvorių dominuojamo kraštovaizdžio ir karjero, kuriame yra fosilijų liekanų. Kelių Vintersveiko upelių dugne galima aptikti juros periodo liaso amžiaus sluoksnių. Todėl 2005 m. Nyderlandų vyriausybė Vintersveiko vietovę paskelbė nacionaline Vintersveiko kraštovaizdžio teritorija. Ji iš viso užima beveik 22 000 hektarų.

Dirvožemis

Vintersveiko vietovę juosia Rytų Nyderlandų plokščiakalnio dirvožemio, kuriame yra priemolio ir klinčių, juosta. Kitų Achterhuko regiono dalių dirvožemį sudaro aliuvinis molis ir paviršinės smėlio sąnašos.

Nustatytoje vietovėje yra įvairių tipų dirvožemių, kurie kaitaliojasi ir vienas su kitu persidengia.

Dirvožemio tipai pasižymi šiomis savybėmis:

| — | geru humuso sluoksniu, |
| --- | --- |

—

geru humuso sluoksniu,

| — | dirvožemyje yra priemolio, suteikiančio vynui sodrų skonį ir neleidžiančio dirvožemiui išdžiūti, |
| --- | --- |

—

dirvožemyje yra priemolio, suteikiančio vynui sodrų skonį ir neleidžiančio dirvožemiui išdžiūti,

| — | priemolio (dumblo) sluoksnis padeda sumažinti vynmedžių vytimo greitį, |
| --- | --- |

—

priemolio (dumblo) sluoksnis padeda sumažinti vynmedžių vytimo greitį,

| — | smėlingas viršutinis dirvožemio sluoksnis padeda užtikrinti gerą vandens pusiausvyrą, |
| --- | --- |

—

smėlingas viršutinis dirvožemio sluoksnis padeda užtikrinti gerą vandens pusiausvyrą,

| — | požeminis vanduo sugeria mineralus iš podirvio (pvz., jame esančias klintis) – taip užtikrinama gera vynmedžių mityba. |
| --- | --- |

—

požeminis vanduo sugeria mineralus iš podirvio (pvz., jame esančias klintis) – taip užtikrinama gera vynmedžių mityba.

Klimatas ir aplinka

Nustatyta vietovė yra netoli Karališkojo Nyderlandų meteorologijos instituto stoties Hiupselyje, kur vidutinės klimato sąlygos vynuogių auginimo sezonu gegužės–rugsėjo mėnesiais (2010–2015 m.) buvo tokios:

| — | vidutinė temperatūra: 15,58 °C; |
| --- | --- |

—

vidutinė temperatūra: 15,58 °C;

| — | vidutinė žemiausia temperatūra: 9,93 °C; |
| --- | --- |

—

vidutinė žemiausia temperatūra: 9,93 °C;

| — | vidutinė aukščiausia temperatūra: 20,83 °C; |
| --- | --- |

—

vidutinė aukščiausia temperatūra: 20,83 °C;

| — | vidutinis santykinis drėgnis: 78,36 %; |
| --- | --- |

—

vidutinis santykinis drėgnis: 78,36 %;

| — | vidutinis kritulių kiekis: 78,54 mm per mėnesį; |
| --- | --- |

—

vidutinis kritulių kiekis: 78,54 mm per mėnesį;

| — | vidutinis saulės šviesos valandų kiekis per metus: 192,93 valandos per mėnesį. |
| --- | --- |

—

vidutinis saulės šviesos valandų kiekis per metus: 192,93 valandos per mėnesį.

Dėl to, kad nakties temperatūra yra šiek tiek žemesnė už nacionalinį temperatūros vidurkį, vynai tampa gaivūs ir įgauna vaisių skonį, o šiek tiek aukštesnė aukščiausia temperatūra ir didesnis saulės šviesos valandų skaičius leidžia vynuogėms geriau prinokti.

Žmogiškieji aspektai (auginimas ir vyno gamyba)

Auginimo procesui būdingi šie rūšiniam vynui gaminti specialiai atrinkti metodai:

| — | Vynuogių veislių atranka. Pasirinktų veislių vynuogės gali gerai sunokti šioje vietovėje ir suteikti vynui reikiamą aromatą. Jos taip pat atrenkamos dėl savo atsparumo, siekiant, kad auginimas būtų tvaresnis. |
| --- | --- |

—

Vynuogių veislių atranka. Pasirinktų veislių vynuogės gali gerai sunokti šioje vietovėje ir suteikti vynui reikiamą aromatą. Jos taip pat atrenkamos dėl savo atsparumo, siekiant, kad auginimas būtų tvaresnis.

| — | Vynmedžių tankumas. Vynmedžių eilės atskiriamos 2,00–2,20 m tarpais (siekiant užtikrinti, kad į vynuogių eiles patektų pakankamai saulės šviesos), tarpai tarp vynmedžių yra 1,00–1,25 m. Todėl vienam vynmedžiui tenkantis plotas yra apie 2,2 m2, taip užtikrinant, kad kiekvienam vynmedžiui pakaktų maisto medžiagų (vynuogėms sunokti ir jų aromatui išsiskleisti). |
| --- | --- |

—

Vynmedžių tankumas. Vynmedžių eilės atskiriamos 2,00–2,20 m tarpais (siekiant užtikrinti, kad į vynuogių eiles patektų pakankamai saulės šviesos), tarpai tarp vynmedžių yra 1,00–1,25 m. Todėl vienam vynmedžiui tenkantis plotas yra apie 2,2 m2, taip užtikrinant, kad kiekvienam vynmedžiui pakaktų maisto medžiagų (vynuogėms sunokti ir jų aromatui išsiskleisti).

| — | Tarpueiliuose tarp vynmedžių paliekamas pūdymas, kad naktį išskiriama šiluma būtų sulaikoma siekiant paspartinti nokimą. Tai taip pat padeda kovoti su naktinėmis šalnomis. Juostos tarp eilių gali būti užsėjamos žalia neaukšta augmenija. |
| --- | --- |

—

Tarpueiliuose tarp vynmedžių paliekamas pūdymas, kad naktį išskiriama šiluma būtų sulaikoma siekiant paspartinti nokimą. Tai taip pat padeda kovoti su naktinėmis šalnomis. Juostos tarp eilių gali būti užsėjamos žalia neaukšta augmenija.

| — | Siekiant užtikrinti, kad maisto medžiagos patektų į kekę, augimo sezono metu nukerpami vynmedžių ūgliai. |
| --- | --- |

—

Siekiant užtikrinti, kad maisto medžiagos patektų į kekę, augimo sezono metu nukerpami vynmedžių ūgliai.

| — | Auginimo laikas yra ribotas (didžiausia išeiga, kaip nurodyta vynų aprašyme). Prireikus kekės retinamos. |
| --- | --- |

—

Auginimo laikas yra ribotas (didžiausia išeiga, kaip nurodyta vynų aprašyme). Prireikus kekės retinamos.

| — | Vynmedžių auginimas. Nuspręsta naudoti „Guyot“ metodą (pagal jį vynmedžiai kiekvienais metais tvirtinami prie vielos), kai lapija auginama vertikaliai apie 2,20 m aukštyje (kad sugertų fotosintezei naudojamą saulės šviesą), o vynuogių zona, pašalinus lapus (sparčiau džiūsta, patenka saulės šviesa), paliekama atvira. |
| --- | --- |

—

Vynmedžių auginimas. Nuspręsta naudoti „Guyot“ metodą (pagal jį vynmedžiai kiekvienais metais tvirtinami prie vielos), kai lapija auginama vertikaliai apie 2,20 m aukštyje (kad sugertų fotosintezei naudojamą saulės šviesą), o vynuogių zona, pašalinus lapus (sparčiau džiūsta, patenka saulės šviesa), paliekama atvira.

| — | Vienas iš svarbiausių auginimo proceso sprendimų – kada nuimti vynuogių derlių. Sprendimas priimamas labai atidžiai stebint vynuogių nokimą – jų cukraus kiekį, rūgštingumą (pH) ir aromatus – kad būtų galima pagaminti rūšinį vyną. |
| --- | --- |

—

Vienas iš svarbiausių auginimo proceso sprendimų – kada nuimti vynuogių derlių. Sprendimas priimamas labai atidžiai stebint vynuogių nokimą – jų cukraus kiekį, rūgštingumą (pH) ir aromatus – kad būtų galima pagaminti rūšinį vyną.

Toliau išvardyti procesai yra ypač svarbūs formuojant gaminamų vynų savybes:

| — | Vynai gaminami remiantis derliaus kokybės specifikacijomis (liekamojo cukraus kiekiu, rūgštingumu, mažiausiu alkoholio kiekiu, brandinimu susiliečiant su mediena). Kiekvienais metais degustuotojų ekspertų grupė sprendžia dėl tikslios kiekvieno kupažo sudėties ir dėl to, ar jis turėtų būti brandinamas statinėse. |
| --- | --- |

—

Vynai gaminami remiantis derliaus kokybės specifikacijomis (liekamojo cukraus kiekiu, rūgštingumu, mažiausiu alkoholio kiekiu, brandinimu susiliečiant su mediena). Kiekvienais metais degustuotojų ekspertų grupė sprendžia dėl tikslios kiekvieno kupažo sudėties ir dėl to, ar jis turėtų būti brandinamas statinėse.

| — | Šaltoji baltųjų ir rožinių vynų fermentacija, kad jie būtų gaivūs ir vaisinio skonio. |
| --- | --- |

—

Šaltoji baltųjų ir rožinių vynų fermentacija, kad jie būtų gaivūs ir vaisinio skonio.

| — | Raudoniesiems vynams brandinti naudojamos medinės statinės, kad jie įgautų sodrų švelnių taninų skonį, o baltieji vynai, siekiant pagaminti sodresnį vyną, iš dalies brandinami sąlyčio su medžiu sąlygomis. |
| --- | --- |

—

Raudoniesiems vynams brandinti naudojamos medinės statinės, kad jie įgautų sodrų švelnių taninų skonį, o baltieji vynai, siekiant pagaminti sodresnį vyną, iš dalies brandinami sąlyčio su medžiu sąlygomis.

Priežastinis ryšys

Vyno kokybę lemia klimato, dirvožemio, auginimo veiksnių ir vyno gamybos metodų derinys.

Persidengiantys dirvožemio sluoksniai padeda užtikrinti gerą vandens pusiausvyrą. Podirvyje yra iš požeminio vandens patekusių klinčių ir mineralinių maisto medžiagų, o priemolis ir humusas, kurie yra viršutiniame dirvožemio sluoksnyje, padeda sukurti reikiamas sąlygas vynuogėms tarpti.

Dirvožemiai, kuriuose yra humuso ir priemolio, puikiai tinka vynuogėms auginti. Jie gerai išlaiko drėgmę ir maisto medžiagas, todėl vynuogių aromatai gali visiškai susiformuoti, kad, net ir gana sausu laikotarpiu, būtų galima pagaminti sodraus, intensyvaus skonio vyną.

Klimatas (kuris yra labiau kontinentinio tipo) padeda pasiekti reikiamo sunokimo ir kartu suteikia vynui gaivų ir vaisinį skonį (nes nakties temperatūra yra šiek tiek žemesnė).

Kitas veiksnys, kuris kartu su dirvožemiu ir klimatu yra palankus rūšiniams vynams gaminti, yra žmogaus indėlis, pvz., veislių atranka, taikomas auginimo metodas (maksimalus saulės šviesos naudojimas, kekių retinimas), derliaus valdymas (cukraus kiekio, rūgštingumo ir aromatų tikrinimas) ir vyno gamybos metodai (šaltoji fermentacija, brandinimas medinėse statinėse). Pagaminti vynai yra atpažįstami rūšiniai ir kupažuoti vynai (sodrūs ir vaisiniai) – gaivūs baltieji (pasižymintys prinokusių vaisių ir (arba) citrusinių vaisių aromatais) ir (arba) rožiniai vynai bei raudonieji vynai, pasižymintys švelniais taninais.

Apibendrinant pažymėtina, kad klimato (gaivumo ir nokimo), dirvožemio (priemolio ir (arba) humuso ir klinčių, padedančių užtikrinti gerą vandens pusiausvyrą ir maisto medžiagas), auginimo (veislių parinkimo, vynmedžių tankumo, lapijos tvarkymo, derliaus nuėmimo sprendimų) veiksnių ir vyno gamybos metodų (pvz., šaltosios fermentacijos, brandinimo statinėse) derinys užtikrina:

| — | baltųjų ir rožinių vynų gaivumą ir sodrų vaisinį skonį; |
| --- | --- |

—

baltųjų ir rožinių vynų gaivumą ir sodrų vaisinį skonį;

| — | švelnius raudonųjų vynų taninus ir jų sodrų skonį. |
| --- | --- |

—

švelnius raudonųjų vynų taninus ir jų sodrų skonį.

