# Europeiska unionens C 118/8 ap

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 118 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 63 årgången8 april 2020 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 118

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

63 årgången8 april 2020

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPAPARLAMENTET
  SESSIONEN 2018–2019Sammanträdena den 2–5 juli 2018
  Protokollen för denna session har publicerats i  EUT C 201, 14.6.2019 .
  ANTAGNA TEXTER | 1 |

Innehållsförteckning

Sida

EUROPAPARLAMENTET
  SESSIONEN 2018–2019Sammanträdena den 2–5 juli 2018
  Protokollen för denna session har publicerats i  EUT C 201, 14.6.2019 .
  ANTAGNA TEXTER

EUROPAPARLAMENTET

Protokollen för denna session har publicerats i  EUT C 201, 14.6.2019 .

1

---

| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| --- | --- |
| | RESOLUTIONER |
| | Europaparlamentet |
| | Tisdagen den 3 juli 2018 |
| 2020/C 118/01 | Europaparlamentets resolution av den 3 juli 2018 om städernas roll inom unionens institutionella ramar (2017/2037(INI)) | 2 |
| 2020/C 118/02 | Europaparlamentets resolution av den 3 juli 2018 om friformsframställning, en utmaning på områdena immateriella rättigheter och skadeståndsansvar (2017/2007(INI)) | 10 |
| 2020/C 118/03 | Europaparlamentets resolution av den 3 juli 2018 om kränkningar av urbefolkningarnas rättigheter i världen, inklusive markrofferi (2017/2206(INI)) | 15 |
| 2020/C 118/04 | Europaparlamentets resolution av den 3 juli 2018 om klimatdiplomati (2017/2272(INI)) | 32 |
| | Onsdagen den 4 juli 2018 |
| 2020/C 118/05 | Europaparlamentets resolution som inte avser lagstiftning av den 4 juli 2018 om utkastet till rådets beslut om ingående, på unionens vägnar, av det omfattande och fördjupade partnerskapsavtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Armenien, å andra sidan (12543/2017 – C8–0422/2017 – 2017/0238(NLE) – 2017/2269(INI)) | 43 |
| 2020/C 118/06 | Europaparlamentets resolution som inte avser lagstiftning av den 4 juli 2018 om utkastet till rådets beslut om ingående av ett avtal om partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Irak, å andra sidan (10209/1/2012 – C8-0038/2018 – 2010/0310M(NLE) | 49 |
| 2020/C 118/07 | Europaparlamentets resolution av den 4 juli 2018 om de nästa stegen mot en extern EU-strategi för bekämpning av tidiga äktenskap och tvångsäktenskap (2017/2275(INI)) | 57 |
| 2020/C 118/08 | Europaparlamentets resolution av den 4 juli 2018 om definitionen av små och medelstora företag (2018/2545(RSP)) | 65 |
| 2020/C 118/09 | Europaparlamentets resolution av den 4 juli 2018 om kommissionens rekommendation om rådets beslut om bemyndigande att inleda förhandlingar avseende ett avtal mellan Europeiska unionen och Hashemitiska konungariket Jordanien om utbyte av personuppgifter mellan Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) och de myndigheter i Hashemitiska konungariket Jordanien som är behöriga vad gäller bekämpning av grov brottslighet och terrorism (COM(2017)0798 – 2018/2060(INI)) | 69 |
| 2020/C 118/10 | Europaparlamentets resolution av den 4 juli 2018 om kommissionens rekommendation till rådets beslut om bemyndigande att inleda förhandlingar avseende ett avtal mellan Europeiska unionen och Republiken Turkiet om utbyte av personuppgifter mellan Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) och de myndigheter i Turkiet som är behöriga vad gäller bekämpning av grov brottslighet och terrorism (COM(2017)0799 – 2018/2061(INI)) | 74 |
| 2020/C 118/11 | Europaparlamentets resolution av den 4 juli 2018 om kommissionens rekommendation till rådets beslut om bemyndigande att inleda förhandlingar avseende ett avtal mellan Europeiska unionen och Staten Israel om utbyte av personuppgifter mellan Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) och de myndigheter i Staten Israel som är behöriga vad gäller bekämpning av grov brottslighet och terrorism (COM(2017)0806 – 2018/2062(INI)) | 79 |
| 2020/C 118/12 | Europaparlamentets resolution av den 4 juli 2018 om kommissionens rekommendation till rådets beslut om bemyndigande att inleda förhandlingar avseende ett avtal mellan Europeiska unionen och Tunisien om utbyte av personuppgifter mellan Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) och de myndigheter i Tunisien som är behöriga vad gäller bekämpning av grov brottslighet och terrorism (COM(2017)0807 – 2018/2063(INI)) | 84 |
| 2020/C 118/13 | Europaparlamentets resolution av den 4 juli 2018 om kommissionens rekommendation till rådets beslut om bemyndigande att inleda förhandlingar avseende ett avtal mellan Europeiska unionen och Konungariket Marocko om utbyte av personuppgifter mellan Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) och de myndigheter i Konungariket Marocko som är behöriga vad gäller bekämpning av grov brottslighet och terrorism (COM(2017)0808 – 2018/2064(INI)) | 89 |
| 2020/C 118/14 | Europaparlamentets resolution av den 4 juli 2018 om kommissionens rekommendation till rådets beslut om bemyndigande att inleda förhandlingar avseende ett avtal mellan Europeiska unionen och Republiken Libanon om utbyte av personuppgifter mellan Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) och de myndigheter i Libanon som är behöriga vad gäller bekämpning av grov brottslighet och terrorism (COM(2017)0805 – 2018/2065(INI)) | 94 |
| 2020/C 118/15 | Europaparlamentets resolution av den 4 juli 2018 om kommissionens rekommendation till rådets beslut om bemyndigande att inleda förhandlingar avseende ett avtal mellan Europeiska unionen och Arabrepubliken Egypten om utbyte av personuppgifter mellan Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) och de myndigheter i Arabrepubliken Egypten som är behöriga vad gäller bekämpning av grov brottslighet och terrorism (COM(2017)0809 – 2018/2066(INI)) | 99 |
| 2020/C 118/16 | Europaparlamentets resolution av den 4 juli 2018 om kommissionens rekommendation till rådets beslut om bemyndigande att inleda förhandlingar avseende ett avtal mellan Europeiska unionen och Demokratiska folkrepubliken Algeriet om utbyte av personuppgifter mellan Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) och de myndigheter i Demokratiska folkrepubliken Algeriet som är behöriga vad gäller bekämpning av grov brottslighet och terrorism (COM(2017)0811 – 2018/2067(INI)) | 104 |
| | Torsdagen den 5 juli 2018 |
| 2020/C 118/17 | Europaparlamentets resolution av den 5 juli 2018 om den politiska krisen i Moldavien efter ogiltigförklaringen av borgmästarvalet i Chișinău (2018/2783(RSP)) | 109 |
| 2020/C 118/18 | Europaparlamentets resolution av den 5 juli 2018 om Somalia (2018/2784(RSP)) | 113 |
| 2020/C 118/19 | Europaparlamentets resolution av den 5 juli 2018 om Burundi (2018/2785(RSP)) | 119 |
| 2020/C 118/20 | Europaparlamentets resolution av den 5 juli 2018 om migrationskrisen och den humanitära situationen i Venezuela och vid dess landgränser till Colombia och Brasilien (2018/2770(RSP)) | 125 |
| 2020/C 118/21 | Europaparlamentets resolution av den 5 juli 2018 om riktlinjer för medlemsstaterna för att förhindra att det humanitära biståndet kriminaliseras (2018/2769(RSP)) | 130 |
| 2020/C 118/22 | Europaparlamentets resolution av den 5 juli 2018 om huruvida ett adekvat skydd säkerställs genom skölden för skydd av privatlivet i EU och USA (2018/2645(RSP)) | 133 |
| 2020/C 118/23 | Europaparlamentets resolution av den 5 juli 2018 om de negativa effekterna av USA:s utlandsskattelag FATCA på EU-medborgare och särskilt ofrivilliga amerikaner (2018/2646(RSP)) | 141 |
| 2020/C 118/24 | Europaparlamentets resolution av den 5 juli 2018 med rekommendationer till kommissionen om en stadga för sociala och solidariska företag (2016/2237(INL)) | 145 |
| | REKOMMENDATIONER |
| | Europaparlamentet |
| | Onsdagen den 4 juli 2018 |
| 2020/C 118/25 | Europaparlamentets rekommendation av den 4 juli 2018 till rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om förhandlingarna om ett övergripande avtal mellan EU och Azerbajdzjan (2017/2056(INI)) | 158 |
| | Torsdagen den 5 juli 2018 |
| 2020/C 118/26 | Europaparlamentets rekommendation av den 5 juli 2018 till rådet om FN:s generalförsamlings 73:e session (2018/2040(INI)) | 165 |

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Tisdagen den 3 juli 2018

2020/C 118/01

Europaparlamentets resolution av den 3 juli 2018 om städernas roll inom unionens institutionella ramar (2017/2037(INI))

2

2020/C 118/02

Europaparlamentets resolution av den 3 juli 2018 om friformsframställning, en utmaning på områdena immateriella rättigheter och skadeståndsansvar (2017/2007(INI))

10

2020/C 118/03

Europaparlamentets resolution av den 3 juli 2018 om kränkningar av urbefolkningarnas rättigheter i världen, inklusive markrofferi (2017/2206(INI))

15

2020/C 118/04

Europaparlamentets resolution av den 3 juli 2018 om klimatdiplomati (2017/2272(INI))

32

Onsdagen den 4 juli 2018

2020/C 118/05

Europaparlamentets resolution som inte avser lagstiftning av den 4 juli 2018 om utkastet till rådets beslut om ingående, på unionens vägnar, av det omfattande och fördjupade partnerskapsavtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Armenien, å andra sidan (12543/2017 – C8–0422/2017 – 2017/0238(NLE) – 2017/2269(INI))

43

2020/C 118/06

Europaparlamentets resolution som inte avser lagstiftning av den 4 juli 2018 om utkastet till rådets beslut om ingående av ett avtal om partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Irak, å andra sidan (10209/1/2012 – C8-0038/2018 – 2010/0310M(NLE)

49

2020/C 118/07

Europaparlamentets resolution av den 4 juli 2018 om de nästa stegen mot en extern EU-strategi för bekämpning av tidiga äktenskap och tvångsäktenskap (2017/2275(INI))

57

2020/C 118/08

Europaparlamentets resolution av den 4 juli 2018 om definitionen av små och medelstora företag (2018/2545(RSP))

65

2020/C 118/09

Europaparlamentets resolution av den 4 juli 2018 om kommissionens rekommendation om rådets beslut om bemyndigande att inleda förhandlingar avseende ett avtal mellan Europeiska unionen och Hashemitiska konungariket Jordanien om utbyte av personuppgifter mellan Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) och de myndigheter i Hashemitiska konungariket Jordanien som är behöriga vad gäller bekämpning av grov brottslighet och terrorism (COM(2017)0798 – 2018/2060(INI))

69

2020/C 118/10

Europaparlamentets resolution av den 4 juli 2018 om kommissionens rekommendation till rådets beslut om bemyndigande att inleda förhandlingar avseende ett avtal mellan Europeiska unionen och Republiken Turkiet om utbyte av personuppgifter mellan Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) och de myndigheter i Turkiet som är behöriga vad gäller bekämpning av grov brottslighet och terrorism (COM(2017)0799 – 2018/2061(INI))

74

2020/C 118/11

Europaparlamentets resolution av den 4 juli 2018 om kommissionens rekommendation till rådets beslut om bemyndigande att inleda förhandlingar avseende ett avtal mellan Europeiska unionen och Staten Israel om utbyte av personuppgifter mellan Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) och de myndigheter i Staten Israel som är behöriga vad gäller bekämpning av grov brottslighet och terrorism (COM(2017)0806 – 2018/2062(INI))

79

2020/C 118/12

Europaparlamentets resolution av den 4 juli 2018 om kommissionens rekommendation till rådets beslut om bemyndigande att inleda förhandlingar avseende ett avtal mellan Europeiska unionen och Tunisien om utbyte av personuppgifter mellan Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) och de myndigheter i Tunisien som är behöriga vad gäller bekämpning av grov brottslighet och terrorism (COM(2017)0807 – 2018/2063(INI))

84

2020/C 118/13

Europaparlamentets resolution av den 4 juli 2018 om kommissionens rekommendation till rådets beslut om bemyndigande att inleda förhandlingar avseende ett avtal mellan Europeiska unionen och Konungariket Marocko om utbyte av personuppgifter mellan Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) och de myndigheter i Konungariket Marocko som är behöriga vad gäller bekämpning av grov brottslighet och terrorism (COM(2017)0808 – 2018/2064(INI))

89

2020/C 118/14

Europaparlamentets resolution av den 4 juli 2018 om kommissionens rekommendation till rådets beslut om bemyndigande att inleda förhandlingar avseende ett avtal mellan Europeiska unionen och Republiken Libanon om utbyte av personuppgifter mellan Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) och de myndigheter i Libanon som är behöriga vad gäller bekämpning av grov brottslighet och terrorism (COM(2017)0805 – 2018/2065(INI))

94

2020/C 118/15

Europaparlamentets resolution av den 4 juli 2018 om kommissionens rekommendation till rådets beslut om bemyndigande att inleda förhandlingar avseende ett avtal mellan Europeiska unionen och Arabrepubliken Egypten om utbyte av personuppgifter mellan Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) och de myndigheter i Arabrepubliken Egypten som är behöriga vad gäller bekämpning av grov brottslighet och terrorism (COM(2017)0809 – 2018/2066(INI))

99

2020/C 118/16

Europaparlamentets resolution av den 4 juli 2018 om kommissionens rekommendation till rådets beslut om bemyndigande att inleda förhandlingar avseende ett avtal mellan Europeiska unionen och Demokratiska folkrepubliken Algeriet om utbyte av personuppgifter mellan Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) och de myndigheter i Demokratiska folkrepubliken Algeriet som är behöriga vad gäller bekämpning av grov brottslighet och terrorism (COM(2017)0811 – 2018/2067(INI))

104

Torsdagen den 5 juli 2018

2020/C 118/17

Europaparlamentets resolution av den 5 juli 2018 om den politiska krisen i Moldavien efter ogiltigförklaringen av borgmästarvalet i Chișinău (2018/2783(RSP))

109

2020/C 118/18

Europaparlamentets resolution av den 5 juli 2018 om Somalia (2018/2784(RSP))

113

2020/C 118/19

Europaparlamentets resolution av den 5 juli 2018 om Burundi (2018/2785(RSP))

119

2020/C 118/20

Europaparlamentets resolution av den 5 juli 2018 om migrationskrisen och den humanitära situationen i Venezuela och vid dess landgränser till Colombia och Brasilien (2018/2770(RSP))

125

2020/C 118/21

Europaparlamentets resolution av den 5 juli 2018 om riktlinjer för medlemsstaterna för att förhindra att det humanitära biståndet kriminaliseras (2018/2769(RSP))

130

2020/C 118/22

Europaparlamentets resolution av den 5 juli 2018 om huruvida ett adekvat skydd säkerställs genom skölden för skydd av privatlivet i EU och USA (2018/2645(RSP))

133

2020/C 118/23

Europaparlamentets resolution av den 5 juli 2018 om de negativa effekterna av USA:s utlandsskattelag FATCA på EU-medborgare och särskilt ofrivilliga amerikaner (2018/2646(RSP))

141

2020/C 118/24

Europaparlamentets resolution av den 5 juli 2018 med rekommendationer till kommissionen om en stadga för sociala och solidariska företag (2016/2237(INL))

145

REKOMMENDATIONER

Europaparlamentet

Onsdagen den 4 juli 2018

2020/C 118/25

Europaparlamentets rekommendation av den 4 juli 2018 till rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om förhandlingarna om ett övergripande avtal mellan EU och Azerbajdzjan (2017/2056(INI))

158

Torsdagen den 5 juli 2018

2020/C 118/26

Europaparlamentets rekommendation av den 5 juli 2018 till rådet om FN:s generalförsamlings 73:e session (2018/2040(INI))

165

---

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | EUROPAPARLAMENTET |
| | Tisdagen den 3 juli 2018 |
| 2020/C 118/27 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 3 juli 2018 om utkastet till rådets beslut om samarbetsavtal mellan Europeiska unionen och byrån för flygtrafiksäkerhet i Afrika och Madagaskar (ASECNA) om utveckling av satellitnavigering och tillhandahållande av tilläggstjänster för civil flygtrafik inom ASECNA:s behörighetsområde (11351/2017 – C8-0018/2018 – 2017/0104(NLE)) | 180 |
| 2020/C 118/28 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 3 juli 2018 om utkastet till rådets beslut om förlängning av avtalet om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan Europeiska gemenskapen och Amerikas förenta staters regering (08166/2018 – C8-0259/2018 – 2018/0067(NLE)) | 181 |
| 2020/C 118/29 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 3 juli 2018 om förslaget till rådets förordning om bildande av det gemensamma företaget för ett europeiskt högpresterande datorsystem (COM(2018)0008 – C8-0037/2018 – 2018/0003(NLE)) | 182 |
| 2020/C 118/30 | Europaparlamentets resolution av den 3 juli 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter efter en ansökan från Frankrike – EGF/2017/009 FR/Air France (COM(2018)0230 – C8-0161/2018 – 2018/2059(BUD)) | 208 |
| 2020/C 118/31 | P8_TA(2018)0275Inrättande av ett europeiskt försvarsindustriellt utvecklingsprogram ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 3 juli 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett europeiskt försvarsindustriellt utvecklingsprogram som syftar till att stödja konkurrenskraften och innovationskapaciteten inom unionens försvarsindustri (COM(2017)0294 – C8-0180/2017 – 2017/0125(COD))P8_TC1-COD(2017)0125Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 3 juli 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/... om inrättande av ett europeiskt försvarsindustriellt utvecklingsprogram som syftar till att stödja konkurrenskraften och innovationsförmågan inom unionens försvarsindustri | 213 |
| 2020/C 118/32 | P8_TA(2018)0276Integrerad statistik över jordbruksföretag ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 3 juli 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om integrerad statistik över jordbruksföretag och om upphävande av förordningarna (EG) nr 1166/2008 och (EU) nr 1337/2011 (COM(2016)0786 – C8-0514/2016 – 2016/0389(COD))P8_TC1-COD(2016)0389Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 3 juli 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/... om integrerad statistik över jordbruksföretag och om upphävande av förordningarna (EG) nr 1166/2008 och (EU) nr 1337/2011 | 215 |
| 2020/C 118/33 | P8_TA(2018)0277Meddelande om projekt för investeringar i energiinfrastruktur inom Europeiska unionen ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 3 juli 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 256/2014 om anmälan till kommissionen av projekt för investeringar i energiinfrastruktur inom Europeiska unionen (COM(2017)0769 – C8-0448/2017 – 2017/0347(COD))P8_TC1-COD(2017)0347Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 3 juli 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/... om upphävande av förordning (EU) nr 256/2014 om anmälan till kommissionen av projekt för investeringar i energiinfrastruktur inom Europeiska unionen | 216 |
| 2020/C 118/34 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 3 juli 2018 om det ändrade förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 904/2010 vad gäller åtgärder för att stärka det administrativa samarbetet på mervärdesskatteområdet (COM(2017)0706 – C8-0441/2017 – 2017/0248(CNS)) | 217 |
| | Onsdagen den 4 juli 2018 |
| 2020/C 118/35 | Europaparlamentets ändringar antagna den 4 juli 2018 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2017/825 för att öka finansieringsramen för stödprogrammet för strukturreformer och om anpassning av det allmänna målet (COM(2017)0825 – C8-0433/2017 – 2017/0334(COD)) | 237 |
| 2020/C 118/36 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 juli 2018 om utkastet till rådets beslut om ändring av akten om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet, som utgör en bilaga till rådets beslut 76/787/EKSG, EEG, Euratom av den 20 september 1976 (09425/2018 – C8-0276/2018 – 2015/0907(APP)) | 246 |
| 2020/C 118/37 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 juli 2018 om utkastet till rådets beslut om ingående, på unionens vägnar, av det omfattande och fördjupade partnerskapsavtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Armenien, å andra sidan (12543/2017 – C8-0422/2017 – 2017/0238(NLE)) | 247 |
| 2020/C 118/38 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 juli 2018 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet om partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Irak, å andra sidan (10209/1/2012 – C8-0038/2018 – 2010/0310(NLE)) | 248 |
| 2020/C 118/39 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 juli 2018 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet genom skriftväxling mellan Europeiska unionen och Nya Zeeland i enlighet med artiklarna XXIV.6 och XXVIII i allmänna tull- och handelsavtalet (Gatt) 1994 om ändring av medgivanden i Republiken Kroatiens bindningslista i samband med anslutningen till Europeiska unionen (10670/2017 – C8-0121/2018 – 2017/0137(NLE)) | 249 |
| 2020/C 118/40 | Europaparlamentets ändringar antagna den 4 juli 2018 av utkastet till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av artikel 22 i stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken (10850/2017 – ECB/2017/18 – C8-0228/2017 – 2017/0810(COD)) | 250 |
| 2020/C 118/41 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 juli 2018 om förslaget till rådets direktiv om ändring av direktiv 1999/62/EG om avgifter på tunga godsfordon för användningen av vissa infrastrukturer vad gäller vissa bestämmelser om fordonsbeskattning (COM(2017)0276 – C8-0196/2017 – 2017/0115(CNS)) | 257 |
| 2020/C 118/42 | Europaparlamentets resolution av den 4 juli 2018 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 2/2018 för budgetåret 2018: Införande av överskottet från budgetåret 2017 (09325/2018 – C8-0277/2018 – 2018/2057(BUD)) | 262 |
| 2020/C 118/43 | Europaparlamentets resolution av den 4 juli 2018 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 3/2018 för budgetåret 2018, avsnitt III – kommissionen: Utvidgning av faciliteten för flyktingar i Turkiet (09713/2018 – C8-0302/2018 – 2018/2072(BUD)) | 264 |
| | Torsdagen den 5 juli 2018 |
| 2020/C 118/44 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 5 juli 2018 om genomförandebeslutet om inledande av automatiskt utbyte av DNA-uppgifter i Kroatien (06986/2018 – C8-0164/2018 – 2018/0806(CNS)) | 266 |
| 2020/C 118/45 | P8_TA(2018)0307EU-systemet för reseuppgifter och resetillstånd (Etias) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 5 juli 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett EU-system för reseuppgifter och resetillstånd (Etias) och om ändring av förordningarna (EU) nr 515/2014, (EU) 2016/399 och (EU) 2016/1624 (COM(2016)0731 – C8-0466/2016 – 2016/0357A(COD))P8_TC1-COD(2016)0357AEuropaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 5 juli 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/... om inrättande av ett EU-system för reseuppgifter och resetillstånd (Etias) och om ändring av förordningarna (EU) nr 1077/2011, (EU) nr 515/2014, (EU) 2016/399, (EU) 2016/1624 och (EU) 2017/2226 | 267 |
| 2020/C 118/46 | P8_TA(2018)0308EU-systemet för reseuppgifter och resetillstånd (Etias): Europols uppgifter ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 5 juli 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2016/794 i syfte att inrätta ett EU-system för reseuppgifter och resetillstånd (Etias) (COM(2016)0731 – C8-0466/2016 – 2016/0357B(COD))P8_TC1-COD(2016)0357BEuropaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 5 juli 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/... om ändring av förordning (EU) 2016/794 i syfte att inrätta ett EU-system för reseuppgifter och resetillstånd (Etias) | 269 |
| 2020/C 118/47 | P8_TA(2018)0309Finansiella regler för unionens allmänna budget ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 5 juli 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om finansiella regler för unionens allmänna budget och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 2012/2002, (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1305/2013, (EU) nr 1306/2013, (EU) nr 1307/2013, (EU) nr 1308/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och (EU) nr 652/2014 samt Europaparlamentets och rådets beslut nr 541/2014/EU (COM(2016)0605 – C8-0372/2016 – 2016/0282A(COD))P8_TC1-COD(2016)0282AEuropaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 5 juli 2018 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/... om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 | 270 |
| 2020/C 118/48 | P8_TA(2018)0310Europeiska byrån för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 5 juli 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska byrån för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa, om ändring av förordning (EG) nr 1987/2006 och rådets beslut 2007/533/RIF och om upphävande av förordning (EU) nr 1077/2011 (COM(2017)0352 – C8-0216/2017 – 2017/0145(COD))P8_TC1-COD(2017)0145Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 5 juli 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/... om Europeiska unionens byrå för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa (eu-LISA), om ändring av förordning (EG) nr 1987/2006 och rådets beslut 2007/533/RIF och om upphävande av förordning (EU) nr 1077/2011 | 274 |
| 2020/C 118/49 | Europaparlamentets resolution av den 5 juli 2018 om mandatet för trepartsmötet om förslaget till budget för 2019 (2018/2024(BUD)) | 275 |

III   Förberedande akter

EUROPAPARLAMENTET

Tisdagen den 3 juli 2018

2020/C 118/27

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 3 juli 2018 om utkastet till rådets beslut om samarbetsavtal mellan Europeiska unionen och byrån för flygtrafiksäkerhet i Afrika och Madagaskar (ASECNA) om utveckling av satellitnavigering och tillhandahållande av tilläggstjänster för civil flygtrafik inom ASECNA:s behörighetsområde (11351/2017 – C8-0018/2018 – 2017/0104(NLE))

