# Uradni list C 69/2020

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 69 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 633. marec 2020 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 69

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 633. marec 2020

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | II   Sporočila |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2020/C 69/01 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.9751 — Elliott/Apollo/EP Energy) (
  1
  ) | 1 |
| 2020/C 69/02 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.9768 — OFL/Trenitalia/ILSA) (
  1
  ) | 2 |

Vsebina

Stran

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2020/C 69/01

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.9751 — Elliott/Apollo/EP Energy) (
  1
  )

1

1

2020/C 69/02

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.9768 — OFL/Trenitalia/ILSA) (
  1
  )

1

2

---

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Svet |
| 2020/C 69/03 | Sklepi sveta o boljši pripravi zakonodaje Zagotavljanje konkurenčnosti ter trajnostne in vključujoče rasti (nezakonodajna dejavnost) | 3 |
| | Evropska komisija |
| 2020/C 69/04 | Obrestna mera, ki jo Evropska centralna banka uporablja v svojih operacijah glavnega refinanciranja: 0,00 % 1. marec 2020 — Menjalni tečaji eura | 7 |
| 2020/C 69/05 | Sklep Komisije z dne 2. marca 2020 o praznikih in dela prostih dneh v letu 2021 | 8 |
| | INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC |
| 2020/C 69/06 | Informativno obvestilo Komisije v skladu s členom 16(4) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti Obveznosti javne službe glede rednih zračnih prevozov Besedilo velja za EGP | 10 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

2020/C 69/03

Sklepi sveta o boljši pripravi zakonodaje Zagotavljanje konkurenčnosti ter trajnostne in vključujoče rasti (nezakonodajna dejavnost)

3

Evropska komisija

2020/C 69/04

Obrestna mera, ki jo Evropska centralna banka uporablja v svojih operacijah glavnega refinanciranja: 0,00 % 1. marec 2020 — Menjalni tečaji eura

7

2020/C 69/05

Sklep Komisije z dne 2. marca 2020 o praznikih in dela prostih dneh v letu 2021

8

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

2020/C 69/06

Informativno obvestilo Komisije v skladu s členom 16(4) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti Obveznosti javne službe glede rednih zračnih prevozov Besedilo velja za EGP

10

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2020/C 69/07 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.9663 – Vossloh Rail Services/Rhomberg Sersa Rail Holding/Vossloh Rail Maintenance (Railway switches repair and maintenance)) Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku | 11 |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2020/C 69/08 | Objava spremenjenega enotnega dokumenta po odobritvi manjše spremembe v skladu z drugim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012 | 13 |
| 2020/C 69/09 | Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 17 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2020/C 69/07

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.9663 – Vossloh Rail Services/Rhomberg Sersa Rail Holding/Vossloh Rail Maintenance (Railway switches repair and maintenance)) Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

11

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2020/C 69/08

Objava spremenjenega enotnega dokumenta po odobritvi manjše spremembe v skladu z drugim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012

13

2020/C 69/09

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

17

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 3.3.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 69/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 69/1

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.9751 — Elliott/Apollo/EP Energy)

(Besedilo velja za EGP)

(2020/C 69/01)

Komisija se je 25. februarja 2020 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32020M9751. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32020M9751. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 3.3.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 69/2 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 69/2

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.9768 — OFL/Trenitalia/ILSA)

(Besedilo velja za EGP)

(2020/C 69/02)

Komisija se je 25. februarja 2020 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32020M9768. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32020M9768. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

| 3.3.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 69/3 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 69/3

---

Sklepi sveta o boljši pripravi zakonodaje „Zagotavljanje konkurenčnosti ter trajnostne in vključujoče rasti“ (nezakonodajna dejavnost)

(2020/C 69/03)

SVET EVROPSKE UNIJE:

POUDARJA, da je boljša priprava zakonodaje eden od ključnih dejavnikov trajnostne in vključujoče rasti, ki spodbuja konkurenčnost, inovacije, digitalizacijo in ustvarjanje delovnih mest, povečuje preglednost ter zagotavlja javno podporo zakonodaji EU;

PONOVNO POUDARJA, da je treba zagotoviti, da bo zakonodaja v EU pregledna, preprosta in izvedljiva s čim nižjimi stroški, ob stalnem upoštevanju visoke stopnje varstva potrošnikov, zdravja, podnebja in okolja ter zaposlenih;

IZPOSTAVLJA pomembno vlogo boljše priprave zakonodaje pri izpolnjevanju cilja podnebne nevtralnosti;

OPOZARJA na povezavo med boljšo pripravo zakonodaje ter izvajanjem, uporabo in izvrševanjem zakonodaje EU, da se zagotovi boljše oblikovanje zakonodaje na ravni EU in vsestransko delujoč enotni trg;

OPOZARJA na sklepe Sveta iz decembra 2014 (1), maja 2016 (2), novembra 2018 (3) in novembra 2019 (4);

OPOZARJA na sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij „Boljše pravno urejanje: pregled stanja in ohranjanje naše zavezanosti“ iz aprila 2019 (5);

Ocena učinka

| 1. | POZDRAVLJA stalno zavezanost Komisije praksi z dokazi podprtega oblikovanja politik;
  PONOVNO POUDARJA pomen stalnega preverjanja zakonodajnih predlogov Komisije skupaj z ustrezno oceno učinka, kot je določeno v Medinstitucionalnem sporazumu o boljši pripravi zakonodaje; |
| --- | --- |

1.

PONOVNO POUDARJA pomen stalnega preverjanja zakonodajnih predlogov Komisije skupaj z ustrezno oceno učinka, kot je določeno v Medinstitucionalnem sporazumu o boljši pripravi zakonodaje;

| 2. | POUDARJA, da je treba pri oblikovanju ukrepov, ki jih vsebujejo novi predlogi, za povečanje učinkovitosti vedno spoštovati temeljne pravice in enakost pred zakonom, pa tudi načelo subsidiarnosti, sorazmernosti in pravne varnosti, predvsem pa je treba upoštevati potrebe malih in srednjih podjetij (MSP), vključno z mikropodjetji; |
| --- | --- |

2.

| 3. | IZPOSTAVLJA pomen merjenja učinka zakonodaje EU, in sicer ob upoštevanju tako stroškov kot koristi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | POUDARJA, da je sistematična uporaba načela „najprej pomisli na male“, načela inovativnosti in načela privzete digitalnosti pomemben del celovitega pristopa;
  POZIVA Komisijo, naj ta načela uporabi v fazi oblikovanja politik ter v svojih ocenah učinka sistematično preverja morebitne posledice svojih zakonodajnih predlogov za MSP, inovacije, digitalizacijo in trajnostnost, če je to relevantno, ter zagotovi pojasnila, kadar meni, da učinek na te dejavnike ni relevanten;
  OPOZARJA na pomen načela inovativnosti iz sklepov Sveta iz maja 2016 ter POZIVA Komisijo, naj skupaj z državami članicami nadalje določi njegovo uporabo in njegov morebitni učinek; OPOZARJA tudi na pomen previdnostnega načela; |
| --- | --- |

4.

POZIVA Komisijo, naj ta načela uporabi v fazi oblikovanja politik ter v svojih ocenah učinka sistematično preverja morebitne posledice svojih zakonodajnih predlogov za MSP, inovacije, digitalizacijo in trajnostnost, če je to relevantno, ter zagotovi pojasnila, kadar meni, da učinek na te dejavnike ni relevanten;

OPOZARJA na pomen načela inovativnosti iz sklepov Sveta iz maja 2016 ter POZIVA Komisijo, naj skupaj z državami članicami nadalje določi njegovo uporabo in njegov morebitni učinek; OPOZARJA tudi na pomen previdnostnega načela;

| 5. | POZIVA Komisijo, naj:






  — | kot je navedeno v Medinstitucionalnem sporazumu o boljši pripravi zakonodaje, izvede ocene učinka svojih zakonodajnih in nezakonodajnih pobud, delegiranih aktov in izvedbenih ukrepov, ki naj bi imeli znatne gospodarske, okoljske ali socialne učinke, ter zagotovi, da se pobudam, vključenim v delovni program Komisije ali v skupno izjavo, praviloma priloži ocena učinka, |
| --- | --- | --- |

5.

—

kot je navedeno v Medinstitucionalnem sporazumu o boljši pripravi zakonodaje, izvede ocene učinka svojih zakonodajnih in nezakonodajnih pobud, delegiranih aktov in izvedbenih ukrepov, ki naj bi imeli znatne gospodarske, okoljske ali socialne učinke, ter zagotovi, da se pobudam, vključenim v delovni program Komisije ali v skupno izjavo, praviloma priloži ocena učinka,

| — | zagotovi preglednost glede meril, na podlagi katerih se ugotavlja, ali se pričakuje, da bodo imeli zakonodajni in nezakonodajni predlogi Komisije znaten učinek, in bi jih zato morala spremljati ocena učinka, |
| --- | --- |

—

zagotovi preglednost glede meril, na podlagi katerih se ugotavlja, ali se pričakuje, da bodo imeli zakonodajni in nezakonodajni predlogi Komisije znaten učinek, in bi jih zato morala spremljati ocena učinka,

| — | pojasni, zakaj ni mogoče količinsko opredeliti stroškov in koristi v ocenah učinka Komisije v zvezi z njenimi predlogi, |
| --- | --- |

—

pojasni, zakaj ni mogoče količinsko opredeliti stroškov in koristi v ocenah učinka Komisije v zvezi z njenimi predlogi,

| — | zagotovi izboljšano oceno podnebnih učinkov za vse zadevne nove predloge, kot je predvideno v zelenem dogovoru, ter zagotovi, da so enako upoštevani tudi drugi učinki predlogov na vsa področja, |
| --- | --- |

—

zagotovi izboljšano oceno podnebnih učinkov za vse zadevne nove predloge, kot je predvideno v zelenem dogovoru, ter zagotovi, da so enako upoštevani tudi drugi učinki predlogov na vsa področja,

| — | v svojih ocenah učinka izboljša količinski in kakovostni vidik ter v zadostni meri upošteva različne možnosti ukrepanja EU, |
| --- | --- |

—

v svojih ocenah učinka izboljša količinski in kakovostni vidik ter v zadostni meri upošteva različne možnosti ukrepanja EU,

| — | zagotovi, da ocena učinka, posredovana Svetu in Evropskemu parlamentu, ustreza zadevnemu zakonodajnemu predlogu in ga tudi zajema, |
| --- | --- |