Šis veiksnių derinys aktualus ne tik kategorijai „vynas“, bet ir kitų kategorijų vynui („likerinis vynas“, „rūšinis putojantis vynas“, „pusiau putojantis vynas“), kuris gaminamas tokiu pačiu būdu ir iš tų pačių vynuogių, kaip ir 1 kategorijai „Vynas“ priskiriamas vynas („bazinis vynas“), tačiau pasižymi specifinėmis kategorijos savybėmis, kurias jis įgauna atlikus papildomas operacijas vyno gamybos proceso metu.

Kalbant apie kategorijų „Vynas iš vytintų vynuogių“ ir „Vynas iš pernokusių vynuogių“ vynus, taip pat svarbus klimato, dirvožemio, auginimo veiksnių ir vyno gamybos metodų derinys. Šie rūšiniai desertiniai vynai gaminami vynuoges nokinant ilgiau (didesnis cukraus kiekis) ir (arba) džiovinant (didesnis cukraus kiekis ir (arba) didesnė aromatų koncentracija).

Informacija apie kitas vyno kategorijas (ne kategoriją „Vynas“)

| — | Likerinis vynas
  Likerinį vyną sudaro bazinis vynas, pasižymintis tomis pačiomis juslinėmis savybėmis (atsirandančiomis dėl dirvožemio, klimato ir žmogaus veiksmų derinio) kaip ir kategorijos „Vynas“ vynas, tačiau jame yra norimas likerinio vyno liekamojo cukraus kiekis. Be to, likerinis vynas brandinamas statinėse ne trumpiau kaip vienus metus (dėl to jis įgauna švelnesnių taninų ir medžio aromatą) ir įpilama vyno alkoholio, kad vynas virstų likeriu. Likerinio vyno mažiausia faktinė alkoholio koncentracija yra 18 proc. |
| --- | --- |

—

Likerinis vynas

Likerinį vyną sudaro bazinis vynas, pasižymintis tomis pačiomis juslinėmis savybėmis (atsirandančiomis dėl dirvožemio, klimato ir žmogaus veiksmų derinio) kaip ir kategorijos „Vynas“ vynas, tačiau jame yra norimas likerinio vyno liekamojo cukraus kiekis. Be to, likerinis vynas brandinamas statinėse ne trumpiau kaip vienus metus (dėl to jis įgauna švelnesnių taninų ir medžio aromatą) ir įpilama vyno alkoholio, kad vynas virstų likeriu. Likerinio vyno mažiausia faktinė alkoholio koncentracija yra 18 proc.

| — | Rūšinis putojantis vynas
  Rūšinio putojančio vyno bazinis vynas pasižymi tomis pačiomis juslinėmis savybėmis kaip ir kategorijos „Vynas“ vynas (tokiu pat gaivumu ir vaisiniu skoniu, kurį lemia dirvožemio, klimato ir žmogaus veiksmų derinys). Jam taip pat būdingos savybės, atsirandančios bazinį vyną paverčiant putojančiu vynu, fermentuojant buteliuose (tradiciniu metodu), o tai suteikia vynui elegantišką putą. Vyno perteklinis slėgis yra ne mažesnis kaip 3,5 baro. Rūšiniam putojančiam vynui gaminti naudojamo kupažo mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais yra 10,5 proc. |
| --- | --- |

—

Rūšinis putojantis vynas

Rūšinio putojančio vyno bazinis vynas pasižymi tomis pačiomis juslinėmis savybėmis kaip ir kategorijos „Vynas“ vynas (tokiu pat gaivumu ir vaisiniu skoniu, kurį lemia dirvožemio, klimato ir žmogaus veiksmų derinys). Jam taip pat būdingos savybės, atsirandančios bazinį vyną paverčiant putojančiu vynu, fermentuojant buteliuose (tradiciniu metodu), o tai suteikia vynui elegantišką putą. Vyno perteklinis slėgis yra ne mažesnis kaip 3,5 baro. Rūšiniam putojančiam vynui gaminti naudojamo kupažo mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais yra 10,5 proc.

| — | Gazuotas pusiau putojantis vynas
  Rūšiniam pusiau putojančiam vynui gaminti naudojamas bazinis vynas pasižymi tomis pačiomis juslinėmis savybėmis kaip ir kategorijos „Vynas“ vynas (tokiu pat gaivumu ir vaisiniu skoniu, kurį lemia dirvožemio, klimato ir žmogaus veiksmų derinys). Jam taip pat būdingos savybės, atsirandančios dėl siekiant išgauti burbuliukus pridedamo CO2. Gazuoto pusiau putojančio vyno mažiausia faktinė alkoholio koncentracija tūrio procentais yra 10 proc., o perteklinis slėgis ne didesnis kaip 2,5 baro. Tai gaivus ir itin vaisinis vasaros vynas. |
| --- | --- |

—

Gazuotas pusiau putojantis vynas

Rūšiniam pusiau putojančiam vynui gaminti naudojamas bazinis vynas pasižymi tomis pačiomis juslinėmis savybėmis kaip ir kategorijos „Vynas“ vynas (tokiu pat gaivumu ir vaisiniu skoniu, kurį lemia dirvožemio, klimato ir žmogaus veiksmų derinys). Jam taip pat būdingos savybės, atsirandančios dėl siekiant išgauti burbuliukus pridedamo CO2. Gazuoto pusiau putojančio vyno mažiausia faktinė alkoholio koncentracija tūrio procentais yra 10 proc., o perteklinis slėgis ne didesnis kaip 2,5 baro. Tai gaivus ir itin vaisinis vasaros vynas.

| — | Vynas iš vytintų vynuogių (desertinis vynas)
  Vynuoges būtina nokinti ilgiau prieš jas džiovinant bent dvi savaites – šis procesas lemia vyno iš vytintų vynuogių cukraus kiekį ir aromatą. Šaltosios fermentacijos būdu gaminamas vynas, kurio mažiausia faktinė alkoholio koncentracija yra 9,4 proc.
  Šio vaisinio skonio vyno aromatų santalką lemia dirvožemio, klimato ir žmonių veiksmų derinys. Visų pirma tai, kad desertinis vynas gaminamas labai rūpestingai, suteikia šiam vynui būdingą sodrų skonį. |
| --- | --- |

—

Vynas iš vytintų vynuogių (desertinis vynas)

Vynuoges būtina nokinti ilgiau prieš jas džiovinant bent dvi savaites – šis procesas lemia vyno iš vytintų vynuogių cukraus kiekį ir aromatą. Šaltosios fermentacijos būdu gaminamas vynas, kurio mažiausia faktinė alkoholio koncentracija yra 9,4 proc.

Šio vaisinio skonio vyno aromatų santalką lemia dirvožemio, klimato ir žmonių veiksmų derinys. Visų pirma tai, kad desertinis vynas gaminamas labai rūpestingai, suteikia šiam vynui būdingą sodrų skonį.

| — | Vynas iš pernokusių vynuogių (desertinis vynas)
  Kadangi vynuogės būtinai nokinamos ilgiau, iš pernokusių vynuogių pagaminto vyno cukraus kiekis yra ne mažesnis kaip 110 laipsnių pagal Ekslės skalę. Šio proceso, kurį sudaro šaltoji fermentacija be sodrinimo, rezultatas yra vynas, kurio mažiausia faktinė alkoholio koncentracija yra 12 proc., o jo vaisinį skonį lemia dirvožemio, klimato ir žmogaus veiksmų derinys. Visų pirma tai, kad desertinis vynas gaminamas labai rūpestingai, suteikia šiam vynui būdingą sodrų skonį.
  Vynai, gaminami laikantis šio požiūrio, ir toliau kasmet pelno medalius įvairiuose tiek Nyderlanduose, tiek užsienyje (pvz., Vienoje) rengiamuose konkursuose. |
| --- | --- |

—

Vynas iš pernokusių vynuogių (desertinis vynas)

Kadangi vynuogės būtinai nokinamos ilgiau, iš pernokusių vynuogių pagaminto vyno cukraus kiekis yra ne mažesnis kaip 110 laipsnių pagal Ekslės skalę. Šio proceso, kurį sudaro šaltoji fermentacija be sodrinimo, rezultatas yra vynas, kurio mažiausia faktinė alkoholio koncentracija yra 12 proc., o jo vaisinį skonį lemia dirvožemio, klimato ir žmogaus veiksmų derinys. Visų pirma tai, kad desertinis vynas gaminamas labai rūpestingai, suteikia šiam vynui būdingą sodrų skonį.

Vynai, gaminami laikantis šio požiūrio, ir toliau kasmet pelno medalius įvairiuose tiek Nyderlanduose, tiek užsienyje (pvz., Vienoje) rengiamuose konkursuose.

9.   Kitos pagrindinės sąlygos

NĖRA

Nuoroda į produkto specifikaciją

https://www.rvo.nl/sites/default/files/2017/06/Productdossier-BOB-Achterhoek-Winterswijk.pdf

---

(1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 671.

---

| 23.3.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 94/16 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 94/16

---

Pranešimo apie vyno sektoriaus produkto specifikacijos standartinio pakeitimo patvirtinimą paskelbimas pagal 2018 m. spalio 17 d. Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 17 straipsnio 2 ir 3 dalis

(2020/C 94/04)

Šis pranešimas skelbiamas pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 17 straipsnio 5 dalį (1).

PRANEŠIMAS APIE STANDARTINIO PAKEITIMO PATVIRTINIMĄ

„Touraine“

Nuorodos numeris: PDO-FR-A0501-AM01

Pranešimo data: 2019-12-19

PATVIRTINTO PAKEITIMO APRAŠYMAS IR PAGRINDIMAS

1.   Geografinė vietovė

Pakoreguota dalis apie geografinę vietovę siekiant atsižvelgti į šios nuorodos geografinę vietovę sudarančių komunų sujungimą, taip pat į vienos komunos įtraukimą ir kitos pašalinimą.

Atitinkamai iš dalies keičiamas bendrojo dokumento 6 punktas.

2.   Nustatyti sklypai

Specifikacijos 1 skyriaus IV antraštinės dalies 2 punkte po žodžių „2010 m. birželio 9 d.“ įtraukiami žodžiai „ir 2018 m. birželio 14 d.“

Šiuo pakeitimu siekiama įtraukti datą, kai kompetentingos valdžios institucijos patvirtino geografinėje gamybos vietovėje nustatytų sklypų pakeitimą. Sklypų nustatymas reiškia geografinėje gamybos vietovėje esančių sklypų, kuriuose gali būti gaminamas saugomos kilmės vietos nuoroda žymimas produktas, parinkimą.

Bendrajam dokumentui šis pakeitimas įtakos neturi.

3.   Arčiausiai esanti vietovė

Dalis apie arčiausiai esančią vietovę pakoreguota siekiant atsižvelgti į šios nuorodos geografinę vietovę sudarančių komunų sujungimą ir į vienos komunos pašalinimą.

Atitinkamai iš dalies keičiamas bendrojo dokumento 9 punktas.

4.   Vynuogių veislės

Raudonųjų vynų su papildoma geografine nuoroda „Amboise“ informacijoje išbraukiamos vynuogių veislės ’Cabernet franc’, ’Cabernet sauvignon’ ir ’Gamay’.

Šis pakeitimas daromas siekiant, kad nuo šiol vienintele raudoniesiems vynams gaminti skirta vynuogių veisle būtų laikoma veislė ’Côt’. Šio pakeitimo prašoma todėl, kad ’Côt’ yra istorinė šio regiono veislė, be to, šioje vietovėje iš jos pagaminama geresnės kokybės produkcija.

Rožinių vynų su papildoma geografine nuoroda „Amboise“ informacijoje išbraukiamos vynuogių veislės ’Cabernet franc’ ir ’Cabernet sauvignon’.

Bendrajam dokumentui šis pakeitimas įtakos neturi.

5.   Vynuogių veislių proporcija sklype

Raudonųjų ir rožinių vynų su papildoma geografine nuoroda „Amboise“ informacijoje išbrauktos kai kurios vynuogių veislės, todėl pakoreguojamos vynuogių veislių proporcijos sklype taisyklės.

Bendrajam dokumentui šis pakeitimas įtakos neturi.

6.   Atstumai tarp eilių

Papildomos geografinės nuorodos „Amboise“ informacijoje mažiausias atstumas tarp eilių nuo 1 m sumažinamas iki 0,90 m.

Bendrajam dokumentui šis pakeitimas įtakos neturi.