180

2020/C 118/28

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 3 juli 2018 om utkastet till rådets beslut om förlängning av avtalet om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan Europeiska gemenskapen och Amerikas förenta staters regering (08166/2018 – C8-0259/2018 – 2018/0067(NLE))

181

2020/C 118/29

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 3 juli 2018 om förslaget till rådets förordning om bildande av det gemensamma företaget för ett europeiskt högpresterande datorsystem (COM(2018)0008 – C8-0037/2018 – 2018/0003(NLE))

182

2020/C 118/30

Europaparlamentets resolution av den 3 juli 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter efter en ansökan från Frankrike – EGF/2017/009 FR/Air France (COM(2018)0230 – C8-0161/2018 – 2018/2059(BUD))

208

2020/C 118/31

P8_TA(2018)0275Inrättande av ett europeiskt försvarsindustriellt utvecklingsprogram ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 3 juli 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett europeiskt försvarsindustriellt utvecklingsprogram som syftar till att stödja konkurrenskraften och innovationskapaciteten inom unionens försvarsindustri (COM(2017)0294 – C8-0180/2017 – 2017/0125(COD))P8_TC1-COD(2017)0125Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 3 juli 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/... om inrättande av ett europeiskt försvarsindustriellt utvecklingsprogram som syftar till att stödja konkurrenskraften och innovationsförmågan inom unionens försvarsindustri

213

2020/C 118/32

P8_TA(2018)0276Integrerad statistik över jordbruksföretag ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 3 juli 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om integrerad statistik över jordbruksföretag och om upphävande av förordningarna (EG) nr 1166/2008 och (EU) nr 1337/2011 (COM(2016)0786 – C8-0514/2016 – 2016/0389(COD))P8_TC1-COD(2016)0389Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 3 juli 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/... om integrerad statistik över jordbruksföretag och om upphävande av förordningarna (EG) nr 1166/2008 och (EU) nr 1337/2011

215

2020/C 118/33

P8_TA(2018)0277Meddelande om projekt för investeringar i energiinfrastruktur inom Europeiska unionen ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 3 juli 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 256/2014 om anmälan till kommissionen av projekt för investeringar i energiinfrastruktur inom Europeiska unionen (COM(2017)0769 – C8-0448/2017 – 2017/0347(COD))P8_TC1-COD(2017)0347Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 3 juli 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/... om upphävande av förordning (EU) nr 256/2014 om anmälan till kommissionen av projekt för investeringar i energiinfrastruktur inom Europeiska unionen

216

2020/C 118/34

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 3 juli 2018 om det ändrade förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 904/2010 vad gäller åtgärder för att stärka det administrativa samarbetet på mervärdesskatteområdet (COM(2017)0706 – C8-0441/2017 – 2017/0248(CNS))

217

Onsdagen den 4 juli 2018

2020/C 118/35

Europaparlamentets ändringar antagna den 4 juli 2018 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2017/825 för att öka finansieringsramen för stödprogrammet för strukturreformer och om anpassning av det allmänna målet (COM(2017)0825 – C8-0433/2017 – 2017/0334(COD))

237

2020/C 118/36

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 juli 2018 om utkastet till rådets beslut om ändring av akten om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet, som utgör en bilaga till rådets beslut 76/787/EKSG, EEG, Euratom av den 20 september 1976 (09425/2018 – C8-0276/2018 – 2015/0907(APP))

246

2020/C 118/37

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 juli 2018 om utkastet till rådets beslut om ingående, på unionens vägnar, av det omfattande och fördjupade partnerskapsavtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Armenien, å andra sidan (12543/2017 – C8-0422/2017 – 2017/0238(NLE))

247

2020/C 118/38

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 juli 2018 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet om partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Irak, å andra sidan (10209/1/2012 – C8-0038/2018 – 2010/0310(NLE))

248

2020/C 118/39

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 juli 2018 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet genom skriftväxling mellan Europeiska unionen och Nya Zeeland i enlighet med artiklarna XXIV.6 och XXVIII i allmänna tull- och handelsavtalet (Gatt) 1994 om ändring av medgivanden i Republiken Kroatiens bindningslista i samband med anslutningen till Europeiska unionen (10670/2017 – C8-0121/2018 – 2017/0137(NLE))

249

2020/C 118/40

Europaparlamentets ändringar antagna den 4 juli 2018 av utkastet till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av artikel 22 i stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken (10850/2017 – ECB/2017/18 – C8-0228/2017 – 2017/0810(COD))

250

2020/C 118/41

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 juli 2018 om förslaget till rådets direktiv om ändring av direktiv 1999/62/EG om avgifter på tunga godsfordon för användningen av vissa infrastrukturer vad gäller vissa bestämmelser om fordonsbeskattning (COM(2017)0276 – C8-0196/2017 – 2017/0115(CNS))

257

2020/C 118/42

Europaparlamentets resolution av den 4 juli 2018 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 2/2018 för budgetåret 2018: Införande av överskottet från budgetåret 2017 (09325/2018 – C8-0277/2018 – 2018/2057(BUD))

262

2020/C 118/43

Europaparlamentets resolution av den 4 juli 2018 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 3/2018 för budgetåret 2018, avsnitt III – kommissionen: Utvidgning av faciliteten för flyktingar i Turkiet (09713/2018 – C8-0302/2018 – 2018/2072(BUD))

264

Torsdagen den 5 juli 2018

2020/C 118/44

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 5 juli 2018 om genomförandebeslutet om inledande av automatiskt utbyte av DNA-uppgifter i Kroatien (06986/2018 – C8-0164/2018 – 2018/0806(CNS))

266

2020/C 118/45

P8_TA(2018)0307EU-systemet för reseuppgifter och resetillstånd (Etias) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 5 juli 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett EU-system för reseuppgifter och resetillstånd (Etias) och om ändring av förordningarna (EU) nr 515/2014, (EU) 2016/399 och (EU) 2016/1624 (COM(2016)0731 – C8-0466/2016 – 2016/0357A(COD))P8_TC1-COD(2016)0357AEuropaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 5 juli 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/... om inrättande av ett EU-system för reseuppgifter och resetillstånd (Etias) och om ändring av förordningarna (EU) nr 1077/2011, (EU) nr 515/2014, (EU) 2016/399, (EU) 2016/1624 och (EU) 2017/2226

267

2020/C 118/46

P8_TA(2018)0308EU-systemet för reseuppgifter och resetillstånd (Etias): Europols uppgifter ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 5 juli 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2016/794 i syfte att inrätta ett EU-system för reseuppgifter och resetillstånd (Etias) (COM(2016)0731 – C8-0466/2016 – 2016/0357B(COD))P8_TC1-COD(2016)0357BEuropaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 5 juli 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/... om ändring av förordning (EU) 2016/794 i syfte att inrätta ett EU-system för reseuppgifter och resetillstånd (Etias)

269

2020/C 118/47

P8_TA(2018)0309Finansiella regler för unionens allmänna budget ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 5 juli 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om finansiella regler för unionens allmänna budget och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 2012/2002, (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1305/2013, (EU) nr 1306/2013, (EU) nr 1307/2013, (EU) nr 1308/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och (EU) nr 652/2014 samt Europaparlamentets och rådets beslut nr 541/2014/EU (COM(2016)0605 – C8-0372/2016 – 2016/0282A(COD))P8_TC1-COD(2016)0282AEuropaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 5 juli 2018 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/... om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012

270

2020/C 118/48

P8_TA(2018)0310Europeiska byrån för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 5 juli 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska byrån för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa, om ändring av förordning (EG) nr 1987/2006 och rådets beslut 2007/533/RIF och om upphävande av förordning (EU) nr 1077/2011 (COM(2017)0352 – C8-0216/2017 – 2017/0145(COD))P8_TC1-COD(2017)0145Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 5 juli 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/... om Europeiska unionens byrå för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa (eu-LISA), om ändring av förordning (EG) nr 1987/2006 och rådets beslut 2007/533/RIF och om upphävande av förordning (EU) nr 1077/2011

274

2020/C 118/49

Europaparlamentets resolution av den 5 juli 2018 om mandatet för trepartsmötet om förslaget till budget för 2019 (2018/2024(BUD))

275

---

| Teckenförklaring






  - | Samrådsförfarande |
| --- | --- |
| *** | Godkännandeförfarande |
| ***I | Ordinarie lagstiftningsförfarande (första behandlingen) |
| ***II | Ordinarie lagstiftningsförfarande (andra behandlingen) |
| ***III | Ordinarie lagstiftningsförfarande (tredje behandlingen) |

Teckenförklaring

*

Samrådsförfarande

***

Godkännandeförfarande

***I

Ordinarie lagstiftningsförfarande (första behandlingen)

***II

Ordinarie lagstiftningsförfarande (andra behandlingen)

***III

Ordinarie lagstiftningsförfarande (tredje behandlingen)

(Det angivna förfarandet baseras på den rättsliga grund som angetts i förslaget till akt.)

Parlamentets ändringsförslag:

Ny text markeras med
  fetkursiv stil
  . Textdelar som utgår markeras med symbolen ▌eller med genomstrykning. Textdelar som ersätts anges genom att ny text markeras med
  fetkursiv stil
  och text som utgår stryks eller markeras med genomstrykning.

fetkursiv stil

fetkursiv stil

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

8.4.2020

| 8.4.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 118/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 118/1

---

EUROPAPARLAMENTET

SESSIONEN 2018–2019

Sammanträdena den 2–5 juli 2018

Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 201, 14.6.2019.

ANTAGNA TEXTER

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Tisdagen den 3 juli 2018

| 8.4.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 118/2 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 118/2

---

P8_TA(2018)0273

Städernas roll inom unionens institutionella ramar

Europaparlamentets resolution av den 3 juli 2018 om städernas roll inom unionens institutionella ramar (2017/2037(INI))

(2020/C 118/01)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 5.3, och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 5.3, och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 maj 2009 om Lissabonfördragets konsekvenser för utvecklingen av Europeiska unionens institutionella balans (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 maj 2009 om Lissabonfördragets konsekvenser för utvecklingen av Europeiska unionens institutionella balans (1),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 maj 2015Bättre lagstiftning för bättre resultat – en EU-agenda (COM(2015)0215), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 maj 2015Bättre lagstiftning för bättre resultat – en EU-agenda (COM(2015)0215),

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (2), särskilt artikel 41, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (2), särskilt artikel 41,

| — | med beaktande av Amsterdampakten om EU-agendan för städer, som antogs av EU:s ministrar med ansvar för stadsfrågor den 30 maj 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Amsterdampakten om EU-agendan för städer, som antogs av EU:s ministrar med ansvar för stadsfrågor den 30 maj 2016,

| — | med beaktande av sin resolution av den 9 september 2015 om de urbana aspekterna i EU:s politik (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 9 september 2015 om de urbana aspekterna i EU:s politik (3),

| — | med beaktande av kommissionens delegerade förordning (EU) nr 240/2014 av den 7 januari 2014 om den europeiska uppförandekoden för partnerskap inom ramen för de europeiska struktur- och investeringsfonderna (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens delegerade förordning (EU) nr 240/2014 av den 7 januari 2014 om den europeiska uppförandekoden för partnerskap inom ramen för de europeiska struktur- och investeringsfonderna (4),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 18 juli 2014De urbana aspekterna i EU:s politik – Huvudpunkterna i en EU-agenda för städer (COM(2014)0490), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 18 juli 2014De urbana aspekterna i EU:s politik – Huvudpunkterna i en EU-agenda för städer (COM(2014)0490),

| — | med beaktande av förklaringen om EU-agendan för städer, som ministrarna med ansvar för territoriell sammanhållning och stadsutveckling enades om den 10 juni 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringen om EU-agendan för städer, som ministrarna med ansvar för territoriell sammanhållning och stadsutveckling enades om den 10 juni 2015,

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 februari 2017 om att förbättra Europeiska unionens funktionssätt genom att utnyttja Lissabonfördragets potential (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 februari 2017 om att förbättra Europeiska unionens funktionssätt genom att utnyttja Lissabonfördragets potential (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 februari 2017 om möjliga utvecklingar och justeringar av den nuvarande institutionella strukturen för Europeiska unionen (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 februari 2017 om möjliga utvecklingar och justeringar av den nuvarande institutionella strukturen för Europeiska unionen (6),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 24 juni 2016 om en EU-agenda för städer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 24 juni 2016 om en EU-agenda för städer,

| — | med beaktande av Leipzigstadgan om hållbara städer i Europa, som antogs vid det informella ministermötet om stadsutveckling och territoriell sammanhållning i Leipzig den 24–25 maj 2007, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Leipzigstadgan om hållbara städer i Europa, som antogs vid det informella ministermötet om stadsutveckling och territoriell sammanhållning i Leipzig den 24–25 maj 2007,

| — | med beaktande av den nya agendan för städer, som antogs vid FN-konferensen om bostäder och hållbar stadsutveckling (Habitat III) den 20 oktober 2016 i Quito i Ecuador, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den nya agendan för städer, som antogs vid FN-konferensen om bostäder och hållbar stadsutveckling (Habitat III) den 20 oktober 2016 i Quito i Ecuador,

| — | med beaktande av kommissionens rapport om levnadsförhållandena i europeiska städer 2016 (State of European Cities 2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport om levnadsförhållandena i europeiska städer 2016 (State of European Cities 2016),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 december 2017 om rapporten om EU-medborgarskapet 2017: Stärka medborgarnas rättigheter i en union av demokratisk förändring (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 december 2017 om rapporten om EU-medborgarskapet 2017: Stärka medborgarnas rättigheter i en union av demokratisk förändring (7),

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor och yttrandet från utskottet för regional utveckling (A8-0203/2018), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor och yttrandet från utskottet för regional utveckling (A8-0203/2018), och av följande skäl:

| A. | Genom Maastrichtfördraget inrättades Europeiska regionkommittén, och därmed fick städerna – inom ramen för sin representation i kommittén – möjlighet att delta i dess rådgivande roll i EU:s beslutsprocess. |
| --- | --- |

A.

Genom Maastrichtfördraget inrättades Europeiska regionkommittén, och därmed fick städerna – inom ramen för sin representation i kommittén – möjlighet att delta i dess rådgivande roll i EU:s beslutsprocess.

| B. | Regionkommittén fullbordar denna roll genom att utföra en mängd olika verksamheter som har som mål att främja dialog och aktivt deltagande i EU:s beslutsprocess. |
| --- | --- |

B.

Regionkommittén fullbordar denna roll genom att utföra en mängd olika verksamheter som har som mål att främja dialog och aktivt deltagande i EU:s beslutsprocess.

| C. | Protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna ger Europeiska regionkommittén rätt att väcka talan via Europeiska unionens domstol mot lagstiftningsakter som åsidosätter subsidiaritets- eller proportionalitetsprincipen när det gäller lagstiftningsakter för vars antagande det i fördraget anges att Regionkommittén ska höras. Därigenom förfogar städerna över ett instrument som de kan använda för att försvara sina intressen i Europeiska unionen. |
| --- | --- |

C.

Protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna ger Europeiska regionkommittén rätt att väcka talan via Europeiska unionens domstol mot lagstiftningsakter som åsidosätter subsidiaritets- eller proportionalitetsprincipen när det gäller lagstiftningsakter för vars antagande det i fördraget anges att Regionkommittén ska höras. Därigenom förfogar städerna över ett instrument som de kan använda för att försvara sina intressen i Europeiska unionen.

| D. | Det bör göras tydlig åtskillnad mellan å ena sidan sådana företrädare för städer som anges i fördragen, såsom Regionkommitténs ledamöter, och å andra sidan sammanslutningar som företräder städernas intressen. |
| --- | --- |

D.

Det bör göras tydlig åtskillnad mellan å ena sidan sådana företrädare för städer som anges i fördragen, såsom Regionkommitténs ledamöter, och å andra sidan sammanslutningar som företräder städernas intressen.

| E. | Merparten av EU:s befolkning (över 70 procent) bor i stadsområden. |
| --- | --- |

E.

Merparten av EU:s befolkning (över 70 procent) bor i stadsområden.

| F. | Processen med att avgränsa befogenheter från territorier är en central del av globaliseringen och utesluter inte behovet av nätverk bestående av europeiska städer där unionsmedborgarnas intressen skapas och främjas. |
| --- | --- |

F.

Processen med att avgränsa befogenheter från territorier är en central del av globaliseringen och utesluter inte behovet av nätverk bestående av europeiska städer där unionsmedborgarnas intressen skapas och främjas.

| G. | Större delen av EU:s politik och lagstiftning genomförs på lokal och regional nivå, bland annat i städer, och omfattar i dag nästan alla politiska, ekonomiska och sociala områden. |
| --- | --- |

G.

Större delen av EU:s politik och lagstiftning genomförs på lokal och regional nivå, bland annat i städer, och omfattar i dag nästan alla politiska, ekonomiska och sociala områden.

| H. | EU:s institutionella struktur bygger på principen om flernivåstyre och subsidiaritet. |
| --- | --- |

H.

EU:s institutionella struktur bygger på principen om flernivåstyre och subsidiaritet.

| I. | Den stadga om flernivåstyre i Europa som Regionkommittén har antagit hänvisar till det nära sambandet mellan ett lojalt och partnerskapsbaserat samarbete mellan Europeiska unionen, medlemsstaterna och de regionala och lokala myndigheterna och till den likvärdiga legitimiteten och ansvarigheten för varje förvaltningsnivå inom respektive ansvarsområde. |
| --- | --- |

I.

Den stadga om flernivåstyre i Europa som Regionkommittén har antagit hänvisar till det nära sambandet mellan ett lojalt och partnerskapsbaserat samarbete mellan Europeiska unionen, medlemsstaterna och de regionala och lokala myndigheterna och till den likvärdiga legitimiteten och ansvarigheten för varje förvaltningsnivå inom respektive ansvarsområde.

| J. | Regionkommittén skapade nätverket för övervakning av subsidiaritetsprincipen för att underlätta utbytet av information mellan lokala och regionala myndigheter i EU och inom EU-institutionerna med avseende på kommissionens handlingar och lagstiftningsförslag som har en direkt inverkan på regionala och lokala myndigheter. |
| --- | --- |

J.

Regionkommittén skapade nätverket för övervakning av subsidiaritetsprincipen för att underlätta utbytet av information mellan lokala och regionala myndigheter i EU och inom EU-institutionerna med avseende på kommissionens handlingar och lagstiftningsförslag som har en direkt inverkan på regionala och lokala myndigheter.

| K. | I sin ovannämnda resolution av den 12 december 2017 uppmanade parlamentet kommissionen att, i syfte att stärka unionsmedborgarskapet och utövandet av detta medborgarskap, uppmuntra lokala myndigheter att utse rådgivare med ansvar för EU-frågor, eftersom detta är den nivå som är närmast medborgarna. |
| --- | --- |

K.

I sin ovannämnda resolution av den 12 december 2017 uppmanade parlamentet kommissionen att, i syfte att stärka unionsmedborgarskapet och utövandet av detta medborgarskap, uppmuntra lokala myndigheter att utse rådgivare med ansvar för EU-frågor, eftersom detta är den nivå som är närmast medborgarna.

| L. | I Leipzigstadgan om hållbara städer i Europa används begreppet ”europeiska städer”. |
| --- | --- |

L.

I Leipzigstadgan om hållbara städer i Europa används begreppet ”europeiska städer”.

| M. | Borgmästaravtalet har hjälpt till att utveckla integrerade strategier för begränsning av och anpassning till klimatförändringen, förbättra energieffektiviteten och öka användningen av förnybar energi. Sådana initiativ visar hur samarbete mellan städer och utbyte av bästa praxis kan bidra till uppnåendet av EU:s politiska mål. |
| --- | --- |

M.

Borgmästaravtalet har hjälpt till att utveckla integrerade strategier för begränsning av och anpassning till klimatförändringen, förbättra energieffektiviteten och öka användningen av förnybar energi. Sådana initiativ visar hur samarbete mellan städer och utbyte av bästa praxis kan bidra till uppnåendet av EU:s politiska mål.

| N. | Enligt Leipzigstadgan anses Europas städer vara ”värdefulla och oersättliga ekonomiska, sociala och kulturella tillgångar”. Det slås även fast att dessa städer bör ta på sig ansvaret för den territoriella sammanhållningen, och en av de centrala slutsatserna i kommissionens rapport om levnadsförhållandena i städerna från 2016 är att städer är av central betydelse för att man ska uppnå EU:s viktigaste ekonomiska, sociala och miljömässiga mål. Städerna bör således ges en central roll i sammanhållningspolitiken. |
| --- | --- |

N.

Enligt Leipzigstadgan anses Europas städer vara ”värdefulla och oersättliga ekonomiska, sociala och kulturella tillgångar”. Det slås även fast att dessa städer bör ta på sig ansvaret för den territoriella sammanhållningen, och en av de centrala slutsatserna i kommissionens rapport om levnadsförhållandena i städerna från 2016 är att städer är av central betydelse för att man ska uppnå EU:s viktigaste ekonomiska, sociala och miljömässiga mål. Städerna bör således ges en central roll i sammanhållningspolitiken.

| O. | I Leipzigstadgan erkänns att medlemsstaternas ansvariga ministrar är skyldiga att främja en väl avvägd administrativ indelning som grundar sig på en europeisk polycentrisk stadsstruktur. Dessutom anges att städerna bör stå i centrum för stadsregionernas utveckling och ta på sig ansvaret för den territoriella sammanhållningen. |
| --- | --- |

O.

I Leipzigstadgan erkänns att medlemsstaternas ansvariga ministrar är skyldiga att främja en väl avvägd administrativ indelning som grundar sig på en europeisk polycentrisk stadsstruktur. Dessutom anges att städerna bör stå i centrum för stadsregionernas utveckling och ta på sig ansvaret för den territoriella sammanhållningen.

| P. | EU-agendan för städer (Amsterdampakten) skapar – med full respekt för subsidiaritetsprincipen och befogenheterna enligt EU:s fördrag – en plattform för samarbete mellan medlemsstater, regioner, städer, kommissionen, parlamentet, EU:s rådgivande organ och andra parter inom ramen för partnerskap, i syfte att ge ett informellt bidrag till utformningen och översynen av både framtida och befintlig EU-lagstiftning. |
| --- | --- |

P.

EU-agendan för städer (Amsterdampakten) skapar – med full respekt för subsidiaritetsprincipen och befogenheterna enligt EU:s fördrag – en plattform för samarbete mellan medlemsstater, regioner, städer, kommissionen, parlamentet, EU:s rådgivande organ och andra parter inom ramen för partnerskap, i syfte att ge ett informellt bidrag till utformningen och översynen av både framtida och befintlig EU-lagstiftning.

| Q. | Tillämpningsområdet för EU-agendan för städer omfattar framför allt en pelare om bättre lagstiftning som syftar till att fokusera på ett mer effektivt och konsekvent genomförande av EU:s politik, lagstiftning och rättsliga instrument i stället för på initiativ till ny lagstiftning. |
| --- | --- |

Q.

Tillämpningsområdet för EU-agendan för städer omfattar framför allt en pelare om bättre lagstiftning som syftar till att fokusera på ett mer effektivt och konsekvent genomförande av EU:s politik, lagstiftning och rättsliga instrument i stället för på initiativ till ny lagstiftning.

| R. | Kommissionen uppmanar, som en del av paketet för bättre lagstiftning lokala myndigheter, att på ad hoc-basis delta i territoriella konsekvensbedömningar av framtida lagförslag. |
| --- | --- |

R.

Kommissionen uppmanar, som en del av paketet för bättre lagstiftning lokala myndigheter, att på ad hoc-basis delta i territoriella konsekvensbedömningar av framtida lagförslag.

| S. | I sina slutsatser av den 24 juni 2016 välkomnade rådet Amsterdampakten och uppmanade bland annat kommissionen, medlemsstaterna, lokala och regionala myndigheter och Europaparlamentet att vidta ytterligare åtgärder i detta sammanhang. Samtidigt uppmanades parlamentet att efter vägledning från generaldirektörerna med ansvar för stadsfrågor överväga att föra upp resultaten och rekommendationerna från partnerskapen på föredragningslistan för berörda utskott när dessa diskuterar relevant ny och befintlig EU-lagstiftning. |
| --- | --- |

S.

I sina slutsatser av den 24 juni 2016 välkomnade rådet Amsterdampakten och uppmanade bland annat kommissionen, medlemsstaterna, lokala och regionala myndigheter och Europaparlamentet att vidta ytterligare åtgärder i detta sammanhang. Samtidigt uppmanades parlamentet att efter vägledning från generaldirektörerna med ansvar för stadsfrågor överväga att föra upp resultaten och rekommendationerna från partnerskapen på föredragningslistan för berörda utskott när dessa diskuterar relevant ny och befintlig EU-lagstiftning.

| T. | Samtidigt uppmanas kommissionen, i samma EU-agenda för städer, att bland annat behandla resultaten och rekommendationerna från partnerskapen vid utarbetande eller översyn av relevant lagstiftning och relevanta instrument och initiativ på EU-nivå och att samarbeta med myndigheter i städer och deras representativa organisationer genom att utnyttja de möjligheter till samråd och återkoppling som finns vid utarbetande av nya politiska initiativ och lagstiftningsinitiativ och utvärdering av EU:s rådande strategier, politik och lagstiftning. |
| --- | --- |

T.