—

zagotovi, da ocena učinka, posredovana Svetu in Evropskemu parlamentu, ustreza zadevnemu zakonodajnemu predlogu in ga tudi zajema,

| — | ustrezno preuči možnost, da na lastno pobudo ali na poziv Evropskega parlamenta ali Sveta dopolni svoje ocene učinka ali izvede dodatno analitično delo, za katerega meni, da je potrebno, v skladu s pogoji, dogovorjenimi v Medinstitucionalnem sporazumu o boljši pripravi zakonodaje, če bi bil predlog med zakonodajnim postopkom znatno spremenjen, |
| --- | --- |

—

ustrezno preuči možnost, da na lastno pobudo ali na poziv Evropskega parlamenta ali Sveta dopolni svoje ocene učinka ali izvede dodatno analitično delo, za katerega meni, da je potrebno, v skladu s pogoji, dogovorjenimi v Medinstitucionalnem sporazumu o boljši pripravi zakonodaje, če bi bil predlog med zakonodajnim postopkom znatno spremenjen,

| — | se med pripravo zakonodajnih predlogov posvetuje s širokim krogom deležnikov, |
| --- | --- |

—

se med pripravo zakonodajnih predlogov posvetuje s širokim krogom deležnikov,

| — | izboljša jasnost in nevtralnost vprašalnikov, ki se uporabljajo v postopku posvetovanja med pripravo zakonodajnih predlogov, ter izboljša povratne informacije za deležnike, s katerimi se izvedejo posvetovanja, glede vsebine in časovnega razporeda; |
| --- | --- |

—

izboljša jasnost in nevtralnost vprašalnikov, ki se uporabljajo v postopku posvetovanja med pripravo zakonodajnih predlogov, ter izboljša povratne informacije za deležnike, s katerimi se izvedejo posvetovanja, glede vsebine in časovnega razporeda;

| 6. | PONOVNO POTRJUJE, da bo Svet v skladu s pogoji, dogovorjenimi v Medinstitucionalnem sporazumu o boljši pripravi zakonodaje, kadar bo menil, da je to ustrezno in potrebno za zakonodajni postopek, opravil ocene učinka v zvezi s svojimi bistvenimi spremembami predloga Komisije;
  OPOZARJA na pilotni projekt Sveta o ocenah učinka v zvezi z bistvenimi spremembami in IZPOSTAVLJA, da ga je treba nadaljevati, da bi ga lahko, kjer je to mogoče in ustrezno, uporabili v konkretnih primerih, ko so narejene bistvene spremembe;
  IZPOSTAVLJA, da je treba pilotni projekt pravočasno oceniti; |
| --- | --- |

6.

OPOZARJA na pilotni projekt Sveta o ocenah učinka v zvezi z bistvenimi spremembami in IZPOSTAVLJA, da ga je treba nadaljevati, da bi ga lahko, kjer je to mogoče in ustrezno, uporabili v konkretnih primerih, ko so narejene bistvene spremembe;

IZPOSTAVLJA, da je treba pilotni projekt pravočasno oceniti;

Regulativni nadzor

| 7. | POZDRAVLJA zavezo Komisije, da okrepi Odbor za regulativni nadzor, in POUDARJA pomembno vlogo, ki jo ima ta odbor za politični cikel;
  JE pa SEZNJEN z ugotovitvijo Evropskega računskega sodišča, da Odbor za regulativni nadzor nima posebnega sekretariata, ki bi bil hierarhično ločen od generalnega sekretariata Komisije (6);
  SPODBUJA Komisijo, naj Odboru za regulativni nadzor omogoči, da navede pripombe, kadar Komisija ne izvede ocene učinka; |
| --- | --- |

7.

JE pa SEZNJEN z ugotovitvijo Evropskega računskega sodišča, da Odbor za regulativni nadzor nima posebnega sekretariata, ki bi bil hierarhično ločen od generalnega sekretariata Komisije (6);

SPODBUJA Komisijo, naj Odboru za regulativni nadzor omogoči, da navede pripombe, kadar Komisija ne izvede ocene učinka;

Regulativna učinkovitost

| 8. | OPOZARJA na sklepe Sveta iz maja 2019 (7), v katerih je pozval h konkretnim zavezam in ciljem, da bi preprečili in odpravili nepotrebna upravna bremena. V zvezi s tem SE SEZNANJA z nedavno najavo Komisije, da bo razvila in uporabljala instrument, v skladu s katerim se za eno sprejeto breme eno odpravi, da bi zagotovila, da se bodo na novo uvedena upravna bremena izravnala z razbremenitvijo oseb in podjetij – zlasti MSP – enakovrednih upravnih stroškov na ravni EU na istem področju. IZPOSTAVLJA, da ta pristop ne sme znižati socialnih in ekoloških standardov niti se ne sme uporabljati izključno mehanično, hkrati pa mora čim bolj povečati koristi zakonodaje za podjetja in državljane;
  OPOZARJA na zavezo treh institucij, da bodo spodbujale najučinkovitejše regulativne instrumente, kot sta harmonizacija in vzajemno priznavanje, da bi preprečile pretirano urejanje in nalaganje upravnih bremen ter izpolnile cilje Pogodb; |
| --- | --- |

8.

OPOZARJA na zavezo treh institucij, da bodo spodbujale najučinkovitejše regulativne instrumente, kot sta harmonizacija in vzajemno priznavanje, da bi preprečile pretirano urejanje in nalaganje upravnih bremen ter izpolnile cilje Pogodb;

| 9. | POUDARJA, da bi moral biti instrument, v skladu s katerim se za eno sprejeto breme eno odpravi, tesno povezan s kvalitativnim pristopom, ki vključuje natančen dialog z deležniki, da bi zagotovili, da bodo prizadevanja za zmanjšanje bremen prinesla rešitve, ki bodo zanje pomenile znatno razliko, vendar ne bodo oslabila ciljev, ki naj bi jih dosegli z zadevno zakonodajo; |
| --- | --- |

9.

| 10. | POUDARJA, kako pomembno je v sodelovanju s sozakonodajalcema in državami članicami uvesti dodatno poenostavitev in ukrepe za zmanjšanje bremen na posebej obremenjujočih področjih; |
| --- | --- |

10.

| 11. | SPODBUJA Komisijo, naj pri pripravi novega instrumenta, v skladu s katerim se za eno sprejeto breme na ravni EU eno odpravi, zagotovi, da bo mogoče upoštevati stroške izpolnjevanja obveznosti in upravna bremena; SPODBUJA Komisijo, naj pri vzpostavljanju in upravljanju takšnega instrumenta čim bolj uporablja obstoječe podatke in svoja preverjena orodja za boljšo pripravo zakonodaje ter ne ustvarja nepotrebnih bremen za države članice in deležnike; POUDARJA, da bi morali biti prispevki držav članic mogoči na prostovoljni osnovi; |
| --- | --- |

11.

MSP, vključno z mikropodjetji

| 12. | POUDARJA pomen MSP, vključno z mikropodjetji, kot ključnega gonila inovacij, zelenega prehoda, digitalizacije, zaposlovanja, trajnostne in vključujoče rasti ter socialne kohezije v naših družbah. Interese in potrebe MSP, vključno z mikropodjetji, bi bilo treba bolje opredeliti v vseh fazah postopka odločanja na ravni EU, da bi zagotovili, da bo zakonodaja jasna in predvidljiva ob najnižjih stroških, sorazmernih z velikostjo podjetij; |
| --- | --- |

12.

| 13. | na podlagi nadaljnje izmenjave z mrežo odposlancev za MSP ter doslednega izvajanja načela „najprej pomisli na male“ PRIZNAVA potrebe MSP, vključno z mikropodjetji in zagonskimi podjetji; |
| --- | --- |

13.

| 14. | POZIVA Komisijo, naj pripravi strategijo za posvetovanje, da bi določila najustreznejše dejavnosti, metode in orodja ter s tem zagotovila široko sodelovanje MSP, zlasti mikropodjetij, in držav članic v javnem posvetovanju, obenem pa poskrbi, da bodo zainteresirani deležniki imeli dovolj časa, da izrazijo svoja mnenja; |
| --- | --- |

14.

| 15. | POZIVA Komisijo, naj:






  — | v svojih ocenah učinka sistematično preuči vpliv zakonodajnih predlogov na MSP, zlasti mikropodjetja, in po možnosti uporablja test za MSP ter |
| --- | --- | --- |

15.

—

v svojih ocenah učinka sistematično preuči vpliv zakonodajnih predlogov na MSP, zlasti mikropodjetja, in po možnosti uporablja test za MSP ter

| — | izvaja mehanizem za spremljanje in ocenjevanje izvajanja in kakovosti testa za MSP na ravni EU; |
| --- | --- |

—

izvaja mehanizem za spremljanje in ocenjevanje izvajanja in kakovosti testa za MSP na ravni EU;

Opiranje na izkušnje platforme REFIT

| 16. | PRIZNAVA, da je bila platforma REFIT pomemben element okvira Komisije za boljšo pripravo zakonodaje; POZDRAVLJA dejstvo, da bo Komisija v kratkem preoblikovala platformo REFIT in razširila njen mandat, da bo vključeval zagotavljanje, da bo zakonodaja EU privzeto digitalna in primerna za prihodnost; POZIVA Komisijo, naj zagotovi prepoznavnost in ozaveščenost v zvezi z nedavno napovedano platformo „Fit-for-Future Platform“, ki bo v okviru agende za boljšo pripravo zakonodaje nadomestila platformo REFIT, ter okrepi komunikacijo z deležniki; |
| --- | --- |

16.

| 17. | SPODBUJA k večji preglednosti v zvezi z izbiro članov predstavnikov poslovnega sveta, socialnih partnerjev in civilne družbe, pa tudi širšemu spektru strokovnega znanja in geografske zastopanosti, pri kateri so upoštevana tudi otoška območja, teh članov, ki bi morala biti skladna s širokim razponom vprašanj, o katerih bo razpravljala naslednica platforme REFIT; |
| --- | --- |

17.

| 18. | glede večje prisotnosti lokalnih in regionalnih oblasti v okviru naslednice platforme REFIT POUDARJA, da predstavniki lokalnih ali regionalnih oblasti ne morejo nadomestiti predstavnikov držav članic; |
| --- | --- |

18.

| 19. | POUDARJA, da je bila glavna dodana vrednost platforme REFIT njena osredotočenost na konkretne predloge deležnikov za povečanje učinkovitosti in uspešnosti obstoječe zakonodaje EU, ob hkratnem zmanjšanju njenih bremen za državljane, podjetja in uprave, ter spoštovanje obstoječih standardov zaščite, pa tudi ciljev zakonodaje na področju politik; IZPOSTAVLJA, da bi bilo treba pri delu naslednice platforme REFIT ohraniti poudarek na teh konkretnih predlogih za poenostavitev, tako da se pregleda obstoječa zakonodaja EU in zagotovi, da bo ta pripravljena na digitalno dobo, s čimer bodo zmanjšana bremena, ter da bi bilo treba merila za izključitev platforme REFIT ohraniti in spoštovati v okviru njene naslednice; |
| --- | --- |

19.