7.   Genėjimas

Papildomos geografinės nuorodos „Amboise“ informacijoje genėjimo taisyklės, kurios anksčiau skyrėsi priklausomai nuo vynuogių veislės, supaprastinamos ir formuluojamos taip:

„Ant sodinio paliekant daugiausia 11 pumpurų genima:

| — | paprastuoju metodu Guyot, pagal kurį paliekama viena ar dvi ilgos šakos, nuo kurių nugenimos ataugos; |
| --- | --- |

—

paprastuoju metodu Guyot, pagal kurį paliekama viena ar dvi ilgos šakos, nuo kurių nugenimos ataugos;

| — | trumpai (metodu Gobelet formuojant vėduoklę, metodu Cordon arba Cordon de royat), paliekant daugiausia 3 pumpurus ant ataugos. |
| --- | --- |

—

trumpai (metodu Gobelet formuojant vėduoklę, metodu Cordon arba Cordon de royat), paliekant daugiausia 3 pumpurus ant ataugos.

Nepriklausomai nuo genėjimo metodo, metinių vaisius mezgančių šakų ant sodinio turi būti ne daugiau kaip 11“.

Bendrajam dokumentui šis pakeitimas įtakos neturi.

8.   Pririšimas

Papildomos geografinės nuorodos „Amboise“ informacijoje išbraukiamos konkrečios nuostatos dėl pririšimo.

Bendrajam dokumentui šis pakeitimas įtakos neturi.

9.   Cukraus kiekis vynuogėse

Siekiant užtikrinti geresnę vynuogių kokybę, papildomos geografinės nuorodos „Amboise“ informacijoje padidinamas cukrų kiekis.

Mažiausias cukrų kiekis vynuogėse (gramais viename litre misos)

| Baltieji sausi vynai | 179 |
| --- | --- |
| Pusiau sausi, pusiau saldūs ir saldūs vynai | 212 |
| Rožiniai vynai | 179 |
| Raudonieji vynai | 189 |

Baltieji sausi vynai

179

Pusiau sausi, pusiau saldūs ir saldūs vynai

212

Rožiniai vynai

179

Raudonieji vynai

189

Mažiausia natūrali alkoholio koncentracija tūrio procentais

| Baltieji sausi vynai | 11 % |
| --- | --- |
| Pusiau sausi, pusiau saldūs ir saldūs vynai | 13 % |
| Rožiniai vynai | 11 % |
| Raudonieji vynai | 11 % |

Baltieji sausi vynai

11 %

Pusiau sausi, pusiau saldūs ir saldūs vynai

13 %

Rožiniai vynai

11 %

Raudonieji vynai

11 %

Bendrajam dokumentui šis pakeitimas įtakos neturi.

10.   Išeiga ir didžiausia leidžiama išeiga

Baltųjų vynų su papildoma geografine nuoroda „Amboise“ išeiga nuo 55 litrų iš hektaro sumažinama iki 52 litrų.

Raudonųjų ir baltųjų vynų su papildoma geografine nuoroda „Amboise“ didžiausia leidžiama išeiga nuo 63 litrų iš hektaro sumažinama iki 60 litrų, o rožinių vynų su šia nuoroda – nuo 67 litrų iš hektaro iki 60 litrų.

Bendrajam dokumentui šis pakeitimas įtakos neturi.

11.   Teisės naudoti nuorodą praradimas

Gaminant baltuosius vynus su papildoma geografine nuoroda „Amboise“ teisė naudoti nuorodą prarandama viršijus 65 hektolitrų iš hektaro kiekį, o gaminant raudonuosius ir rožinius vynus su šia nuoroda – 70 hektolitrų iš hektaro kiekį.

Bendrajam dokumentui šis pakeitimas įtakos neturi.

12.   Maišymas

Iš raudonųjų ir rožinių vynų su papildoma geografine nuoroda „Amboise“ informacijos išbrauktos kai kurios vynuogių veislės, todėl nustatomos maišymo proporcijos taisyklės.

Bendrajam dokumentui šis pakeitimas įtakos neturi.

13.   Fermentuojami cukrūs

Iš papildomos geografinės nuorodos „Amboise“ informacijos išbraukiama pusiau sausų rožinių vynų kategorija, nes tokie vynai negaminami.

Sausų baltųjų vynų su papildoma geografine nuoroda „Amboise“ informacijoje didžiausias fermentuojamų cukrų kiekis nuo 9 g/l sumažinamas iki 8 g/l.

Pusiau sausų baltųjų vynų su papildoma geografine nuoroda „Amboise“ informacijoje mažiausias fermentuojamų cukrų kiekis nuo 9 g/l sumažinamas iki 8 g/l.

Sausų rožinių vynų su papildoma geografine nuoroda „Amboise“ informacijoje didžiausias fermentuojamų cukrų kiekis nuo 9 g/l sumažinamas iki 6 g/l.

Bendrajam dokumentui šis pakeitimas įtakos neturi.

14.   Sodrinimas

Baltieji vynai su papildoma geografine nuoroda „Amboise“, kuriuose fermentuojamų cukrų kiekis didesnis negu 8 g/l, gaminami be sodrinimo etapo. Šiuo pakeitimu siekiama sumažinti sodrinimo galimybes.

Be to, visų vynų su papildoma geografine nuoroda „Amboise“ sodrinimo riba yra 1 %.

Bendrajam dokumentui šis pakeitimas įtakos neturi.

15.   Fermentavimo patalpos pajėgumas

Išbraukiama papildomai geografinei nuorodai „Amboise“ taikoma konkreti nuostata dėl fermentavimo patalpos pajėgumo.

Bendrajam dokumentui šis pakeitimas įtakos neturi.

16.   Brandinimas

Baltųjų ir rožinių vynų su papildoma geografine nuoroda „Amboise“ mažiausios brandinimo trukmės terminas pailginamas: iš tam tikrų metų gruodžio 31 d. pratęsiamas iki kitų metų po derliaus nuėmimo balandžio 30 d.

Šiuo pakeitimu siekiama atsižvelgti į taikomą praktiką ir į tai, kad nuo šiol raudonieji vynai gaminami tik iš veislės ’Côt’ vynuogių, kuriose yra daugiau taninų, todėl reikia ilgesnio brandinimo laiko, kad taninai sušvelnėtų. Ilgesnė baltųjų vynų brandinimo trukmė pagerina jų skonines savybes.

Bendrajam dokumentui šis pakeitimas įtakos neturi.

17.   Vynuogių spaudimas

Rožiniai vynai su papildoma geografine nuoroda „Amboise“ nuo šiol turi būti gaminami naudojant tiesioginio spaudimo techniką, kuri yra kokybiškesnė.

Bendrajam dokumentui šis pakeitimas įtakos neturi.

18.   Pateikimas į rinką vartotojams

Atsižvelgiant į tai, kad pakeista brandinimo trukmė, vynų su papildoma geografine nuoroda „Amboise“ pateikimo į rinką vartotojams data nukeliama į gegužės 15 d.

Bendrajam dokumentui šis pakeitimas įtakos neturi.

19.   Vyno išleidimas į apyvartą tarp įgaliotų sandėlių savininkų

Išbraukiamas 1 skyriaus IX antraštinės dalies 5 punkto b papunktis dėl vyno išleidimo į apyvartą tarp įgaliotų sandėlių savininkų datos.

Bendrajam dokumentui šis pakeitimas įtakos neturi.

20.   Ryšys su geografine vietove

Atsižvelgiant į tai, kad pakeista brandinimo trukmė, vynų su papildoma geografine nuoroda „Amboise“ ryšys su geografine vietove papildomas šiuo tekstu: „Raudonųjų vynų brandinimas sušvelnina taninų struktūrą. Brandinant baltuosius vynus sustiprėja kompleksiški aromatai.“

Atitinkamai iš dalies keičiamas bendrojo dokumento 8 punktas.

21.   Pereinamojo laikotarpio priemonė

Išbraukiamos galiojimo netekusios pereinamojo laikotarpio priemonės.

Bendrajam dokumentui šis pakeitimas įtakos neturi.

22.   Pagrindiniai kontroliuotini punktai

Pagrindiniai kontroliuotini punktai pakoreguoti siekiant supaprastinti jų aprašymą.

Bendrajam dokumentui šis pakeitimas įtakos neturi.

23.   Adresas

Specifikacijoje atnaujinamas INAO adresas.

Bendrajam dokumentui šis pakeitimas įtakos neturi.

BENDRASIS DOKUMENTAS

1.   Produkto pavadinimas

„Touraine“

2.   Geografinės nuorodos tipas

SKVN – saugoma kilmės vietos nuoroda

3.   Vynuogių produktų kategorijos

| 1. | Vynas |
| --- | --- |

1.

Vynas

| 5. | Rūšinis putojantis vynas |
| --- | --- |

5.

Rūšinis putojantis vynas

4.   Vyno (-ų) aprašymas

Analitinės savybės

Tai neputojantys baltieji, raudonieji ir rožiniai vynai ir putojantys baltieji ir rožiniai vynai. Neputojančių baltųjų, raudonųjų ir rožinių vynų mažiausia natūrali alkoholio koncentracija tūrio procentais yra 10 %.

Po išpilstymo kiekvienai vyno partijai būdingos toliau nurodytos analitinės savybės.

| — | Fermentuojamų cukrų (gliukozės ir fruktozės) kiekis baltuosiuose ir rožiniuose vynuose yra ne didesnis negu 4 g/l, o bendrasis rūgštingumas didesnis negu 3,5 g/l vyno rūgšties. |
| --- | --- |

—

Fermentuojamų cukrų (gliukozės ir fruktozės) kiekis baltuosiuose ir rožiniuose vynuose yra ne didesnis negu 4 g/l, o bendrasis rūgštingumas didesnis negu 3,5 g/l vyno rūgšties.

| — | Fermentuojamų cukrų (gliukozės ir fruktozės) kiekis raudonuosiuose vynuose yra ne didesnis negu 2 g/l. Raudonųjų vynų fermentavimas užbaigiamas pienarūgščiu rūgimu. Obuolių rūgšties kiekis yra ne didesnis negu 0,3 g/l. |
| --- | --- |

—

Fermentuojamų cukrų (gliukozės ir fruktozės) kiekis raudonuosiuose vynuose yra ne didesnis negu 2 g/l. Raudonųjų vynų fermentavimas užbaigiamas pienarūgščiu rūgimu. Obuolių rūgšties kiekis yra ne didesnis negu 0,3 g/l.

| — | Be sodrinimo etapo gaminamuose baltuosiuose ir rožiniuose vynuose, kurių mažiausia faktinė alkoholio koncentracija tūrio procentais –12,5 %, fermentuojamų cukrų (gliukozės ir fruktozės) kiekis yra ne didesnis negu 6 g/l. Tokiu atveju bendrasis rūgštingumas, išreikštas vyno rūgšties kiekiu, negali būti daugiau nei 1 g/l mažesnis už fermentuojamų cukrų (gliukozės ir fruktozės) kiekį. |
| --- | --- |

—

Be sodrinimo etapo gaminamuose baltuosiuose ir rožiniuose vynuose, kurių mažiausia faktinė alkoholio koncentracija tūrio procentais –12,5 %, fermentuojamų cukrų (gliukozės ir fruktozės) kiekis yra ne didesnis negu 6 g/l. Tokiu atveju bendrasis rūgštingumas, išreikštas vyno rūgšties kiekiu, negali būti daugiau nei 1 g/l mažesnis už fermentuojamų cukrų (gliukozės ir fruktozės) kiekį.

Po sodrinimo vynų visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais neviršija: baltųjų, raudonųjų ir rožinių vynų –12,5 %, putojančių baltųjų ir rožinių vynų – 13 % (jei misa fermentuojama).

Neputojančių baltųjų ir rožinių vynų lakusis rūgštingumas ir bendras sieros dioksido kiekis nustatyti Sąjungos teisės aktuose. Neputojančių raudonųjų vynų lakusis rūgštingumas, bendrasis rūgštingumas ir bendras sieros dioksido kiekis nustatyti Sąjungos teisės aktuose.

Putojančių rožinių ir baltųjų vynų lakusis rūgštingumas, bendrasis rūgštingumas, bendras sieros dioksido kiekis ir anglies dioksido kiekis nustatyti Sąjungos teisės aktuose.

Bet kurios partijos neišpilstyto vyno, kuris gali būti ženklinamas nuoroda „primeur“ (šviežias) arba „nouveau“ (jaunas), lakusis rūgštingumas yra ne didesnis kaip 10,2 miliekvivalento viename litre.