Samtidigt uppmanas kommissionen, i samma EU-agenda för städer, att bland annat behandla resultaten och rekommendationerna från partnerskapen vid utarbetande eller översyn av relevant lagstiftning och relevanta instrument och initiativ på EU-nivå och att samarbeta med myndigheter i städer och deras representativa organisationer genom att utnyttja de möjligheter till samråd och återkoppling som finns vid utarbetande av nya politiska initiativ och lagstiftningsinitiativ och utvärdering av EU:s rådande strategier, politik och lagstiftning.

| U. | Nya globala utmaningar som säkerhet och invandring, demografiska förändringar, ungdomsarbetslöshet och utmaningar i fråga om kvaliteten på allmännyttiga tjänster, tillgång till ren och överkomlig energi, naturkatastrofer och miljöskydd kräver lokala svar och därför ett starkare engagemang från städerna vid utformningen och genomförandet av EU:s politik. |
| --- | --- |

U.

Nya globala utmaningar som säkerhet och invandring, demografiska förändringar, ungdomsarbetslöshet och utmaningar i fråga om kvaliteten på allmännyttiga tjänster, tillgång till ren och överkomlig energi, naturkatastrofer och miljöskydd kräver lokala svar och därför ett starkare engagemang från städerna vid utformningen och genomförandet av EU:s politik.

| V. | De europeiska städernas värde ligger också i att de rymmer en väsentlig del av Europas gemensamma kulturarv. |
| --- | --- |

V.

De europeiska städernas värde ligger också i att de rymmer en väsentlig del av Europas gemensamma kulturarv.

| W. | Städerna är den politiska nivå som medborgarna förstår bäst och de har därmed en stor potential som platser där medborgare kan engagera sig i konstruktiva diskussioner. Regionkommitténs erfarenheter av att organisera medborgardialoger i samarbete med lokala och regionala partner ger i detta avseende lovande framtidsutsikter. |
| --- | --- |

W.

Städerna är den politiska nivå som medborgarna förstår bäst och de har därmed en stor potential som platser där medborgare kan engagera sig i konstruktiva diskussioner. Regionkommitténs erfarenheter av att organisera medborgardialoger i samarbete med lokala och regionala partner ger i detta avseende lovande framtidsutsikter.

| X. | Mot bakgrund av de politiska kraven genom Agenda 2030 för hållbar utveckling och Parisavtalet om klimatförändringar har städerna stärkt sin förmåga att utveckla innovativa politiska lösningar och instrument avseende social, miljömässig och ekonomisk hållbarhet samt rättvisa handelssystem och att samarbeta för att genomföra detta bortom befintliga format både inom EU och internationellt. |
| --- | --- |

X.

Mot bakgrund av de politiska kraven genom Agenda 2030 för hållbar utveckling och Parisavtalet om klimatförändringar har städerna stärkt sin förmåga att utveckla innovativa politiska lösningar och instrument avseende social, miljömässig och ekonomisk hållbarhet samt rättvisa handelssystem och att samarbeta för att genomföra detta bortom befintliga format både inom EU och internationellt.

| Y. | I förklaringen om EU-agendan för städer, som EU:s ministrar med ansvar för territoriell sammanhållning och stadsutveckling enades om i juni 2015, erkänns den viktiga roll som Regionkommittén, Eurocities och Europeiska samarbetsorganisationen för kommunala och regionala myndigheter (CEMR) har när det gäller att framföra stadsområdenas intressen. |
| --- | --- |

Y.

I förklaringen om EU-agendan för städer, som EU:s ministrar med ansvar för territoriell sammanhållning och stadsutveckling enades om i juni 2015, erkänns den viktiga roll som Regionkommittén, Eurocities och Europeiska samarbetsorganisationen för kommunala och regionala myndigheter (CEMR) har när det gäller att framföra stadsområdenas intressen.

| Z. | Städer kan erbjuda en möjlighet att uppfylla potentialen i unionsmedborgarskapet och förstärka detta genom att främja aktiva medborgarskap, baserat på tanken att städer kan genomföra medlingsstrukturer mellan EU och dess medborgare på ett mer effektivt sätt. |
| --- | --- |

Z.

Städer kan erbjuda en möjlighet att uppfylla potentialen i unionsmedborgarskapet och förstärka detta genom att främja aktiva medborgarskap, baserat på tanken att städer kan genomföra medlingsstrukturer mellan EU och dess medborgare på ett mer effektivt sätt.

| AA. | Deltagande av städer i EU:s politik bidrar till ökat lokalt ansvar för EU:s processer, bättre styrning, mer deltagandedemokrati i EU, förbättrad administrativ kapacitet och bättre kvalitet på de allmännyttiga tjänsterna i hela EU, och bidrar därigenom till genomförandet av rätten till god förvaltning i enlighet med artikel 41 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

AA.

Deltagande av städer i EU:s politik bidrar till ökat lokalt ansvar för EU:s processer, bättre styrning, mer deltagandedemokrati i EU, förbättrad administrativ kapacitet och bättre kvalitet på de allmännyttiga tjänsterna i hela EU, och bidrar därigenom till genomförandet av rätten till god förvaltning i enlighet med artikel 41 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.

| AB. | Det är viktigt att involvera lokala och regionala myndigheter så tidigt som möjligt i det politiska beslutsfattandet, och att förstärka deras roll i de territoriella konsekvensbedömningarna. |
| --- | --- |

AB.

Det är viktigt att involvera lokala och regionala myndigheter så tidigt som möjligt i det politiska beslutsfattandet, och att förstärka deras roll i de territoriella konsekvensbedömningarna.

| AC. | De nuvarande formerna för städers deltagande är alltjämt otillfredsställande med tanke på den effekt man vill uppnå på utformningen och genomförandet av EU:s politik och lagstiftning. Denna påverkan skulle dessutom vara större om städerna slöt sig samman i nätverk baserade på en gemensam historisk, geografisk, demografisk, ekonomisk, social och kulturell tillhörighet. |
| --- | --- |

AC.

De nuvarande formerna för städers deltagande är alltjämt otillfredsställande med tanke på den effekt man vill uppnå på utformningen och genomförandet av EU:s politik och lagstiftning. Denna påverkan skulle dessutom vara större om städerna slöt sig samman i nätverk baserade på en gemensam historisk, geografisk, demografisk, ekonomisk, social och kulturell tillhörighet.

| 1. | Europaparlamentet konstaterar att insatserna för att göra städer – varmed avses städer, stads- och storstadsområden samt små och medelstora städer – delaktiga i beslutsprocessen på EU-nivå underlättas genom deras deltagande i Regionkommittén som ett rådgivande organ. Parlamentet anser att den nuvarande institutionella strukturen gör det möjligt att uppmuntra plattformar för samarbete mellan städer och mellan städer och representativa organisationer och beslutsfattande organ på både nationell nivå och EU-nivå, i linje med principerna om lojalt samarbete, subsidiaritet och proportionalitet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet påpekar att det saknas en enhetlig definition av vad som utgör en stad i fråga om befolkning, yta, funktioner och grad av självstyre, utan endast i fråga om urbaniseringsgrad och folktäthet, och att varje medlemsstat därför kan – och kommer att – betrakta detta begrepp på olika sätt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet framhåller att EU i flera fall gradvis stärker den urbana dimensionen av sin politik, vilket exempelvis framgår av konceptet ”smarta städer och samhällen” (det europeiska innovationspartnerskapet) samt av sådana initiativ som gemenskapsinitiativet Urban I (Urban I), Urban II, hållbar stadsutveckling (artikel 7 i Eruf-förordningen (8)), nätverket för stadsutveckling, innovativa åtgärder i städerna, Europas kulturhuvudstad, Europas miljöhuvudstad och Europas innovationshuvudstad, borgmästaravtalet och EU-agendan för städer. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet påminner om att städer spelar en viktig roll i genomförandet av vissa av EU:s politik och instrument, till exempel när det gäller sammanhållningspolitiken och de europeiska struktur- och investeringsfonderna. Städerna uppmanas därför att arbeta på ett integrerat sätt genom att samarbeta med alla förvaltningsnivåer, den privata sektorn och civilsamhället, i överensstämmelse med partnerskapsprincipen. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet betonar den nyckelroll som innehas av städer och alla lokala myndigheter i utarbetandet, utformningen, finansieringen och genomförandet av viktig EU-politik, t.ex. bekämpningen av klimatförändringarna, genom en process för ekonomisk, social och territoriell stadsutveckling som ger städerna möjlighet att hantera nya utmaningar och utnyttja möjligheterna inom EU:s kommande finansieringsperiod, i syfte att mobilisera tillgängliga resurser i riktning mot inte bara smarta och hållbara utan också kreativa städer för framtiden. Parlamentet betonar i detta sammanhang även vikten av världsomfattande strategier och initiativ, såsom FN:s mål för hållbar utveckling och det globala borgmästaravtalet. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet understryker att städer har visat sin förmåga att på ett effektivt sätt förvalta de integrerade åtgärderna för hållbar stadsutveckling och att de därför bör ges en större roll i genomförandet av all relevant politik. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet understryker att städer som instrument för offentlig diplomati skulle kunna ges en viktig roll i EU:s externa politik, genom att man sammanför människor från olika länder och tar upp frågor som av olika skäl inte finns med på viktiga politiska dagordningar. Parlamentet efterlyser därför bättre finansiering av EU:s berörda stödmekanismer. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet påpekar emellertid att städer ibland saknar lämpliga verktyg och lämplig administrativ kapacitet för att delta i anbudsinfordringar som syftar till att erhålla EU-medel. Parlamentet välkomnar därför inrättandet av en enda kontaktpunkt för städer, vars webbplats och handlingar bör finnas tillgängliga på unionens alla officiella språk. Parlamentet begär att man bättre ska samordna och integrera de instrument och program som rör städer i EU:s olika politiska initiativ genom att ge en kommissionsledamot ansvaret för den politiska ledningen i detta ärende, så att det utfärdas strategiska riktlinjer för denna politik, i överensstämmelse med den växande uppmärksamhet som EU-politiken visar för stadsområden. I detta sammanhang bör hänsyn också tas till de många olika skillnader som finns mellan de lokala myndigheterna i Europa och deras respektive potential. Parlamentet understryker hur viktigt det är att verka för en mer balanserad strategi gentemot städer, oavsett storlek, när det gäller tillgång till de berörda instrumenten och programmen, särskilt genom utveckling av kapaciteten för rådgivning. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet välkomnar EU-agendan för städer som en ny modell med partnerskapsbaserat flernivåstyre som gör det möjligt för städerna att delta i översynen av den befintliga lagstiftningen och i diskussionerna om politikens framtida utformning. Parlamentet betonar behovet av en integrerad och övergripande strategi när det gäller det praktiska genomförandet av det flernivåstyre som fastställs i unionsakter, i linje med de grundläggande målen för EU:s politik. Parlamentet noterar den betydelsefulla kompletterande rollen för platsbaserade strategier och nedifrån och upp-strategier, till exempel i form av lokalt ledd utveckling. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet ser gärna att EU-agendan för städer samordnas, stärks och formaliseras. Parlamentet anser att detta inte bör förbli en frivillig process, och att medlemsstaterna och kommissionen bör ta på sig en större del av ansvaret och åta sig att noggrant granska de rekommendationer som mottagits och, där så är möjligt, omsätta dem i praktiken. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar de partnerskap som är verksamma inom ramen för EU-agendan för städer att snabbt anta sina rekommendationer och handlingsplaner. Vidare uppmanas kommissionen att visa hur sådana konkreta förslag beaktas, särskilt när det gäller bättre lagstiftning, finansiering och kunskaper, och att där så är lämpligt införliva dem i framtida lagstiftningsförslag. Kommissionen uppmanas att fortlöpande rapportera om dessa resultat till parlamentet. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet välkomnar de samarbetsplattformar mellan städer som gör det möjligt att skapa synergier för gränsöverskridande samarbete och ett bättre genomförande av EU:s politik på lokal nivå. Parlamentet anser att EU:s borgmästaravtal för klimat och energi är ett bra exempel att följa. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens inrättande av plattformen för uppgifter om städer (Urban Data Platform). Parlamentet uppmanar emellertid Eurostat och kommissionen att samla in och sammanställa mer detaljerade uppgifter, särskilt flödesdata, så att man på ett effektivt sätt kan anpassa den befintliga politiken och utforma ny politik. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet anser att man måste stärka städernas tidiga och samordnade deltagande i EU:s beslutsprocesser inom EU:s nuvarande institutionella struktur, i synnerhet när det gäller lagstiftning som påverkar städerna direkt, på ett sätt som säkerställer transparens och ändamålsenlighet i politiken och beslutsprocesserna och som samtidigt tar hänsyn till medlemsstaternas respektive författningar. Parlamentet efterlyser mer transparens och delaktighet för medborgarna i EU:s beslutsprocess. Parlamentet välkomnar i detta avseende det europeiska medborgarinitiativet och efterlyser ett bättre främjande av detta verktyg i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet är övertygat om att städernas roll i utformningen av EU:s framtida politik måste stärkas avsevärt. Parlamentet uppmanar därför EU, särskilt med hänsyn till långsiktiga överväganden, att på nytt bedöma införandet av en europeisk stadspolitik. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet påminner om att Regionkommittén samordnar övervakningsplattformen för Europa 2020 (EUROPE 2020MP), som har som huvuduppgift att säkerställa att städernas, regionernas och andra lokala myndigheters åsikter beaktas vid definitionen av kommissionens strategi för ekonomisk tillväxt och innovation. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet rekommenderar att man stärker städernas och kommunernas politiska representation inom EU:s nuvarande institutionella ram, även genom att överväga att stärka städernas representation från medlemsstaternas sida, inom EU:s regionkommitté, utan att man undergräver den roll som spelas av regioner och landsbygdsområden. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa att mångfalden i deras olika territoriella strukturer till fullo avspeglas i deras förslag till utnämning av Regionkommitténs ledamöter och att vid behov lämna förslag till utnämning av fler företrädare för den lokala nivån i Regionkommittén. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet betonar vikten av sammanslutningar som företräder städer, såsom Eurocities och CEMR. Parlamentet förordar ett stärkt deltagande av europeiska sammanslutningar som företräder lokala myndigheter och städernas intressen i utformningen av politiken, till exempel nätverket Eurocities och CEMR med flera, och anser att sådana sammanslutningar bör bli viktiga partner till EU-institutionerna genom att man inrättar en permanent strukturerad mekanism för dialog, bland annat genom Regionkommittén, särskilt under utarbetandet av lagstiftning. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet rekommenderar att det utförs territoriella konsekvensbedömningar av alla politiska åtgärder och all lagstiftning som påverkar den lokala nivån. Parlamentet anser att en dialog med sammanslutningar som företräder lokala myndigheter och stadsmyndigheter bör göra det möjligt för dem att bidra till territoriella konsekvensbedömningar, ge råd om förberedande studier gällande utformning av politiken och tillhandahålla regelbunden, målinriktad teknisk sakkunskap om genomförandet av EU-lagstiftning på regional nivå. Parlamentet påminner om att Regionkommittén utför territoriella konsekvensbedömningar. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet uppmuntrar ett intensifierat samarbete mellan rådet och lokala myndigheter. Parlamentet ser gärna att städerna och regionerna och deras representativa sammanslutningar får en starkare rådgivande roll, när de arbetar med frågor som påverkar den lokala nivån. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet anser att städer, tätorter och kommuner bör ses som något mer omfattande än enbart strukturer för offentlig förvaltning under demokratisk kontroll. De bör nämligen ses som potentiella forum för offentlig debatt, överföring av kunskap och utformning av det politiska rummet i EU, utan att man undergräver den roll som spelas av landsbygdsområden. Parlamentet anser att man måste definiera vad som upprätthåller detta europeiska offentliga rum, som kännetecknas av utövandet av grundläggande rättigheter och friheter och av värderingar som jämlikhet, icke-diskriminering och rättvisa. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet betonar civilsamhällets roll i EU:s politiska liv. Städerna utgör den nivå där allmänheten lättast kan involveras, eftersom de har privilegierad tillgång till en stor del av EU:s befolkning. Städerna kan således ha en legitimerande roll och kan bidra till informationskampanjer om EU-medborgarnas rättigheter. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet påminner om att regionerna och städerna bör erkännas som centrum som har en positiv roll i utvecklingen av EU:s strategier, där globala frågor uppstår och löses lokalt, eftersom de bidrar till att stärka unionens system med flernivåstyre, och att detta perspektiv får praktiska konsekvenser när det gäller den institutionella ramen för EU:s nedifrån och upp-baserade eller uppifrån och ned-baserade beslutsprocess. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet anser att städerna inte bara bör representeras av officiella företrädare i förvaltningsstrukturer och rådgivande strukturer och att städerna och de mindre samhällena – inte bara ländernas och regionernas huvudstäder – skulle kunna bli centrum för debatt om framtiden för EU och dess politik. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet anser att kommunerna, för att bli centrum för debatt om framtiden för EU och dess politik, måste utse en rådgivare med ansvar för EU-frågor, och att det bör inrättas ett nätverk för lokala rådgivare med ett sådant mandat. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet vill att man ger städer och lokala myndigheter tillräckligt stöd för att göra det möjligt för dem att förbättra de urbana aspekterna av EU:s beslutsfattande. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet rekommenderar att man ska utnyttja de möjligheter som finns hos EU:s städer för att utforma och genomföra EU:s politik med hjälp av debatter och samråd på områden som berör dem och som sträcker sig bortom stadspolitik i strikt mening. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet framhåller att ett sådant mål endast kan förverkligas om debatterna och samråden äger rum i andra städer än de nationella eller regionala huvudstäderna, eftersom de kan vara ett lättillgängligt forum för medborgare som bor i närheten, inklusive i städer och mindre samhällen, med det huvudsakliga målet att föra EU och medborgarnas närmare varandra. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet inser betydelsen av att skapa lämpliga deltagandemodeller som är anpassade till olika sammanhang och tätorter av olika storlek och betydelse, från europeiska huvudstäder till små och medelstora städer. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet anser att parlamentet, tillsammans med Regionkommittén, lämpar sig bäst för att främja en sådan process, eftersom de är organ med befogenhet att utforma frågor som utgångspunkt för diskussioner och samråd och att dra slutsatser utifrån de synpunkter, åsikter och projekt som samlats in. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet föreslår att processen för samråd med medborgarna bör organiseras av parlamentet och Regionkommittén i samarbete med de europeiska råd för städer som erkänts som forum för europeisk debatt och att dessa forum bör inrättas, i nära samarbete med medlemsstaterna, främst i städer som har en betydelse för och inverkan på en majoritet av invånarna i den berörda regionen för att säkerställa ett så brett deltagande som möjligt. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet föreslår dessutom att råden i de städer om erkänts som forum för europeisk debatt bör ansvara för att ge universitet, lokala skolor och andra utbildningsanstalter samt medier, sociala organisationer och föreningar och den breda allmänheten omfattande erfarenhet från yrkeslivet och det offentliga och ge dem fri och öppen tillgång samt möjlighet att delta i debatter och samråd. Parlamentet anser att råden även bör ansvara för att bjuda in företrädare för alla nivåer av stadsförvaltningen, även mindre enheter eller partnerråd från storstadsregionen, och att det också skulle vara lämpligt att fastställa det territoriella tillämpningsområdet för en sådan skyldighet i det avtal som ingås mellan relevanta organ på EU-nivå och rådet för den europeiska forumstaden. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet föreslår att det ska inrättas ett pilotprogram med 54 forum för europeisk debatt – som säkerställer en balanserad territoriell representation och representation av städer av olika storlek – som ska äga rum i städer som inte är huvudstäder, i syfte att skapa ett system för kommunal debatt och kommunala samråd om EU-frågor. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet betonar att det krävs ett utbyte av god praxis mellan Europas städer eftersom vissa av dem har genomfört migrations- eller klimatförändringsprogram eller innovativa stadsförvaltningsplaner med goda resultat. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet betonar att befästandet av städernas ställning i utformningen av EU:s politik, bland annat i Regionkommittén, inte undergräver förtroendet för andra myndighetsnivåer, utan snarare stärker det, eftersom det främjar flernivåstyret och subsidiariteten på grundval av det bilaterala förtroendet mellan EU, medlemsstaterna och de regionala och lokala myndigheterna. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Regionkommittén, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

37.

---

(1)  EUT C 212 E, 5.8.2010, s. 82.

(2)  EUT C 326, 26.10.2012, s. 391.

(3)  EUT C 316, 22.9.2017, s. 124.

(4)  EUT L 74, 14.3.2014, s. 1.

(5)  Antagna texter, P8_TA(2017)0049.

(6)  Antagna texter, P8_TA(2017)0048.

(7)  Antagna texter, P8_TA(2017)0487.

(8)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1301/2013 av den 17 december 2013 om Europeiska regionala utvecklingsfonden och om särskilda bestämmelser för målet Investering för tillväxt och sysselsättning (EUT L 347, 20.12.2013, s. 289).

---

| 8.4.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 118/10 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 118/10

---

P8_TA(2018)0274

Friformsframställning, en utmaning på områdena immateriella rättigheter och skadeståndsansvar

Europaparlamentets resolution av den 3 juli 2018 om friformsframställning, en utmaning på områdena immateriella rättigheter och skadeståndsansvar (2017/2007(INI))

(2020/C 118/02)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/48/EG av den 29 april 2004 om säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/48/EG av den 29 april 2004 om säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter (1),

| — | med beaktande av rådets direktiv 85/374/EEG av den 25 juli 1985 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om skadeståndsansvar för produkter med säkerhetsbrister (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 85/374/EEG av den 25 juli 1985 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om skadeståndsansvar för produkter med säkerhetsbrister (2),

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén Morgondagens värld. 3D-utskrift – ett verktyg som innebär nya möjligheter för EU:s ekonomi (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén Morgondagens värld. 3D-utskrift – ett verktyg som innebär nya möjligheter för EU:s ekonomi (3),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 29 november 2017Ett balanserat system för säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter för att möta dagens samhällsutmaningar (COM(2017)0707), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 29 november 2017Ett balanserat system för säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter för att möta dagens samhällsutmaningar (COM(2017)0707),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 29 november 2017 om vägledning om vissa aspekter av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/48/EG om säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter (COM(2017)0708), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 29 november 2017 om vägledning om vissa aspekter av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/48/EG om säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter (COM(2017)0708),

| — | med beaktande av kommissionens diskussionsunderlag av den 10 maj 2017Hur vi bemöter globaliseringen (COM(2017)0240), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens diskussionsunderlag av den 10 maj 2017Hur vi bemöter globaliseringen (COM(2017)0240),

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A8-0223/2018), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A8-0223/2018), och av följande skäl:

| A. | Friformsframställning (3D-utskrifter) har blivit tillgängligt för allmänheten genom utsläppandet på marknaden av 3D-skrivare för privat bruk och inträdet på marknaden av aktörer som erbjuder både digitala modeller och 3D-utskriftstjänster. |
| --- | --- |

A.

Friformsframställning (3D-utskrifter) har blivit tillgängligt för allmänheten genom utsläppandet på marknaden av 3D-skrivare för privat bruk och inträdet på marknaden av aktörer som erbjuder både digitala modeller och 3D-utskriftstjänster.

| B. | 3D-utskrifter anses vara en av de mest framstående teknikerna där EU kan spela en ledande roll. Kommissionen medgav fördelarna med 3D-utskrifter genom att sponsra 21 projekt baserade på tekniken inom Horisont 2020 mellan 2014 och 2016. |
| --- | --- |

B.

3D-utskrifter anses vara en av de mest framstående teknikerna där EU kan spela en ledande roll. Kommissionen medgav fördelarna med 3D-utskrifter genom att sponsra 21 projekt baserade på tekniken inom Horisont 2020 mellan 2014 och 2016.

| C. | 3D-utskrifter föddes som ett experiment under 1960-talet och denna teknik, som härstammar från USA, gjorde sitt intåg i industrin i början av 1980-talet. |
| --- | --- |

C.

3D-utskrifter föddes som ett experiment under 1960-talet och denna teknik, som härstammar från USA, gjorde sitt intåg i industrin i början av 1980-talet.

| D. | Marknaden för 3D-skrivare är en sektor som genomgår en snabb tillväxt, och enligt förväntningarna kommer detta att fortsätta under de närmaste åren. |
| --- | --- |

D.

Marknaden för 3D-skrivare är en sektor som genomgår en snabb tillväxt, och enligt förväntningarna kommer detta att fortsätta under de närmaste åren.

| E. | Utvecklingen av gemenskaper för 3D-utskrifter, som oftast går under benämningen ”fab labs”, liksom utvecklingen av tjänster för utskrift på distans, som ibland är kopplade till en plattform för utbyte av 3D-filer online, gör det dock möjligt för vem som helst att skriva ut ett tredimensionellt föremål, vilket utgör en tillgång för dem som uppfinner och ansvarar för projekt. |
| --- | --- |

E.

Utvecklingen av gemenskaper för 3D-utskrifter, som oftast går under benämningen ”fab labs”, liksom utvecklingen av tjänster för utskrift på distans, som ibland är kopplade till en plattform för utbyte av 3D-filer online, gör det dock möjligt för vem som helst att skriva ut ett tredimensionellt föremål, vilket utgör en tillgång för dem som uppfinner och ansvarar för projekt.

| F. | 3D-utskrifter har en enorm potential att omvandla leveranskedjorna inom tillverkning, vilket kan bidra till att höja produktionsnivåerna i Europa. Tillämpningen av denna teknik erbjuder nya möjligheter till innovation och företagsutveckling. |
| --- | --- |

F.