Naknadni pregled zakonodaje EU

| 20. | POUDARJA pomen naknadnega pregleda zakonodaje EU kot enega ključnih stebrov politike Komisije za boljšo pripravo zakonodaje; |
| --- | --- |

20.

| 21. | OPOZARJA na sklepe Sveta iz novembra 2018, v katerih je Komisijo pozval, naj zagotovi boljše izvajanje načela „najprej ovrednotiti“, opredeli sklop minimalnih standardov kakovosti za naknadne preglede, ki niso vrednotenja, in Odboru za regulativni nadzor podeli pravico, da preveri tudi naknadne preglede, ki niso vrednotenja; |
| --- | --- |

21.

| 22. | IZPOSTAVLJA pomen naknadnih pregledov, ki jih Komisija pripravi za delo Sveta, in ukrepanja na njihovi podlagi;
  OPOZARJA na pomen širše zastavljenega programa REFIT kot pomembnega dela okvira Komisije za naknadno boljšo pripravo zakonodaje. |
| --- | --- |

22.

OPOZARJA na pomen širše zastavljenega programa REFIT kot pomembnega dela okvira Komisije za naknadno boljšo pripravo zakonodaje.

---

(1)  Dok. 16000/14.

(2)  Dok. 9580/16.

(3)  Dok. 14137/18.

(4)  Dok. 14656/19.

(5)  Dok. COM/2019/178 final.

(6)  Dok. 14137/18.

(7)  Dok. 9706/19 in 9743/19.

---

Evropska komisija

| 3.3.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 69/7 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 69/7

---

Obrestna mera, ki jo Evropska centralna banka uporablja v svojih operacijah glavnega refinanciranja (1):

0,00 % 1. marec 2020

Menjalni tečaji eura (2)

2. marec 2020

(2020/C 69/04)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,1122 |
| JPY | japonski jen | 119,82 |
| DKK | danska krona | 7,4730 |
| GBP | funt šterling | 0,87113 |
| SEK | švedska krona | 10,6063 |
| CHF | švicarski frank | 1,0655 |
| ISK | islandska krona | 141,70 |
| NOK | norveška krona | 10,4043 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 25,525 |
| HUF | madžarski forint | 336,92 |
| PLN | poljski zlot | 4,3276 |
| RON | romunski leu | 4,8106 |
| TRY | turška lira | 6,9253 |
| AUD | avstralski dolar | 1,6998 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4857 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,6525 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,7738 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5449 |
| KRW | južnokorejski won | 1 325,85 |
| ZAR | južnoafriški rand | 17,4202 |
| CNY | kitajski juan | 7,7469 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,4835 |
| IDR | indonezijska rupija | 15 909,41 |
| MYR | malezijski ringit | 4,6751 |
| PHP | filipinski peso | 56,511 |
| RUB | ruski rubelj | 74,5600 |
| THB | tajski bat | 34,968 |
| BRL | brazilski real | 4,9938 |
| MXN | mehiški peso | 21,9963 |
| INR | indijska rupija | 80,9170 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,1122

JPY

japonski jen

119,82

DKK

danska krona

7,4730

GBP

funt šterling

0,87113

SEK

švedska krona

10,6063

CHF

švicarski frank

1,0655

ISK

islandska krona

141,70

NOK

norveška krona

10,4043

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

25,525

HUF

madžarski forint

336,92

PLN

poljski zlot

4,3276

RON

romunski leu

4,8106

TRY

turška lira

6,9253

AUD

avstralski dolar

1,6998

CAD

kanadski dolar

1,4857

HKD

hongkonški dolar

8,6525

NZD

novozelandski dolar

1,7738

SGD

singapurski dolar

1,5449

KRW

južnokorejski won

1 325,85

ZAR

južnoafriški rand

17,4202

CNY

kitajski juan

7,7469

HRK

hrvaška kuna

7,4835

IDR

indonezijska rupija

15 909,41

MYR

malezijski ringit

4,6751

PHP

filipinski peso

56,511

RUB

ruski rubelj

74,5600

THB

tajski bat

34,968

BRL

brazilski real

4,9938

MXN

mehiški peso

21,9963

INR

indijska rupija

80,9170

---

(1)  Obrestna mera, ki je bila uporabljena v zadnji operaciji, izvedeni pred navedenim dnevom. V primeru avkcije z variabilno obrestno mero je obrestna mera enaka mejni obrestni meri.

(2)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 3.3.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 69/8 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 69/8

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 2. marca 2020

o praznikih in dela prostih dneh v letu 2021

(2020/C 69/05)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Kadrovskih predpisov za uradnike Evropske unije in Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije, ki jih določa Uredba Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 (1), in zlasti člena 61 navedenih kadrovskih predpisov ter členov 16 in 91 Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije,

ob upoštevanju skupnih predpisov, ki določajo seznam praznikov in dela prostih dni za uradnike Evropskih skupnosti (2), in zlasti tretjega odstavka člena 1 navedenih predpisov,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Na podlagi člena 61 Kadrovskih predpisov za uradnike Evropske unije ter členov 16 in 91 Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije bi bilo treba sprejeti seznam praznikov in dela prostih dni v letu 2021, ki se priznajo uradnikom in uslužbencem v Bruslju in Luxembourgu. |
| --- | --- |

(1)

Na podlagi člena 61 Kadrovskih predpisov za uradnike Evropske unije ter členov 16 in 91 Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije bi bilo treba sprejeti seznam praznikov in dela prostih dni v letu 2021, ki se priznajo uradnikom in uslužbencem v Bruslju in Luxembourgu.

| (2) | Leta 2021 je velikonočna nedelja 4. aprila. |
| --- | --- |

(2)

Leta 2021 je velikonočna nedelja 4. aprila.

| (3) | Leta 2021 je 23. december četrtek. |
| --- | --- |

(3)

Leta 2021 je 23. december četrtek.

| (4) | S kolegijem vodij uprav je bilo 6. novembra 2019 opravljeno posvetovanje za mnenje glede seznama praznikov in dela prostih dni v letu 2021 – |
| --- | --- |

(4)

S kolegijem vodij uprav je bilo 6. novembra 2019 opravljeno posvetovanje za mnenje glede seznama praznikov in dela prostih dni v letu 2021 –

SKLENILA:

Člen 1

Prazniki in dela prosti dnevi v letu 2021, ki se priznajo uradnikom in drugim uslužbencem v Bruslju in Luxembourgu, so določeni, kot sledi:

| 1. januar | petek, novo leto |
| --- | --- |
| 1. april | veliki četrtek |
| 2. april | veliki petek |
| 5. april | velikonočni ponedeljek |
| 13. maj | četrtek, vnebohod |
| 14. maj | petek, dan po vnebohodu |
| 24. maj | binkoštni ponedeljek |
| 23. junij* | sreda, luksemburški dan državnosti
  *prizna se uradnikom in drugim uslužbencem v Luxembourgu |
| 21. julij* | sreda, belgijski dan državnosti
  *prizna se uradnikom in drugim uslužbencem v Bruslju |
| 1. november | ponedeljek, vsi sveti |
| 2. november | torek, dan spomina na mrtve |
| od 23. decembra
  do
  31. decembra | četrtek | )
  ) sedem dni ob koncu leta |
| petek | ) |

1. januar

petek, novo leto

1. april

veliki četrtek

2. april

veliki petek

5. april

velikonočni ponedeljek

13. maj

četrtek, vnebohod

14. maj

petek, dan po vnebohodu

24. maj

binkoštni ponedeljek

23. junij*

sreda, luksemburški dan državnosti

*prizna se uradnikom in drugim uslužbencem v Luxembourgu

21. julij*

sreda, belgijski dan državnosti

*prizna se uradnikom in drugim uslužbencem v Bruslju

1. november

ponedeljek, vsi sveti

2. november

torek, dan spomina na mrtve

od 23. decembra

do

31. decembra

četrtek

)

) sedem dni ob koncu leta

petek

)

SKUPAJ

17 dni

Člen 2

Delo spet začne normalno potekati v ponedeljek, 3. januarja 2022.

V Bruslju, 2. marca 2020

Za Komisijo

Johannes HAHN

Član Komisije

---

(1)  UL L 56, 4.3.1968, str. 1.

1

(2)  Prečiščena različica kadrovskih predpisov, ki so jo objavile službe Komisije januarja 2003, str. IV-2.