Vynams su saugoma kilmės vietos nuoroda „Touraine“ būdingas sodrus skonis ir gaivus, gerai subalansuotas poskonis.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

Aprašymas

Baltieji vynai dažniausiai būna blyškios aukso spalvos. Jiems būdinga plati aromatų paletė su citrusinius ar egzotinius vaisius ir baltos spalvos gėles primenančiomis natomis. Šie vynai išlaiko gaivų poskonį.

Rožiniams vynams būdingi subtilūs aromatai, kurie gali priminti juoduosius serbentus, egzotinius ar citrusinius vaisius.

Iš veislės ’Gamay N’ vynuogių pagamintiems raudoniesiems vynams (vynams su nuoroda „Gamay“ ir vynams su nuoroda „primeur“ (šviežias) arba „nouveau“ (jaunas)) dažniausiai būdinga vyšnių spalva ir šilti smulkių raudonų uogų aromatai bei švelnūs taninai. Šiuose subalansuotuose vynuose puikiai dera lengvumas ir subtilumas. Vynai, gaminami į vakarus nuo Tūro meridiano derinant kelias vynuogių veisles arba tik iš vienos ’Cabernet franc N’ vynuogių veislės, yra elegantiški ir stiprūs, su tinkamos struktūros taninais. Jiems būdingi raudonų ir juodų uogų aromatai ir tamsaus rubino ar intensyvi granatų spalva.

Baltųjų ir rožinių putojančių vynų struktūroje dominuoja rūgštumas, vynams suteikiantis ypatingo gaivumo ir subtilumo. Rūgštumą papildo vaisių natos, o brandinant gali atsiskleisti brijošės aromatas.

5.   Vyno gamybos metodai

a)   Pagrindiniai vynininkystės metodai

| — | Gaminant rožinius vynus draudžiama taikyti apdorojimą medžio anglimis, nepriklausomai nuo to, ar jos būtų naudojamos vienos, ar mišiniuose su kitais preparatais. |
| --- | --- |

—

Gaminant rožinius vynus draudžiama taikyti apdorojimą medžio anglimis, nepriklausomai nuo to, ar jos būtų naudojamos vienos, ar mišiniuose su kitais preparatais.

| — | Gaminant raudonuosius vynus leidžiama naudoti gryninamojo sodrinimo metodus. Tokiu atveju nustatomas didžiausias 10 % dalinės koncentracijos dydis, palyginti su gamybos apimtimi. |
| --- | --- |

—

Gaminant raudonuosius vynus leidžiama naudoti gryninamojo sodrinimo metodus. Tokiu atveju nustatomas didžiausias 10 % dalinės koncentracijos dydis, palyginti su gamybos apimtimi.

| — | Putojantys vynai gaminami tik antrinės fermentacijos buteliuose būdu. |
| --- | --- |

—

Putojantys vynai gaminami tik antrinės fermentacijos buteliuose būdu.

| — | Po sodrinimo vynų visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais neviršija: baltųjų, raudonųjų ir rožinių vynų –12,5 %, baltųjų ir rožinių putojančių vynų – 13 % (jei misa sodrinama). |
| --- | --- |

—

Po sodrinimo vynų visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais neviršija: baltųjų, raudonųjų ir rožinių vynų –12,5 %, baltųjų ir rožinių putojančių vynų – 13 % (jei misa sodrinama).

Be to, kas nurodyta pirmiau, vynai turi būti gaminami laikantis visoje Sąjungoje taikytinų ir Kaimo ir jūrų žuvininkystės kodekse nustatytų vynininkystės praktikos reikalavimų.

Auginimo praktika

Mažiausias vynuogyno tankumas –4 500 vynmedžių sodinių viename hektare, atstumas tarp eilių – ne didesnis kaip 2,1 m. Atstumas tarp sodinių toje pačioje eilėje – ne mažesnis kaip 1 m.

Vynmedžiai genimi toliau nurodytais metodais, kad ant sodinio liktų ne daugiau kaip 11 pumpurų:

| — | paprastuoju metodu Guyot, ant veislės ’Sauvignon B’ vynmedžio ilgosios šakos paliekant ne daugiau kaip 9 pumpurus, o ant kitų veislių vynmedžių – ne daugiau kaip 8 pumpurus, taip pat daugiausia 2 ūglius; |
| --- | --- |

—

paprastuoju metodu Guyot, ant veislės ’Sauvignon B’ vynmedžio ilgosios šakos paliekant ne daugiau kaip 9 pumpurus, o ant kitų veislių vynmedžių – ne daugiau kaip 8 pumpurus, taip pat daugiausia 2 ūglius;

| — | paliekant 2 trumpesnes šakas su ne daugiau kaip 5 pumpurais; |
| --- | --- |

—

paliekant 2 trumpesnes šakas su ne daugiau kaip 5 pumpurais;

| — | trumpai (išskleistos vėduoklės forma), paliekant ne daugiau kaip 2 pumpurus ant ūglio; |
| --- | --- |

—

trumpai (išskleistos vėduoklės forma), paliekant ne daugiau kaip 2 pumpurus ant ūglio;

| — | trumpai (metodu Cordon de Royat). |
| --- | --- |

—

trumpai (metodu Cordon de Royat).

Nepriklausomai nuo genėjimo metodo, vynmedžiai gali būti genimi ant sodinio paliekant 2 papildomus pumpurus su sąlyga, kad 11–12 lapų fenologinėje stadijoje vaisius mezgančių šakų bus ne daugiau kaip 11.

b)   Didžiausias gamybos kiekis

Baltieji vynai:

72 hektolitrai iš hektaro.

Raudonieji ir rožiniai vynai:

66 hektolitrai iš hektaro.

Putojantys vynai:

78 hektolitrai iš hektaro.

6.   Nustatyta geografinė vietovė

Vynuogės skinamos, vynas gaminamas ir brandinamas, taip pat putojantiems vynams skirtos vynuogės skinamos, putojantys vynai gaminami, brandinami ir išpilstomi toliau nurodytų komunų teritorijoje (sąrašas parengtas atsižvelgiant į 2018 m. Oficialųjį geografinių kodų registrą):

| — | Endro ir Luaros departamentas: Amboise, Anché, Artannes-sur-Indre, Athée-sur-Cher, Avoine, Avon-les-Roches, Azay-le-Rideau, Azay-sur-Cher, Beaumont-en-Véron, Benais, Bléré, Bossay-sur-Claise, Bourgueil, Brizay, Candes-Saint-Martin, Cangey, Chambray-lès-Tours, Chançay, Chanceaux-sur-Choisille, La Chapelle-sur-Loire, Chargé, Cheillé, Chemillé-sur-Indrois, Chenonceaux, Chinon, Chisseaux, Chouzé-sur-Loire, Cinais, Cinq-Mars-la-Pile, Civray-de-Touraine, Coteaux-sur-Loire, Couziers, Cravant-les-Coteaux, La Croix-en-Touraine, Crouzilles, Dierre, Draché, Epeigné-les-Bois, Esvres, Fondettes, Francueil, Genillé, Huismes, L’Ile-Bouchard, Ingrandes-de Touraine, Joué-lès-Tours, Langeais (tik buvusi šios komunos, kuri tapo administraciniu centru, teritorija: Langeais), Larçay, Lémeré, Lerné, Lignières-de-Touraine, Ligré, Limeray, Lussault-sur-Loire, Luynes, Luzillé, Marçay, Montlouis-sur-Loire, Montreuil-en-Touraine, Mosnes, Nazelles-Négron, Neuillé-le-Lierre, Noizay, Panzoult, Parçay-Meslay, Pocé-sur-Cisse, Pont-de-Ruan, Razines, Restigné, Reugny, Rigny-Ussé, Rivarennes, Rivière, La Roche-Clermault, Rochecorbon, Saché, Saint-Avertin, Saint-Benoît-la-Forêt, Saint-Etienne-de-Chigny, Saint-Germain-sur-Vienne, Saint-Martin-le-Beau, Saint-Nicolas-de-Bourgueil, Saint-Ouen-les-Vignes, Saint-Règle, Sainte-Maure-de-Touraine, Savigny-en-Véron, Savonnières, Sazilly, Seuilly, Souvigny-de-Touraine, Tavant, Theneuil, Thilouze, Thizay, Tours, Vallères, Véretz, Vernou-sur-Brenne, Villaines-les-Rochers, Vouvray; |
| --- | --- |

—

Endro ir Luaros departamentas: Amboise, Anché, Artannes-sur-Indre, Athée-sur-Cher, Avoine, Avon-les-Roches, Azay-le-Rideau, Azay-sur-Cher, Beaumont-en-Véron, Benais, Bléré, Bossay-sur-Claise, Bourgueil, Brizay, Candes-Saint-Martin, Cangey, Chambray-lès-Tours, Chançay, Chanceaux-sur-Choisille, La Chapelle-sur-Loire, Chargé, Cheillé, Chemillé-sur-Indrois, Chenonceaux, Chinon, Chisseaux, Chouzé-sur-Loire, Cinais, Cinq-Mars-la-Pile, Civray-de-Touraine, Coteaux-sur-Loire, Couziers, Cravant-les-Coteaux, La Croix-en-Touraine, Crouzilles, Dierre, Draché, Epeigné-les-Bois, Esvres, Fondettes, Francueil, Genillé, Huismes, L’Ile-Bouchard, Ingrandes-de Touraine, Joué-lès-Tours, Langeais (tik buvusi šios komunos, kuri tapo administraciniu centru, teritorija: Langeais), Larçay, Lémeré, Lerné, Lignières-de-Touraine, Ligré, Limeray, Lussault-sur-Loire, Luynes, Luzillé, Marçay, Montlouis-sur-Loire, Montreuil-en-Touraine, Mosnes, Nazelles-Négron, Neuillé-le-Lierre, Noizay, Panzoult, Parçay-Meslay, Pocé-sur-Cisse, Pont-de-Ruan, Razines, Restigné, Reugny, Rigny-Ussé, Rivarennes, Rivière, La Roche-Clermault, Rochecorbon, Saché, Saint-Avertin, Saint-Benoît-la-Forêt, Saint-Etienne-de-Chigny, Saint-Germain-sur-Vienne, Saint-Martin-le-Beau, Saint-Nicolas-de-Bourgueil, Saint-Ouen-les-Vignes, Saint-Règle, Sainte-Maure-de-Touraine, Savigny-en-Véron, Savonnières, Sazilly, Seuilly, Souvigny-de-Touraine, Tavant, Theneuil, Thilouze, Thizay, Tours, Vallères, Véretz, Vernou-sur-Brenne, Villaines-les-Rochers, Vouvray;

| — | Luaro ir Šero departamentas: Angé, Blois, Chailles, Châteauvieux, Châtillon-sur-Cher, Chaumont-sur-Loire, Chémery, Chissay-en-Touraine, Choussy, Contres, Couddes, Couffi, Faverolles-sur-Cher, Mareuil-sur-Cher, Méhers, Mesland, Meusnes, Monteaux, Monthou-sur-Bièvre, Monthou-sur-Cher, Montrichard Val de Cher, Noyers-sur-Cher, Oisly, Pontlevoy, Pouillé, Rilly-sur-Loire, Saint-Aignan, Saint-Georges-sur-Cher, Saint-Julien-de-Cheédon, Saint-Romain-sur-Cher, Sassay, Seigy, Soings-en-Sologne, Thenay, Thésée, Valaire, Valencisse (šių įgaliotųjų komunų teritorija: Chambon-sur-Cisse, Molineuf), Vallières-les-Grandes, Valloire-sur-Cisse (šios įgaliotosios komunos teritorija: Chouzy-sur-Cisse), Veuzain-sur-Loire (šios įgaliotosios komunos teritorija: Onzain). |
| --- | --- |

—

Luaro ir Šero departamentas: Angé, Blois, Chailles, Châteauvieux, Châtillon-sur-Cher, Chaumont-sur-Loire, Chémery, Chissay-en-Touraine, Choussy, Contres, Couddes, Couffi, Faverolles-sur-Cher, Mareuil-sur-Cher, Méhers, Mesland, Meusnes, Monteaux, Monthou-sur-Bièvre, Monthou-sur-Cher, Montrichard Val de Cher, Noyers-sur-Cher, Oisly, Pontlevoy, Pouillé, Rilly-sur-Loire, Saint-Aignan, Saint-Georges-sur-Cher, Saint-Julien-de-Cheédon, Saint-Romain-sur-Cher, Sassay, Seigy, Soings-en-Sologne, Thenay, Thésée, Valaire, Valencisse (šių įgaliotųjų komunų teritorija: Chambon-sur-Cisse, Molineuf), Vallières-les-Grandes, Valloire-sur-Cisse (šios įgaliotosios komunos teritorija: Chouzy-sur-Cisse), Veuzain-sur-Loire (šios įgaliotosios komunos teritorija: Onzain).