3D-utskrifter har en enorm potential att omvandla leveranskedjorna inom tillverkning, vilket kan bidra till att höja produktionsnivåerna i Europa. Tillämpningen av denna teknik erbjuder nya möjligheter till innovation och företagsutveckling.

| G. | EU har slagit fast att 3D-utskrifter är ett prioriterat teknikområde. Kommission lyfter dessutom fram den i sitt nyligen offentliggjorda diskussionsunderlag om hur vi bemöter globaliseringen som en av de viktiga faktorer som kommer att leda till en förändrad industri. |
| --- | --- |

G.

EU har slagit fast att 3D-utskrifter är ett prioriterat teknikområde. Kommission lyfter dessutom fram den i sitt nyligen offentliggjorda diskussionsunderlag om hur vi bemöter globaliseringen som en av de viktiga faktorer som kommer att leda till en förändrad industri.

| H. | Kommissionen har framhållit 3D-utskrifter som ett prioriterat åtgärdsområde med en betydande ekonomisk potential, i synnerhet för små innovativa företag. Det är redan många länder som har insett omvandlingspotentialen hos 3D-utskrifter och som, om än under skiftande former, har börjat anta olika strategier för att upprätta ett ekonomiskt och tekniskt ekosystem som främjar utveckling av 3D-utskrifter. |
| --- | --- |

H.

Kommissionen har framhållit 3D-utskrifter som ett prioriterat åtgärdsområde med en betydande ekonomisk potential, i synnerhet för små innovativa företag. Det är redan många länder som har insett omvandlingspotentialen hos 3D-utskrifter och som, om än under skiftande former, har börjat anta olika strategier för att upprätta ett ekonomiskt och tekniskt ekosystem som främjar utveckling av 3D-utskrifter.

| I. | Framställning av prototyper utgör för tillfället alltjämt huvudandelen av den produktion som genomförs med 3D-skrivare. Vissa industrier har redan använt slutkomponenter under många år, och marknaden för slutkomponenter fortsätter att växa relativt snabbt. En allt större del av de produkter som framställs som 3D-utskrifter är inte enbart prototyper utan snarare produkter som är färdiga att användas eller marknadsföras. |
| --- | --- |

I.

Framställning av prototyper utgör för tillfället alltjämt huvudandelen av den produktion som genomförs med 3D-skrivare. Vissa industrier har redan använt slutkomponenter under många år, och marknaden för slutkomponenter fortsätter att växa relativt snabbt. En allt större del av de produkter som framställs som 3D-utskrifter är inte enbart prototyper utan snarare produkter som är färdiga att användas eller marknadsföras.

| J. | De potentiella fördelarna med 3D-utskrifter är många för innovativa företag. Framför allt ger 3D-utskrifter dem en möjlighet att minska de övergripande kostnaderna vid utveckling, utformning och provning av nya produkter eller förbättring av befintliga. |
| --- | --- |

J.

De potentiella fördelarna med 3D-utskrifter är många för innovativa företag. Framför allt ger 3D-utskrifter dem en möjlighet att minska de övergripande kostnaderna vid utveckling, utformning och provning av nya produkter eller förbättring av befintliga.

| K. | Användningen av 3D-utskrifter blir alltmer utbredd i samhället, särskilt inom utbildningsområdet, i medborgarforum och i forum för nystartade företag, som t.ex. ”makerspace”, samt för privat bruk. |
| --- | --- |

K.

Användningen av 3D-utskrifter blir alltmer utbredd i samhället, särskilt inom utbildningsområdet, i medborgarforum och i forum för nystartade företag, som t.ex. ”makerspace”, samt för privat bruk.

| L. | 3D-utskrifter håller på att bli enklare och tillgängligare för alla. Inom en snar framtid förväntas en betydande minskning av begränsningarna vad gäller de material som kan användas, hastigheten och förbrukningen av råvaror samt energi. |
| --- | --- |

L.

3D-utskrifter håller på att bli enklare och tillgängligare för alla. Inom en snar framtid förväntas en betydande minskning av begränsningarna vad gäller de material som kan användas, hastigheten och förbrukningen av råvaror samt energi.

| M. | Huvudandelen av dagens högteknologiska industrier använder denna teknik, och möjligheterna att använda 3D-utskrifter har ökat kraftigt inom många områden, bl.a. inom sektorerna för hälso- och sjukvård (från regenerativ medicin till framställning av proteser), luftfart, rymdfart, bilar, elektriska hushållsapparater, byggnader, arkeologisk forskning, arkitektur och maskinteknik, men också inom fritids- och designsektorerna. |
| --- | --- |

M.

Huvudandelen av dagens högteknologiska industrier använder denna teknik, och möjligheterna att använda 3D-utskrifter har ökat kraftigt inom många områden, bl.a. inom sektorerna för hälso- och sjukvård (från regenerativ medicin till framställning av proteser), luftfart, rymdfart, bilar, elektriska hushållsapparater, byggnader, arkeologisk forskning, arkitektur och maskinteknik, men också inom fritids- och designsektorerna.

| N. | Avsaknaden av regler har inneburit en begränsning av användningen av 3D-utskrifter inom centrala industrisektorer såsom exempelvis rymdfart och medicin/tandvård, och en reglering av användningen av 3D-skrivare kommer att bidra till en ökad användning av teknik samt erbjuda möjligheter till forskning och utveckling. |
| --- | --- |

N.

Avsaknaden av regler har inneburit en begränsning av användningen av 3D-utskrifter inom centrala industrisektorer såsom exempelvis rymdfart och medicin/tandvård, och en reglering av användningen av 3D-skrivare kommer att bidra till en ökad användning av teknik samt erbjuda möjligheter till forskning och utveckling.

| O. | I ovannämnda yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén uppges att med den digitala revolutionen som katalysator och ”genom att utnyttja rätt avancerad tillverkningsteknik skulle Europa kunna återföra produktionen från låglöneregioner för att stimulera innovationen och skapa hållbar tillväxt på hemmaplan”. |
| --- | --- |

O.

I ovannämnda yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén uppges att med den digitala revolutionen som katalysator och ”genom att utnyttja rätt avancerad tillverkningsteknik skulle Europa kunna återföra produktionen från låglöneregioner för att stimulera innovationen och skapa hållbar tillväxt på hemmaplan”.

| P. | 3D-utskrifter skulle samtidigt leda till lägre transportkostnader och koldioxidutsläpp. |
| --- | --- |

P.

3D-utskrifter skulle samtidigt leda till lägre transportkostnader och koldioxidutsläpp.

| Q. | Tekniken för 3D-utskrifter bör ha en positiv inverkan på tillkomsten av fler nya arbetstillfällen som är mer kvalificerade, mindre fysiskt ansträngande och mindre farliga (underhållstekniker, ingenjörer, formgivare m.fl.), och genom tillkomsten av nya arbetstillfällen för tekniker (t.ex. operatörer för 3D-skrivare) kommer nya ansvarsområden att uppstå och industrin inom 3D-utskrifter kommer att behöva tillhandahålla lämpliga kurser för att teknikerna ska vara på samma nivå som sina kollegor inom traditionell tillverkning. Tekniken för 3D-utskrifter kommer även att minska produktions- och lagringskostnaderna (småskalig och individuellt anpassad tillverkning m.m.). Färre arbetstillfällen inom tillverkning kommer emellertid i hög grad att påverka ekonomin i länder som är beroende av ett stort antal lågkvalificerade arbetstillfällen. |
| --- | --- |

Q.

Tekniken för 3D-utskrifter bör ha en positiv inverkan på tillkomsten av fler nya arbetstillfällen som är mer kvalificerade, mindre fysiskt ansträngande och mindre farliga (underhållstekniker, ingenjörer, formgivare m.fl.), och genom tillkomsten av nya arbetstillfällen för tekniker (t.ex. operatörer för 3D-skrivare) kommer nya ansvarsområden att uppstå och industrin inom 3D-utskrifter kommer att behöva tillhandahålla lämpliga kurser för att teknikerna ska vara på samma nivå som sina kollegor inom traditionell tillverkning. Tekniken för 3D-utskrifter kommer även att minska produktions- och lagringskostnaderna (småskalig och individuellt anpassad tillverkning m.m.). Färre arbetstillfällen inom tillverkning kommer emellertid i hög grad att påverka ekonomin i länder som är beroende av ett stort antal lågkvalificerade arbetstillfällen.

| R. | Man kan för närvarande inte mäta de exakta ekonomiska konsekvenser som 3D-industrins utveckling kommer att få i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

R.

Man kan för närvarande inte mäta de exakta ekonomiska konsekvenser som 3D-industrins utveckling kommer att få i medlemsstaterna.

| S. | 3D-utskrifter skulle kunna innebära en möjlighet för den enskilde konsumenten att bemöta planerad föråldring genom att själv tillverka reservdelar till hushållsapparater vars livslängd blir allt kortare. |
| --- | --- |

S.

3D-utskrifter skulle kunna innebära en möjlighet för den enskilde konsumenten att bemöta planerad föråldring genom att själv tillverka reservdelar till hushållsapparater vars livslängd blir allt kortare.

| T. | Tekniken för 3D-utskrifter kan väcka vissa betänkligheter av juridisk och etisk natur på alla områden som rör immaterialrätt, bland annat i fråga om upphovsrätt, patent, formgivningar, tredimensionella varumärken och till och med geografiska beteckningar samt skadeståndsansvar, och dessa betänkligheter faller dessutom inom behörighetsområdet för parlamentets utskott för rättsliga frågor. |
| --- | --- |

T.

Tekniken för 3D-utskrifter kan väcka vissa betänkligheter av juridisk och etisk natur på alla områden som rör immaterialrätt, bland annat i fråga om upphovsrätt, patent, formgivningar, tredimensionella varumärken och till och med geografiska beteckningar samt skadeståndsansvar, och dessa betänkligheter faller dessutom inom behörighetsområdet för parlamentets utskott för rättsliga frågor.

| U. | Med hjälp av den nya tekniken kan man skanna föremål eller personer och skapa digitala filer som därefter kan skrivas ut i 3D, och detta kan påverka bildrättigheter och rätten till integritet. |
| --- | --- |

U.

Med hjälp av den nya tekniken kan man skanna föremål eller personer och skapa digitala filer som därefter kan skrivas ut i 3D, och detta kan påverka bildrättigheter och rätten till integritet.

| V. | Tekniken för 3D-utskrifter kan även väcka betänkligheter i fråga om säkerhet, i synnerhet it-säkerhet, särskilt vad gäller framställningen av vapen, sprängämnen och droger samt andra farliga föremål, och man bör vara synnerligen vaksam inför sådan produktion. |
| --- | --- |

V.

Tekniken för 3D-utskrifter kan även väcka betänkligheter i fråga om säkerhet, i synnerhet it-säkerhet, särskilt vad gäller framställningen av vapen, sprängämnen och droger samt andra farliga föremål, och man bör vara synnerligen vaksam inför sådan produktion.

| W. | Ur upphovsrättslig synpunkt bör det göras följande distinktioner: Man bör till exempel skilja mellan utskrifter i hemmet för privat bruk och utskrifter för kommersiellt bruk, och mellan tjänster yrkesutövare emellan (B2B-tjänster) och sådana som görs mellan yrkesutövare och konsument (B2C-tjänster). |
| --- | --- |

W.

Ur upphovsrättslig synpunkt bör det göras följande distinktioner: Man bör till exempel skilja mellan utskrifter i hemmet för privat bruk och utskrifter för kommersiellt bruk, och mellan tjänster yrkesutövare emellan (B2B-tjänster) och sådana som görs mellan yrkesutövare och konsument (B2C-tjänster).

| X. | Det franska rådet för litterära och konstnärliga rättigheter (Conseil Supérieur de la propriété littéraire et artistique français) gör i en rapport om 3D-utskrifter och upphovsrätt bedömningen att ”demokratiseringen av 3D-utskrifter hittills inte tycks ha lett till några större problem med intrång i upphovsrätten”. Rådet medger dock att ”risken för förfalskningar är störst när det gäller bildkonstnärliga verk”. |
| --- | --- |

X.

Det franska rådet för litterära och konstnärliga rättigheter (Conseil Supérieur de la propriété littéraire et artistique français) gör i en rapport om 3D-utskrifter och upphovsrätt bedömningen att ”demokratiseringen av 3D-utskrifter hittills inte tycks ha lett till några större problem med intrång i upphovsrätten”. Rådet medger dock att ”risken för förfalskningar är störst när det gäller bildkonstnärliga verk”.

| Y. | De fåtaliga exempel som kan betraktas för närvarande kommer förmodligen att bli mer komplexa efter hand som tekniken utvecklas. De väcker frågan om vad som behöver göras för att hantera risken för förfalskningar genom användning av tekniken för 3D-utskrifter. |
| --- | --- |

Y.

De fåtaliga exempel som kan betraktas för närvarande kommer förmodligen att bli mer komplexa efter hand som tekniken utvecklas. De väcker frågan om vad som behöver göras för att hantera risken för förfalskningar genom användning av tekniken för 3D-utskrifter.

| Z. | 3D-utskrifter leder, genom de steg som ingår i processen, till vad som i branschen har beskrivits som ett slags ”fragmentering av den kreativa akten” i den mån verket kan spridas i digitalt skick innan det antagit fysisk form, vilket underlättar kopiering av verket och försvårar kampen mot förfalskningar. |
| --- | --- |

Z.

3D-utskrifter leder, genom de steg som ingår i processen, till vad som i branschen har beskrivits som ett slags ”fragmentering av den kreativa akten” i den mån verket kan spridas i digitalt skick innan det antagit fysisk form, vilket underlättar kopiering av verket och försvårar kampen mot förfalskningar.

| AA. | Då 3D-utskrifter sammanfattningsvis inte har kullkastat grunden för immateriella rättigheter kan den skapade filen, enligt de juridiska experternas mening, betraktas som ett verk, vilket innebär att den därmed bör skyddas som ett sådant. På kort till medellång sikt för att få bukt med förfalskningar kommer den huvudsakliga utmaningen att bestå i att koppla de yrkesverksamma mellanhänderna närmare till skyddet av upphovsrätten. |
| --- | --- |

AA.

Då 3D-utskrifter sammanfattningsvis inte har kullkastat grunden för immateriella rättigheter kan den skapade filen, enligt de juridiska experternas mening, betraktas som ett verk, vilket innebär att den därmed bör skyddas som ett sådant. På kort till medellång sikt för att få bukt med förfalskningar kommer den huvudsakliga utmaningen att bestå i att koppla de yrkesverksamma mellanhänderna närmare till skyddet av upphovsrätten.

| AB. | Om utvecklingen av 3D-utskrifter möjliggör industriell produktion bör man undersöka nödvändigheten av att införa kollektiv talan för att säkerställa skadestånd till skadelidande konsumenter. |
| --- | --- |

AB.

Om utvecklingen av 3D-utskrifter möjliggör industriell produktion bör man undersöka nödvändigheten av att införa kollektiv talan för att säkerställa skadestånd till skadelidande konsumenter.

| AC. | Mot bakgrund av det direktiv som är under behandling, om vissa aspekter på avtal om tillhandahållande av digitalt innehåll, bör det noggrant utredas hur 3D-utskrifter inverkar på konsumenternas rättigheter och konsumentlagstiftningen i allmänhet. |
| --- | --- |

AC.

Mot bakgrund av det direktiv som är under behandling, om vissa aspekter på avtal om tillhandahållande av digitalt innehåll, bör det noggrant utredas hur 3D-utskrifter inverkar på konsumenternas rättigheter och konsumentlagstiftningen i allmänhet.

| AD. | Direktiv 85/374/EEG om skadeståndsansvar för produkter med säkerhetsbrister omfattar alla avtal. Det bör noteras att bland annat framstegen inom 3D-utskrifter är anledningen till att kommissionen har inlett ett offentligt samråd för att utvärdera om detta direktiv är lämpligt för ändamål i samband med ny teknisk utveckling. |
| --- | --- |

AD.

Direktiv 85/374/EEG om skadeståndsansvar för produkter med säkerhetsbrister omfattar alla avtal. Det bör noteras att bland annat framstegen inom 3D-utskrifter är anledningen till att kommissionen har inlett ett offentligt samråd för att utvärdera om detta direktiv är lämpligt för ändamål i samband med ny teknisk utveckling.

| AE. | Reglerna om övergripande ansvarsskyldighet omfattar även tjänstelevererande mellanhänders ansvar enligt artiklarna 12 till 14 i direktivet om elektronisk handel. Ett särskilt ansvarsregelverk bör komma i fråga för skador som orsakats av ett föremål som framställts med hjälp av tekniken för 3D-utskrifter, eftersom det stora antalet inblandade aktörer och den komplicerade process som används för att skapa slutprodukten ofta gör det svårt för den drabbade att fastställa vem som är ansvarig. Ansvaret skulle på så vis kunna hänföras till 3D-filens upphovsman eller försäljare, 3D-skrivarens tillverkare, tillverkaren av den programvara som används i 3D-skrivaren, leverantören av det material som används eller till och med den person som framställt föremålet, beroende på vilken säkerhetsbrist som upptäckts. |
| --- | --- |

AE.

Reglerna om övergripande ansvarsskyldighet omfattar även tjänstelevererande mellanhänders ansvar enligt artiklarna 12 till 14 i direktivet om elektronisk handel. Ett särskilt ansvarsregelverk bör komma i fråga för skador som orsakats av ett föremål som framställts med hjälp av tekniken för 3D-utskrifter, eftersom det stora antalet inblandade aktörer och den komplicerade process som används för att skapa slutprodukten ofta gör det svårt för den drabbade att fastställa vem som är ansvarig. Ansvaret skulle på så vis kunna hänföras till 3D-filens upphovsman eller försäljare, 3D-skrivarens tillverkare, tillverkaren av den programvara som används i 3D-skrivaren, leverantören av det material som används eller till och med den person som framställt föremålet, beroende på vilken säkerhetsbrist som upptäckts.

| AF. | Vad gäller specifik användning av 3D-utskrifter i ett kommersiellt sammanhang fastställs reglerna om ansvarsskyldighet i allmänhet genom avtalsförhållanden mellan de berörda parterna. |
| --- | --- |

AF.

Vad gäller specifik användning av 3D-utskrifter i ett kommersiellt sammanhang fastställs reglerna om ansvarsskyldighet i allmänhet genom avtalsförhållanden mellan de berörda parterna.

| AG. | Samtliga inslag i tekniken för friformsframställning måste uppfylla vissa krav och certifieras för att kunna garantera att man kan tillverka delar av hög kvalitet som kan mångfaldigas. Certifieringen kompliceras på grund av de många omvandlingar som maskiner, material och processer genomgår och på grund av att det inte finns någon databas. Därför kommer att det att bli nödvändigt att utarbeta regler som möjliggör en skyndsammare och mer lönsam certifiering av allt material, alla processer och alla produkter. |
| --- | --- |

AG.

Samtliga inslag i tekniken för friformsframställning måste uppfylla vissa krav och certifieras för att kunna garantera att man kan tillverka delar av hög kvalitet som kan mångfaldigas. Certifieringen kompliceras på grund av de många omvandlingar som maskiner, material och processer genomgår och på grund av att det inte finns någon databas. Därför kommer att det att bli nödvändigt att utarbeta regler som möjliggör en skyndsammare och mer lönsam certifiering av allt material, alla processer och alla produkter.

| AH. | 3D-utskrifter har en roll att spela för att minska förbrukningen av energi- och naturresurser i syfte att bekämpa klimatförändringarna. Användningen av 3D-utskrifter skulle minimera avfallet i tillverkningsprocessen och förlänga konsumentprodukternas livslängd genom att reservdelar kan tillverkas på konsumentnivå. |
| --- | --- |

AH.

3D-utskrifter har en roll att spela för att minska förbrukningen av energi- och naturresurser i syfte att bekämpa klimatförändringarna. Användningen av 3D-utskrifter skulle minimera avfallet i tillverkningsprocessen och förlänga konsumentprodukternas livslängd genom att reservdelar kan tillverkas på konsumentnivå.

| 1. | Europaparlamentet understryker att, för att förekomma problem som rör skadeståndsansvar eller intrång i immaterialrätten och som 3D-utskrifter kan orsaka, skulle EU kunna anta ny lagstiftning och skräddarsy den redan befintliga lagstiftningen till 3D-teknik, särskilt med hänsyn tagen till besluten från Europeiska unionens immaterialrättsmyndighet (EUIPO) och till gällande rättspraxis vid domstolarna i EU och i medlemsstaterna och efter att ha utfört en noggrann konsekvensbedömning med en utvärdering av alla politiska alternativ. Parlamentet understryker att man i samband med lagstiftningsåtgärder i alla händelser måste undvika att befintliga regler överlappar varandra och ta hänsyn till redan påbörjade projekt, i synnerhet till lagstiftning om upphovsrätt som för närvarande gäller för 2D-utskrifter. Parlamentet tillägger att innovation måste främjas och åtföljas av lagstiftning utan att för den skull bromsas upp eller begränsas av lagstiftningen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet framhåller att man måste förbli vaksam och uppmärksam på vissa frågor, t.ex. kryptering och skydd av filer, i syfte att undvika nedladdning och olagligt mångfaldigande av dessa filer eller av skyddade föremål liksom mångfaldigande av olagliga föremål. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet anser att försiktighetsprincipen bör tillämpas inom sektorn för 3D-utskrifter särskilt vad gäller den utskrivna produktens kvalitet och de eventuella risker denna kan innebära för användare eller konsumenter, och att det skulle vara önskvärt att införa identifierings- och spårbarhetsmetoder för att säkerställa att produkter kan göras spårbara, samt att göra det enklare att observera deras framtida användning för kommersiella och icke-kommersiella ändamål. Parlamentet anser att ett nära samarbete mellan innehavare av immateriella rättigheter och 3D-tillverkare vid utveckling av sådana metoder skulle vara fördelaktigt. Parlamentet anser också att detta skulle vara till hjälp för att säkerställa spårbarhet av framställda föremål och begränsa förfalskningar. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet konstaterar att kontrollen av lagligt mångfaldigande av upphovsrättsligt skyddade tredimensionella föremål vid behov skulle kunna underlättas genom juridiska lösningar såsom systematisk visning av en pedagogisk hänvisning till immaterialrätten hos tjänsteleverantörer inom digitalisering och 3D-utskrift. Parlamentet understryker här hur viktigt det är med inslag som kommer att möjliggöra spårning av 3D-föremål. Parlamentet understryker i detta sammanhang att om en 3D-kopia utgör en privat kopia ska de nationella lagar som gäller för undantag för privata kopior tillämpas för sådana kopior, inbegripet ersättning eller uppbörd. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet påpekar att den allmänna medvetenheten om skyddet av de immateriella rättigheterna inom området för 3D-utskrifter måste stärkas, både i fråga om intrång i upphovsrätten och intrång i formskydds-, varumärkes- och patenträtten. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet understryker dock att tekniska lösningar som i dagsläget inte är tillräckligt utvecklade skulle kunna undersökas närmare, t.ex. inrättande av databaser över krypterade och skyddade filer, utformning av skrivare som är uppkopplade och utrustade med ett system som kan förvalta immateriella rättigheter eller främja samarbete mellan tillverkare och plattformar för att tillhandahålla yrkesverksamma och konsumenter tillförlitliga filer. Parlamentet betonar även att, oberoende av vilka av dessa åtgärder som antas, bör genomförandet av dem inte ha någon kostnadsrelaterad inverkan på den verksamhet som redan bedrivs av marknadsaktörer. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet noterar att i detta skede är inget av dessa alternativ i sig helt tillfredsställande. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet beklagar att kommissionen inte har sett över direktiv 2004/48/EG, utan har begränsat sig till att lägga fram icke bindande riktlinjer utan att komma med förtydliganden om specifika frågor som rör tekniken för 3D-utskrifter. Parlamentet välkomnar dock de åtgärder som kommissionen tillkännagav den 29 november 2017 i syfte att stärka skyddet av immateriella rättigheter. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet påpekar att de immateriella rättigheter som rör olika komponenter som ingår i tekniken för 3D-utskrifter har fastställts och att frågan om hur de ska hävdas följaktligen kvarstår. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på ett övergripande sätt beakta samtliga aspekter av tekniken för 3D-utskrifter vid genomförandet av de åtgärder som anges i dess meddelande (COM(2017)0707), utan att för den skull åstadkomma överlappning av de redan befintliga åtgärderna. Parlamentet understryker betydelsen av att involvera alla berörda aktörer för detta syfte, däribland små och medelstora företag samt konsumenter. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att noggrant undersöka frågorna om skadeståndsansvar när det gäller teknik för 3D-utskrifter, i synnerhet vid utvärderingen av rådets direktiv 85/374/EEG. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka möjligheten att utarbeta en skadeståndsordning för skador som inte omfattas av direktiv 85/374/EEG. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet påminner om att tekniken för 3D-utskrifter innebär ett stort antal ekonomiska fördelar för EU eftersom den erbjuder möjligheter till användaranpassning som särskilt svarar mot europeiska konsumenters krav, och att den skulle kunna göra det möjligt att flytta hem produktionsverksamhet och därigenom bidra till att skapa nya, mindre fysiskt ansträngande och mindre farliga arbetstillfällen. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att noggrant fastställa de olika skadeståndsansvar som går att förutse genom att identifiera de inblandade aktörer som deltar i utarbetandet av ett tredimensionellt föremål: programvarans upphovsman och leverantör, 3D-skrivarens tillverkare, leverantören av råvaror, den som skriver ut föremålet och alla andra som deltar i tillverkningen av föremålet. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppmärksammar de konsekvenser som skulle kunna följa av de nya formerna av saluföring som t.ex. ”gör det själv-modellen”, där det inte är slutprodukten som levereras utan bara en nedladdning av programvaran och anvisningar för utskrift av produkten. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet understryker betydelsen av att upprätta en sammanhängande rättslig ram genom vilken en harmonisk övergång samt rättssäkerhet för konsumenter och företag säkerställs med målet att främja innovation inom EU. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaterna. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  EUT L 157, 30.4.2004, s. 45.