2

---

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

| 3.3.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 69/10 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 69/10

---

Informativno obvestilo Komisije v skladu s členom 16(4) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti

Obveznosti javne službe glede rednih zračnih prevozov

Besedilo velja za EGP

(2020/C 69/06)

| Država članica | Italija |
| --- | --- |
| Zadevne proge | Comiso–Roma Fiumicino in v obratni smeri
  Comiso–Milan Linate in v obratni smeri
  Comiso–Milan Malpensa in v obratni smeri
  Comiso–Bergamo Orio al Serio in v obratni smeri |
| Datum začetka veljavnosti obveznosti javne službe | 1. avgust 2020 |
| Naslov, na katerem je mogoče dobiti besedilo ter vse informacije in/ali dokumente v zvezi z obveznostmi javne službe | Več informacij:





  Ministero delle Infrastrutture e dei Trasporti (Ministrstvo za infrastrukturo in promet) |
| Dipartimento per i Trasporti, la Navigazione, gli Affari Generali ed il Personale (Oddelek za promet, plovbo, splošne in kadrovske zadeve) |
| Direzione Generale per gli Aeroporti ed il trasporto aereo (Generalni direktorat za letališča in letalski prevoz) |
| Via Giuseppe Caraci, 36 |
| 00157 Roma (Rim) |
| ITALIJA |
| Tel. +39 641583690 |

Država članica

Italija

Zadevne proge

Comiso–Roma Fiumicino in v obratni smeri

Comiso–Milan Linate in v obratni smeri

Comiso–Milan Malpensa in v obratni smeri

Comiso–Bergamo Orio al Serio in v obratni smeri

Datum začetka veljavnosti obveznosti javne službe

1. avgust 2020

Naslov, na katerem je mogoče dobiti besedilo ter vse informacije in/ali dokumente v zvezi z obveznostmi javne službe

Več informacij:

Ministero delle Infrastrutture e dei Trasporti (Ministrstvo za infrastrukturo in promet)

Dipartimento per i Trasporti, la Navigazione, gli Affari Generali ed il Personale (Oddelek za promet, plovbo, splošne in kadrovske zadeve)

Direzione Generale per gli Aeroporti ed il trasporto aereo (Generalni direktorat za letališča in letalski prevoz)

Via Giuseppe Caraci, 36

00157 Roma (Rim)

ITALIJA

Tel. +39 641583690

| Ente nazionale per l’aviazione civile (Nacionalni organ za civilno letalstvo – ENAC) |
| --- |
| Direzione Sviluppo Trasporto Aereo e Licenze (Direktorat za razvoj letalskega prevoza in licence) |
| Viale Castro Pretorio, 118 |
| 00185 Roma (Rim) |
| ITALIJA |
| Tel. +39 644596515 |

Ente nazionale per l’aviazione civile (Nacionalni organ za civilno letalstvo – ENAC)

Direzione Sviluppo Trasporto Aereo e Licenze (Direktorat za razvoj letalskega prevoza in licence)

Viale Castro Pretorio, 118

00185 Roma (Rim)

ITALIJA

Tel. +39 644596515

| Spletišče: | http://www.mit.gov.it
  http://www.enac.gov.it |
| --- | --- |
| Enaslov: | dg.ta@pec.mit.gov
  osp@enac.gov.it |

Spletišče:

http://www.mit.gov.it

http://www.enac.gov.it

Enaslov:

dg.ta@pec.mit.gov

osp@enac.gov.it

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 3.3.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 69/11 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 69/11

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.9663 – Vossloh Rail Services/Rhomberg Sersa Rail Holding/Vossloh Rail Maintenance (Railway switches repair and maintenance))

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2020/C 69/07)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednja podjetja:

| — | Vossloh Rail Services GmbH („Vossloh Rail Services“, Nemčija), ki je del skupine Vossloh AG („Vossloh“, Nemčija), |
| --- | --- |

—

Vossloh Rail Services GmbH („Vossloh Rail Services“, Nemčija), ki je del skupine Vossloh AG („Vossloh“, Nemčija),

| — | Rhomberg Sersa Rail Holding GmbH („Rhomberg Sersa“, Avstrija), |
| --- | --- |

—

Rhomberg Sersa Rail Holding GmbH („Rhomberg Sersa“, Avstrija),

| — | Vossloh Rail Maintenance GmbH („Vossloh Rail Maintenance“, Nemčija), ki je pod nadzorom podjetja Vossloh Rail Services. |
| --- | --- |

—

Vossloh Rail Maintenance GmbH („Vossloh Rail Maintenance“, Nemčija), ki je pod nadzorom podjetja Vossloh Rail Services.

Podjetji Vossloh Rail Services in Rhomberg Sersa pridobita prek svojega podjetja Rhomberg Sersa Vossloh GmbH („RSV“, Nemčija), ki je pod skupnim nadzorom, v smislu člena 3(1)(b) in (4) uredbe o združitvah nadzor nad delom podjetja Vossloh Rail Maintenance. Koncentracija zadeva prevzem poslov podjetja Vossloh Rail Maintenance na področju vzdrževanja kretnic.

Koncentracija se izvede z nakupom sredstev.

2.

| — | za Vossloh Rail Services: ponudnik specializiranih storitev železniške infrastrukture. Podjetje Vossloh Rail Services je del podjetja Vossloh, ki je globalno podjetje na področju železniške tehnologije z glavnim poudarkom na železniški infrastrukturi, |
| --- | --- |

—

za Vossloh Rail Services: ponudnik specializiranih storitev železniške infrastrukture. Podjetje Vossloh Rail Services je del podjetja Vossloh, ki je globalno podjetje na področju železniške tehnologije z glavnim poudarkom na železniški infrastrukturi,

| — | za Rhomberg Sersa: ponudnik vseh storitev na področju železniške tehnologije s široko paleto dejavnosti na področjih gradnje železnic, železniške opreme in storitev, |
| --- | --- |

—

za Rhomberg Sersa: ponudnik vseh storitev na področju železniške tehnologije s široko paleto dejavnosti na področjih gradnje železnic, železniške opreme in storitev,

| — | za Vossloh Rail Maintenance: ponudnik storitev vzdrževanja tirov in kretnic. |
| --- | --- |

—

za Vossloh Rail Maintenance: ponudnik storitev vzdrževanja tirov in kretnic.

Skupno podjetje RSV je ponudnik storitev vzdrževanja kretnic.

3.

V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.9663 – Vossloh Rail Services/Rhomberg Sersa Rail Holding/Vossloh Rail Maintenance (Railway switches repair and maintenance)

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

E-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

poštni naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

2

---

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 3.3.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 69/13 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 69/13

---

Objava spremenjenega enotnega dokumenta po odobritvi manjše spremembe v skladu z drugim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012

(2020/C 69/08)

Evropska komisija je odobrila to manjšo spremembo v skladu s tretjim pododstavkom člena 6(2) Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 664/2014 (1).

Zahtevek za odobritev te manjše spremembe je na voljo za vpogled v podatkovni zbirki Komisije eAmbrosia.

ENOTNI DOKUMENT

„TERNERA GALLEGA“

EU št.: PGI-ES-0012-AM02 – 9. oktober 2019

ZOP ( ) ZGO (X)

1.   Ime

„Ternera Gallega“

2.   Država članica ali tretja država

Španija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1.   Vrsta proizvoda

Skupina 1.1 Sveže meso (in klavnični izdelki)

3.2.   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Sveže meso in drobovina goveda pasem Rubia Gallega in Morenas Gallegas, križancev med tema pasmama ter križancev s pasmami za proizvodnjo mesa Asturiana de los Valles, Limousine in Blonde d’Aquitaine. Možni so tudi križanci med samci navedenih pasem in kravami molznicami pasem Frisona in Pardo Alpina.

Glede na starost, krmo in način reje pred zakolom razlikujemo naslednje kategorije živali:

| (a) | „Ternera Gallega“: odstavljena v različnih starostih; zaklana pri starosti manj kot 12 mesecev, njihova prehrana temelji na krmi in koncentratih, ki jih je odobril regulativni organ; |
| --- | --- |

(a)

„Ternera Gallega“: odstavljena v različnih starostih; zaklana pri starosti manj kot 12 mesecev, njihova prehrana temelji na krmi in koncentratih, ki jih je odobril regulativni organ;

| (b) | „Ternera Gallega Suprema“: rejena na posestvu skupaj s kravo, ki jih je skotila, in dojena najmanj 7 mesecev, zaklana pri starosti manj kot 10 mesecev; |
| --- | --- |

(b)

„Ternera Gallega Suprema“: rejena na posestvu skupaj s kravo, ki jih je skotila, in dojena najmanj 7 mesecev, zaklana pri starosti manj kot 10 mesecev;

| (c) | „añojo“ (mlado govedo): živali, zaklane v starosti od 12 do 18 mesecev. |
| --- | --- |

(c)

„añojo“ (mlado govedo): živali, zaklane v starosti od 12 do 18 mesecev.

Vsaki od teh vrst živali ustreza tržna kategorija z enakim imenom ter naslednjimi organoleptičnimi značilnostmi, mesnatostjo in stopnjo zamaščenosti:

| (a) | teletina „Ternera Gallega“ kategorije „Suprema“: meso je svetlo rožnate do rdeče barve; vsebuje kremasto maščobo biserno bele do svetlo rumene barve. Mišice so čvrste s finimi vlakni.
  Mesnatost trupov: S, E, U, R, O+. To merilo se ne upošteva za trupe živali pasme Morenas Gallegas.
  Stopnja zamaščenosti: za samce 2 ali 3; za samice 2, 3 ali 4; |
| --- | --- |

(a)

teletina „Ternera Gallega“ kategorije „Suprema“: meso je svetlo rožnate do rdeče barve; vsebuje kremasto maščobo biserno bele do svetlo rumene barve. Mišice so čvrste s finimi vlakni.

Mesnatost trupov: S, E, U, R, O+. To merilo se ne upošteva za trupe živali pasme Morenas Gallegas.

Stopnja zamaščenosti: za samce 2 ali 3; za samice 2, 3 ali 4;

| (b) | teletina „Ternera Gallega“: meso je rožnate do svetlo rdeče barve, enakomerno porazdeljena maščoba je biserno bele barve, mišice so čvrste s finimi vlakni.
  Mesnatost trupov: S, E, U, R, O+. To merilo se ne upošteva za trupe živali pasme Morenas Gallegas.
  Stopnja zamaščenosti: za samce 2 ali 3; za samice 2, 3 ali 4; |
| --- | --- |

(b)

teletina „Ternera Gallega“: meso je rožnate do svetlo rdeče barve, enakomerno porazdeljena maščoba je biserno bele barve, mišice so čvrste s finimi vlakni.

Mesnatost trupov: S, E, U, R, O+. To merilo se ne upošteva za trupe živali pasme Morenas Gallegas.

Stopnja zamaščenosti: za samce 2 ali 3; za samice 2, 3 ali 4;

| (c) | mlado govedo („añojo“): meso je svetlo rdeče do intenzivno rdeče barve, maščoba je biserno bela,
  ki prehaja v svetlo rumeno. Mišice so čvrste in puste.
  Mesnatost trupov: S, E, U, R.
  Stopnja zamaščenosti: 2, 3, 4. |
| --- | --- |

(c)

mlado govedo („añojo“): meso je svetlo rdeče do intenzivno rdeče barve, maščoba je biserno bela,

ki prehaja v svetlo rumeno. Mišice so čvrste in puste.

Mesnatost trupov: S, E, U, R.

Stopnja zamaščenosti: 2, 3, 4.

3.3.   Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

Na tradicionalnih posestvih prehrana temelji na mleku, ki se lahko dopolnjuje z žiti, predvsem koruzo, ter krompirjem, repo, krmo in krmili. Na proizvodnih posestvih prehrana temelji na krmi in krmilih.