7.   Pagrindinės vyninių vynuogių veislės

’Orbois B’

’Sauvignon gris G’ – ’Fié gris’

’Sauvignon B’ – ’Sauvignon blanc’

’Cabernet franc N’

’Cabernet-Sauvignon N’

’Cot N’ – ’Malbec’

’Gamay N’

’Pinot noir N’

’Grolleau N’

’Grolleau gris G’

’Meunier N’

’Pineau d’Aunis N’

’Pinot gris G’

’Chardonnay B’

’Chenin B’

8.   Ryšys (-iai) su geografine vietove

a)   Gamtinių veiksnių, darančių įtaką ryšiui, aprašymas

Geografinė vietovė išsidėsčiusi Paryžiaus baseino pietvakariuose esančioje kiek nelygaus paviršiaus plynaukštėje. Vietovė apima teritoriją, kurioje Šeras, Endras ir Vjenas įteka į Luarą. Beveik šimtą kilometrų besitęsiantis vynuogynas daugiausia pasodintas slėniuose, išskyrus rytuose esantį Solonės vynuogyną, kuris auga tarp Šero ir Luaros upių esančioje plynaukštėje.

Papildomų geografinių nuorodų „Amboise“ ir „Mesland“ geografinės vietovės iš vakarų į rytus driekiasi palei Luaros žemumą išsidėsčiusiuose slėniuose, o papildomos nuorodos „Azay-le-Rideau“ geografinė vietovė – palei Endro slėnį. Papildomos geografinės nuorodos „Chenonceaux“ vietovė išsidėsčiusi Šero žemupio slėnyje, o „Oisly“ geografinė vietovė užima tarp Luaros ir Šero esančią rytinę plynaukštę.

Geografinės vietovės, kurią sudaro 143 komunos, teritorijoje bendras aukštis retai viršija 100–120 m.

Vynai gaminami griežtai ir tiksliai nustatytuose sklypuose, kurie daugiausia apima istorinius gamybos centrus. Išskiriami tokie sklypai: sklypai, kuriems būdingas iš molio su titnago nuosėdomis ir mioceno periodo smėlio priemaišomis sudarytas dirvožemis, vietinių vadinamas „bournais perrucheux“, sklypai, kuriems būdingas iš molio su titnago nuosėdomis sudarytas dirvožemis, vietinių vadinamas „perruches“, arba iš molio, klinčių ir akmenų sudarytas dirvožemis, vietinių vadinamas „aubuis“ (tai greitai įšylantys ir pralaidūs dirvožemiai, dengiantys priekalnes arba slėnius); sklypai su slėniams būdingu dirvožemiu, kuris dengia senąsias sąnašines terasas ir kuris vietinių vadinamas „graviers“.

Geografinei vietovei būdingas jūrinis klimatas, kurio poveikis gerokai švelnėja tolstant į rytinę geografinės vietovės dalį ties Tūro meridianu. Tokį klimato švelnėjimą rodo temperatūra ir kritulių kiekis. Kritulių kiekis vakarinėje dalyje siekia maždaug 550 mm, rytinėje dalyje – iki 650 mm. Didesni temperatūros svyravimai rytuose taip pat liudija, kad jūrinio klimato įtaka gerokai sumažėjo.

b)   Žmogiškųjų veiksnių, darančių įtaką ryšiui, aprašymas

Netoli Azė le Rido esančioje Šejė komunoje rastos seno vynuogių spaustuvo liekanos rodo, kad vynuogės Turene buvo auginamos jau nuo II amžiaus. Vynuogininkystė bažnyčios dėka itin suklestėjo VIII–XII a.

Tai, kad XVI a. Luaros slėnio Šamboro, Šenonso ir kitose pilyse gyveno karališkosios šeimos, gerokai prisidėjo prie kokybiškų vynų gamybos apimties padidėjimo, taip pat prie aukštos kokybės vynų „Cru“ išgarsėjimo. Gamyba dar labiau išaugo paskelbus Dvidešimties ljė ediktą, kuriuo buvo draudžiama aplink Paryžių gaminti vyną. Panašiu metu pradėtos auginti iš Liono regiono kilusios veislės ’Gamay’ vynuogės.

Gamtiniai keliai – Luaros ir Šero upės – savaime paskatino pradėti prekybą geografinės vietovės produkcija, plėtoti ir eksportuoti šią produkciją. Geriausiais vynais per netoli Nanto esantį Engrando prie Luaros muitinės postą daugiausia prekiauta su Olandija ir Anglija. Tuo metu šie kokybiški vynai dėl savo tinkamumo gabenti buvo pavadinti „jūros vynais“.

XVIII a. vynuogynas plėtėsi į Šero žemutinį slėnį, aplink Blerė, Tezė, Montrišaro ir Šenonso miestus. Vynuogininkystės sektoriuje naudotų vynuogių veislių aprašymas pateiktas atlikus XII metų pagal prancūzų revoliucinį kalendorių žemės ūkio sektoriaus tyrimą (1804 m.). Tyrimo ataskaitos dalyje „Šero šlaituose labiausiai paplitusių vynmedžių lentelė“ vynuogių veislė ’Côt’ nurodoma kaip pagrindinė vynuogių veislė, kuri yra „labiausiai paplitusi pietų kryptimi išsidėsčiusiuose Šero šlaituose ir iš kurios vynuogių gaminamas aukščiausios kokybės vynas“.

1845 m. grafas Odaras savo veikale „Ampélographie“ (liet. ampelografija) ’Cot N’ vynuogių veislę taip pat nurodo kaip „Šero ir Lo pakrantėse daugiausia auginamą vynuogių veislę“. 1860 m. Žiulis Gijo savo aprašymuose, kaip visada, labai tiksliai pažymi: „Pagrindinis Bretanės vynuogių veislės (’Cabernet franc N’) auginimo centras yra Burgėjuje, tarp Šinono ir Somiūro, kur iš jos gaminami puikūs vynai. Vis dėlto keliaujant į regiono rytus ši veislė nusileidžia veislėms ’Côt’, ’Chardenet’, ’Pinot noir’, Beurot’ ir ’Meunier‘ <...>, kurios dominuoja Luaro ir Šero krašte.“

Po filokserų krizės Tureno vynuogynas buvo atkurtas pasitelkiant įvairias vynuogių veisles, visų pirma tokias naujas įskiepytas vynuogių veisles, kaip ’Gamay N’ ir ’Sauvignon B’. Tuo metu pamažu formavosi geografinė vietovė, į kurią buvo įtraukiami gerą kokybinį potencialą turintys vynuogininkystės sklypai, o prieš pat Antrojo pasaulinio karo pradžią, t. y. 1939 m., pripažinta saugoma kilmės vietos nuoroda „Coteaux de Touraine“.

1953 m. galutinai patvirtintas pavadinimas „Touraine“, bet nedideliame Endro slėnio sektoriuje palikta galimybė kartu su šiuo pavadinimu naudoti papildomą geografinę nuorodą „Azay-le-Rideau“.

1955 m. pripažintos papildomos geografinės nuorodos: „Amboise“ ir „Mesland“. Jos buvo naudojamos dviejuose sektoriuose, kuriuose išliko tradicinės vynuogių veislės, visų pirma vynuogių veislė ’Chenin B’.

Tuo metu vynuogynas užėmė 8 000 hektarų plotą, o į penkis vyndarystės kooperatyvus susibūrę gamintojai tobulino vynus, gaminamus iš vynuogių veislių ’Sauvignon B’ ir ’Gamay N’. Geras šių vynų vardas tapo gerai žinomas restoranų sektoriuje, kur jie bendrai buvo vadinami „Sauvignon de Touraine“ ir „Gamay de Touraine“.

Gerai žinodami savo vietovės ir vynuogių veislių potencialą, Šero slėnio augintojai nuo 1985 m. šlaituose esančiuose sklypuose pradėjo auginti vynuogių veisles ’Cot N’ ir ’Sauvignon B’, o Solonės vynuogyno sklypuose su smėlingu dirvožemiu – vynuogių veislę ’Sauvignon B’.

Tokias autentiškumo paieškas vainikuoja papildomų geografinių nuorodų pripažinimas: „Chenonceaux“ – Šero šlaituose gaminamiems baltiesiems ir raudoniesiems vynams, „Oisly“ – Solonės vynuogyne gaminamiems baltiesiems vynams.

2009 m. vynuogynas užėmė 4 500 hektarų plotą. Jame dirbo maždaug 800 augintojų. Pagaminama maždaug 260 000 hektolitrų vyno, o 60 % šio kiekio sudaro baltieji vynai. Neputojantys vynai. Vynams su saugoma kilmės vietos nuoroda „Touraine“ būdingas sodrus skonis ir gaivus, gerai subalansuotas poskonis.

Baltieji vynai dažniausiai būna blyškios aukso spalvos. Jiems būdinga plati aromatų paletė su citrusinius ar egzotinius vaisius ir baltos spalvos gėles primenančiomis natomis. Šie vynai išlaiko gaivų poskonį.

Rožiniams vynams būdingi subtilūs aromatai, kurie gali priminti juoduosius serbentus, egzotinius ar citrusinius vaisius. Šie vynai gali būti parduodami su nuorodomis „primeur“ (šviežias) arba „nouveau“ (naujas) ir tokiu atveju yra skirti suvartoti greitai, per kelis mėnesius nuo pagaminimo.

Iš vynuogių veislės ’Gamay N’ pagamintiems raudoniesiems vynams (vynams su nuoroda „Gamay“ ir vynams su nuoroda „primeur“ (šviežias) arba „nouveau“ (jaunas)) dažniausiai būdinga vyšnių spalva ir šilti smulkių raudonų uogų aromatai bei švelnūs taninai. Šiuose subalansuotuose vynuose puikiai dera lengvumas ir subtilumas. Vynai, gaminami į vakarus nuo Tūro meridiano derinant kelias vynuogių veisles arba tik iš vienos ’Cabernet franc N’ vynuogių veislės, yra elegantiški ir stiprūs, su tinkamos struktūros taninais. Jiems būdingi raudonų ir juodų uogų aromatai ir tamsaus rubino ar intensyvi granatų spalva.

Putojantys vynai. Baltųjų ir rožinių putojančių vynų struktūroje dominuoja rūgštumas, vynams suteikiantis gaivumo ir subtilumo. Rūgštumą papildo vaisių natos, o brandinant gali atsiskleisti brijošės aromatas. Neputojantys vynai. Platus Luaros, Vjeno, Šero ir Endro suformuotas hidrografinis tinklas ilgainiui iš minkštų mezozojaus ir terciaro periodo uolienų suformavo nelygią plokštikalnę. Viduramžiais bažnyčios paskatinti žmonės taip susiformavusiuose šlaituose ir pakraščiuose pasodino vynuogyną.

Šalia tekėjusios upės jau Renesanso laikais buvo didelis privalumas, leidęs eksportuoti vynus „Touraine“. Taigi dėl nuolat veikiančio Engrando prie Luaros muitinės posto, iš kurio vynai būdavo išplukdomi į Olandiją, ir dėl 1577 m. paskelbto Dvidešimties ljė edikto taikymo pradėjo formuotis Luaros slėnio vynuogynas, kuriame buvo gaminamas kokybiškas vynas. Vynuogių veislės būdavo parenkamos atsižvelgiant į klimato sąlygas, todėl vakarinėje geografinės vietovės dalyje buvo auginamos vynuogių veislės ’Chenin B’ ir ’Cabernet franc N’, o rytinėje dalyje – ’Sauvignon B’, ’Cot N’ ir ’Gamay N’. Šią natūralią klimato sąlygų ribą žymi Tūro meridianas. Tokiomis įvairiomis augintojų sutinkamomis vynuogininkystės sąlygomis tinkamiausios vynuogių veislės išryškėjo savaime.

Tradiciškai vynuogėms auginti parenkami sklypai, kuriuose pralaidus dirvožemis daugiausia susidaręs ant turonio ir senonio periodo pagrindo. Molio, kuriame gausu titnago nuosėdų ir silikatinių akmenų, dažniausiai pasitaiko vietovės centre esančiuose slėniuose. Paviršiuje titnago gausus dirvožemis turi didelę reikšmę vynuogėms nokstant, nes padidina dirvožemio ir aplinkos šilumos mainus. Tokios sąlygos labai prisideda prie kokybiškų baltųjų ir raudonųjų vynų gamybos. Vynuogių veislei ’Sauvignon B’ labai tinka sklypų dirvožemis iš molio su titnago nuosėdomis ir iš molio, klinčių ir akmenų. Tokia aplinka nuo seno laikoma pagrindine tinkamo šios veislės vynuogių nokimo sąlyga. Esant tokiam dirvožemiui ir klimato sąlygoms, iš šios veislės pagaminti vynai įgauna gaivumo ir originalumo. 2009 m. šie vynai sudarė du trečdalius produkcijos su saugoma kilmės vietos nuoroda. Po filokserų antplūdžio atkuriant vynuogyną pasodinta juodųjų vynuogių veislė ’Gamay N’ daugiausia auga molio su titnago nuosėdomis dirvožemyje. Iš šios veislės pagaminti vynai yra intensyvaus vaisinio skonio.