(2)  EGT L 210, 7.8.1985, s. 29.

(3)  EUT C 332, 8.10.2015, s. 36.

---

| 8.4.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 118/15 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 118/15

---

P8_TA(2018)0279

Kränkningar av urbefolkningarnas rättigheter i världen

Europaparlamentets resolution av den 3 juli 2018 om kränkningar av urbefolkningarnas rättigheter i världen, inklusive markrofferi (2017/2206(INI))

(2020/C 118/03)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och FN:s övriga konventioner om och instrument för mänskliga rättigheter, särskilt FN:s förklaring om urbefolkningars rättigheter, som antogs av FN:s generalförsamling den 13 december 2007, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och FN:s övriga konventioner om och instrument för mänskliga rättigheter, särskilt FN:s förklaring om urbefolkningars rättigheter, som antogs av FN:s generalförsamling den 13 december 2007,

| — | med beaktande av Internationella arbetsorganisationens (ILO) konvention nr 169 om ursprungsfolk och stamfolk, som antogs den 27 juni 1989, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Internationella arbetsorganisationens (ILO) konvention nr 169 om ursprungsfolk och stamfolk, som antogs den 27 juni 1989,

| — | med beaktande av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter,

| — | med beaktande av artiklarna 21, 22 och 47 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 21, 22 och 47 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av EU:s strategiska ram för mänskliga rättigheter och demokrati, som antogs av rådet (utrikes frågor) den 25 juni 2012, och EU:s handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati 2015–2019, som antogs av rådet den 20 juli 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s strategiska ram för mänskliga rättigheter och demokrati, som antogs av rådet (utrikes frågor) den 25 juni 2012, och EU:s handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati 2015–2019, som antogs av rådet den 20 juli 2015,

| — | med beaktande av FN:s förklaring om försvarare av de mänskliga rättigheterna från 1998, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s förklaring om försvarare av de mänskliga rättigheterna från 1998,

| — | med beaktande av Europeiska unionens riktlinjer om mänskliga rättigheter, framför allt EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare, och av det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter (EIDMR), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens riktlinjer om mänskliga rättigheter, framför allt EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare, och av det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter (EIDMR),

| — | med beaktande av sina resolutioner om fall av kränkningar av de mänskliga rättigheterna, demokratin och rättsstatsprincipen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner om fall av kränkningar av de mänskliga rättigheterna, demokratin och rättsstatsprincipen,

| — | med beaktande av sin resolution av den 24 november 2016 om situationen för Guarani-Kaiowá i den brasilianska delstaten Mato Grosso do Sul (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 24 november 2016 om situationen för Guarani-Kaiowá i den brasilianska delstaten Mato Grosso do Sul (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 april 2016 om situationen för människorättsförsvarare i Honduras (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 april 2016 om situationen för människorättsförsvarare i Honduras (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 mars 2015 om Tanzania, särskilt frågan om markrofferi (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 mars 2015 om Tanzania, särskilt frågan om markrofferi (3),

| — | med beaktande av årsrapporten om mänskliga rättigheter och demokrati i världen 2016 och av Europeiska unionens politik på området (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av årsrapporten om mänskliga rättigheter och demokrati i världen 2016 och av Europeiska unionens politik på området (4),

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 69/2 av den 22 september 2014 om antagande av slutdokumentet från 2014 års världskonferens om urbefolkningar (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 69/2 av den 22 september 2014 om antagande av slutdokumentet från 2014 års världskonferens om urbefolkningar (5),

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 71/178 av den 19 december 2016 om urbefolkningars rättigheter, i synnerhet punkt 13, där 2019 utropas till det internationella året för urbefolkningars språk (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 71/178 av den 19 december 2016 om urbefolkningars rättigheter, i synnerhet punkt 13, där 2019 utropas till det internationella året för urbefolkningars språk (6),

| — | med beaktande av rapporten av den 8 augusti 2017 från FN:s särskilda rapportör till FN:s råd för mänskliga rättigheter om urbefolkningars rättigheter (7) |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 8 augusti 2017 från FN:s särskilda rapportör till FN:s råd för mänskliga rättigheter om urbefolkningars rättigheter (7)

| — | med beaktande av resolution 26/9 av den 26 juni 2014 från FN:s råd för mänskliga rättigheter om inrättande av en öppen mellanstatlig arbetsgrupp som ska utveckla ett internationellt, rättsligt bindande instrument för reglering av transnationella och andra företags verksamhet inom ramen för mänskliga rättigheter (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolution 26/9 av den 26 juni 2014 från FN:s råd för mänskliga rättigheter om inrättande av en öppen mellanstatlig arbetsgrupp som ska utveckla ett internationellt, rättsligt bindande instrument för reglering av transnationella och andra företags verksamhet inom ramen för mänskliga rättigheter (8),

| — | med beaktande av processen i den öppna mellanstatliga arbetsgrupp som utarbetar en förklaring om rättigheter för bönder och andra människor som arbetar i landsbygdsområden, vilken inrättades av FN:s råd för mänskliga rättigheter den 13 oktober 2015 (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av processen i den öppna mellanstatliga arbetsgrupp som utarbetar en förklaring om rättigheter för bönder och andra människor som arbetar i landsbygdsområden, vilken inrättades av FN:s råd för mänskliga rättigheter den 13 oktober 2015 (9),

| — | med beaktande av Agenda 2030 för hållbar utveckling, som FN:s generalförsamling antog den 25 september 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Agenda 2030 för hållbar utveckling, som FN:s generalförsamling antog den 25 september 2015,

| — | med beaktande av FN:s konvention om biologisk mångfald som antogs den 22 maj 1992, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om biologisk mångfald som antogs den 22 maj 1992,

| — | med beaktande av den överenskommelse och handlingsplan som antogs 2003 i Durban av Internationella naturvårdsunionens (IUCN) femte World Parks Congress (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den överenskommelse och handlingsplan som antogs 2003 i Durban av Internationella naturvårdsunionens (IUCN) femte World Parks Congress (10),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet av den 19 oktober 2004EU:s riktlinjer för stöd till utarbetande och reform av markpolitiken i utvecklingsländerna (COM(2004)0686), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet av den 19 oktober 2004EU:s riktlinjer för stöd till utarbetande och reform av markpolitiken i utvecklingsländerna (COM(2004)0686),

| — | med beaktande av FN:s livsmedels- och jordbruksorganisations frivilliga riktlinjer för ansvarsfull förvaltning av besittningsrätt till mark, fiske och skogar inom ramen för nationell livsmedelstrygghet, som godkändes av FN-kommittén för globalt tryggad livsmedelsförsörjning den 11 maj 2012 (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s livsmedels- och jordbruksorganisations frivilliga riktlinjer för ansvarsfull förvaltning av besittningsrätt till mark, fiske och skogar inom ramen för nationell livsmedelstrygghet, som godkändes av FN-kommittén för globalt tryggad livsmedelsförsörjning den 11 maj 2012 (11),

| — | med beaktande av EU:s handlingsplan för skogslagstiftningens efterlevnad, styrelseformer och handel (Flegt), som godkändes 2003 (COM(2003)0251), och de bilaterala frivilliga Flegt-partnerskapsavtal (VPA) som ingåtts mellan EU och partnerländerna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s handlingsplan för skogslagstiftningens efterlevnad, styrelseformer och handel (Flegt), som godkändes 2003 (COM(2003)0251), och de bilaterala frivilliga Flegt-partnerskapsavtal (VPA) som ingåtts mellan EU och partnerländerna,

| — | med beaktande av FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter och FN:s Global Compact-initiativ, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter och FN:s Global Compact-initiativ,

| — | med beaktande av Maastrichtprinciperna, som antogs den 28 september 2011 och klargör staters extraterritoriella skyldigheter på grundval av gällande internationell rätt (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Maastrichtprinciperna, som antogs den 28 september 2011 och klargör staters extraterritoriella skyldigheter på grundval av gällande internationell rätt (12),

| — | med beaktande av rådets slutsatser om urbefolkningar, som antogs den 15 maj 2017 (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser om urbefolkningar, som antogs den 15 maj 2017 (13),

| — | med beaktande av bestämmelserna om mänskliga rättigheter i Cotonouavtalet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av bestämmelserna om mänskliga rättigheter i Cotonouavtalet,

| — | med beaktande av förklaringen av den 9 augusti 2017 från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Federica Mogherini, på Internationella dagen för världens ursprungsbefolkningar (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringen av den 9 augusti 2017 från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Federica Mogherini, på Internationella dagen för världens ursprungsbefolkningar (14),

| — | med beaktande av sitt beslut att nominera Aura Lolita Chavez Ixcaquic till Sacharovpriset för tankefrihet 2017, som den första person någonsin som försvarar urbefolkningarnas mänskliga rättigheter att bli nominerad till priset, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sitt beslut att nominera Aura Lolita Chavez Ixcaquic till Sacharovpriset för tankefrihet 2017, som den första person någonsin som försvarar urbefolkningarnas mänskliga rättigheter att bli nominerad till priset,

| — | med beaktande av Parisavtalet av den 12 december 2015 om klimatförändringar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Parisavtalet av den 12 december 2015 om klimatförändringar,

| — | med beaktande av det gemensamma arbetsdokumentet från avdelningarna av den 21 september 2015Gender Equality and Women's Empowerment: Transforming the Lives of Girls and Women through EU External Relations 2016-2020 (om jämställdhet och kvinnors egenmakt: förändring av flickors och kvinnors liv med hjälp av EU:s yttre förbindelser 2016–2020) (SWD(2015)0182), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma arbetsdokumentet från avdelningarna av den 21 september 2015Gender Equality and Women's Empowerment: Transforming the Lives of Girls and Women through EU External Relations 2016-2020 (om jämställdhet och kvinnors egenmakt: förändring av flickors och kvinnors liv med hjälp av EU:s yttre förbindelser 2016–2020) (SWD(2015)0182),

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 64/292 av den 3 augusti 2010The human right to water and sanitation (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 64/292 av den 3 augusti 2010The human right to water and sanitation (15),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2016 om företagens ansvar för allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna i tredjeländer (16), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2016 om företagens ansvar för allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna i tredjeländer (16),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 september 2017 om korruption och mänskliga rättigheter i tredjeländer (17), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 september 2017 om korruption och mänskliga rättigheter i tredjeländer (17),

| — | med beaktande av sin resolution av den 6 juli 2017 om EU:s åtgärder för hållbarhet (18), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 6 juli 2017 om EU:s åtgärder för hållbarhet (18),

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandena från utskottet för utveckling och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A8-0194/2018), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandena från utskottet för utveckling och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A8-0194/2018), och av följande skäl:

| A. | Världens urbefolkningar beräknas bestå av över 370 miljoner människor i över 70 länder i hela världen och utgör omkring 5 procent av världens sammanlagda befolkning, fördelade över minst 5 000 olika urbefolkningar. Trots sin geografiska spridning står dessa befolkningar inför likartade hot och utmaningar. |
| --- | --- |

A.

Världens urbefolkningar beräknas bestå av över 370 miljoner människor i över 70 länder i hela världen och utgör omkring 5 procent av världens sammanlagda befolkning, fördelade över minst 5 000 olika urbefolkningar. Trots sin geografiska spridning står dessa befolkningar inför likartade hot och utmaningar.

| B. | Urbefolkningarna har ett unikt förhållande till den mark som de lever på och dess miljö, och utnyttjar tillgängliga naturtillgångar för att skapa unika system av kunskaper, innovationer, seder och bruk, vilket i sin tur utgör en grundläggande del av deras identitet och andlighet och är av stor vikt för bevarande och hållbar användning av biologisk mångfald. Urbefolkningarnas traditionella kunskaper har varit en betydande bidragande faktor till mänsklighetens utveckling. Kommersialiseringen och/eller marginaliseringen av urbefolkningarnas kunskaper hotar deras roll som traditionella innehavare och förvaltare av dessa kunskaper. |
| --- | --- |

B.

Urbefolkningarna har ett unikt förhållande till den mark som de lever på och dess miljö, och utnyttjar tillgängliga naturtillgångar för att skapa unika system av kunskaper, innovationer, seder och bruk, vilket i sin tur utgör en grundläggande del av deras identitet och andlighet och är av stor vikt för bevarande och hållbar användning av biologisk mångfald. Urbefolkningarnas traditionella kunskaper har varit en betydande bidragande faktor till mänsklighetens utveckling. Kommersialiseringen och/eller marginaliseringen av urbefolkningarnas kunskaper hotar deras roll som traditionella innehavare och förvaltare av dessa kunskaper.

| C. | Urbefolkningarnas kollektiva rättigheter härstammar från en traditionell besittning av deras territorier, och känslan av en tillhörighet som förenar dem med nämnda territorier sammanfaller inte med ägandebegreppet så som det vanligen tolkas i västvärlden. |
| --- | --- |

C.

Urbefolkningarnas kollektiva rättigheter härstammar från en traditionell besittning av deras territorier, och känslan av en tillhörighet som förenar dem med nämnda territorier sammanfaller inte med ägandebegreppet så som det vanligen tolkas i västvärlden.

| D. | Territorier som traditionellt har bebotts av urbefolkningar omfattar omkring 22 procent av världens landareal och beräknas innehålla 80 procent av planetens biologiska mångfald. Urbefolkningarnas reservat utgör ett viktigt skyddsverk mot avskogning. De tropiska skogar som bebos av urbefolkningar och lokalsamhällen bidrar till kolbindningen i hela det tropiska skogsbiomet, vilket gör dem värdefulla för varje strategi för bekämpning av klimatförändringarna. Urbefolkningarna tillhör de som är mest utsatta för klimatförändringarnas negativa inverkan, i och med deras levnadssätt och nära relation till marken, som gör dem direkt beroende av ständigt tillgängliga naturtillgångar. |
| --- | --- |

D.

Territorier som traditionellt har bebotts av urbefolkningar omfattar omkring 22 procent av världens landareal och beräknas innehålla 80 procent av planetens biologiska mångfald. Urbefolkningarnas reservat utgör ett viktigt skyddsverk mot avskogning. De tropiska skogar som bebos av urbefolkningar och lokalsamhällen bidrar till kolbindningen i hela det tropiska skogsbiomet, vilket gör dem värdefulla för varje strategi för bekämpning av klimatförändringarna. Urbefolkningarna tillhör de som är mest utsatta för klimatförändringarnas negativa inverkan, i och med deras levnadssätt och nära relation till marken, som gör dem direkt beroende av ständigt tillgängliga naturtillgångar.

| E. | Marken är en grundläggande, begränsad och icke förnybar naturresurs, som är ett väsentligt inslag i varje lands naturrikedomar. |
| --- | --- |

E.

Marken är en grundläggande, begränsad och icke förnybar naturresurs, som är ett väsentligt inslag i varje lands naturrikedomar.

| F. | Fördrag om mänskliga rättigheter erkänner urbefolkningarnas rätt till sina förfäders mark och resurser och föreskriver att stater måste samråda med urbefolkningar i god tro för att få deras fria, på förhand inhämtade och välinformerade samtycke för projekt som kan ha en inverkan på deras traditionella levnadssätt, hota de naturtillgångar som de traditionellt har brukat och fortsätter att vara beroende av, eller som kan leda till deras fördrivning och till följaktig förlust av unikt kulturellt arv, av både materiell och immateriell karaktär. Sådana samråd bör äga rum innan lagstiftningsåtgärder och administrativa åtgärder antas eller tillämpas, i enlighet med urbefolkningarnas rätt till självbestämmande, som innebär deras rätt att äga, använda, utveckla och kontrollera sin mark, sina territorier, sitt sötvatten och kustnära havsvatten, och andra resurser. Urbefolkningarna har rätt att fritt avgöra sin politiska status, fritt följa sin ekonomiska, sociala och kulturella utveckling samt fritt använda sina naturrikedomar och naturtillgångar, och får under inga omständigheter berövas sina försörjningsmöjligheter. |
| --- | --- |

F.

Fördrag om mänskliga rättigheter erkänner urbefolkningarnas rätt till sina förfäders mark och resurser och föreskriver att stater måste samråda med urbefolkningar i god tro för att få deras fria, på förhand inhämtade och välinformerade samtycke för projekt som kan ha en inverkan på deras traditionella levnadssätt, hota de naturtillgångar som de traditionellt har brukat och fortsätter att vara beroende av, eller som kan leda till deras fördrivning och till följaktig förlust av unikt kulturellt arv, av både materiell och immateriell karaktär. Sådana samråd bör äga rum innan lagstiftningsåtgärder och administrativa åtgärder antas eller tillämpas, i enlighet med urbefolkningarnas rätt till självbestämmande, som innebär deras rätt att äga, använda, utveckla och kontrollera sin mark, sina territorier, sitt sötvatten och kustnära havsvatten, och andra resurser. Urbefolkningarna har rätt att fritt avgöra sin politiska status, fritt följa sin ekonomiska, sociala och kulturella utveckling samt fritt använda sina naturrikedomar och naturtillgångar, och får under inga omständigheter berövas sina försörjningsmöjligheter.

| G. | Genom FN:s förklaring om urbefolkningars mänskliga rättigheter erkänns urbefolkningars kollektiva och individuella rättigheter, särskilt deras rätt till sin mark, sina tillgångar, sina naturresurser, sina territorier, sin kultur, sin identitet och sitt språk samt till sysselsättning, hälsa, utbildning och till att fritt besluta om sin politiska status och ekonomiska utveckling. |
| --- | --- |

G.

Genom FN:s förklaring om urbefolkningars mänskliga rättigheter erkänns urbefolkningars kollektiva och individuella rättigheter, särskilt deras rätt till sin mark, sina tillgångar, sina naturresurser, sina territorier, sin kultur, sin identitet och sitt språk samt till sysselsättning, hälsa, utbildning och till att fritt besluta om sin politiska status och ekonomiska utveckling.

| H. | Urbefolkningars kollektiva och individuella rättigheter fortsätter att kränkas i olika delar av världen av statliga och icke-statliga aktörer, och följaktligen kommer de att fortsätta att utsättas för fysiskt, psykiskt och sexuellt våld samt rasism, utanförskap, diskriminering, vräkningar, destruktiv bosättning, olaglig eller tvångsmässig expropriering av deras traditionella områden eller berövande av deras tillgång till resurser, försörjning och traditionell kunskap. Enligt FN utsätts urbefolkningar för värre kränkningar av sina rättigheter än för tio år sedan. |
| --- | --- |

H.

Urbefolkningars kollektiva och individuella rättigheter fortsätter att kränkas i olika delar av världen av statliga och icke-statliga aktörer, och följaktligen kommer de att fortsätta att utsättas för fysiskt, psykiskt och sexuellt våld samt rasism, utanförskap, diskriminering, vräkningar, destruktiv bosättning, olaglig eller tvångsmässig expropriering av deras traditionella områden eller berövande av deras tillgång till resurser, försörjning och traditionell kunskap. Enligt FN utsätts urbefolkningar för värre kränkningar av sina rättigheter än för tio år sedan.

| I. | Kvinnor från urbefolkningar upplever hinder i fråga om sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, inbegripet bristande rådgivning om sexuell och reproduktiv hälsa, bristande tillgång till sjukvårdsinrättningar och sjukvårdsmateriel samt lagstiftning som förbjuder aborter även i fall av våldtäkt, vilket leder till hög mödradödlighet, många tonårsgraviditeter och hög förekomst av sexuellt överförbara sjukdomar. |
| --- | --- |

I.

Kvinnor från urbefolkningar upplever hinder i fråga om sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, inbegripet bristande rådgivning om sexuell och reproduktiv hälsa, bristande tillgång till sjukvårdsinrättningar och sjukvårdsmateriel samt lagstiftning som förbjuder aborter även i fall av våldtäkt, vilket leder till hög mödradödlighet, många tonårsgraviditeter och hög förekomst av sexuellt överförbara sjukdomar.

| J. | Kvinnor från urbefolkningar upplever att kränkningar av deras rättigheter ofta får gå ostraffade, särskilt på grund av förnekandet av deras rätt till rättsmedel och avsaknaden av övervakningsmekanismer och könsuppdelade uppgifter. |
| --- | --- |

J.

Kvinnor från urbefolkningar upplever att kränkningar av deras rättigheter ofta får gå ostraffade, särskilt på grund av förnekandet av deras rätt till rättsmedel och avsaknaden av övervakningsmekanismer och könsuppdelade uppgifter.

| K. | Staterna har det yttersta ansvaret för att garantera skydd, säkerhet och rättigheter för urbefolkningarna, däribland för urbefolkningarnas miljö- och människorättsförsvarare. |
| --- | --- |

K.

Staterna har det yttersta ansvaret för att garantera skydd, säkerhet och rättigheter för urbefolkningarna, däribland för urbefolkningarnas miljö- och människorättsförsvarare.

| L. | Urbefolkningars språk runtom i världen fortsätter att försvinna i en alarmerande takt, trots att språken utgör en väsentlig del av de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna och är viktiga för att förverkliga hållbar utveckling. Överföringen av urbefolkningars kunskaper mellan generationerna är avgörande för att kunna hantera de globala miljöutmaningarna. I en FN-rapport från 2016 (19) görs bedömningen att 95 procent av de närmare 6 700 språk som talas i världen i dag riskerar att försvinna helt fram till slutet av århundradet. En stor majoritet bland dessa utgörs av urbefolkningarnas språk. Stater har en skyldighet att skydda och främja urbefolkningars språk för att säkerställa att dessa befolkningar fullt ut åtnjuter sina kulturella rättigheter. Stater bör investera i åtgärder för att förändra socialt rotade stereotyper. |
| --- | --- |

L.

Urbefolkningars språk runtom i världen fortsätter att försvinna i en alarmerande takt, trots att språken utgör en väsentlig del av de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna och är viktiga för att förverkliga hållbar utveckling. Överföringen av urbefolkningars kunskaper mellan generationerna är avgörande för att kunna hantera de globala miljöutmaningarna. I en FN-rapport från 2016 (19) görs bedömningen att 95 procent av de närmare 6 700 språk som talas i världen i dag riskerar att försvinna helt fram till slutet av århundradet. En stor majoritet bland dessa utgörs av urbefolkningarnas språk. Stater har en skyldighet att skydda och främja urbefolkningars språk för att säkerställa att dessa befolkningar fullt ut åtnjuter sina kulturella rättigheter. Stater bör investera i åtgärder för att förändra socialt rotade stereotyper.

| M. | I vissa länder har ett stort antal urbefolkningar migrerat till storstadsområden, där känslor av bristande samhörighet och förlust av kulturella värden uppstår. Deras traditionella kunskaper, seder och bruk är inte anpassade till stadssammanhang och den nutida arbetsmarknadsdynamiken, vilket gör att de drabbas av fattigdom och nya former av utestängning och diskriminering. |
| --- | --- |

M.

I vissa länder har ett stort antal urbefolkningar migrerat till storstadsområden, där känslor av bristande samhörighet och förlust av kulturella värden uppstår. Deras traditionella kunskaper, seder och bruk är inte anpassade till stadssammanhang och den nutida arbetsmarknadsdynamiken, vilket gör att de drabbas av fattigdom och nya former av utestängning och diskriminering.

| N. | Urbefolkningarna lever med en oroväckande utsatthet för fattigdom, sjukdomar och analfabetism och har otillräcklig tillgång till säkert och rent vatten, sanitära anläggningar, hälso- och sjukvård, utbildning, sysselsättning och medborgerliga rättigheter, inbegripet politiskt deltagande och politisk representation. Bland urbefolkningarna finns det också en hög förekomst av narkotikamissbruk och självmord bland unga. |
| --- | --- |

N.

Urbefolkningarna lever med en oroväckande utsatthet för fattigdom, sjukdomar och analfabetism och har otillräcklig tillgång till säkert och rent vatten, sanitära anläggningar, hälso- och sjukvård, utbildning, sysselsättning och medborgerliga rättigheter, inbegripet politiskt deltagande och politisk representation. Bland urbefolkningarna finns det också en hög förekomst av narkotikamissbruk och självmord bland unga.

| O. | Kvinnor från ursprungsbefolkningar är särskilt marginaliserade på grund av brist på tillgång till hälso- och sjukvård, sociala tjänster och ekonomiska möjligheter, och de diskrimineras på grund av sitt kön, sitt etniska ursprung och sin socioekonomiska bakgrund, vilket leder till högre dödlighet, och de är föremål för olika typer av könsrelaterat våld och kvinnomord. Enligt FN har minst en av tre kvinnor från urbefolkningar våldtagits någon gång i sitt liv och andelen mödradödlighet, tonårsgraviditeter och sexuellt överförbara sjukdomar, däribland hiv/aids, är högre än genomsnittet. Kvinnor möts ofta av specifikt könsrelaterade hot och hinder, som måste förstås utifrån ett intersektionellt perspektiv. |
| --- | --- |

O.