Vsekakor mora biti krma za živino rastlinskega izvora in sestavljena iz surovin, ki se v Galiciji običajno uporabljajo za rejo živali, iz naslednjih skupin:

| — | žita in izdelki iz žit, |
| --- | --- |

—

žita in izdelki iz žit,

| — | oljnice in izdelki iz oljnic, |
| --- | --- |

—

oljnice in izdelki iz oljnic,

| — | stročnice in izdelki iz stročnic, |
| --- | --- |

—

stročnice in izdelki iz stročnic,

| — | gomolji, korenine in izdelki iz njih, |
| --- | --- |

—

gomolji, korenine in izdelki iz njih,

| — | krma, |
| --- | --- |

—

krma,

| — | druge rastline in izdelki iz njih, |
| --- | --- |

—

druge rastline in izdelki iz njih,

| — | minerali in |
| --- | --- |

—

minerali in

| — | drugo (proizvodi in stranski proizvodi iz pekarstva ter podobni proizvodi). |
| --- | --- |

—

drugo (proizvodi in stranski proizvodi iz pekarstva ter podobni proizvodi).

V sestavi krme za živino prevladujejo žita; v skupni teži krme morajo dosegati naslednje deleže: najmanj 60 % žit v zrnju ali najmanj 65 % žit v zrnju in izdelkov iz njih.

V primeru koncentratov za teličke se ta odstotek lahko zmanjša za 5 točk.

Uporaba proizvodov, ki lahko vplivajo na normalno hitrost rasti in razvoja živali, kot so izdelki iz recikliranih živali, je strogo prepovedana.

Za nadzor živalske krme morajo proizvajalci skleniti sporazum z Regulativnim organom za zaščiteno geografsko označbo „Ternera Gallega“.

3.4.   Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Skotitev, reja in pridobivanje teže ter zakol živali in razrez trupov se morajo izvajati na opredeljenem geografskem območju, da se ohrani posebnost proizvoda ter se preverjajo proizvodne razmere in sledljivost.

Vsi subjekti, vključeni v proizvodni postopek, morajo biti vpisani v registre Regulativnega organa za ZGO „Ternera Gallega“. Vodijo se registri živinorejcev, vzrejnih farm, klavnic, razsekovalnic ter trgovcev na debelo in na drobno.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Potrošniki lahko kupijo certificirane trupe najhitreje dan po zakolu.

Certificirani trupi, četrtine trupov ali kosi, ki so zamrznjeni, ne smejo biti označeni z zaščiteno geografsko označbo (ZGO).

Kosi, označeni z ZGO, se ne smejo razrezovati hkrati z drugim mesom brez zaščitene označbe in se skladiščijo tako, da se ne mešajo z drugimi kosi.

Certificirano meso lahko filetirajo, pakirajo in označijo subjekti, registrirani pri Regulativnem organu, ter trgovci na drobno, ki so predhodno sklenili pogodbo z regulativnim organom za nadzor, označevanje in trženje mesa.

3.6.   Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Zaradi identifikacije in sledljivosti so vsi trupi in kosi označeni z etiketami, ki se namestijo v vsaki fazi proizvodnje (zakol, razrez in/ali filetiranje). Etikete za različne tipologije iz točke 3.2 opisa proizvoda so različnih barv in vsebujejo naslednje podatke: identifikacijo in logotip „Ternera Gallega“, evropski logotip ZGO in podatke v zvezi s sledljivostjo. Poleg etiket je vsaka polovica trupa opremljena z dokumentom, na katerem so navedeni posestvo izvora, identifikacija in tipologija živali, starost ob zakolu, klasifikacija in teža trupa ter klavnica in datum zakola.

Image 1

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja

Geografsko območje zaščitene geografske označbe „Ternera Gallega“ je celo ozemlje Galicije.

5.   Povezava z geografskim območjem

5.1   Posebnosti geografskega območja

Galicija ima valovito gričevnato pokrajino, razvejano rečno mrežo in atlantsko podnebje, za katerega so značilne obilne padavine in zmerne temperature, kar so ugodne razmere za veliko krme in visoko kmetijsko proizvodnjo. Ta proizvodna zmogljivost zemlje je spodbudila razvoj močne živinoreje, povezane s tem ozemljem, in nastanek pomembne proizvodne in predelovalne industrije, v kateri je goveje meso na prvem mestu.

V preteklosti so se z živinorejo ukvarjala družinska posestva, kjer se je tradicionalno znanje o tehnikah živinoreje, krmi in ravnanju z živino prenašalo iz roda v rod.

5.2   Posebnosti proizvoda

Obstoj pasem, namenjenih za proizvodnjo mesa, med katerimi je Rubia Gallega, ki so se prvotno redile v tri namene (vleka, mleko, meso), vendar predvsem zaradi proizvodnje mesa, je podlaga za sistem kmetijske proizvodnje, za katero so značilna majhna posestva in uporaba razpoložljivih virov, to je mleka, krme, kmetijskih pridelkov, kot so žita (predvsem koruza), krompir, repa itd.

Tradicionalno so v Galiciji živali zaklali pred 10. mesecem starosti, zato je teža trupov majhna, meso pa se po organoleptičnih značilnostih, to je mehkobi, barvi, teksturi in sočnosti, razlikuje od drugega mesa. Prehrana velikega dela telet temelji na dojenju, zaradi česar ima meso nekoliko drugačen videz (na primer barva maščobe, kremasta tekstura ...) in okus. Te živali in njihovo meso imajo v ZGO ime „Suprema“. V Galiciji se v manjši količini proizvaja tudi meso starejših živali, ki se prav tako redijo na družinskih posestvih. Ta proizvodnja temelji na večjem izkoriščanju genetske zmogljivosti pasem za proizvodnjo mesa in krmnih virov (silirana koruza in žita). Meso teh živali ima intenzivnejšo barvo, je čvrstejše in ima izrazitejši okus.

5.3   Vzročna povezava med geografskim območjem in kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma določeno kakovostjo, slovesom ali drugimi značilnostmi proizvoda (pri ZGO)

Prebivalci Galicije goveje črede že dolgo uporabljajo kot vir mesa in maščobe. Prvotno je bilo to govedo odporno, divje in majhno, po uvedbi krompirja in koruze, ki izvirata iz Amerike, pa je postalo bolj zajetno in so ga začeli uporabljati za kmečka dela ter proizvodnjo mesa in mleka. Njegova večnamenskost je zelo vplivala na razvoj zemljiških posesti v tej regiji, saj je poleg tega, da je dopolnilo družinsko porabo, ustvarjalo presežke, ki so omogočali nakup zemljišč.

V XVIII. stoletju je galicijsko govedo postalo zelo pomembno zaradi izvoza mesa v Anglijo, ki se je trajal do začetka XX. stoletja. Galicija je do konca 60. let prejšnjega stoletja z govejim mesom preskrbovala precejšen del Španije. Danes je ta proizvodnja mesa najpomembnejša kmetijska dejavnost s socialnega vidika in z vidika ohranjanja prebivalstva na podeželju.

Natančneje, meso „Ternera Gallega“ se proizvaja na družinskih živinorejskih posestvih, ki spoštujejo galicijsko tradicijo in zgodovino proizvodnje mesa ter vedno stavijo na kakovost. Na teh posestvih obstaja posebno sožitje med kravo, teletom in okoljem, ki so deležni skrbi in znanja galicijskih rejcev. Njihov način reje se je stoletja prenašal iz roda v rod in temelji na uporabi virov s posestva in posebni skrbi za živali – ki so jih spremljale in oblikovale njihovo zgodovino – tako da je vedno omogočal proizvodnjo izjemno kakovostnih agroživilskih proizvodov, ki so si na španskem trgu ustvarili velik sloves.

Sklic na objavo specifikacije

(drugi pododstavek člena 6(1) te uredbe)

https://mediorural.xunta.gal/fileadmin/arquivos/alimentacion/produtos_calidade/2019/Pliego_de__condiciones_TG_julio_2019.pdf

---

(1)  UL L 179, 19.6.2014, str. 17.

---

| 3.3.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 69/17 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 69/17

---

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2020/C 69/09)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O ODOBRITVI STANDARDNE SPREMEMBE

„RUEDA“

Referenčna številka: PDO-ES-A0889-AM03

Datum obvestila: 2. december 2019

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1.   Sprememba fizikalno-kemijskih lastnosti vin (točka 2(a) specifikacije proizvoda in točka 1.4 enotnega dokumenta)

Opis in razlogi

Zaradi novih trendov pri proizvodnji vin, ki so posledica razpoložljivosti zanesljivejših tehnologij ter povečanja povprečnih temperatur, ki jih povzročajo podnebne spremembe, je treba prilagoditi fizikalno-kemijske parametre, kot so delež skupnega alkohola, najmanjši delež dejanskega alkohola in vsebnost reducirajočih sladkorjev, ter obenem tudi prilagoditi različne vrste proizvodnje novim zahtevam na trgu. Ker imajo sorte vinske trte te regije odlično vsebnost kisline, lahko ohranijo pravo ravnotežje med kislinami, alkoholom in sladkorjem, poleg tega pa se lahko ohranijo in izboljšajo tudi organoleptične lastnosti vin.

Vrsta spremembe: OBIČAJNA (s spremembo enotnega dokumenta).

Ta sprememba, s katero se prilagodijo fizikalno-kemijske lastnosti, ne pomeni bistvene spremembe zaščitenega proizvoda, saj ta ohranja lastnosti in profil, ki so opisani v točki o povezavi ter so rezultat medsebojnega delovanja naravnih in človeških dejavnikov. Ta sprememba se torej ne šteje za eno od vrst sprememb iz točke 14(1) Delegirane uredbe (EU) 2019/33.

2.   Sprememba organoleptičnih lastnosti vin (točka 2(b) specifikacije proizvoda in točka 1.4 enotnega dokumenta)

Opis in razlogi

Consejo regulador (Regulativni svet) je v okviru svojih nalog certificiranja (Consejo regulador je v postopku akreditacije) uvedel standard UNE-EN-ISO 17065, v skladu s katerim je treba spremeniti organoleptični opis zaščitenih vin, da bi se lahko njihove lastnosti povezale z deskriptorji, ki jih je mogoče oceniti z uporabo senzoričnega seznama, usklajenega z načeli standarda UNE-EN-ISO 17025.

Vrsta spremembe: OBIČAJNA (s spremembo enotnega dokumenta).