Į rytus nuo Tūro meridiano pagrindinė raudoniesiems vynams gaminti naudojama vynuogių veislė yra ’Cot N’, o į vakarus – ’Cabernet franc N’. Šios vynuogių veislės vynui suteikia gerą taninų struktūrą.

Saugomos kilmės vietos nuorodos „Touraine“ geografinėje vietovėje, kuriai būdinga gamtinės aplinkos įvairovė, pripažintos penkios papildomos geografinės nuorodos, kurioms taikomos griežtesnės gamybos taisyklės.

„Amboise“

Minkštos kreidos plokštikalnei būdingas palyginti nelygus reljefas, o jos aukštis siekia 80–100 m. Geologinių ir dirvožemio sąlygų įvairovė kiekvienam augintojui suteikė galimybę atrasti tas vynuogių veisles, kurios galėtų optimaliai atskleisti savo savybes ir įsitvirtinti. Rožiniai vynai yra vaisiniai ir gaivūs. Jiems būdinga gera taninų struktūra, o aromatai yra gan intensyvūs ir daugiausia dvelkia raudonomis uogomis. Baltieji vynai dažniausiai būna sausi, bet kartais juose gali būti fermentuojamų cukrų – tuomet jie vadinami pusiau sausais, pusiau saldžiais arba saldžiais vynais. Raudonųjų vynų brandinimas leidžia sušvelninti taninų struktūrą. Brandinant baltuosius vynus sustiprėja kompleksiški aromatai.

„Azay-le-Rideau“

Šis vynuogynas auga tarp Luaros ir Endro slėnių, todėl vietovei būdingas vidutinis klimatas. Vynuogių veislės ’Grolleau N’ ir ’Chenin B’ auga smėlingame ir žvyringame kalvų ir terasų dirvožemyje. Šios veislės puikiai tinka elegantiškiems ir gaiviems baltiesiems vynams, taip pat vaisiniams rožiniams vynams gaminti. Tradiciškai rožiniai vynai turi būti gaminami naudojant tiesioginio spaudimo techniką, prieš kurią vynuogės fermentuojamos siekiant išgauti vaisiškumą. Baltieji vynai, kuriuose kartais gali pasitaikyti fermentuojamų cukrų, yra elegantiški ir pasižymi mineralingumu.

„Chenonceaux“

Ši geografinė vietovė driekiasi abiejuose Šero upės krantuose esančiuose šlaituose. Vynmedžiai sodinami tuose sklypuose, kurių dirvožemyje gausu titnago nuosėdų. Baltiesiems vynams dažniausiai būdingas intensyvus, augalų žiedus (gudobelių, akacijų ir kt.) primenantis aromatas ir vaisiškesnės (citrusinių vaisių, džiovintų vaisių ir kt.) natos. Brandinimas bent iki kitų metų po derliaus nuėmimo balandžio 30 d. suteikia vynams sodrumo ir subtilumo. Raudoniesiems vynams būdinga gera taninų struktūra. Jų aromatai yra palyginti intensyvūs ir daugiausia primena raudonų uogų natas. Brandinimas bent iki kitų metų po derliaus nuėmimo rugpjūčio 31 d. suteikia vynams kompleksiškų aromatų ir leidžia susiformuoti sodriems, bet švelniems taninams.

„Mesland“

Ši geografinė vietovė yra saugomos kilmės vietos nuorodos „Touraine“ geografinės vietovės šiaurės rytuose ir eina į Luarą atsigręžusiu plokštikalnės pakraščiu. Čia dirvožemis visur toks pat: su titnago nuosėdomis ir mioceno periodo smėliu. Dideli temperatūros skirtumai ir geografinės vietovės padėtis leidžia atsiskleisti ankstyvųjų vynuogių veislių savybėms. Daugiausia iš vynuogių veislės ’Gamay N’ gaminamiems raudoniesiems ir rožiniams vynams būdingi koncentruoti smulkių raudonų uogų aromatai. Baltiesiems vynams, kuriuose kartais gali pasitaikyti fermentuojamų cukrų, būdingi kompleksiški aromatai, primenantys augalų žiedus (gudobelių, liepų, verbenų ir kt.), ir vaisiškesnės natos (citrusinių vaisių, kriaušių ir kt.). Degustacijos pabaigoje dažnai atsiranda gaivumo pojūtis.

„Oisly“

Vietovė yra Solonės vynuogyno centre. Šiame vynuogyne baltieji sausi vynai gaminami iš vienintelės vynuogių veislės ’Sauvignon B’, visas savo galimybes atskleidžiančios žemyniniame smėlio ir žvyro dirvožemyje su būdingomis Solonės formacijomis, kurias sudaro smėlis, molis ir mergelis su kriauklių liekanomis. Geografinės vietovės klimatui būdingas visame Tureno regione ryškiausias pusiau sausas sezonas. Natūrali aplinka suteikia vynams gaivumo, kurį dar labiau paryškina švelnūs ir subtilūs aromatai, primenantys citrusinius vaisius ir baltos spalvos gėles. Brandinimas bent iki kitų metų po derliaus nuėmimo balandžio 30 d. suteikia vynams kompleksiškumo.

Senųjų vynuogynų tradicijas perėmęs ir kadaise karalių liaupsintuose slėniuose įsikūręs Tureno vynuogynas yra vienas iš geriausių šiaurės Prancūzijos vynuogynų. Išsaugotas šio vynuogyno kraštovaizdis ir šimtametės vynmedžių auginimo tradicijos prisidėjo prie Luaros slėnio įtraukimo į UNESCO istorinio paveldo sąrašą.

Putojantys vynai

Putojantys vynai pradėti gaminti pirmiau minėtomis aplinkybėmis. Tureno gamintojai pastebėjo, kad rūsiuose į butelius išpilstytas vynas kartais imdavo vėl fermentuoti, taigi nusprendė suvaldyti šį natūralaus putojimo reiškinį ir pakreipti jį savo naudai. Taip pagaminti vynai, pavadinti „putojančiais vynais“, nuo XIX a. pradėti tiekti vartotojams. Tuo metu tobulinti gamybą labai padėjo kreidiniame smiltainyje iškasti rūsiai, nes šiems vynams laikyti ir prižiūrėti reikia didelių erdvių, kuriose vyrauja vidutinė temperatūra.

Šiuo metu putojančių vynų gamintojai naudojasi ne tik daugiau nei šimtmetį puoselėtomis žiniomis, bet ir puikiai įvaldyta vynų maišymo praktika. Teritorinį baltųjų vynų originalumą atspindi reikalavimas naudoti 60 % veislės ’Chenin B’ arba ’Orbois B’ vynuogių. Ilgas vyno brandinimas horizontaliai suguldytuose buteliuose leidžia atsiskleisti brijošės aromatui ir vyno kompleksiškumui.

9.   Kitos pagrindinės sąlygos (išpilstymas, ženklinimas, kiti reikalavimai)

Arčiausiai esanti vietovė

Teisinis pagrindas:

Nacionalinės teisės aktai

Papildomų sąlygų rūšis:

Su gamyba nustatytoje geografinėje vietovėje susijusi nukrypti leidžianti nuostata

Sąlygos aprašymas

Arčiausiai esančią vietovę, kuri nustatyta su vynų gamyba ir brandinimu, taip pat su putojančių vynų gamyba, brandinimu ir išpilstymu susijusioje nukrypti leidžiančioje nuostatoje, sudaro toliau nurodytų komunų teritorijos (sąrašas parengtas pagal 2018 m. Oficialųjį geografinių kodų registrą):

| — | Endro departamentas: Faverolles-en-Berry, Fontguenand, Lye, La Vernelle, Veuil, Villentrois; |
| --- | --- |

—

Endro departamentas: Faverolles-en-Berry, Fontguenand, Lye, La Vernelle, Veuil, Villentrois;

| — | Endro ir Luaros departamentas: Bréhémont, La Chapelle-aux-Naux, Chaveignes, Chezelles, Crissay-sur-Manse; |
| --- | --- |

—

Endro ir Luaros departamentas: Bréhémont, La Chapelle-aux-Naux, Chaveignes, Chezelles, Crissay-sur-Manse;

| — | Luaro ir Šero departamentas: Candé-sur-Beuvron, Cheverny, Cormeray, Feings, Fougères-sur-Bièvre, Fresnes, Les Montils, Mont-près-Chambord, Ouchamps, Sambin, Selles-sur-Cher; |
| --- | --- |

—

Luaro ir Šero departamentas: Candé-sur-Beuvron, Cheverny, Cormeray, Feings, Fougères-sur-Bièvre, Fresnes, Les Montils, Mont-près-Chambord, Ouchamps, Sambin, Selles-sur-Cher;

| — | Meno ir Luaros departamentas: Brain-sur-Allonnes, Montsoreau. |
| --- | --- |

—

Meno ir Luaros departamentas: Brain-sur-Allonnes, Montsoreau.

Teisinis pagrindas:

Nacionalinės teisės aktai

Papildomų sąlygų rūšis:

Papildomos nuostatos dėl ženklinimo

Sąlygos aprašymas

| — | Atsižvelgiant į specifikacijoje nustatytas taisykles, po saugomos kilmės vietos nuorodos pavadinimo privaloma nurodyti pavadinimą „Gamay“. |
| --- | --- |

—

Atsižvelgiant į specifikacijoje nustatytas taisykles, po saugomos kilmės vietos nuorodos pavadinimo privaloma nurodyti pavadinimą „Gamay“.

| — | Atsižvelgiant į specifikacijoje nustatytas taisykles, prie saugomos kilmės vietos nuorodos pavadinimo gali būti pateikiama viena iš šių papildomų geografinių nuorodų: „Amboise“, „Azay-le-Rideau“, „Chenonceaux“, „Mesland“ arba „Oisly“. |
| --- | --- |

—

Atsižvelgiant į specifikacijoje nustatytas taisykles, prie saugomos kilmės vietos nuorodos pavadinimo gali būti pateikiama viena iš šių papildomų geografinių nuorodų: „Amboise“, „Azay-le-Rideau“, „Chenonceaux“, „Mesland“ arba „Oisly“.

| — | Atsižvelgiant į specifikacijoje nustatytas taisykles, prie saugomos kilmės vietos nuorodos pavadinimo gali būti pateikiamos nuorodos „primeur“ (šviežias) arba „nouveau“ (jaunas). |
| --- | --- |

—

Atsižvelgiant į specifikacijoje nustatytas taisykles, prie saugomos kilmės vietos nuorodos pavadinimo gali būti pateikiamos nuorodos „primeur“ (šviežias) arba „nouveau“ (jaunas).

| — | Visi papildomi užrašai, kurių naudojimą pagal Sąjungos teisės nuostatas gali reglamentuoti valstybės narės, etiketėse rašomi rašmenimis, kurių dydis (aukštis ir plotis) nėra didesnis nei dvigubas rašmenų, kuriais užrašytas saugomos kilmės vietos nuorodos pavadinimas, dydis. |
| --- | --- |

—

Visi papildomi užrašai, kurių naudojimą pagal Sąjungos teisės nuostatas gali reglamentuoti valstybės narės, etiketėse rašomi rašmenimis, kurių dydis (aukštis ir plotis) nėra didesnis nei dvigubas rašmenų, kuriais užrašytas saugomos kilmės vietos nuorodos pavadinimas, dydis.

| — | Geografinė nuoroda „Val de Loire“ užrašoma rašmenimis, kurių dydis (aukštis ir plotis) nėra didesnis nei du trečdaliai rašmenų, kuriais užrašytas saugomos kilmės vietos nuorodos pavadinimas, dydžio. |
| --- | --- |

—

Geografinė nuoroda „Val de Loire“ užrašoma rašmenimis, kurių dydis (aukštis ir plotis) nėra didesnis nei du trečdaliai rašmenų, kuriais užrašytas saugomos kilmės vietos nuorodos pavadinimas, dydžio.