Kvinnor från ursprungsbefolkningar är särskilt marginaliserade på grund av brist på tillgång till hälso- och sjukvård, sociala tjänster och ekonomiska möjligheter, och de diskrimineras på grund av sitt kön, sitt etniska ursprung och sin socioekonomiska bakgrund, vilket leder till högre dödlighet, och de är föremål för olika typer av könsrelaterat våld och kvinnomord. Enligt FN har minst en av tre kvinnor från urbefolkningar våldtagits någon gång i sitt liv och andelen mödradödlighet, tonårsgraviditeter och sexuellt överförbara sjukdomar, däribland hiv/aids, är högre än genomsnittet. Kvinnor möts ofta av specifikt könsrelaterade hot och hinder, som måste förstås utifrån ett intersektionellt perspektiv.

| P. | Olaglig narkotikahandel påverkar urbefolkningar oproportionerligt, eftersom efterfrågan på narkotika fortsätter att öka och olagliga narkotikaproducenter allt mer fördriver urbefolkningar från sin traditionella mark. Urbefolkningarna tvingas ofta fysiskt eller ekonomiskt att delta i narkotikahandeln, framför allt genom transportverksamhet. Väpnade konflikter ökar militariseringen av urbefolkningarnas mark och leder till brott mot de mänskliga rättigheterna och användning av övervåld mot urbefolkningarna. |
| --- | --- |

P.

Olaglig narkotikahandel påverkar urbefolkningar oproportionerligt, eftersom efterfrågan på narkotika fortsätter att öka och olagliga narkotikaproducenter allt mer fördriver urbefolkningar från sin traditionella mark. Urbefolkningarna tvingas ofta fysiskt eller ekonomiskt att delta i narkotikahandeln, framför allt genom transportverksamhet. Väpnade konflikter ökar militariseringen av urbefolkningarnas mark och leder till brott mot de mänskliga rättigheterna och användning av övervåld mot urbefolkningarna.

| Q. | Ökad efterfrågan och tilltagande konkurrens om naturtillgångar driver på en global ”markrusch”, som i flera länder försätter de områden som traditionellt bebos och används av urbefolkningar och lokalsamhällen under ett ohållbart tryck. Utnyttjande av dessa naturresurser – av jordbruksindustrin och sektorerna för energi, skogsavverkning, gruvdrift och andra utvinningsindustrier, olaglig skogsavverkning, stora infrastruktur- och utvecklingsprojekt, regeringar och den lokala befolkningen – utgör en av de främsta orsakerna till ihållande konflikt om besittningsrättsliga förhållanden och den främsta orsaken till förorening av vatten och mark. |
| --- | --- |

Q.

Ökad efterfrågan och tilltagande konkurrens om naturtillgångar driver på en global ”markrusch”, som i flera länder försätter de områden som traditionellt bebos och används av urbefolkningar och lokalsamhällen under ett ohållbart tryck. Utnyttjande av dessa naturresurser – av jordbruksindustrin och sektorerna för energi, skogsavverkning, gruvdrift och andra utvinningsindustrier, olaglig skogsavverkning, stora infrastruktur- och utvecklingsprojekt, regeringar och den lokala befolkningen – utgör en av de främsta orsakerna till ihållande konflikt om besittningsrättsliga förhållanden och den främsta orsaken till förorening av vatten och mark.

| R. | Utveckling kan inte mätas med hjälp av tillväxtindikatorer, utan man bör i första hand ta hänsyn till huruvida fattigdom och ojämlikhet minskat. |
| --- | --- |

R.

Utveckling kan inte mätas med hjälp av tillväxtindikatorer, utan man bör i första hand ta hänsyn till huruvida fattigdom och ojämlikhet minskat.

| S. | Bristfälligt reglerad turism kan ha en negativ kulturell och ekologisk inverkan på dessa samhällen och är i vissa fall den faktor som ger upphov till markrofferi. |
| --- | --- |

S.

Bristfälligt reglerad turism kan ha en negativ kulturell och ekologisk inverkan på dessa samhällen och är i vissa fall den faktor som ger upphov till markrofferi.

| T. | När privata företag ägnar sig åt hänsynslöst markrofferi brukar detta ofta göras i närvaro av militära trupper eller privata säkerhetsstyrkor, vilket bland annat leder till ökad användning av direkt och indirekt våld på urbefolkningarnas territorium, vilket direkt drabbar samhällena och särskilt de sociala ledarna och kvinnorna. |
| --- | --- |

T.

När privata företag ägnar sig åt hänsynslöst markrofferi brukar detta ofta göras i närvaro av militära trupper eller privata säkerhetsstyrkor, vilket bland annat leder till ökad användning av direkt och indirekt våld på urbefolkningarnas territorium, vilket direkt drabbar samhällena och särskilt de sociala ledarna och kvinnorna.

| U. | I dagsläget finns det en tendens i riktning mot en militarisering av vissa reservat och skyddade områden, som ibland innebär överlappning med urbefolkningars och lokalsamhällens mark, med allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna som följd. |
| --- | --- |

U.

I dagsläget finns det en tendens i riktning mot en militarisering av vissa reservat och skyddade områden, som ibland innebär överlappning med urbefolkningars och lokalsamhällens mark, med allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna som följd.

| V. | Civila konflikter är i vissa länder relaterade till markrättigheter och orsak till tvångsförflyttningar av urbefolkningar och lokalsamhällen, vilket öppnar dörren för markrofferi och koncentration av markinnehav. |
| --- | --- |

V.

Civila konflikter är i vissa länder relaterade till markrättigheter och orsak till tvångsförflyttningar av urbefolkningar och lokalsamhällen, vilket öppnar dörren för markrofferi och koncentration av markinnehav.

| W. | Markrofferi är ett komplext problem som kräver en övergripande, internationell lösning. Framför allt bör skyddet av kvinnor och flickor från urbefolkningar framhållas. |
| --- | --- |

W.

Markrofferi är ett komplext problem som kräver en övergripande, internationell lösning. Framför allt bör skyddet av kvinnor och flickor från urbefolkningar framhållas.

| X. | Markrofferi är inte nödvändigtvis ett resultat av utländska investeringar, och markrofferi kan även utföras av myndigheter och lokalsamhällen. |
| --- | --- |

X.

Markrofferi är inte nödvändigtvis ett resultat av utländska investeringar, och markrofferi kan även utföras av myndigheter och lokalsamhällen.

| Y. | De privata kompensationsformerna har ökat genom vilka privata företag erbjuder kvinnor som utsatts för våld ekonomisk kompensation i utbyte mot att de undertecknar ett avtal om att inte stämma företaget. Det är staterna som har det största ansvaret för att se till att de internationella åtagandena uppfylls när det gäller urbefolkningars rättigheter och de måste därför ha det främsta ansvaret för att se till att överträdelser undviks och att man främjar sanning, rättvisa och rättsmedel till de drabbade. |
| --- | --- |

Y.

De privata kompensationsformerna har ökat genom vilka privata företag erbjuder kvinnor som utsatts för våld ekonomisk kompensation i utbyte mot att de undertecknar ett avtal om att inte stämma företaget. Det är staterna som har det största ansvaret för att se till att de internationella åtagandena uppfylls när det gäller urbefolkningars rättigheter och de måste därför ha det främsta ansvaret för att se till att överträdelser undviks och att man främjar sanning, rättvisa och rättsmedel till de drabbade.

| Z. | Vissa urbefolkningar runt om i världen har beslutat att vägra kontakt med omvärlden och lever i frivillig isolering, saknar möjligheter att försvara sina rättigheter och är därför särskilt utsatta när deras rättigheter kränks. Dessa samhällen utgör världens mest sårbara samhällen, och oljeutvinning, avskogning, olaglig narkotikahandel och dithörande infrastruktur äventyrar i särskilt hög grad deras existens. |
| --- | --- |

Z.

Vissa urbefolkningar runt om i världen har beslutat att vägra kontakt med omvärlden och lever i frivillig isolering, saknar möjligheter att försvara sina rättigheter och är därför särskilt utsatta när deras rättigheter kränks. Dessa samhällen utgör världens mest sårbara samhällen, och oljeutvinning, avskogning, olaglig narkotikahandel och dithörande infrastruktur äventyrar i särskilt hög grad deras existens.

| AA. | Många urbefolkningar faller fortfarande offer för mord, utomrättsliga avrättningar, stympning, tortyr, våldtäkt, godtyckliga frihetsberövanden, misshandel, trakasserier och hotelser för att de försvarar sin rätt till sina förfäders territorier och naturtillgångar, däribland tillgången till vatten och livsmedel, och till sina religiösa platser och heliga begravningsplatser. |
| --- | --- |

AA.

Många urbefolkningar faller fortfarande offer för mord, utomrättsliga avrättningar, stympning, tortyr, våldtäkt, godtyckliga frihetsberövanden, misshandel, trakasserier och hotelser för att de försvarar sin rätt till sina förfäders territorier och naturtillgångar, däribland tillgången till vatten och livsmedel, och till sina religiösa platser och heliga begravningsplatser.

| AB. | Människorättsförsvarare är centrala och avgörande aktörer för hållbar utveckling, särskilt när det gäller att bygga upp samhällelig motståndskraft, och är några av de viktigaste aktörerna i ett inkluderande demokratiskt styre. De arbetar för att skydda inte bara sina befolkningars rättigheter utan även miljöhållbarheten och hela mänsklighetens naturarv. Människorättsförsvarare och människorättsaktivister från urbefolkningarna gör det möjligt för människorna i deras samhällen att delta i politiska processer och nå social inkludering och ekonomisk egenmakt samt att demokratiskt och fredligt få gehör för sina åsikter i sina respektive länder och gentemot det internationella samfundet. |
| --- | --- |

AB.

Människorättsförsvarare är centrala och avgörande aktörer för hållbar utveckling, särskilt när det gäller att bygga upp samhällelig motståndskraft, och är några av de viktigaste aktörerna i ett inkluderande demokratiskt styre. De arbetar för att skydda inte bara sina befolkningars rättigheter utan även miljöhållbarheten och hela mänsklighetens naturarv. Människorättsförsvarare och människorättsaktivister från urbefolkningarna gör det möjligt för människorna i deras samhällen att delta i politiska processer och nå social inkludering och ekonomisk egenmakt samt att demokratiskt och fredligt få gehör för sina åsikter i sina respektive länder och gentemot det internationella samfundet.

| AC. | De senaste åren har det skett en oroväckande ökning av antalet mord, attacker och andra former av våld mot människorättsförsvarare och människorättsaktivister, som är några av de viktigaste aktörerna för hållbar utveckling, i samband med försvaret av urbefolkningars och lokalsamhällens rättigheter samt miljö- och markrättigheter. Enligt människorättsorganisationen Front Line Defenders var 67 % av de 312 människorättsförsvarare som enligt uppgift mördades runt om i världen under 2017 aktiva med att kämpa för urbefolkningars mark och försvara miljörättigheter gentemot utvinningsprojekt. Urbefolkningarnas människorättsförsvarare möts ofta av en systematisk strafflöshet för dem som går till angrepp mot dem. |
| --- | --- |

AC.

De senaste åren har det skett en oroväckande ökning av antalet mord, attacker och andra former av våld mot människorättsförsvarare och människorättsaktivister, som är några av de viktigaste aktörerna för hållbar utveckling, i samband med försvaret av urbefolkningars och lokalsamhällens rättigheter samt miljö- och markrättigheter. Enligt människorättsorganisationen Front Line Defenders var 67 % av de 312 människorättsförsvarare som enligt uppgift mördades runt om i världen under 2017 aktiva med att kämpa för urbefolkningars mark och försvara miljörättigheter gentemot utvinningsprojekt. Urbefolkningarnas människorättsförsvarare möts ofta av en systematisk strafflöshet för dem som går till angrepp mot dem.

| AD. | Trots att kvinnliga människorättsförsvarare som representerar urbefolkningar spelar en oerhört viktig roll för att skydda kvinnor från urbefolkningar har deras verksamhet kriminaliserats och de har varit föremål för olika former av våld, däribland trakasserier, våldtäkter och mord. |
| --- | --- |

AD.

Trots att kvinnliga människorättsförsvarare som representerar urbefolkningar spelar en oerhört viktig roll för att skydda kvinnor från urbefolkningar har deras verksamhet kriminaliserats och de har varit föremål för olika former av våld, däribland trakasserier, våldtäkter och mord.

| AE. | Genomförandet av icke-bindande socialt ansvar för företag och frivilliga regleringssystem behöver förbättras för att skydda urbefolkningar och lokalsamhällen från brott mot deras mänskliga rättigheter, förhindra markrofferi och säkerställa företagens ansvarsskyldighet. Bristen på mekanismer för kontroll och ansvarsskyldighet är ett stort hinder för effektiva och lämpliga avhjälpande åtgärder. |
| --- | --- |

AE.

Genomförandet av icke-bindande socialt ansvar för företag och frivilliga regleringssystem behöver förbättras för att skydda urbefolkningar och lokalsamhällen från brott mot deras mänskliga rättigheter, förhindra markrofferi och säkerställa företagens ansvarsskyldighet. Bristen på mekanismer för kontroll och ansvarsskyldighet är ett stort hinder för effektiva och lämpliga avhjälpande åtgärder.

| AF. | Ett antal EU-baserade investerare och företag bland många andra är inblandade i hundratals markförvärv i Afrika, Asien och Latinamerika, vilket i vissa fall har lett till kränkningar av urbefolkningars och lokalsamhällens rättigheter. EU-baserade aktörer kan vara inblandade i kränkningar av de mänskliga rättigheterna i fråga om markrofferi på olika sätt, exempelvis genom EU-baserade privata företag och finansbolag som finansierar markrofferi direkt eller indirekt, genom offentlig-privata partnerskap. I många fall kan deras många utländska förgreningar göra det svårt att spåra deras rötter direkt till ursprungsländerna. Även när dessa rötter kan spåras finns det fortfarande betydande rättsliga och praktiska hinder för att utkräva rättvisa och ansvarsskyldighet via domstolarna i EU och dess medlemsstater, bland annat till följd av jurisdiktionsbegränsningar med hänsyn till fall som rör fast egendom (inklusive mark och naturtillgångar), allvarliga begränsningar av värdet på de rättsmedel som finns tillgängliga och tillgången till rättshjälp samt svårigheter att påvisa moderbolagets ansvarighet. |
| --- | --- |

AF.

Ett antal EU-baserade investerare och företag bland många andra är inblandade i hundratals markförvärv i Afrika, Asien och Latinamerika, vilket i vissa fall har lett till kränkningar av urbefolkningars och lokalsamhällens rättigheter. EU-baserade aktörer kan vara inblandade i kränkningar av de mänskliga rättigheterna i fråga om markrofferi på olika sätt, exempelvis genom EU-baserade privata företag och finansbolag som finansierar markrofferi direkt eller indirekt, genom offentlig-privata partnerskap. I många fall kan deras många utländska förgreningar göra det svårt att spåra deras rötter direkt till ursprungsländerna. Även när dessa rötter kan spåras finns det fortfarande betydande rättsliga och praktiska hinder för att utkräva rättvisa och ansvarsskyldighet via domstolarna i EU och dess medlemsstater, bland annat till följd av jurisdiktionsbegränsningar med hänsyn till fall som rör fast egendom (inklusive mark och naturtillgångar), allvarliga begränsningar av värdet på de rättsmedel som finns tillgängliga och tillgången till rättshjälp samt svårigheter att påvisa moderbolagets ansvarighet.

| AG. | Större delen av marken i utvecklingsländer är bebodd, vilket utsätter företagens investeringar och rykte för besittningsrättsliga risker och avsevärt ökar deras operativa kostnader när överlåtelse av mark ger upphov till konflikt, utan på förhand inhämtat samtycke från urbefolkningar och lokalsamhällen samt utan respekt för deras rättigheter. |
| --- | --- |

AG.

Större delen av marken i utvecklingsländer är bebodd, vilket utsätter företagens investeringar och rykte för besittningsrättsliga risker och avsevärt ökar deras operativa kostnader när överlåtelse av mark ger upphov till konflikt, utan på förhand inhämtat samtycke från urbefolkningar och lokalsamhällen samt utan respekt för deras rättigheter.

| AH. | FN:s särskilda rapportör om situationen för människorättsförsvarare, Michel Forst, har pekat ut Latinamerika som en problematisk region där stats- och företagsaktörer är inblandade i morden på miljö- och människorättsförsvarare. |
| --- | --- |

AH.

FN:s särskilda rapportör om situationen för människorättsförsvarare, Michel Forst, har pekat ut Latinamerika som en problematisk region där stats- och företagsaktörer är inblandade i morden på miljö- och människorättsförsvarare.

| AI. | Skyldigheten att skydda och ge tillgång till rättsmedel enligt den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna gäller både extraterritoriella verksamheter och inhemska verksamheter med extraterritoriell påverkan. EU och dess medlemsstater bör avsevärt öka sitt engagemang för sina extraterritoriella skyldigheter. |
| --- | --- |

AI.

Skyldigheten att skydda och ge tillgång till rättsmedel enligt den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna gäller både extraterritoriella verksamheter och inhemska verksamheter med extraterritoriell påverkan. EU och dess medlemsstater bör avsevärt öka sitt engagemang för sina extraterritoriella skyldigheter.

| AJ. | EU ger stöd åt främjande och skydd av demokrati och mänskliga rättigheter världen över genom EIDMR, som kompletterar EU:s övriga instrument för externt bistånd och främst kanaliseras genom organisationer i det civila samhället. Genom mekanismen protectdefenders.eu ger EU snabb assistans till utsatta människorättsförsvarare, hjälper dem att tillgodose sina mest akuta behov och stärka deras förmåga att utföra sitt arbete på medellång och lång sikt. |
| --- | --- |

AJ.

EU ger stöd åt främjande och skydd av demokrati och mänskliga rättigheter världen över genom EIDMR, som kompletterar EU:s övriga instrument för externt bistånd och främst kanaliseras genom organisationer i det civila samhället. Genom mekanismen protectdefenders.eu ger EU snabb assistans till utsatta människorättsförsvarare, hjälper dem att tillgodose sina mest akuta behov och stärka deras förmåga att utföra sitt arbete på medellång och lång sikt.

| AK. | Internationella finansinstitut spelar en central roll för att se till att de projekt som de finansierar inte medför eller bidrar till att urbefolkningarnas mänskliga och miljörelaterade rättigheter kränks. Multinationella företag bär ansvar för att se till att deras verksamhet och/eller leveranskedjor inte är involverade i kränkningar av mänskliga och miljörelaterade rättigheter, framför allt i fråga om urbefolkningarnas rättigheter. |
| --- | --- |

AK.

Internationella finansinstitut spelar en central roll för att se till att de projekt som de finansierar inte medför eller bidrar till att urbefolkningarnas mänskliga och miljörelaterade rättigheter kränks. Multinationella företag bär ansvar för att se till att deras verksamhet och/eller leveranskedjor inte är involverade i kränkningar av mänskliga och miljörelaterade rättigheter, framför allt i fråga om urbefolkningarnas rättigheter.

| AL. | EU är den största givaren av utvecklingsbistånd i världen, varav en stor del går till Afrika. Europeiska utrikestjänsten och kommissionen måste utföra grundliga kontroller av den finansiering som mottagare i tredjeländer använder, genom att sätta respekt för mänskliga rättigheter främst för sin biståndspolitik. |
| --- | --- |

AL.

EU är den största givaren av utvecklingsbistånd i världen, varav en stor del går till Afrika. Europeiska utrikestjänsten och kommissionen måste utföra grundliga kontroller av den finansiering som mottagare i tredjeländer använder, genom att sätta respekt för mänskliga rättigheter främst för sin biståndspolitik.

| AM. | Urbefolkningar inom Europa lider fortfarande av marginalisering, diskriminering och social utestängning, vilket måste bekämpas och åtgärdas med hjälp av tillvägagångssätt som grundar sig på rättigheter. |
| --- | --- |

AM.

Urbefolkningar inom Europa lider fortfarande av marginalisering, diskriminering och social utestängning, vilket måste bekämpas och åtgärdas med hjälp av tillvägagångssätt som grundar sig på rättigheter.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar EU, medlemsstaterna och dess partnerländer i det internationella samfundet att vidta alla nödvändiga åtgärder för ett fullt erkännande, skydd och främjande av urbefolkningarnas rättigheter, däribland till sin mark, sina territorier och sina resurser. Parlamentet välkomnar det arbete som civilsamhället och icke-statliga organisationer utför på detta område. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar EU att se till att all dess politik för utveckling, investeringar och handel respekterar urbefolkningarnas mänskliga rättigheter såsom de stadfästs i fördrag och konventioner om mänskliga rättigheter och i de rättsliga instrument som behandlar urbefolkningarnas rättigheter i synnerhet. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar alla stater, däribland EU och dess medlemsstater, att följa alla steg som krävs för att effektivt efterleva bestämmelserna i ILO:s konvention nr 169 om ursprungsfolk och stamfolk (20), och påminner om att alla ratificerande stater är skyldiga att utarbeta samordnade och systematiska åtgärder för att skydda urbefolkningarnas rättigheter. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar alla stater som ännu inte har ratificerat ILO:s konvention nr 169 om ursprungsfolk och stamfolk, framför allt EU:s medlemsstater, att göra detta. Parlamentet beklagar djupt att bara ett litet antal medlemsstater hittills har ratificerat konventionen. Parlamentet uppmanar EU att göra alla ansträngningar, genom sina dialoger med tredjeländer om politik och mänskliga rättigheter, för att uppmuntra till ratificering av ILO:s konvention nr 169, FN-konventionen om barnets rättigheter och FN-konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, för att anta deras fakultativa protokoll samt upprätthålla förklaringen om urbefolkningars rättigheter. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet inser att framsteg har gjorts när det gäller erkännande av urbefolkningarnas rättigheter och att det civila samhället i allt större utsträckning är medvetet om deras situation. Parlamentet noterar EU:s bidrag i detta sammanhang. Parlamentet varnar dock för att denna fråga fortfarande har minimalt utrymme i EU:s politik, även i förhandlingar om handels- och samarbetsavtal. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att skapa villkor för att uppnå de mål som anges i FN:s förklaring om urbefolkningars rättigheter och att uppmuntra sina internationella partner att anta och genomföra denna fullt ut. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet pekar på den viktiga roll som diasporan spelar som förbindelselänk med och förmedlare av kunskap till urbefolkningarna. |
| --- | --- |

7.