Namen te spremembe, s katero se prilagodijo fizikalno-kemijske lastnosti, je omogočiti boljše preverjanje teh lastnosti s senzorično analizo. Ne gre za bistveno spremembo proizvoda, saj slednji ohranja lastnosti in profil, ki so opisani v točki o povezavi ter so rezultat medsebojnega delovanja naravnih in človeških dejavnikov. Ta sprememba se torej ne šteje za eno od vrst sprememb iz točke 14(1) Delegirane uredbe (EU) 2019/33.

3.   Uvedba vin „pálidos“ v kategorijo likerskih vin (točka 2 specifikacije proizvoda in točka 1.4 enotnega dokumenta)

Opis in razlogi

V specifikacijo proizvoda so bila v kategorijo likerskih vin vključena vina, tradicionalno opredeljena kot „pálidos“ (bleda vina), čeprav je to zgodovinsko ime izginilo. Tako so bili ponovno uvedeni proizvodi z ZOP „Rueda“, ki jih vinogradniki nikoli niso nehali pridelovati.

Vrsta spremembe: OBIČAJNA (s spremembo enotnega dokumenta).

Ta sprememba ne pomeni vključitve, izbrisa ali spremembe kategorije vin, saj so vina „pálidos“ tudi likerska vina (kategorija 3 v delu II Priloge VII Uredbe (UE) št. 1308/2013), ki so v veljavni specifikaciji proizvoda že upoštevana.

Ta sprememba se torej ne šteje za eno od vrst sprememb iz točke 14(1) Delegirane uredbe (EU) 2019/33.

4.   Zmanjšanje gostote zasaditve ter izbris zahteve glede oblike in sistema zasaditve (točka 3(a) specifikacije proizvoda in točka 1.5 enotnega dokumenta)

Opis in razlogi

Najmanjša gostota zasaditve je 1 100 trsov na hektar za nasade, zasajene od leta 2019. Črtani sta tudi zahtevi glede oblike trsa in sistema zasaditve. Izkušnje preteklih let so pokazale, da je mogoče s sodobnimi vinogradniškimi tehnikami pridobiti kakovostne surovine, ne da bi bilo treba ohranjati navedene zahteve.

Vrsta spremembe: OBIČAJNA (s spremembo enotnega dokumenta).

S to spremembo se pridelovalne prakse le prilagodijo sodobnim vinogradniškim tehnikam. V ničemer ne spreminjajo lastnosti končnega proizvoda. Ta sprememba se torej ne šteje za eno od vrst sprememb iz točke 14(1) Delegirane uredbe (EU) 2019/33.

5.   Pogoji pridelave vina (posebni enološki postopki) (točka 3(b)(1) specifikacije proizvoda in točka 1.5 enotnega dokumenta)

Opis in razlogi

S to spremembo se le posodablja besedilo pogojev pridelave z odpravljanjem točk, ki v ničemer ne prispevajo k lastnostnim proizvoda in vključujejo dvoumne pojme, ki jih je težko nadzorovati (na primer „skrbno“, „v odličnem stanju“ itd.). Izkazalo se je, da je ta revizija potrebna zaradi prilagoditve besedila specifikacije proizvoda merilom standarda UNE-EN-ISO 17065, ki je v postopku akreditacije, h kateri se je zavezal Consejo Regulador, saj teh točk ni mogoče certificirati.

Poleg tega je črtana zadnja točka (6). Ta točka, ki je glede na sodobno tehnologijo zastarela, je vsebovala sklic na uporabo posod, ki preprečujejo kontaminacijo vina, in obveznost pokrivanja teh posod z epoksi smolo.

Vrsta spremembe: OBIČAJNA (s spremembo enotnega dokumenta).

Gre za preprosto prilagoditev sedanjim postopkom, ki v ničemer ne spreminja lastnosti končnega proizvoda. Ta sprememba se torej ne šteje za eno od vrst sprememb iz točke 14(1) Delegirane uredbe (EU) 2019/33.

6.   Pogoji staranja za uvedbo pogojev obdelave vin „pálidos“ (točka 3(b)(2) specifikacije proizvoda in točka 1.5 enotnega dokumenta)

Opis in razlogi

Predlagano je, da se točka 3(b)(2) „Posebni enološki postopki: pogoji staranja“ spremeni, da bi se vanjo vključili posebni pogoji staranja za vina „pálidos“. Prej je bilo uporabljeno splošnejše besedilo. Odslej velja, da je bolj praktično določiti posebnosti staranja vrst „pálido“ (bledo vino) in „dorado“ (zlato vino).

Vrsta spremembe: OBIČAJNA (s spremembo enotnega dokumenta).

Zdelo se je primerno, da se ob uvedbi vin „pálidos“ v kategorijo likerskih vin uporablja posebno besedilo za vina „dorados“ in „pálidos“, obenem pa za vsak primer opredelijo pogoji staranja, ki so bistveni za obdelavo teh vin. Ta sprememba se torej ne šteje za eno od vrst sprememb iz točke 14(1) Delegirane uredbe (EU) 2019/33.

7.   Omejitve, ki veljajo za proizvodnjo vin (točka 3(c) specifikacije proizvoda in točka 1.5 enotnega dokumenta)

Opis in razlogi

Spremeniti je bilo treba najmanjše deleže sort vinske trte v različnih vrstah vina, da bi jih prilagodili novih tehnologijam proizvodnje in okusom na trgu. Vendar se s to prilagoditvijo sestavin sort vinske trte ne spreminjajo bistvene lastnosti zaščitenih vin.

OBIČAJNA (s spremembo enotnega dokumenta).

S temi spremembami se, kot je pojasnjeno v zgornjem opisu, ne spreminjajo osnovne lastnosti vin z ZOP „Rueda“, ki so rezultat medsebojnega delovanja naravnih in človeških dejavnikov. Povezava ni razveljavljena, zato se ta sprememba ne šteje za eno od vrst sprememb iz točke 14(1) Delegirane uredbe (EU) 2019/33.

8.   Nove sorte vinske trte: sauvignon blanc kot glavna sorta vinske trte in vključitev sort Chardonnay, viognier in Syrah. Največji donosi za te sorte vinske trte (točki 5 in 6 specifikacije proizvoda ter točki 4(e) in 6 enotnega dokumenta)

Opis in razlogi

Kot glavna sorta vinske trte je vključena sorta sauvignon blanc, ki je bila zasajena v 70. letih 20. stoletja in se zdaj razprostira na 1 195 hektarjih območja proizvodnje ZOP „Rueda“. Ta sorta vinske trte, ki omogoča proizvodnjo sortnih vin priznane kakovosti, v katerih se odlično izražajo posebne značilnosti območja proizvodnje, se je na to regijo zelo dobro prilagodila.

Poleg tega so uvedene nove sekundarne sorte vinske trte, in sicer dve beli (chardonnay in viognier) ter ena rdeča (syrah). To grozdje, ki je na območju ZOP prisotno že vrsto let, dosega odlične rezultate in je odlično sprejeto. Iz njega se lahko pridelujejo tudi vina, ki ohranjajo posebnosti vin z ZOP.

Zaradi uvedbe največjih donosov teh dveh sort na hektar je posledično spremenjena tudi točka 5 specifikacije proizvoda.

Vrsta spremembe: OBIČAJNA (s spremembo enotnega dokumenta).

Z uvedbo teh sort vinske trte se ne spreminjajo bistveno lastnosti končnega proizvoda. Iz že prej dovoljene sorte sauvignon blanc so se proizvajala sortna vina. S spremembo razvrstitve se le priznava obseg zasaditve te sorte. Z uvedbo preostalih treh sort vinske trte kot stranskih sort se ne spreminjajo končne lastnosti proizvoda. Povezave na podlagi navedenega nikakor ni mogoče šteti za razveljavljeno, zato se ta sprememba se ne šteje za eno od vrst sprememb iz točke 14(1) Delegirane uredbe (EU) 2019/33.

9.   Manjše spremembe pri opredelitvi povezave (točka 7 specifikacije proizvoda)

Opis in razlogi

Ker je bila na podlagi sodne odločbe na območje proizvodnje ZOP „Rueda“ vključena občina Orbita (Ávila), je najvišja nadmorska višina na tem območju zdaj 870 metrov.

Gre za enkratno spremembo, ki ne vpliva na povezavo.

V besedilo te točke so bile zaradi pojasnitve nekaterih pojmov ali boljšega razumevanja predlaganih sprememb prav tako uvedene manjše spremembe, ki nikakor ne spreminjajo povezave.

Vrsta spremembe: OBIČAJNA (brez spremembe enotnega dokumenta).

Te manjše spremembe ne vplivajo na vzročno zvezo ali povzetek v enotnem dokumentu. Ta sprememba se torej ne šteje za eno od vrst sprememb iz točke 14(1) Delegirane uredbe (EU) 2019/33.

10.   Spremembe, ki se nanašajo na izjeme donosa pri stiskanju (točka 8(b)(1) specifikacije proizvoda)

Opis in razlogi

Izkušnje kažejo, da ima vsako vinsko leto svoje posebnosti in da na rastlino vplivajo različni naravni dejavniki (temperature, padavine, pojavi, kot je zmrzal, škodljivci in bolezni itd.), ki se odražajo v količini in kakovosti grozdja.

Zato se je zdelo potrebno, da se v določenih letih in glede na lego ZOP vključi možnost zmanjšanja donosa pri stiskanju v višini do dveh odstotnih točk. To zmanjšanje je istočasno povezano z zmanjšanjem največjega donosa grozdja na hektar, saj se lahko pogoji glede kakovosti grozdja, kot je pojasnjeno zgoraj, spreminjajo glede na podnebne razmere in druge dejavnike, ki lahko sčasoma vplivajo na kakovost zaščitenega proizvoda.

Vrsta spremembe: OBIČAJNA (BREZ spremembe enotnega dokumenta).

Vzpostavi se stalno orodje za nadzor nad kakovostjo končnega proizvoda. Ne le da to orodje ne spreminja lastnosti zaščitenega proizvoda, temveč zagotavlja vsakoletni nastanek teh lastnosti. Ta sprememba se torej ne šteje za eno od vrst sprememb iz točke 14(1) Delegirane uredbe (EU) 2019/33.

11.   Razširitev utemeljitve pakiranja na razmejenem območju (točka 8(b)(2) specifikacije proizvoda in točka 1.9 enotnega dokumenta)

Opis in razlogi

Točka 8(b)(2) specifikacije proizvoda je spremenjena zaradi utemeljitve dejstva, da poteka pakiranje (stekleničenje) na razmejenem območju v skladu s členom 4(2) nove delegirane uredbe (EU) 2019/33.