Papildomos geografinės nuorodos

Teisinis pagrindas:

Nacionalinės teisės aktai

Papildomų sąlygų rūšis:

Papildomos nuostatos dėl ženklinimo

Sąlygos aprašymas

| — | Papildomos geografinės nuorodos „Amboise“, „Azay-le-Rideau“ ar „Mesland“ rašomos iškart po saugomos geografinės nuorodos pavadinimo rašmenimis, kurių dydis (aukštis ir plotis) nėra didesnis nei rašmenų, kuriais užrašytas saugomos kilmės vietos nuorodos pavadinimas, dydis. |
| --- | --- |

—

Papildomos geografinės nuorodos „Amboise“, „Azay-le-Rideau“ ar „Mesland“ rašomos iškart po saugomos geografinės nuorodos pavadinimo rašmenimis, kurių dydis (aukštis ir plotis) nėra didesnis nei rašmenų, kuriais užrašytas saugomos kilmės vietos nuorodos pavadinimas, dydis.

| — | Papildomos geografinės nuorodos „Chenonceaux“ ar „Oisly“ rašomos po saugomos geografinės nuorodos pavadinimu rašmenimis, kurių dydis (aukštis ir plotis) nėra didesnis nei rašmenų, kuriais užrašytas saugomos kilmės vietos nuorodos pavadinimas, dydis. |
| --- | --- |

—

Papildomos geografinės nuorodos „Chenonceaux“ ar „Oisly“ rašomos po saugomos geografinės nuorodos pavadinimu rašmenimis, kurių dydis (aukštis ir plotis) nėra didesnis nei rašmenų, kuriais užrašytas saugomos kilmės vietos nuorodos pavadinimas, dydis.

| — | Baltųjų vynų su papildomomis geografinėmis nuorodomis „Amboise“, „Mesland“ ar „Azay-le-Rideau“ etiketėse privaloma pateikti nuorodą „demi-sec“ (pusiau sausas), atsižvelgiant į specifikacijoje šiai nuorodai nustatytas analitines savybes, ir nuorodas „moelleux“ (pusiau saldus) arba „doux“ (saldus), atsižvelgiant į šiame vyne esantį fermentuojamų cukrų (gliukozės ir fruktozės) kiekį, kuris yra nustatytas Sąjungos teisės aktuose. |
| --- | --- |

—

Baltųjų vynų su papildomomis geografinėmis nuorodomis „Amboise“, „Mesland“ ar „Azay-le-Rideau“ etiketėse privaloma pateikti nuorodą „demi-sec“ (pusiau sausas), atsižvelgiant į specifikacijoje šiai nuorodai nustatytas analitines savybes, ir nuorodas „moelleux“ (pusiau saldus) arba „doux“ (saldus), atsižvelgiant į šiame vyne esantį fermentuojamų cukrų (gliukozės ir fruktozės) kiekį, kuris yra nustatytas Sąjungos teisės aktuose.

Ženklinimas

Teisinis pagrindas:

Nacionalinės teisės aktai

Papildomų sąlygų rūšis:

Papildomos nuostatos dėl ženklinimo

Sąlygos aprašymas

| — | Rožinių vynų su papildoma geografine nuoroda „Mesland“ etiketėse privaloma pateikti nuorodą „demi-sec“ (pusiau sausas), atsižvelgiant į specifikacijoje šiai nuorodai nustatytas analitines savybes, ir nuorodas „moelleux“ (pusiau saldus) arba „doux“ (saldus), atsižvelgiant į šiame vyne esantį fermentuojamų cukrų (gliukozės ir fruktozės) kiekį, kuris yra nustatytas Sąjungos teisės aktuose. |
| --- | --- |

—

Rožinių vynų su papildoma geografine nuoroda „Mesland“ etiketėse privaloma pateikti nuorodą „demi-sec“ (pusiau sausas), atsižvelgiant į specifikacijoje šiai nuorodai nustatytas analitines savybes, ir nuorodas „moelleux“ (pusiau saldus) arba „doux“ (saldus), atsižvelgiant į šiame vyne esantį fermentuojamų cukrų (gliukozės ir fruktozės) kiekį, kuris yra nustatytas Sąjungos teisės aktuose.

| — | Vynų, kuriems gali būti suteikta nuoroda „primeur“ (šviežias) arba „nouveau“ (jaunas), etiketėse privaloma nurodyti derliaus metus. |
| --- | --- |

—

Vynų, kuriems gali būti suteikta nuoroda „primeur“ (šviežias) arba „nouveau“ (jaunas), etiketėse privaloma nurodyti derliaus metus.

| — | Vynų, kuriems suteikta saugoma kilmės vietos nuoroda, etiketėse galima nurodyti mažesnę geografinę vietovę, jeigu ji:






  — | įtraukta į kadastrą; |
| --- | --- | --- |

—

Vynų, kuriems suteikta saugoma kilmės vietos nuoroda, etiketėse galima nurodyti mažesnę geografinę vietovę, jeigu ji:

—

įtraukta į kadastrą;

| — | nurodyta derliaus deklaracijoje. |
| --- | --- |

—

nurodyta derliaus deklaracijoje.

| — | Nuoroda „Gamay“ rašoma iškart po saugomos geografinės nuorodos pavadinimu rašmenimis, kurių dydis (aukštis ir plotis) ne mažesnis nei 2/3 rašmenų, kuriais užrašytas saugomos kilmės vietos nuorodos pavadinimas, dydis, arba tokio pat dydžio rašmenimis. |
| --- | --- |

—

Nuoroda „Gamay“ rašoma iškart po saugomos geografinės nuorodos pavadinimu rašmenimis, kurių dydis (aukštis ir plotis) ne mažesnis nei 2/3 rašmenų, kuriais užrašytas saugomos kilmės vietos nuorodos pavadinimas, dydis, arba tokio pat dydžio rašmenimis.

Nuoroda į produkto specifikaciją

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-5f8c6cbf-bad9-4bba-9f9e-c780f349dfaf

---

(1)  OL L 9, 2019 1 11, p. 2.

---

| 23.3.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 94/27 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 94/27

---

Pranešimo apie vyno sektoriaus produkto specifikacijos standartinio pakeitimo patvirtinimą paskelbimas pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 17 straipsnio 2 ir 3 dalis

(2020/C 94/05)

Šis pranešimas skelbiamas pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 17 straipsnio 5 dalį (1).

PRANEŠIMAS APIE STANDARTINIO PAKEITIMO PATVIRTINIMĄ

„Vinsobres“

Nuorodos numeris: PDO-FR-A0690-AM02

Pranešimo data: 2020-01-08

PATVIRTINTO PAKEITIMO APRAŠYMAS IR PAGRINDIMAS

1.   Nustatyti sklypai

Specifikacijos IV punkto 2 dalyje, susijusioje su vietovėmis, kuriose atliekamos įvairios operacijos, įrašoma 2019 m. birželio 19 d. data. Šiuo pakeitimu siekiama įtraukti datą, kai kompetentingos valdžios institucijos patvirtino geografinėje gamybos vietovėje nustatytų sklypų pakeitimą. Sklypų nustatymas reiškia geografinėje gamybos vietovėje esančių sklypų, kuriuose gali būti gaminamas saugomos kilmės vietos nuoroda žymimas produktas, parinkimą.

Šis pakeitimas neturi poveikio bendrajam dokumentui.

2.   Vynuogių veislės

Taisyklės dėl raudonųjų vynuogių veislių dalies valdoje netaikomos vynuogių augintojams, kurie negamina vyno ir kurių bendras plotas saugomos kilmės vietos nuorodos „Vinsobres“ apibrėžtame sklype yra mažesnis nei 1,5 hektaro.

Šis specifikacijos pakeitimas neturi įtakos bendrajam dokumentui.

3.   Drėkinimas

Drėkinti leidžiama taikant nacionalinę taisyklę, nustatytą Kaimo ir jūrų žvejybos kodekso D. 645–5 straipsnyje. Šis informacija nurodyta specifikacijos VI punkte, susijusiame su vynuogynų priežiūra.

Panaikintas draudimas sklypuose naudoti stacionarius drėkinimo įrenginius.

Kai drėkinti leidžiama, didžiausia vidutinė ploto apkrova drėkinamuose sklypuose yra 5 000 kg iš hektaro, o ne 7 000 kg iš hektaro, kad nepadidėtų vyno derlius.

Šie specifikacijos pakeitimai neturi įtakos bendrajam dokumentui.

4.   Jaunų vynmedžių derėjimas

Kad būtų galima sodinti naujus vynmedžius ir greičiau atnaujinti vynuogynus, jaunų vynmedžių įtraukimo į gamybą data vietoj 7-ųjų metų, einančių po sodinimo metų, paankstinama iki 3-ųjų metų (iki 2-ųjų metų vietoj 6-ųjų metų skiepytų vynmedžių atveju).

Šis specifikacijos pakeitimas neturi įtakos bendrajam dokumentui.

5.   Ryšys su geografine vietove

Ryšys su geografine vietove papildytas nuoroda į privalomą fermentavimo laikotarpį vynų atveju. Pastraipa, susijusi su priežastiniais ryšiais, papildoma šiuo sakiniu: „Šių koncentruotų vynų savybės sustiprinamos ir stabilizuojamos fermentavimu, kuris trunka bent iki metų, einančių po derliaus nuėmimo metų, kovo 15 d.“

Bendrasis dokumentas papildytas, šį punktą įtraukiant į skyrių „Ryšys su geografine vietove“.

6.   Vyno išleidimo į apyvartą data

Išbraukiama derliaus metų gruodžio 1 d. data, nuo kurios vynai galėjo būti gabenami tarp įgaliotųjų sandėlio savininkų ar prekybininkų, kaip nustatyta specifikacijos IX punkte, skirtame vyno perdirbimo operacijoms, paruošimui, fermentavimui, pakavimui ir saugojimui.

Panaikinus šį apribojimą, vynas, prieš pateikiant jį rinkai, gali būti gabenamas tarp įvairių geografinės vietovės ūkio subjektų kategorijų arčiausiai esančioje vietovėje.

Šis specifikacijos pakeitimas neturi įtakos bendrajam dokumentui.

BENDRASIS DOKUMENTAS

1.   Produkto pavadinimas

Vinsobres

2.   Geografinės nuorodos tipas

SKVN – saugoma kilmės vietos nuoroda

3.   Vynuogių produktų kategorijos

| 1. | Vynas |
| --- | --- |

1.

Vynas

4.   Vyno (-ų) aprašymas

Saugoma kilmės vietos nuoroda „Vinsobres“ žymimi tik raudonieji neputojantys vynai. Vynai daugiausia gaminami iš ’grenache N’, ’mourvèdre N’ ir ’syrah N’ vynuogių veislių.

Jie yra koncentruoti ir pasižymi intensyviu aromatu. Jaunas vynas kvepia šviežiais vaisiais, vėliau kvapas primena uogienę, degtinę, prieskonius (pipirus) ir pan.

Vynų skonis ypač gerai subalansuotas. Jie yra struktūriški ir stiprūs, pasižymi švelniais ir elegantiškais taninais. Stiprus vaisių aromatas išlieka ilgai. Šių koncentruotų vynų savybės sustiprinamos ir stabilizuojamos fermentavimu, kuris trunka bent iki metų, einančių po derliaus nuėmimo metų, kovo 15 d. Fermentuojant atsiranda vanilės, skrudinimo ir dūmo aromatai.

Šie vynai yra ryškios raudonos spalvos, sudėtingo ir kompleksiško aromato, subalansuoti, harmoningi ir tinkami brandinti.

Vynams būdingos tokios analitinės savybės:

| — | obuolių rūgšties kiekis < arba = 0,4g/l; pakeistas spalvos intensyvumas > arba = 8; bendras polifenolių kiekis > arba = 52; |
| --- | --- |

—

obuolių rūgšties kiekis < arba = 0,4g/l; pakeistas spalvos intensyvumas > arba = 8; bendras polifenolių kiekis > arba = 52;

| — | fermentuojamų cukrų kiekis < arba = 3 g/l vynams, kurių natūrali alkoholio koncentracija tūrio procentais < arba = 14 %. |
| --- | --- |

—

fermentuojamų cukrų kiekis < arba = 3 g/l vynams, kurių natūrali alkoholio koncentracija tūrio procentais < arba = 14 %.

| — | fermentuojamų cukrų kiekis < arba = 4 g/l vynams, kurių natūrali alkoholio koncentracija tūrio procentais > 14 %. |
| --- | --- |

—

fermentuojamų cukrų kiekis < arba = 4 g/l vynams, kurių natūrali alkoholio koncentracija tūrio procentais > 14 %.

Kiti analizės kriterijai atitinka Bendrijos teisės aktuose nustatytus reikalavimus.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio proc.) | 14,5 |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio proc.) | 12,5 |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | 14,28 |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio proc.)