Urbefolkningarnas mänskliga rättigheter

| 8. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att stödja och rösta för förklaringen om rättigheter för bönder och andra människor som arbetar i landsbygdsområden, som 2018 kommer att bli föremål för omröstning i FN:s råd för mänskliga rättigheter. Parlamentet noterar med intresse inriktningen på kvinnor i landsbygdsområden vid 2018 års möte i FN:s kvinnokommission. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar alla stater, däribland EU och dess medlemsstater, att juridiskt erkänna och acceptera urbefolkningarnas territoriella autonomi och självbestämmande, som innebär deras rätt att äga, använda, utveckla och kontrollera landområden, territorier, sitt sötvatten och kustnära havsvatten och andra resurser som de besitter genom traditionellt ägande eller annan traditionell besittning eller användning samt sådana som de på annat sätt har förvärvat. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar alla stater, däribland EU och dess medlemsstater, att anta eller delta i strategier för återuppbyggnad av konfliktområden för att främja och säkerställa urbefolkningarnas rättigheter. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet noterar de starkt oroande resultaten av den studie som FN offentliggjorde 2010, vilken visar att kvinnor som tillhör urbefolkningar i högre utsträckning utsätts för våld och våldtäkter än världens kvinnliga befolkning i stort. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna och EU att otvetydigt fördöma användningen av våld, däribland sexuellt våld, mot kvinnor från urbefolkningar. Parlamentet anser att man särskilt bör uppmärksamma kvinnor och flickor som är offer för våld, och se till att de snabbt får tillgång till sjukvård och psykologiskt stöd. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet begär tillbakadragande av privata militär- och säkerhetsstyrkor som, genom kränkningar av urbefolkningarnas rättigheter, placerats ut på urbefolkningarnas territorium. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar samtliga stater att se till att urbefolkningarna, i synnerhet kvinnor, har tillgång till rättsliga mekanismer ifall företag kränker deras rättigheter, och att privata former av rättslig prövning, som inte säkerställer någon faktiskt tillgång till rättslig prövning, inte tillåts. Parlamentet uppmanar samtliga stater att anställa fler kvinnor inom rättssystemen för att lösa upp de patriarkala system som i allmänhet förekommer i dessa strukturer. För att säkerställa att kvinnor från urbefolkningar inte behandlas på ett diskriminerande sätt måste nödvändiga mekanismer, inbegripet lämpliga tjänster avseende tolkning och rättsligt bistånd, införas. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet välkomnar att Europeiska rådet prioriterar skyddet av urbefolkningarnas rättigheter, såsom fastslogs i rådets slutsatser från maj 2017. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar partnerländerna att säkerställa att urbefolkningarna har allmän tillgång till deras nationella befolkningsregister som ett första steg för att erkänna deras individuella och kollektiva rättigheter. Parlamentet uppmanar EU att stödja partnerländerna med att inrätta kontor för folkbokföring och med att dessa sköts ordentligt. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet konstaterar med oro att urbefolkningar löper oproportionerligt hög risk att drabbas av människorättskränkningar med koppling till gruvdrift samt olje- och gasutvinning. Parlamentet uppmanar utvecklingsländerna att genomföra obligatoriska konsekvensbedömningar avseende de mänskliga rättigheterna före all ny verksamhet inom dessa sektorer och att offentliggöra sina resultat. Parlamentet betonar behovet av att se till att den lagstiftning som reglerar beviljandet av koncessioner innehåller bestämmelser om fritt, på förhand inhämtat och välinformerat samtycke. Parlamentet rekommenderar att normerna inom ramen för utvinningsindustrins initiativ för ökad öppenhet utvidgas till att omfatta skydd av lokalsamhällens och urbefolkningars mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar alla stater, särskilt EU och medlemsstaterna, att inkludera urbefolkningarna och landsbygdssamhällen i beslutsprocessen när det gäller strategier för att komma till rätta med klimatförändringarna, vilka även bör omfatta de fall då irreparabel skada till följd av klimatförändringarna kan tvinga dem att migrera och medföra en dubbel diskriminering såsom både miljöflyktingar och urbefolkningar. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar alla stater, däribland EU och dess medlemsstater, att inse vikten av att rådfråga urbefolkningarna i alla diskussioner om frågor som skulle kunna påverka dem, och därmed garantera deras rätt till fria, välinformerade förhandssamråd. Parlamentet efterlyser i detta avseende ett inrättande av mekanismer på EU-nivå för samråd med och deltagande av urbefolkningar, med mandat att engagera sig i den politiska dialogen och övervaka genomförandet av EU:s politik, åtaganden och handlingsplaner för urbefolkningar. Parlamentet uppmanar alla stater, däribland EU och dess medlemsstater, att skapa villkor för effektiv närvaro av företrädare och ledare för urbefolkningar i det civila samhället och det offentliga rummet, och efterlyser ett mer synligt deltagande för dessa i det politiska systemet och de politiska beslutsprocesserna i frågor som är relevanta för dem, även i konstitutionella reformer. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar alla stater, däribland EU och dess medlemsstater, att anta och genomföra rekommendationerna till FN i slutdokumentet från 2014 års världskonferens om urbefolkningar, liksom rekommendationerna från FN:s ständiga forum för frågor om urbefolkningar och de som lagts fram av FN:s särskilda rapportör om urbefolkningars rättigheter. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet påpekar att FN:s generalförsamling, i sin resolution om urbefolkningarnas rättigheter, utnämnde år 2019 till det internationella året för urbefolkningars språk. Parlamentet betonar att kultur är en faktor för utveckling. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar alla stater, däribland EU och dess medlemsstater, att bidra till genomförandet och förverkligandet av 2019 som det internationella året för urbefolkningars språk. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar med kraft EU och dess medlemsstater att fortsätta att arbeta för att säkerställa fysisk integritet och rättsligt stöd för försvarare av urbefolkningars, miljörelaterade och immateriella rättigheter samt markrättigheter, genom förstärkning av EIDMR och olika befintliga instrument och mekanismer, t.ex. protectdefendeurs.eu, i syfte att skydda människorättsförsvarare och miljöaktivister, med en särskild tonvikt på kvinnliga människorättsförsvarare och ökad medverkan i de initiativ som föreslagits av internationella organisationer såsom FN. Parlamentet begär att EU uppmanar sina delegationer att övervaka och stödja människorättsförsvarare, med särskild hänsyn till skyddet av kvinnor, barn och personer med funktionsnedsättning, och att anmäla brott mot de mänskliga rättigheterna på ett systematiskt och kraftfullt sätt. Parlamentet uppmanar utrikestjänsten att delta i den plan som utarbetats av den interamerikanska kommissionen för de mänskliga rättigheterna och kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter för att skydda människorättsförsvarare i Latinamerika. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet kritiserar den ständiga kriminaliseringen av försvarare av urbefolkningars rättigheter och av försvarare av rätten till mark världen över. Parlamentet uppmanar alla stater, däribland EU och dess medlemsstater, att förhindra strafflöshet för brott som begås mot försvarare av urbefolkningarnas mänskliga rättigheter genom vederbörliga utredningar och åtal. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar alla stater, däribland EU och dess medlemsstater, att säkerställa att deras politiska strategier fullt ut respekterar urbefolkningars och landsbygdssamhällens rättigheter, så att överensstämmelse med dessa rättigheter alltid säkerställs, både i samband med att skyddade områden skapas och att de utvidgas och i relation till redan befintliga skyddade områden vars inrättande har medfört att urbefolkningar och landsbygdsbefolkningar tidigare har avhysts, utestängts eller på annat sätt oproportionerligt fått begränsade rättigheter. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet stöder begäranden från urbefolkningarna om internationellt återbördande och inrättande av en internationell mekanism för att bekämpa försäljning av urbefolkningars artefakter som olagligen tagits från dem. Parlamentet uppmanar kommissionen att stödja sådana insatser, bland annat genom finansiellt stöd inom ramen för EIDMR. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet betonar att världssamfundet, däribland EU och dess medlemsstater, måste göra genuina åtaganden för att inkludera personer med funktionsnedsättning som tillhör urbefolkningar, framför allt barn, i alla politikområden för att främja rättigheterna för personer med funktionsnedsättning som tillhör urbefolkningar i den internationella rättsliga ramen och säkerställa att hänsyn tas till fritt, på förhand inhämtat och välinformerat samtycke av personer med funktionsnedsättning, framför allt barn. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att sjösätta EU:s handlingsplan om ansvarsfullt företagande för att ta itu med genomförandet av FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter, bland annat med avseende på tillbörlig aktsamhet och tillgång till rättsmedel. Parlamentet uppmanar kommissionen att ge i uppdrag åt Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (FRA) att samla information om rättsliga och utomrättsliga mekanismer i medlemsstaterna gällande tillgång till rättsmedel för offer för företagsrelaterade överträdelser, däribland urbefolkningar. Parlamentet anser att EU:s partner i den privata och offentliga sektorn bör ge fullständig och lättillgänglig information om deras överensstämmelse med fritt, på förhand inhämtat och välinformerat samtycke från urbefolkningarna. |
| --- | --- |

27.

Markrofferi

| 28. | Europaparlamentet välkomnar Internationella brottmålsdomstolens tillkännagivande från 2016 om att markrofferi och miljöförstöring ligger bakom ett stort antal människorättskränkningar och hädanefter kan leda till åtal för brott mot mänskligheten. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet är fortfarande bekymrat över situationen med markrofferi till följd av korruption från bolag, utländska investerare, nationella och internationella statliga aktörer, tjänstemän och myndigheter. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att i sina program för mänskliga rättigheter ge frågan om markrofferi större tonvikt. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att uppmuntra de partnerländer som är aktiva i fredsbyggande arbete efter konflikter som inbegriper markrättigheter att ta fram åtgärder för att göra det möjligt för fördrivna urbefolkningar och lokalsamhällena att återvända till sina traditionella territorier, som en helt avgörande faktor för att nå hållbar fred och social stabilisering. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet beklagar djupt att den faktiska tillgången till rättslig prövning och rättsmedel för urbefolkningar och nomadiserande boskapsskötare är begränsad i många länder som berörs av markrofferi, på grund av svag samhällsstyrning och för att deras markrättigheter ofta inte har formellt erkännande enligt lokala eller nationella rättsliga ramar. Parlamentet noterar till exempel att betesrätterna och allmänningarna är traditionella markrättigheter som bygger på sedvanerätt och inte på förvärvade rättigheter. Parlamentet uppmanar med kraft partnerländerna att erkänna och skydda nomadiserande boskapsskötares och urbefolkningars rättigheter, i synnerhet när det gäller deras rätt till sedvanerättsligt ägande och kontroll av sin mark och sina naturtillgångar, såsom fastställs i FN:s förklaring om urbefolkningars rättigheter och ILO:s konvention nr 169, dvs. genom att möjliggöra kollektiv registrering av markanvändning och genom att införa strategier med syfte att säkerställa rättvisare tillgång till mark. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att aktivt hjälpa partnerländerna med detta samt med tillämpningen av principen om fritt, på förhand inhämtat och välinformerat samtycke till storskaliga markförvärv, såsom anges i de frivilliga riktlinjerna för ansvarsfull förvaltning av besittningsrätt till mark, fiske och skogar och i överensstämmelse med internationell människorättslagstiftning. Parlamentet uppmanar dessutom EU att hjälpa partnerländerna att förbättra sin lagstiftning om markägande genom att erkänna kvinnors universella rätt att få tillgång till mark som fullständiga ägare. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar EU att stärka EU:s riktlinjer för markpolitiken och skyddet för de mänskliga rättigheterna i internationella avtal och fördrag samt främja sina värden i fråga om skydd av kvinnor och flickor, särskilt kvinnor och flickor i landsbygdsområden som i allmänhet är mer utsatta vid markförändringar och som tenderar att ha mindre tillgång till mark och markrättigheter. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar samtliga stater att investera i forskning för att åtgärda den bristande kunskapen om hur markrofferi påverkar kvinnor och att på ett djupare plan granska detta fenomens könsrelaterade konsekvenser i syfte att skapa genomförbara riktlinjer för att reglera överlåtelse av mark. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar med kraft EU och alla dess medlemsstater att begära öppenhet när det gäller markförvärv som inbegriper EU-baserade företag och aktörer eller EU-finansierade utvecklingsprojekt, för att öka transparensen och redovisningsskyldigheten för dessa förvärv. Parlamentet uppmanar EU att övervaka det oumbärliga fria, på förhand inhämtade och välinformerade samtycket från urbefolkningarna, i syfte att öka öppenheten och ansvarsskyldigheten för framtida förvärv, genom att instruera och möjliggöra för EU:s delegationer och ambassader att göra detta i samarbete med berörda icke-statliga organisationer. Parlamentet uppmanar EU att vara särskilt vaksamt när det gäller projekt som stöds av internationella och europeiska finansinstitut, för att säkerställa att denna finansiering inte medför eller bidrar till att urbefolkningars mänskliga och miljörelaterade rättigheter kränks. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar samtliga stater att se till att det finns tillfredsställande lagstiftning som ställer lokala ledare till svars för deras beslut och åtgärder inom markförvaltning som rör offentliga, statliga och gemensamma landområden och att verka för att rättspraxis och sedvänjor som diskriminerar kvinnor i fråga om markägande och arv ändras. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar alla stater, framför allt EU och dess medlemsstater, att anta och stödja genomförandet av de frivilliga riktlinjerna för ansvarsfull förvaltning av besittningsrätt till mark, fiske och skogar, samt teckna frivilliga partnerskapsavtal om brottsbekämpning, förvaltning och handel på skogsområdet med så många relevanta länder som möjligt. Parlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa konsekvent efterlevnad och genomförande av timmerförordningen (21) och att sanktionera medlemsstater som inte följer förordningen i kampen mot avskogning. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar alla stater, däribland EU och dess medlemsstater, att göra det möjligt för urbefolkningarna att utvecklas ekonomiskt i linje med de globala miljöskyddsstrategierna. Parlamentet uppmanar med kraft EU och dess medlemsstater att främja och stödja de av urbefolkningarnas organisationer som har ett socialt utvecklingsprogram för utformning och utveckling av rättsliga och institutionella ramar för gränsbestämning och äganderätt beträffande urbefolkningarnas territorier. Parlamentet understryker att ett erkännande och en formalisering av urbefolkningarnas mark och ett stärkande av urbefolkningarnas myndigheters och befolkningsmedlemmars egenmakt skulle säkerställa hållbarhet och social ansvarsskyldighet samt bidra till att lösa marktvister och konflikter inom staten i fråga. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar samtliga stater att vidta de åtgärder som krävs för att se till att statliga myndigheter avstår från offentliga uttalanden eller förklaringar som stigmatiserar och underminerar den rättmätiga roll som innehas av kvinnor från urbefolkningar för att skydda deras territorium mot markrofferi och utvinning av naturtillgångar, och uppmuntrar till ett offentligt erkännande av den viktiga roll som de spelar i ett demokratiskt samhälle. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar alla stater att respektera, skydda och upprätthålla småbrukares markrättigheter liksom enskildas rättigheter till andra resurser såsom vatten, skogar, boskap och fiske. Parlamentet erkänner att diskriminerande expropriering av mark och tvångsavhysning, som påverkar utvecklingsländernas befolkningar i negativ riktning, kan få betydande konsekvenser för deras försörjningsmöjligheter och undergräva grundläggande mänskliga rättigheter, såsom rätten till liv, mat, bostad, hälsa och egendom. |
| --- | --- |

39.

Företag och mänskliga rättigheter

| 40. | Europaparlamentet uppmanar EU att säkerställa att FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter fullt ut integreras i medlemsstaternas nationella program och införlivas i praxis och verksamhet hos transnationella företag och företag med kopplingar till Europa. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar med kraft unionen att upprätthålla sitt stöd för FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter och fortsätta att främja korrekt tillämpning av dem. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar EU att engagera sig i konstruktiva förhandlingar för att få till stånd ett fördrag på FN-nivå om transnationella företag som garanterar att urbefolkningarnas, i synnerhet kvinnors och flickors, mänskliga rättigheter respekteras. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet rekommenderar att EU utvecklar en europeisk regional handlingsplan för företag och mänskliga rättigheter, med vägledning från de principer som fastställs i FN:s förklaring om urbefolkningars rättigheter, och efterlyser utveckling och verkställande av nationella handlingsplaner för denna fråga. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet insisterar på att EU och dess medlemsstater måste arbeta för att ställa multinationella företag och internationella finansinstitut till svars för deras inverkan på urbefolkningarnas mänskliga och miljörelaterade rättigheter. Parlamentet uppmanar EU att säkerställa att alla kränkningar av urbefolkningarnas rättigheter av europeiska företag vederbörligen utreds och sanktioneras genom lämpliga mekanismer, och uppmuntrar EU att dra tillbaka alla former av institutionellt eller finansiellt stöd till företag som är inblandade i kränkningar av mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar EU att inrätta en klagomålsmekanism, i enlighet med kommissionens rekommendation 2013/396/EU av den 11 juni 2013 (22), genom vilken urbefolkningar och lokalsamhällen kan inge klagomål om kränkningar av deras rättigheter som härrör från EU-baserade företags affärsverksamhet, oberoende av i vilket land kränkningarna och brotten inträffat, för att säkerställa att brottsoffer ges verkningsfull möjlighet till rättslig prövning, samt till tekniskt och rättsligt stöd. Parlamentet uppmuntrar alla stater, däribland medlemsstaterna och EU, att delta i förhandlingarna för att anta ett rättsligt bindande internationellt instrument för mänskliga rättigheter som gäller för transnationella och andra företag med respekt för mänskliga rättigheter genom aktivt deltagande i den öppna mellanstatliga arbetsgrupp som inrättats på FN-nivå. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet uppmanar unionen och dess medlemsstater att garantera tillgång till rättsmedel för dem som fallit offer för brott mot och kränkningar av de mänskliga rättigheterna på grund av unionsbaserade företags verksamhet, genom att avlägsna alla hinder, både praktiska och rättsliga, så att ansvarsfördelningen inte förhindrar ansvarsskyldighet eller leder till nekad tillgång till rättslig prövning i det land där överträdelsen har skett. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet påminner om företagens ansvar för att garantera urbefolkningarnas rätt till fria, på förhand genomförda och välinformerade samråd när projekt, arbete eller verksamhet ska genomföras inom deras territorier, och att införliva och därefter tillämpa företagens sociala ansvar i sina regelverk. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar EU att fullgöra sina extraterritoriella skyldigheter med avseende på mänskliga rättigheter. Parlamentet uppmanar EU att utarbeta tydliga uppföranderegler och regelverk för extraterritoriella åtgärder av företag och investerare som hör till dess jurisdiktion, för att säkerställa att de respekterar urbefolkningars och lokalsamhällens rättigheter och att de vederbörligen kan ställas till svars och bestraffas om deras verksamhet leder till kränkningar av dessa rättigheter. Parlamentet uppmuntrar kommissionen att överväga effektiva mekanismer för krav på tillbörlig aktsamhet för företag, för att säkerställa att importerade varor inte är kopplade till markrofferi eller allvarliga kränkningar av urbefolkningars rättigheter. Parlamentet uppmanar med kraft utrikestjänsten att utarbeta operativa verktyg för att ge vägledning åt personal vid EU-delegationer. |
| --- | --- |

48.

Hållbar och ekonomisk utveckling för urbefolkningarna

| 49. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att integrera frågan om urbefolkningarnas rättigheter och markrofferi i EU:s genomförande av Agenda 2030 för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet understryker urbefolkningarnas avgörande roll inom miljöskydd, genom deras levnadssätt och utvecklingsmodeller. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet uppmanar EU att med kraft uppmana sina partnerländer att inom ramen för sitt utvecklingssamarbete med tredjeländer beakta framför allt situationen för urbefolkningarna, även genom att utarbeta inkluderande socialpolitik i traditionella områden eller i stadsmiljö och, inom ramen för fattigdomsbekämpning, minska konsekvenserna av rotlösheten och av obalansen mellan urbana sammanhang och urbefolkningarnas traditionella förmågor och kulturella särart. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet understryker den direkta påverkan som klimatförändringarna har på kvinnor från urbefolkningar, eftersom de gör att de tvingas överge sina traditionella metoder eller tvingas på flykt, med ständig risk för att utsättas för våld, övergrepp och utnyttjande. Parlamentet uppmanar alla stater, däribland EU och medlemsstaterna, att inkludera urbefolkningarna, och i synnerhet kvinnor från urbefolkningar och landsbygdssamhällen, i sina strategier för att komma till rätta med klimatförändringarna och i utformningen av effektiva klimatstrategier när det gäller anpassning till klimatet och begränsning av dess inverkan, samtidigt som könsspecifika faktorer beaktas. Parlamentet begär att klimatrelaterad flykt tas på allvar. Parlamentet efterlyser förstärkt internationellt samarbete för att säkra klimatresiliens. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet betonar den stora betydelse som målen för hållbar utveckling har när det gäller urbefolkningar, särskilt mål 2 (ingen hunger), mål 4.5 (tillgång till utbildning) och 5 (jämställdhet). Parlamentet upprepar att urbefolkningar runt om i världen i oproportionerligt hög grad drabbas av kränkningar av de mänskliga rättigheterna, brottslighet, rasism, våld, exploatering av naturresurser, hälsoproblem och omfattande fattigdom, och utgör 15 procent av dem som lever i fattigdom samtidigt som de endast utgör 5 procent av världens befolkning. Parlamentet betonar att ett fullständigt och grundligt skydd måste ges till ledare för urbefolkningar och människorättsförsvarare som uttalar sig om orättvisor. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet påminner om att Agenda 2030 behandlar dessa utvecklingsproblem för urbefolkningarna, och understryker att det krävs ytterligare ansträngningar för att genomföra åtgärderna. Parlamentet betonar behovet av att stärka Indigenous Peoples Major Group for Sustainable Development (nedan kallad IPMG) som den globala mekanismen för samordning och samlade insatser för att främja urbefolkningarnas rättigheter och utvecklingsprioriteringar. Parlamentet uppmanar kommissionen att bättre samarbeta med IPMG och låta den ingå i kommissionens flerpartsplattform om genomförandet av målen för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet påminner om att 80 procent av världens skogar utgör urbefolkningarnas traditionella landområden och territorier. Parlamentet betonar den viktiga roll som urbefolkningarna spelar för hållbar förvaltning av naturresurser och bevarande av den biologiska mångfalden. Parlamentet påminner om att FN:s ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC) uppmanar sina parter att respektera urbefolkningarnas kunskaper och rättigheter som skyddsgarantier vid genomförandet av programmet Redd+. Parlamentet kräver att partnerländerna vidtar åtgärder för att på ett ändamålsenligt sätt involvera urbefolkningarna i åtgärder för anpassning till och begränsning av klimatförändringarna. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet konstaterar att mellan 200 och 500 miljoner människor i världen bedriver nomadiserande boskapsskötsel och att nomadiserande boskapsskötsel är av central betydelse för försörjningen i Östafrikas torrmarker och bergsområden. Parlamentet betonar behovet av att främja hållbar nomadiserande boskapsskötsel för att kunna uppnå målen för hållbar utveckling. Parlamentet uppmuntrar EU och dess medlemsstater att stödja de afrikanska strukturerna för samhällsstyrning, och särskilt den afrikanska domstolen för mänskliga och folkens rättigheter, i syfte att genomföra Afrikanska unionens politiska ram för nomadiserande boskapsskötsel i Afrika (Policy Framework on Pastoralism in Africa) och, mer allmänt, att erkänna de nomadiserande boskapsskötarnas och urbefolkningarnas rättigheter i fråga om gemensamt ägande av förfäders mark, deras rätt att fritt förfoga över sina naturresurser och deras rätt till kultur och religion. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Parlamentet påminner om regeringarnas rätt att reglera i allmänhetens intresse. Parlamentet erinrar också om att internationella investeringsavtal måste följa internationell människorättslagstiftning, däribland bestämmelser som rör urbefolkningar, och uppmanar till större öppenhet i detta avseende, särskilt genom att inrätta lämpliga förfaranden för samråd och mekanismer för samarbete med urbefolkningarna. Parlamentet uppmanar institut för utvecklingsfinansiering som finansierar investeringar att stärka garantierna för mänskliga rättigheter för att säkerställa att utnyttjandet av mark och resurser i utvecklingsländer inte leder till några kränkningar av eller brott mot de mänskliga rättigheterna, särskilt med avseende på urbefolkningarna. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet uppmanar alla stater att åta sig att säkerställa att urbefolkningarna har verklig tillgång till hälso- och sjukvård, utbildning, sysselsättning och ekonomiska möjligheter. Parlamentet uppmanar med kraft alla stater att främja införandet av interkulturell offentlig politik och urbefolkningarnas språk, historia och kultur i sina skolprogram eller att erbjuda kompletterande icke schemalagda kurser för att bevara, stärka och främja urbefolkningarnas kultur både på nationell och internationell nivå. Parlamentet anser att utvecklingen av initiativ för att öka medvetenheten hos det civila samhället, allmänheten och medierna om vikten av respekt för urbefolkningarnas rättigheter, övertygelser och värden skulle kunna bidra till att bekämpa fördomar och felaktiga uppgifter. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess partnerländer att tillhandahålla tjänster för psykisk hälsa som utformas med kulturell kompetens i partnerskap med urbefolkningarna, för att förebygga narkotikamissbruk och självmord. Parlamentet betonar vikten av att stödja organisationer för kvinnor som tillhör urbefolkningar, för att ge dem större egenmakt och öka deras förmåga att engagera sig i det civila samhället. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att stödja insatserna från urbefolkningar och lokalsamhällen för att utveckla sina egna modeller för företagande och markförvaltning. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Europaparlamentet uppmanar alla stater att säkerställa att urbefolkningar gynnas av intäkter från hållbar turism och skyddas från de negativa effekter som massturism kan medföra, och välkomnar exempel på delad förvaltning av reservat och skyddade områden som möjliggör ett bättre skydd av ekosystem och bättre kontroll av turistströmmarna. Parlamentet påminner i detta sammanhang om betydelsen av begreppet hållbar utveckling. |
| --- | --- |

61.