Vrsta spremembe: OBIČAJNA (S spremembo enotnega dokumenta).

Ta praksa, ki je bila že obvezna, torej ne pomeni dodajanja nadaljnjih omejitev glede trženja. Gre zgolj za preoblikovanje, cilj pa je prilagoditev veljavnim predpisom. Ta sprememba se torej ne šteje za eno od vrst sprememb iz točke 14(1) Delegirane uredbe (EU) 2019/33.

12.   Sprememba točke 8(b)(3) o označevanju. vključitev navedbe „vino de pueblo“, povezane z manjšo geografsko enoto (točka 8(b)(3) specifikacije proizvoda in točka 1.9 enotnega dokumenta)

Opis in razlogi

Pristojni organ je nedavno zakonsko uredil navedbe, povezane z uporabo manjše geografske enote, med katerimi je navedba „Vino de pueblo“, za vina, v katerih je najmanj 85 % grozdja, iz katerega so pridelana, s parcel, ki ležijo v občini ali manjši lokalni enoti. To spremembo utemeljuje dejstvo, da potrošnik potrebuje čedalje več informacij glede posebnega porekla izdelka v okviru občin in krajev, ki sestavljajo ZOP.

V skladu z določbami člena 55(2) Delegirane uredbe (EU) 2019/33 je treba na etiketi pri sklicevanju na ime manjše geografske enote v specifikaciji proizvoda in enotnem dokumentu opredeliti zadevno enoto.

Poleg tega je ta sprememba omogočila preoblikovanje celotne točke 8(b)(3), tako da se na etiketi razlikuje med obveznimi in neobveznimi navedbami. Dodana ni bila nobena nova zahteva, pač pa je bila celotna točka zgolj preoblikovana zaradi boljšega razumevanja.

Vrsta spremembe: OBIČAJNA (S spremembo enotnega dokumenta).

S temi neobveznimi navedbami na etiketi se povečuje število informacij, ki se zagotovijo potrošniku glede porekla in načina obdelave proizvoda, ter nikakor ne pomenijo kakršne koli omejitve pri trženju. Ta sprememba se torej ne šteje za eno od vrst sprememb iz točke 14(1) Delegirane uredbe (EU) 2019/33.

13.   Prilagoditev predpisom, ki se nanašajo na preverjanje skladnosti s specifikacijo proizvoda (točka 9 specifikacije proizvoda)

Opis in razlogi

Prilagoditev določbam Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 in Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2019/34 z dne 17. oktobra 2018, zlasti člena 19 te uredbe, ki določa postopke za letno preverjanje, ki ga mora izvesti pristojni organ ali kontrolni organ, da preveri skladnost s specifikacijo proizvoda. Ta sprememba prispeva tudi k posodobitvi specifikacije proizvoda, ki je bila potrebna, da se izpolnijo merila standarda UNE-EN-ISO 17065.

Vrsta spremembe: OBIČAJNA (BREZ spremembe enotnega dokumenta).

Ta sprememba se spada v nobeno od vrst sprememb iz točke 14(1) Delegirane uredbe (EU) 2019/33.

ENOTNI DOKUMENT

1.   Ime za registracijo

Rueda

2.   Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

| 3. | Likersko vino |
| --- | --- |

3.

Likersko vino

| 5. | Kakovostno peneče vino |
| --- | --- |

5.

Kakovostno peneče vino

4.   Opis vin

BELO VINO

Videz: čiste, bledo rumene do slamnato rumene barve z zlatimi ali zelenkastimi odtenki.

Vonj: izrazit, zmerno intenziven s prevladujočimi primarnimi sadnimi in/ali cvetličnimi in/ali travnatimi aromami.

Okus: izrazit, svež in srednje do zelo intenziven.

Pri belih vinih, ki vrejo ali se starajo v sodih, so organoleptične lastnosti prilagojene načinu pridelave. Kar zadeva videz, so lahko barve intenzivnejše (srednje do zelo intenzivne). Za vonj so značilne arome, ki nastanejo zaradi hranjenja v sodu. Okus je intenziven z dobrim taninskim ravnotežjem in s pookusom, ki spominja na terciarne arome.

- Pri mejnih vrednostih, ki niso navedene, je treba upoštevati veljavno zakonodajo.

Najvišja vsebnost hlapnih kislin. Pri belih vinih, ki vrejo in/ali se starajo v sodih, vsebnost hlapnih kislih ne sme preseči 1 g/l (izraženo kot ocetna kislina).

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 11 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,7 grama na liter (izraženo kot vinska kislina) |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 10,83 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 180 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

11

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,7 grama na liter (izraženo kot vinska kislina)

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

10,83

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

180

ENOLETNO RDEČE VINO

Videz: čiste, rubinasto rdeče do češnjevo rdeče barve z vijoličastimi odtenki.

Vonj: zmerno intenziven s prevladujočimi primarnimi aromami po črnem in/ali rdečem sadju.

Okus: izrazit in blag do zelo intenziven.

- Pri mejnih vrednostih, ki niso določene, je treba upoštevati veljavno zakonodajo.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 12 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4 grama na liter (izraženo kot vinska kislina) |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 11,67 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 150 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

12

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4 grama na liter (izraženo kot vinska kislina)

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

11,67

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

150

RDEČA VINA, STAREJŠA OD ENEGA LETA (STARANA V BARIKU)

Videz: čiste, rubinasto rdeče do češnjevo rdeče barve.

Vonj: srednje do zelo intenziven. V teh vinih se lahko razvijejo primarne, sekundarne (po kvasu in/ali pekarni) in terciarne arome, značilne za staranje v hrastovih sodih.

Okus: izrazit s pookusom, ki spominja na staranje v hrastovih sodih.

Najvišja vsebnost hlapnih kislin. znaša 13,33 meq/l do 10 vol. % alkohola in se lahko dvigne za 0,06 g/l za vsak odstotek alkohola nad 10 vol. %.

- Pri mejnih vrednostih, ki niso navedene, je treba upoštevati veljavno zakonodajo.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 12 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4 grama na liter (izraženo kot vinska kislina) |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 13,33 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 150 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

12

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4 grama na liter (izraženo kot vinska kislina)

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

13,33

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

150

LIKERSKO VINO – „Dorado“

Videz: čiste, zlato rumene do zlate barve.

Vonj: precej intenziven z obstojnimi sekundarnimi aromami (po pekarni, kvasu), ki jih spremljajo terciarne arome, ki jih prispeva les, kot so note po praženem in/ali prekajenem in/ali začimbne note in/ali note suhega sadja.

Okus: uravnotežen, glicerolen (in srednje do zelo intenziven) s pookusom, v katerem se čutijo note terciarnih arom (po suhem sadju in/ali praženem in/ali začimbah).

- Pri mejnih vrednostih, ki niso navedene, je treba upoštevati veljavno zakonodajo.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 15 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4 grama na liter (izraženo kot vinska kislina) |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 150 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

15

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4 grama na liter (izraženo kot vinska kislina)

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

150

LIKERSKO VINO – „Palido“

Videz: čiste, slamnato rumene do bledo zlate barve.

Vonj: precej intenziven, z obstojnimi sekundarnimi in terciarnimi aromami, ki nastanejo v fazi biološkega staranja (po mandljih in/ali krušnem kvasu in/ali začimbah).

Okus: uravnotežen, glicerolen s pookusom, ki spominja na značilne arome, nastale pri biološkem staranju.

- Pri mejnih vrednostih, ki niso navedene, je treba upoštevati veljavno zakonodajo.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 15 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4 grama na liter (izraženo kot vinska kislina) |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 150 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

15

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4 grama na liter (izraženo kot vinska kislina)

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

150

KAKOVOSTNA PENEČA VINA – belo vino in vino rosé

Videz: čiste barve, z drobnimi mehurčki in srednje do dolgo obstojno peno.

Vonj: prevladovanje primarnih (cvetličnih in/ali sadnih) in sekundarnih arom (po pekarni in/ali kvasu). Izrazit, srednje do zelo intenziven vonj.

Okus: uravnotežen in izrazit, z dobro spojenim ogljikovim dioksidom (mehurčki) in blagimi notami sekundarnih arom (po pekarni in zapečenem). Izrazit, blag do zelo intenziven okus.

- Pri mejnih vrednostih, ki niso navedene, je treba upoštevati veljavno zakonodajo.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 9,5 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,7 grama na liter (izraženo kot vinska kislina) |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 0,65 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 180 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

9,5

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,7 grama na liter (izraženo kot vinska kislina)

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

0,65

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

180

5.   Enološki postopki

(a)   Osnovni enološki postopki

Najmanjša gostota zasaditve za nove nasade

Pridelovalna praksa

Najmanjša gostota zasaditve vinogradov, zasajenih od leta 2019 in namenjenih pridobivanju grozdja za proizvodnjo vina z ZOP „Rueda“, je 1 100 trsov na hektar.

Pogoji za proizvodnjo – delež potencialnega alkohola

Posebni enološki postopek

Najmanjši delež potencialnega alkohola v grozdju na vinogradniških parcelah je 12 vol. % za rdeče sorte vinske trte in 10,5 vol. % za bele sorte vinske trte.

Na parcelah, namenjenih pridobivanju kakovostnih penečih vin, pa je dovoljen najmanjši delež potencialnega alkohola v grozdju v višini 9,5 vol. %. Te parcele z grozdjem se ne smejo uporabljati za pridelavo drugih sort vina.

Donos pri stiskanju

Posebni enološki postopek

Največji skupni donos pri stiskanju je 72 litrov na 100 kg grozdja.

Pogoji staranja

Posebni enološki postopek

| 1. | Pri vinih z navedbo „FERMENTADO EN BARRICA“ (vreto v bariku) se za vrenje in donegovanje na drožeh uporabljajo hrastovi sodi. |
| --- | --- |

1.

Pri vinih z navedbo „FERMENTADO EN BARRICA“ (vreto v bariku) se za vrenje in donegovanje na drožeh uporabljajo hrastovi sodi.

| 2. | Postopek staranja in oksidativnega staranja vina „dorado“ traja najmanj štiri leta, pri čemer ga je treba v hrastovih sodih hraniti najmanj zadnji dve leti pred trženjem. |
| --- | --- |

2.

Postopek staranja in oksidativnega staranja vina „dorado“ traja najmanj štiri leta, pri čemer ga je treba v hrastovih sodih hraniti najmanj zadnji dve leti pred trženjem.

| 3. | Vino „pálido“, ki se pridobi z biološkim staranjem, je treba v hrastovih sodih hraniti najmanj zadnja tri leta pred trženjem. |
| --- | --- |

3.