14,5

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio proc.)

12,5

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

14,28

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

5.   Vyno gamybos metodai

a)   Pagrindiniai vynininkystės metodai

Specifinis vynininkystės metodas

| — | Draudžiama parduoti skirtą produktą termiškai apdoroti aukštesnėje nei 40 °C temperatūroje. |
| --- | --- |

—

Draudžiama parduoti skirtą produktą termiškai apdoroti aukštesnėje nei 40 °C temperatūroje.

| — | Draudžiama naudoti medžio skiedras. |
| --- | --- |

—

Draudžiama naudoti medžio skiedras.

Be to, kas nurodyta pirmiau, vynai turi būti gaminami laikantis visoje Sąjungoje taikytinų ir Kaimo ir jūrų žuvininkystės kodekse nustatytų vynininkystės praktikos reikalavimų.

Auginimo praktika

Atstumas tarp augalų

| — | Atstumas tarp eilių negali viršyti 2,50 m. |
| --- | --- |

—

Atstumas tarp eilių negali viršyti 2,50 m.

| — | Kiekvienam augalui skirtas maksimalus plotas –2,5 kv. m. Toks plotas gaunamas atstumą tarp eilių padauginus iš tarpų tarp augalų. |
| --- | --- |

—

Kiekvienam augalui skirtas maksimalus plotas –2,5 kv. m. Toks plotas gaunamas atstumą tarp eilių padauginus iš tarpų tarp augalų.

| — | Atstumas tarp augalų toje pačioje eilėje yra 0,80–1,25 m. |
| --- | --- |

—

Atstumas tarp augalų toje pačioje eilėje yra 0,80–1,25 m.

Vynmedžių genėjimas

| — | Vynmedžiai genimi trumpai (suteikiant taurės arba Cordon de Royat formą), paliekant ne daugiau kaip 6 ataugas; |
| --- | --- |

—

Vynmedžiai genimi trumpai (suteikiant taurės arba Cordon de Royat formą), paliekant ne daugiau kaip 6 ataugas;

| — | ant kiekvienos ataugos būna ne daugiau kaip 2 pumpurai; |
| --- | --- |

—

ant kiekvienos ataugos būna ne daugiau kaip 2 pumpurai;

| — | Cordon de Royat formą visoms vynmedžių veislėms suteikti galima ne ilgiau nei du metus. Šiuo laikotarpiu leidžiama naudoti Guyot genėjimo metodą: paprastą, kai ant ilgosios šakos yra ne daugiau kaip 8 pumpurai ir 1 arba 2 ataugos su ne daugiau kaip 2 pumpurais, arba dvigubą Guyot, kai ant kiekvienos ilgosios šakos yra ne daugiau kaip po 6 pumpurus ir 1 arba 2 ataugos su ne daugiau kaip 2 pumpurais. |
| --- | --- |

—

Cordon de Royat formą visoms vynmedžių veislėms suteikti galima ne ilgiau nei du metus. Šiuo laikotarpiu leidžiama naudoti Guyot genėjimo metodą: paprastą, kai ant ilgosios šakos yra ne daugiau kaip 8 pumpurai ir 1 arba 2 ataugos su ne daugiau kaip 2 pumpurais, arba dvigubą Guyot, kai ant kiekvienos ilgosios šakos yra ne daugiau kaip po 6 pumpurus ir 1 arba 2 ataugos su ne daugiau kaip 2 pumpurais.

Vynuogyną leidžiama laistyti.

b)   Didžiausias gamybos kiekis

42 hektolitrai iš hektaro

6.   Nustatyta geografinė vietovė

Vynuogių derlius nuimamas, vyndaryste užsiimama, o vynai gaminami ir brandinami Dromo departamento Vinsobres komunoje.

7.   Pagrindinės vyninių vynuogių veislės

’Grenache N’

’Syrah N’ – ’Shiraz’

’Mourvèdre N’ – ’Monastrell’

8.   Ryšys (-iai) su geografine vietove

Saugomos kilmės vietos nuorodos „Vinsobres“ geografinė vietovė yra Dromo departamente, Valreaso mioceno nuosėdiniame baseine ir Aygues kalnų upės sąnašiniame baseine, ši upė iš Viduržemio jūros regiono kalnų jau keletą milijonų metų atplukdo smulkias uolų nuolaužas.

Dėl to reljefas yra nelygus ir kalvų aukštis siekia daugiau kaip 500 metrų virš jūros lygio, pačios kalvos orientuotos šiaurės rytų arba pietvakarių kryptimis, o jų papėdėje yra lygumos ar nestatūs į pietus orientuoti šlaitai su terasomis.

Vietos Viduržemio jūros klimatui būdingi du lietingi sezonai: pirmasis – rudenį, antrasis – nuo kovo iki gegužės mėn., bei du sausi laikotarpiai – nuo sausio iki vasario mėn. ir ypač liepos mėn. Vidutinė metinė temperatūra yra 12,7 °C. Regione vyrauja mistralis (šiaurės vėjas). Šis vėjas yra sausas, tačiau natūraliai riboja kriptogaminių ligų vystymąsi. Sausas klimatas taip pat palankus tinkamai vynuogių brandai. Džiovinantis mistralis irgi prisideda prie uogų sudėtinių dalių koncentracijos.

Dirvožemis čia paprastai akmeningas, nuo raudonos iki rudos spalvos, kartu su topografija tai lemia didesnį įšilimą, dėl kurio išauga augalijos ankstyvumas.

Dėl dirvožemio ir klimato pobūdžio užtikrinamo drėkinimo galima reguliariai gaminti išraiškingus raudonuosius vynus. Taigi tinkama šių veiksnių pusiausvyra lemia nedidelį derlių, tačiau žaliavos koncentraciją visose jo sudedamosiose dalyse (vynuogių kokybė).

Gaminamų vynų vienalytiškumas ir bendras tapatumas yra tipiškas požymis, susijęs su geografine vietove, pripažinta pripažinus „savivaldybės“ kilmės vietos nuorodą. Taip yra dėl ypatingos gamtinių veiksnių ir šios savivaldybės gamintojų bendruomenės per tam tikrą laiką sukauptos praktinės patirties sąveikos.

Vynuogių augintojų patirtis, kuria vadovaudamiesi jie vykdo griežtą vynuogynams skirtų sklypų atranką ir optimizuoja vynuogynų orientaciją, leidžia sumažinti aukščio poveikį.

Taigi, nepaisant metinių klimato svyravimų, derinant pirmiau minėtus veiksnius, galima pasiekti geros vynuogių brandos ir pagaminti stiprų ir koncentruotą vyną, tinkamą vidutinio ilgumo ir ilgam laikymui. Šių koncentruotų vynų savybės sustiprinamos ir stabilizuojamos fermentavimu, kuris trunka bent iki metų, einančių po derliaus nuėmimo metų, kovo 15 d.

Tinkama visų šių veiksnių pusiausvyra leidžia pasiekti, kad raudonieji vynai būtų ryškios spalvos, turtingo ir sudėtingo aromato, subalansuoti, harmoningi ir tinkami brandinti.

9.   Kitos pagrindinės sąlygos (išpilstymas, ženklinimas, kiti reikalavimai)

Mažesnės geografinės vietovės etiketė

Teisinis pagrindas:

Nacionalinės teisės aktai

Papildomų reikalavimų rūšis:

Papildomos nuostatos dėl ženklinimo

Sąlygos aprašymas:

Vynų, kuriems suteikta saugoma kilmės vietos nuoroda, etiketėse galima nurodyti mažesnę geografinę vietovę, jeigu ji:

| — | įtraukta į kadastrą; |
| --- | --- |

—

įtraukta į kadastrą;

| — | nurodyta derliaus deklaracijoje. |
| --- | --- |

—

nurodyta derliaus deklaracijoje.

Didesnės geografinės vietovės etiketė

Teisinis pagrindas:

Nacionalinės teisės aktai

Papildomų reikalavimų rūšis:

Papildomos nuostatos dėl ženklinimo

Sąlygos aprašymas:

Vynų, kuriems suteikta saugoma kilmės vietos nuoroda, etiketėse galima nurodyti didesnę geografinę vietovę „Cru des Côtes du Rhône“ arba „Vignobles de la Vallée du Rhône“.

Arčiausiai esanti vietovė

Teisinis pagrindas:

Nacionalinės teisės aktai

Papildomų reikalavimų rūšis:

Su gamyba nustatytoje geografinėje vietovėje susijusi nukrypti leidžianti nuostata

Sąlygos aprašymas:

Pritaikius nukrypti leidžiančią nuostatą nustatyta arčiausiai esanti vyndarystės, vyno gamybos ir fermentavimo vietovė apima 36 Dromo departamento ir 48 Vokliūzo departamento komunų teritoriją.

| — | Dromo departamentas: Aubres, La Baume-de-Transit, Bouchet, Chamaret, Chantemerle-lès-Grignan, Châteauneuf-de-Bordette, Clansayes, Colonzelle, Condorcet, Donzère, La Garde-Adhémar, Les GrangesGontardes, Grignan, Mérindol-les-Oliviers, Mirabel-aux-Baronnies, Mollans-sur-Ouvèze, Montaulieu, Montbrison-sur-Lez, Montségur-surLauzon, Nyons, Le Pègue, Piégon, Les Pilles, Rochegude, Roche-SaintSecret-Béconne, Rousset-les-Vignes, Saint-Maurice-sur-Eygues, SaintPantaléon-les-Vignes, Saint-Paul-Trois-Châteaux, Saint-Restitut, Solérieux, Suze-la-Rousse, Taulignan, Tulette, Valaurie, Venterol; |
| --- | --- |

—

Dromo departamentas: Aubres, La Baume-de-Transit, Bouchet, Chamaret, Chantemerle-lès-Grignan, Châteauneuf-de-Bordette, Clansayes, Colonzelle, Condorcet, Donzère, La Garde-Adhémar, Les GrangesGontardes, Grignan, Mérindol-les-Oliviers, Mirabel-aux-Baronnies, Mollans-sur-Ouvèze, Montaulieu, Montbrison-sur-Lez, Montségur-surLauzon, Nyons, Le Pègue, Piégon, Les Pilles, Rochegude, Roche-SaintSecret-Béconne, Rousset-les-Vignes, Saint-Maurice-sur-Eygues, SaintPantaléon-les-Vignes, Saint-Paul-Trois-Châteaux, Saint-Restitut, Solérieux, Suze-la-Rousse, Taulignan, Tulette, Valaurie, Venterol;

| — | Vokliūzo departamentas: Avignon, Beaumes-de-Venise, Bédarrides, Bollène, Buisson, Cairanne, Camaret-sur-Aigues, Caumont-sur-Durance, Châteauneuf-de-Gadagne, Châteauneuf-du-Pape, Courthézon, Faucon, Gigondas, Grillon, Jonquerettes, Jonquières, Lafare, Lagarde-Paréol, Mondragon, Morières-lès-Avignon, Mornas, Orange, Piolenc, Puyméras, Rasteau, Richerenches, Roaix, La Roque-Alric, Sablet, Sainte-Cécile-lesVignes, Saint-Marcellin-lès-Vaison, Saint-Romain-en-Viennois, SaintRoman-de-Malegarde, Saint-Saturnin-lès-Avignon, Sarrians, Séguret, Sérignan-du-Comtat, Sorgues, Suzette, Travaillan, Uchaux, Vacqueyras, Vaison-la-Romaine, Valréas, Vedène, Villedieu, Violès, Visan. |
| --- | --- |

—

Vokliūzo departamentas: Avignon, Beaumes-de-Venise, Bédarrides, Bollène, Buisson, Cairanne, Camaret-sur-Aigues, Caumont-sur-Durance, Châteauneuf-de-Gadagne, Châteauneuf-du-Pape, Courthézon, Faucon, Gigondas, Grillon, Jonquerettes, Jonquières, Lafare, Lagarde-Paréol, Mondragon, Morières-lès-Avignon, Mornas, Orange, Piolenc, Puyméras, Rasteau, Richerenches, Roaix, La Roque-Alric, Sablet, Sainte-Cécile-lesVignes, Saint-Marcellin-lès-Vaison, Saint-Romain-en-Viennois, SaintRoman-de-Malegarde, Saint-Saturnin-lès-Avignon, Sarrians, Séguret, Sérignan-du-Comtat, Sorgues, Suzette, Travaillan, Uchaux, Vacqueyras, Vaison-la-Romaine, Valréas, Vedène, Villedieu, Violès, Visan.

Nuoroda į produkto specifikaciją

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-dddce4c8-b45c-443d-9853-598c16610d06

---

(1)  OL L 9, 2019 1 11, p. 2.

---