Vino „pálido“, ki se pridobi z biološkim staranjem, je treba v hrastovih sodih hraniti najmanj zadnja tri leta pred trženjem.

Omejitve pri vinifikaciji

Belo vino je proizvedeno iz najmanj 50 % belih sort vinske trte, ki se štejejo kot glavne sorte vinske trte.

Kakovostno peneče vino je proizvedeno iz najmanj 75 % sort vinske trte, ki se štejejo kot glavne sorte vinske trte.

Vino „dorado“, suho likersko vino, je proizvedeno iz dovoljenih sort „Palomino Fino“ in/ali „Verdejo“.

Vino „pálido“, suho likersko vino, je proizvedeno iz dovoljenih sort „Palomino Fino“ in/ali „Verdejo“.

Vino rosé je proizvedeno iz najmanj 50 % dovoljenih rdečih sort vinske trte.

Rdeče vino je proizvedeno izključno iz dovoljenih rdečih sort vinske trte.

(b)   Največji donosi

Verdejo, sauvignon blanc, chardonnay in viognier v obliki špalirja

10 000 kilogramov grozdja na hektar

Verdejo, sauvignon blanc, chardonnay in viognier v obliki špalirja

72 hektolitrov na hektar

Viura v obliki špalirja

12 000 kilogramov grozdja na hektar

Viura v obliki špalirja

86,40 hektolitra na hektar

Verdejo, sauvignon blanc, chardonnay in viognier na nizkem trsu (kotlasta oblika)

8 000 kilogramov grozdja na hektar

Verdejo, sauvignon blanc, chardonnay in viognier na nizkem trsu (kotlasta oblika)

57,60 hektolitra na hektar

Viura in palomino fino na nizkem trsu (kotlasta oblika)

10 000 kilogramov grozdja na hektar

Viura in palomino fino na nizkem trsu (kotlasta oblika)

72 hektolitrov na hektar

Rdeče sorte vinske trte

7 000 kilogramov grozdja na hektar

Rdeče sorte vinske trte

50,40 hektolitra na hektar

Peneča vina iz sort verdejo, sauvignon blanc, chardonnay in viognier v obliki špalirja

12 000 kilogramov grozdja na hektar

Peneča vina iz sort verdejo, sauvignon blanc, chardonnay in viognier v obliki špalirja

86,40 hektolitra na hektar

6.   Razmejeno geografsko območje

| 1. | Območje proizvodnje ZOP „Rueda“ leži na jugu province Valladolid, pri čemer se manjši del tega območja na zahodu razprostira proti provinci Segovija, na severu pa proti Avili. Območje proizvodnje sestavljajo naslednje občine: |
| --- | --- |

1.

Območje proizvodnje ZOP „Rueda“ leži na jugu province Valladolid, pri čemer se manjši del tega območja na zahodu razprostira proti provinci Segovija, na severu pa proti Avili. Območje proizvodnje sestavljajo naslednje občine:

provinca Valladolid:

Aguasal, Alaejos, Alcazarén, Almenara de Adaja, Ataquines, Bobadilla del Campo, Bocigas, Brahojos de Medina, Carpio del Campo, Castrejón, Castronuño, Cervillego de la Cruz, El Campillo, Fresno el Viejo, Fuente el Sol, Fuente Olmedo, Gomeznarro, Hornillos, La Seca, La Zarza, Lomoviejo, Llano de Olmedo, Matapozuelos, Medina del Campo, Mojados, Moraleja de las Panaderas, Muriel, Nava del Rey, Nueva Villa de las Torres, Olmedo, Pollos, Pozal de Gallinas, Pozaldez, Puras, Ramiro, Rodilana, Rubí de Bracamonte, Rueda, Salvador de Zapardiel, San Pablo de la Moraleja, San Vicente del Palacio, Serrada, Sieteiglesias de Trabancos, Tordesillas, Torrecilla de la Abadesa, Torrecilla de la Orden, Torrecilla del Valle, Valdestillas, Velascálvaro, Ventosa de la Cuesta, Villafranca del Duero, Villanueva del Duero in Villaverde de Medina;

provinca Avila:

Blasconuño de Matacabras, Madrigal de las Altas Torres, Órbita (katastrski poligoni 1, 2, 4 in 5) in Palacios de Goda (katastrski poligoni 14, 17, 18, 19 in 20);

provinca Segovia:

Aldeanueva del Codonal, Aldehuela del Codonal, Bernuy de Coca, Codorniz, Coca (poligon 7, ki ustreza okrožju Villagonzalo de Coca) Donhierro, Fuentes de Santa Cruz, Juarros de Voltoya, Montejo de Arévalo, Montuenga, Moraleja de Coca, Nava de la Asunción, Nieva, Rapariegos, San Cristóbal de la Vega, Santiuste de San Juan Bautista in Tolocirio.

| 2. | Območje staranja vin, zaščitenih z ZOP „Rueda“, je popolnoma enako območju proizvodnje. |
| --- | --- |

2.

Območje staranja vin, zaščitenih z ZOP „Rueda“, je popolnoma enako območju proizvodnje.

7.   Glavne sorte vinske trte

VERDEJO

SAUVIGNON BLANC

TEMPRANILLO

8.   Opis povezave

VINO

Celinsko sredozemsko podnebje (velike temperaturne razlike, mrzle in dolge zime, pozne zmrzali, vroča in suha poletja), tla (značilno skalnata ali kamnita tla, ki preprečujejo evapotranspiracijo in omogočajo zelo veliko osončenost) in avtohtona sorta vinske trte (verdejo) so bistveni, da ta vina pridobijo svojo značilno osebnost: sorta verdejo omogoča, da bela vina z območja proizvodnje izstopajo s svojo kislostjo, značilnim okusom in aromatičnim profilom. Rdeča vina so zaradi izjemno dobre zrelosti grozdja aromatična, uravnotežena in dobro strukturirana.

LIKERSKO VINO

Likerska vina, ki se v regiji proizvajajo že zelo dolgo, so polna in starana, proizvajajo se v podzemnih kleteh ter donegujejo v velikih sodih in posodah, da pridobijo barvo in arome, značilne za oksidativno staranje. Ta vina, pridobljena z oksidativnim staranjem, so zadnja ostalina tradicionalne proizvodnje regije in jih je treba ohranjati zaradi njihovega edinstvenega značaja in kakovosti.

KAKOVOSTNA PENEČA VINA

Vinogradniki iz te regije so zaradi edinstvenosti avtohtone sorte verdejo (izjemna kislost, aromatični profil in zelo značilen okus) začeli pridelovati peneča vina, s čimer so pridobili zelo kakovostna vina, katerih sortne lastnosti odlično dopolnjujejo lastnosti, pridobljene s tradicionalno metodo.

9.   Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Zahteve glede pakiranja

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

pakiranje na razmejenem geografskem območju.

Opis pogoja:

Postopek obdelave vin zajema postopka stekleničenja in zorenja vin, tako da se lahko organoleptične in fizikalno-kemijske lastnosti iz te specifikacije proizvoda zagotovijo le, če vse dejavnosti, povezane s pridelavo vina, potekajo na območju proizvodnje. Da se ohrani kakovost, zagotovita poreklo in nadzor nad vini, zaščitenimi z ZOP „RUEDA“, ter upošteva dejstvo, da je stekleničenje teh vin ena od ključnih faz za pridobitev lastnosti iz te specifikacije proizvoda, se ta postopek izvaja v polnilnicah vinskih kleti na območju proizvodnje.

Obvezne navedbe

Pravni okvir:

zakonodaja Evropske unije.

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne zahteve za označevanje.

Opis pogoja:

geografsko ime „Rueda“, dopolnjeno z izrazom „Denominación de Origen Protegida“ (zaščitena označba porekla) in/ali njegovo kratico „ZOP“ ali tradicionalnim izrazom „Denominación de Origen“ (označba porekla) namesto „ZOP“ (zaščitena označba porekla);

navedba leta trgatve, razen pri naslednjih vrstah vina: „dorado“, „pálido“ in kakovostno peneče vino (belo vino in vino rosé);

pri kakovostnih penečih vinih je treba obvezno navesti način pridelave.

Neobvezne navedbe

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne zahteve za označevanje.

Opis pogoja:

| — | tradicionalni izrazi „CRIANZA“, „RESERVA“ in „GRAN RESERVA“ v pogojih, določenih v posebnih standardih in predpisih ter veljavni zakonodaji; |
| --- | --- |

—

tradicionalni izrazi „CRIANZA“, „RESERVA“ in „GRAN RESERVA“ v pogojih, določenih v posebnih standardih in predpisih ter veljavni zakonodaji;

| — | navedba v zvezi z načinom pridelave: „ROBLE“ in „FERMENTADO EN BARRICA“ v pogojih, določenih v posebnih standardih in predpisih ter v drugi veljavni zakonodaji; |
| --- | --- |

—

navedba v zvezi z načinom pridelave: „ROBLE“ in „FERMENTADO EN BARRICA“ v pogojih, določenih v posebnih standardih in predpisih ter v drugi veljavni zakonodaji;

| — | tradicionalna izraza „DORADO“ in „PÁLIDO“ le za vrste vina, opredeljene kot take, v skladu s pogoji, določenimi v posebnih standardih in predpisih ter v drugi veljavni zakonodaji. |
| --- | --- |

—

tradicionalna izraza „DORADO“ in „PÁLIDO“ le za vrste vina, opredeljene kot take, v skladu s pogoji, določenimi v posebnih standardih in predpisih ter v drugi veljavni zakonodaji.

Neobvezne navedbe (manjše geografske enote)

Pravni okvir:

organ, ki ureja ZOP/ZGO, če ju države članice predvidijo.

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne zahteve za označevanje.

Opis pogoja:

Uporabita se lahko navedba „Vino de pueblo“ in ime geografske enote, ki je manjša od tistih, ki so naštete v točki 4 te specifikacije proizvoda (občine), če najmanj 85 % grozdja, iz katerega je pridelano zaščiteno vino, izvira s parcel v tej občini.

Povezava na specifikacijo proizvoda

www.itacyl.es/documents/20143/342640/PPTA+MOD+PCC+DOP+RUEDA+Rev+2.docx/bc904e60-f463-bac0-40a7-d96f7276ff48

---

(1)  UL L 9, 11.1.2019, str. 2.

---