EU:s politik för samarbete med tredjeländer

| 62. | Europaparlamentet rekommenderar att uppmärksammandet av urbefolkningarnas situation ges större vikt i EU:s utrikespolitik, inbegripet i dess människorättsdialoger med tredjeländer och i avtal om handel, samarbete och utveckling. Parlamentet insisterar på att rådet systematiskt ska rapportera om EU:s insatser till stöd för urbefolkningarna i årsrapporten om mänskliga rättigheter och demokrati i världen. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att ta hänsyn till resultaten från den allmänna återkommande utvärderingen och FN:s konventionsorgan för mänskliga rättigheter i ovan nämnda årsrapport från utrikestjänsten, i syfte att säkerställa sin politiks överensstämmelse med urbefolkningarnas rättigheter. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Europaparlamentet betonar att EU och dess medlemsstater i bilaterala och multilaterala förhandlingar samt diplomatiska kommunikationer måste lyfta urbefolkningarnas mänskliga rättigheter och mänskliga rättigheter för urbefolkningarnas människorättsförsvarare, samt verka för att fängslade människorättsförsvarare friges. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att arbeta för att regeringar i tredjeländer ska ge urbefolkningar och människorättsförsvarare tillräckligt skydd och ställa förövare till brott mot dem inför rätta. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Europaparlamentet uppmanar med kraft EU:s delegationer och medlemsstaternas ambassader att se över och förbättra genomförandet av EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare, med hänsyn till de specifika behoven hos och hoten mot urbefolkningarnas människorättsförsvarare, liksom den specifika situationen för de människorättsförsvarare från urbefolkningarna som diskrimineras på flera grunder, såsom kvinnor, äldre, hbti-personer och personer med funktionsnedsättning. Parlamentet insisterar i samband med detta på att EU:s delegationer och medlemsstaternas ambassader ska ge sin personal lämplig utbildning så att den kan arbeta med det civila samhället och människorättsförsvarare, upprätthålla kontakter och ge stöd där så krävs. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Europaparlamentet betonar behovet av att göra det möjligt för urbefolkningarna att dra fördel av den senaste informationstekniken, i syfte att ge dem bättre livskvalitet och bättre hälso- och sjukvård, och att detta är ett område där EU kan spela en avgörande roll. Parlamentet erinrar om att urbefolkningarna själva har rätt att bestämma över sina försörjningsmöjligheter, och betonar behovet av en hållbar utveckling. |
| --- | --- |

65.

| 66. | Europaparlamentet uppmanar samtliga stater att säkerställa tillgång till hälso- och sjukvårdstjänster av hög kvalitet och rättigheter, särskilt när det gäller tjänster och rättigheter avseende sexuell och reproduktiv hälsa, för kvinnor och flickor från urbefolkningar. Parlamentet uppmanar kommissionen och utrikestjänsten att främja deras tillgång till tjänster för sexuell och reproduktiv hälsa inom EU:s program för utvecklingssamarbete. |
| --- | --- |

66.

| 67. | Europaparlamentet uppmanar samtliga stater, inbegripet EU och dess medlemsstater, att samla in könsuppdelade uppgifter om situationen för kvinnor från urbefolkningarna, även i fråga om erkännande av och tillgång till markrättigheter, våld mot kvinnor och tryggad livsmedelsförsörjning. |
| --- | --- |

67.

| 68. | Europaparlamentet betonar att företags utländska investeringar kan leda till ekonomiska och tekniska framsteg, resultera i sysselsättning och utveckling av infrastruktur och ge kvinnor möjligheten att bli självförsörjande genom ökad sysselsättning. Parlamentet understryker att ökade investeringar i utvecklingsländerna är en viktig åtgärd för att stimulera nationella och regionala ekonomier. |
| --- | --- |

68.

| 69. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att fortsätta utveckla specifika strategier för att säkerställa effektivt genomförande av det 16:e målet för hållbar utveckling om att främja fredliga och inkluderande samhällen, och därigenom se till att uppsökning, förföljelse och dödande av människorättsförsvarare motverkas och förhindras, och att förövarna ställs inför rätta och till svars. |
| --- | --- |

69.

| 70. | Europaparlamentet uppmanar EU att säkerställa att alla EU-finansierade utvecklingsprojekt som genomförs på urbefolkningarnas mark är i strikt överensstämmelse med principen om fritt, på förhand inhämtat och välinformerat samtycke och respekten för mänskliga rättigheter, yttrande- och föreningsfriheten, för att förhindra en negativ inverkan på urbefolkningarnas försörjningsmöjligheter och kultur. |
| --- | --- |

70.

| 71. | Europaparlamentet konstaterar att kommissionen, utrikestjänsten och medlemsstaterna måste ha en integrerad helhetsstrategi för hållbar utveckling, och ta hänsyn till mänskliga rättigheter och miljöfaktorer i samband med handelsrelaterade och ekonomiska förbindelser. Parlamentet uppmanar kommissionen att lyfta fall av kränkningar av mänskliga rättigheter och angrepp mot eller förföljelse av människorättsförsvarare i samband med handelsförhandlingar och system såsom det allmänna preferenssystemet. |
| --- | --- |

71.

| 72. | Europaparlamentet uppmanar EU att införa en mekanism för att genomföra oberoende konsekvensbedömningar före ingående av handels- och samarbetsavtal och genomförande av utvecklingsprojekt, för att mäta och förebygga de skadliga effekterna på urbefolkningars och lokalsamhällens rättigheter. Parlamentet insisterar på att dessa konsekvensbedömningar måste genomföras med betydande deltagande från det civila samhället och att resultaten vederbörligen måste beaktas i ekonomiska avtal och utvecklingsprojekt. Parlamentet uppmanar EU att göra en ny bedömning av projekten i händelse av kränkningar av de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

72.

| 73. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att arbeta inom alla lämpliga internationella forum för att höja medvetenheten om situationen för urbefolkningarnas mänskliga och miljörelaterade rättigheter, och den viktiga roll som miljö- och människorättsförsvarare har för att bevara den biologiska mångfalden och för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

73.

| 74. | Europaparlamentet påminner med oro om att EU och dess medlemsstater måste fortsätta att arbeta för att garantera urbefolkningarnas rättigheter och sociala delaktighet i Europa, framför allt i fråga om samerna, och erkänner den viktiga roll som lokala aktivister och människorättsförsvarare har i detta avseende. |
| --- | --- |

74.

| 75. | Europaparlamentet uppmanar EU att öka stödet till urbefolkningarna i sina program för utvecklingssamarbete och att stärka projekt som ger dem egenmakt, i synnerhet när det gäller kapacitetsuppbyggnad inom ramen för EIDMR och finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete. Parlamentet betonar behovet av fortsatta resurser till urbefolkningarna för att ge dem möjlighet att genom sina företrädare effektivt arbeta med EU:s och FN:s politik och institutioner, även när det gäller företagande och mänskliga rättigheter. Parlamentet uppmanar med kraft EU:s delegationer i berörda länder att noga övervaka situationen för urbefolkningarnas människorättsförsvarare och att tillhandahålla allt lämpligt stöd. |
| --- | --- |

75.

| 76. | Europaparlamentet uppmanar EU:s delegationer att noga övervaka situationen för urbefolkningarna och att föra en ständig dialog med dem, på både nationell och regional nivå. Parlamentet insisterar på att kontaktpunkterna för mänskliga rättigheter inom de relevanta EU-delegationerna uttryckligen ska göras ansvariga för frågor som rör urbefolkningarna och att personalen vid dessa EU-delegationer ska få regelbunden utbildning om urbefolkningarnas rättigheter. |
| --- | --- |

76.

| 77. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess partnerländer att stärka samarbetet med urbefolkningarna i diskussioner om narkotikapolitik. Parlamentet upprepar att det krävs strategier mot den olagliga marknaden för narkotika, för att skydda urbefolkningarna och deras mark. Parlamentet uppmanar EU och dess partnerländer att se till att säkerhetsåtgärder som syftar till att motverka narkotikahandeln utformas med respekt för urbefolkningarna och förhindrar oskyldiga dödsoffer i denna konflikt. |
| --- | --- |

77.

| 78. | Europaparlamentet uppmanar EU att fördjupa, utöka och stärka de mål, prioriteringar och åtgärder som rör urbefolkningarna i den strategiska ramen och handlingsplanen för mänskliga rättigheter och demokrati, och anser att mandatet för den särskilda representanten för mänskliga rättigheter ska anpassas och att denne ges möjlighet att öka synligheten för frågor som rör urbefolkningarnas rättigheter och deras förespråkare. |
| --- | --- |

78.

| 79. | Europaparlamentet påminner om EU:s åtagande att följa en rättighetsbaserad strategi för utveckling, vilket inbegriper respekt för urbefolkningarnas rättigheter i enlighet med FN:s förklaring om urbefolkningars rättigheter, och uppmärksammar särskilt principerna om ansvarsskyldighet, delaktighet och icke-diskriminering. Parlamentet uppmuntrar starkt EU att fortsätta sitt arbete med att tillämpa denna rättighetsbaserade strategi i all utvecklingsverksamhet och att inrätta en arbetsgrupp med medlemsstaterna för detta ändamål. Parlamentet uppmanar till en uppdatering av den respektive genomförandeplanen med tydliga tidsfrister och indikatorer för att mäta framsteg. |
| --- | --- |

79.

| 80. | Europaparlamentet påminner om artikel 208 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och principen om en konsekvent politik för utveckling. Parlamentet beklagar djupt att den pågående översynen av direktivet om förnybar energi (23) hittills inte har infört sociala kriterier och hållbarhetskriterier som tar hänsyn till risken för markrofferi. Parlamentet påminner om att direktivet bör vara i överensstämmelse med internationella normer för besittningsrätt. |
| --- | --- |

80.

| 81. | Europaparlamentet uppmanar EU:s delegationer att stärka dialogen med urbefolkningarna för att identifiera och förhindra människorättskränkningar. Parlamentet uppmanar särskilt kommissionen och medlemsstaterna att inrätta en ändamålsenlig administrativ klagomålsmekanism för offer för kränkningar av de mänskliga rättigheterna och annan skadlig inverkan från verksamhet som finansieras genom offentligt utvecklingsbistånd, för att kunna inleda utredningar och förlikningsprocesser. Parlamentet betonar att denna mekanism bör ha standardiserade förfaranden, vara av administrativ karaktär och således komplettera de rättsliga mekanismerna. |
| --- | --- |

81.

| 82. | Europaparlamentet framhäver att Flegt-handlingsplanen, särskilt när det gäller frivilliga partnerskapsavtal, skulle kunna spela en mer betydande roll för att ge egenmakt åt urbefolkningar och skogssamhällen i ett antal länder med tropiska skogar, och uppmanar med kraft EU och partner inom ramen för frivilliga partnerskapsavtal att låta dessa folkgrupper spela en större roll i de nationella politiska processerna. Parlamentet uppmanar EU att ge mer ekonomiskt och tekniskt stöd till partnerländer för att skydda, upprätthålla och återställa skogarnas ekosystem, bland annat genom att förbättra styrningen, förtydliga och förstärka besittningsrätten till mark, respektera de mänskliga rättigheterna, inbegripet urbefolkningarnas rättigheter, och stödja skyddade områden som vidmakthåller folkgruppers rättigheter. |
| --- | --- |

82.

| 83. | Europaparlamentet betonar behovet av att införa särskilda åtgärder för att ta itu med problemet med konflikttimmer, hejda flödet av omvandlingstimmer och styra investeringar bort från verksamhet som skadar skogar och leder till att lokalsamhällen och urbefolkningar fördrivs. Parlamentet uppmanar EU att vidta ytterligare åtgärder för att stödja skydd och återställande av skogarnas ekosystem och samhällena i dem samt att få bort avskogning från EU:s leveranskedjor, som ett led i EU:s nya handlingsplan mot avskogning och skogsförstörelse och för respekten för skogssamhällenas besittningsrätt. |
| --- | --- |

83.

| 84. | Europaparlamentet påpekar att vi i EU fortfarande har mycket kvar att lära om hållbar användning av till exempel skogar från urbefolkningarna, som för övrigt knappast bidrar till klimatförändringarna på grund av sitt sätt att leva, men som är särskilt drabbade av dem på grund av exempelvis torka eller ökenspridning, en inverkan som särskilt drabbar kvinnor. |
| --- | --- |

84.

| 85. | Europaparlamentet uppmanar utrikestjänsten, kommissionen och medlemsstaterna att prioritera investeringar till stöd för det civila samhället och människorättsförsvarare, framför allt miljö- och människorättsförsvarare som företräder urbefolkningar, att säkerställa att det finns långfristiga skyddsmekanismer för att stödja dem, särskilt ProtectDefenders.eu, samt att garantera att de uppfyller befintliga finansieringsåtaganden för utsatta människorättsförsvarare. Parlamentet uppmuntrar sina ledamöter att regelbundet träffa urbefolkningar och människorättsförsvarare när de besöker de relevanta länderna. Parlamentet rekommenderar att en ständig föredragande för urbefolkningarna utses av det relevanta utskottet/underutskottet med målsättningen att övervaka situationen för de mänskliga rättigheterna, och särskilt genomförandet av FN:s förklaring om urbefolkningars rättigheter och ILO:s konvention nr 169. |
| --- | --- |

85.

| 86. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att inleda en dialog och samarbeta med urbefolkningar och lokalsamhällen i Arktis för att garantera att deras ställning och rättigheter respekteras inom ramen för EU:s utvecklingspolitik som sannolikt påverkar den regionen. |
| --- | --- |

86.

o

o o

| 87. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Europeiska utrikestjänsten och EU:s delegationer. |
| --- | --- |

87.

---

(1)  Antagna texter, P8_TA(2016)0445.

(2)  EUT C 58, 15.2.2018, s. 155.

(3)  EUT C 316, 30.8.2016, s. 122.

(4)  https://eeas.europa.eu/sites/eeas/files/annual_report_on_human_rights_and_democracy_in_the_world_2016_0.pdf

(5)  https://documents-dds-ny.un.org/doc/UNDOC/GEN/N14/468/28/pdf/ N1446828.pdf?OpenElement

(6)  https://undocs.org/en/A/RES/71/178

(7)  https://undocs.org/A/HRC/36/46/Add.2

(8)  https://documents-dds-ny.un.org/doc/UNDOC/GEN/G14/082/52/PDF/G1408252.pdf?OpenElement

(9)  https://documents-dds-ny.un.org/doc/UNDOC/GEN/G15/234/15/PDF/G1523415.pdf?OpenElement

(10)  https://cmsdata.iucn.org/downloads/durbanactionen.pdf

(11)  http://www.fao.org/docrep/016/i2801e/i2801e.pdf

(12)  http://www.etoconsortium.org/nc/en/main-navigation/library/maastricht-principles/?tx_drblob_pi1%5BdownloadUid%5D=23

(13)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-8814-2017-INIT/sv/pdf

(14)  http://www.consilium.europa.eu/sv/press/press-releases/2017/08/08/hr-indigenous-peoples/pdf

(15)  http://www.un.org/en/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/64/292

(16)  EUT C 215, 19.6.2018, s. 125.

(17)  Antagna texter, P8_TA(2017)0346.

(18)  Antagna texter, P8_TA(2017)0315.

(19)  http://undocs.org/en/E/C.19/2016/10

(20)  Förteckning över länder som har ratificerat ILO:s konvention nr 169, som trädde i kraft den 5 september 1991: Argentina, Bolivia, Brasilien, Centralafrikanska republiken, Chile, Colombia, Costa Rica, Danmark, Dominica, Ecuador, Fiji, Guatemala, Honduras, Mexiko, Nepal, Nederländerna, Nicaragua, Norge, Paraguay, Peru, Spanien och Venezuela.

(21)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 995/2010 av den 20 oktober 2010 om fastställande av skyldigheter för verksamhetsutövare som släpper ut timmer och trävaror på marknaden (EUT L 295, 12.11.2010, s. 23).

(22)  EUT L 201, 26.7.2013, s. 60.

(23)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG av den 23 april 2009 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor och om ändring och ett senare upphävande av direktiven 2001/77/EG och 2003/30/EG (EUT L 140, 5.6.2009, s. 16).

---

| 8.4.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 118/32 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 118/32

---

P8_TA(2018)0280

Klimatdiplomati

Europaparlamentets resolution av den 3 juli 2018 om klimatdiplomati (2017/2272(INI))

(2020/C 118/04)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), särskilt artiklarna 21, 191, 192, 220 och 221, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), särskilt artiklarna 21, 191, 192, 220 och 221,

| — | med beaktande av FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling och målen för hållbar utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling och målen för hållbar utveckling,

| — | med beaktande av Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC) och Kyotoprotokollet till denna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC) och Kyotoprotokollet till denna,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna,

| — | med beaktande av Parisavtalet, beslut 1/CP.21, den tjugoförsta partskonferensen (COP 21) för UNFCCC och den elfte partskonferensen, i dess egenskap av möte mellan parterna i Kyotoprotokollet (CMP 11), som hölls i Paris den 30 november–11 december 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Parisavtalet, beslut 1/CP.21, den tjugoförsta partskonferensen (COP 21) för UNFCCC och den elfte partskonferensen, i dess egenskap av möte mellan parterna i Kyotoprotokollet (CMP 11), som hölls i Paris den 30 november–11 december 2015,

| — | med beaktande av den tjugoandra partskonferensen (COP 22) för UNFCCC och den första partskonferensen, i dess egenskap av möte mellan parterna i Parisavtalet (CMA 1) som hölls i Marrakech, Marocko, den 15–18 november 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den tjugoandra partskonferensen (COP 22) för UNFCCC och den första partskonferensen, i dess egenskap av möte mellan parterna i Parisavtalet (CMA 1) som hölls i Marrakech, Marocko, den 15–18 november 2016,

| — | med beaktande av sin resolution av den 6 oktober 2016 om genomförandet av Parisavtalet och FN:s klimatkonferens i Marrakech, Marocko, 2016 (COP 22) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 6 oktober 2016 om genomförandet av Parisavtalet och FN:s klimatkonferens i Marrakech, Marocko, 2016 (COP 22) (1),

| — | med beaktande av den femte utvärderingsrapporten från Mellanstatliga panelen för klimatförändringar (IPCC) och dess sammanfattande rapport, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den femte utvärderingsrapporten från Mellanstatliga panelen för klimatförändringar (IPCC) och dess sammanfattande rapport,

| — | med beaktande av sin resolution av den 4 oktober 2017 om FN:s klimatkonferens 2017 – COP 23 i Bonn, Tyskland (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 4 oktober 2017 om FN:s klimatkonferens 2017 – COP 23 i Bonn, Tyskland (2),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 juli 2016Påskynda EU:s övergång till en koldioxidsnål ekonomi (COM(2016)0500), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 juli 2016Påskynda EU:s övergång till en koldioxidsnål ekonomi (COM(2016)0500),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 16 april 2013En EU-strategi för klimatanpassning (COM(2013)0216), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 16 april 2013En EU-strategi för klimatanpassning (COM(2013)0216),

| — | med beaktande av EU:s klimatdiplomatiska handlingsplan för 2015, som antogs av rådet (utrikes frågor), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s klimatdiplomatiska handlingsplan för 2015, som antogs av rådet (utrikes frågor),

| — | med beaktande av rådets (utrikes frågor) slutsatser av den 6 mars 2017 och den 19 juni 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets (utrikes frågor) slutsatser av den 6 mars 2017 och den 19 juni 2017,

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 22 juni 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 22 juni 2017,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 26 februari 2018 om klimatdiplomati, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 26 februari 2018 om klimatdiplomati,

| — | med beaktande av Europeiska utrikestjänstens meddelande från juni 2016 om en global strategi för Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik och kommissionens och utrikestjänstens gemensamma meddelande av den 7 juni 2017 om en strategi för resiliens i EU:s yttre åtgärder (JOIN(2017)0021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska utrikestjänstens meddelande från juni 2016 om en global strategi för Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik och kommissionens och utrikestjänstens gemensamma meddelande av den 7 juni 2017 om en strategi för resiliens i EU:s yttre åtgärder (JOIN(2017)0021),

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 9 februari 2017Mot en ny EU-strategi för anpassning till klimatförändringarna – ett integrerat tillvägagångssätt (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 9 februari 2017Mot en ny EU-strategi för anpassning till klimatförändringarna – ett integrerat tillvägagångssätt (3),

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 26 april 2016Vägen från Paris (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 26 april 2016Vägen från Paris (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 december 2017 om årsrapporten om genomförandet av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 december 2017 om årsrapporten om genomförandet av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 januari 2018 om kvinnor, jämställdhet och klimaträttvisa (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 januari 2018 om kvinnor, jämställdhet och klimaträttvisa (6),

| — | med beaktande av UNFCCC:s beslut 36/CP.7 av den 9 november 2001 om att öka kvinnors deltagande som avtalspart i organ som inrättats i enlighet med Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar och Kyotoprotokollet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av UNFCCC:s beslut 36/CP.7 av den 9 november 2001 om att öka kvinnors deltagande som avtalspart i organ som inrättats i enlighet med Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar och Kyotoprotokollet,

| — | med beaktande av studien från 2009 utförd av Internationella organisationen för migration (IOM) om migration, miljö och klimatförändringar: att bedöma bevisen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien från 2009 utförd av Internationella organisationen för migration (IOM) om migration, miljö och klimatförändringar: att bedöma bevisen,

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 mars 2018 om jämställdhet i EU:s handelsavtal (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 mars 2018 om jämställdhet i EU:s handelsavtal (7),

| — | med beaktande av påve Franciskus encyklika Laudato si’ om förvaltningen av vårt gemensamma hem, |
| --- | --- |

—

med beaktande av påve Franciskus encyklika Laudato si’ om förvaltningen av vårt gemensamma hem,

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av den gemensamma behandlingen av ärendet i utskottet för utrikesfrågor och utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet i enlighet med artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma behandlingen av ärendet i utskottet för utrikesfrågor och utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet i enlighet med artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utrikesutskottet och utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A8-0221/2018), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utrikesutskottet och utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A8-0221/2018), och av följande skäl:

| A. | Klimatförändringarna har allt allvarligare konsekvenser för olika aspekter av människors liv samt för utvecklingsmöjligheterna och den geopolitiska ordningen och stabiliteten världen över. De som har begränsade resurser för att anpassa sig till klimatförändringarna är de som kommer att drabbas hårdast av effekterna. Klimatdiplomati kan betraktas som en form av riktad utrikespolitik för att främja klimatåtgärder genom att nå ut till andra aktörer, samarbeta om särskilda klimatrelaterade frågor, bygga strategiska partnerskap och stärka förbindelserna mellan statliga och icke-statliga aktörer, däribland dem som i hög grad bidrar till globala föroreningar, för att på så sätt bidra till att mildra klimatförändringarnas effekter, förbättra klimatåtgärderna och stärka unionens diplomatiska förbindelser. |
| --- | --- |

A.

Klimatförändringarna har allt allvarligare konsekvenser för olika aspekter av människors liv samt för utvecklingsmöjligheterna och den geopolitiska ordningen och stabiliteten världen över. De som har begränsade resurser för att anpassa sig till klimatförändringarna är de som kommer att drabbas hårdast av effekterna. Klimatdiplomati kan betraktas som en form av riktad utrikespolitik för att främja klimatåtgärder genom att nå ut till andra aktörer, samarbeta om särskilda klimatrelaterade frågor, bygga strategiska partnerskap och stärka förbindelserna mellan statliga och icke-statliga aktörer, däribland dem som i hög grad bidrar till globala föroreningar, för att på så sätt bidra till att mildra klimatförändringarnas effekter, förbättra klimatåtgärderna och stärka unionens diplomatiska förbindelser.

| B. | Klimatförändringarna leder bland annat till höjning av havsytan, uppvärmning och försurning av haven, förlust av biologisk mångfald och ett ökat antal extrema klimathändelser. De första offren för dessa förändringar är de mest sårbara länderna och befolkningarna, särskilt öbor. Klimatförändringarna får särskilt allvarliga sociala och kulturella effekter på ursprungssamhällena, som inte bara bidrar högst marginellt till koldioxidutsläppen utan även spelar en aktiv och avgörande roll när det gäller att skydda de ekosystem som de lever i, varigenom de dämpar klimatförändringarnas effekter. |
| --- | --- |

B.

Klimatförändringarna leder bland annat till höjning av havsytan, uppvärmning och försurning av haven, förlust av biologisk mångfald och ett ökat antal extrema klimathändelser. De första offren för dessa förändringar är de mest sårbara länderna och befolkningarna, särskilt öbor. Klimatförändringarna får särskilt allvarliga sociala och kulturella effekter på ursprungssamhällena, som inte bara bidrar högst marginellt till koldioxidutsläppen utan även spelar en aktiv och avgörande roll när det gäller att skydda de ekosystem som de lever i, varigenom de dämpar klimatförändringarnas effekter.

| C. | EU har varit en av de drivande krafterna när det gäller klimatåtgärder och visat sitt ledarskap i internationella klimatförhandlingar. Som en avgörande del av hållbar utveckling och förebyggande åtgärder med anledning av klimathoten har EU använt klimatdiplomatin för att skapa strategiska allianser med relevanta aktörer i syfte att gemensamt bekämpa klimatförändringarna. |
| --- | --- |

C.

EU har varit en av de drivande krafterna när det gäller klimatåtgärder och visat sitt ledarskap i internationella klimatförhandlingar. Som en avgörande del av hållbar utveckling och förebyggande åtgärder med anledning av klimathoten har EU använt klimatdiplomatin för att skapa strategiska allianser med relevanta aktörer i syfte att gemensamt bekämpa klimatförändringarna.

| D. | EU:s klimatdiplomati bidrog till ingåendet av Parisavtalet, och sedan dess har EU:s strategi för klimatdiplomati utvidgats. Som en del av EU:s globala strategi har klimatpolitiken integrerats i utrikes- och säkerhetspolitiken, och kopplingen mellan energi och klimat, säkerhet och anpassning till klimatförändringar samt migration har stärkts. |
| --- | --- |

D.

EU:s klimatdiplomati bidrog till ingåendet av Parisavtalet, och sedan dess har EU:s strategi för klimatdiplomati utvidgats. Som en del av EU:s globala strategi har klimatpolitiken integrerats i utrikes- och säkerhetspolitiken, och kopplingen mellan energi och klimat, säkerhet och anpassning till klimatförändringar samt migration har stärkts.

| E. | Ansvaret för långsiktiga hållbara klimatåtgärder kan inte läggas på enskilda personer och deras enskilda val som konsumenter. En människorättsbaserad klimatpolitik bör klargöra att ansvaret för att skapa hållbara samhällen främst ligger på politiker som har medlen för att skapa klimatmässigt hållbar politik. |
| --- | --- |

E.

Ansvaret för långsiktiga hållbara klimatåtgärder kan inte läggas på enskilda personer och deras enskilda val som konsumenter. En människorättsbaserad klimatpolitik bör klargöra att ansvaret för att skapa hållbara samhällen främst ligger på politiker som har medlen för att skapa klimatmässigt hållbar politik.

| F. | Klimatförändringarna och säkerhetsfrågorna är sammanlänkade och gränsöverskridande, och kräver klimatdiplomati med målet att bland annat fullständigt genomföra Parisavtalets åtaganden. Flera studier visar indirekta kopplingar mellan klimatförändringar, naturkatastrofer och utbrott av väpnade konflikter, och klimatförändringarna kan uppfattas som något som förvärrar hoten och som har förmåga att öka befintliga sociala spänningar. De långsiktiga negativa konsekvenserna av klimatförändringarna kan leda till ökade politiska spänningar, både inom och utanför nationsgränserna, och riskerar därmed att bli ett inslag i krisen och sätta press på internationella förbindelser. |
| --- | --- |

F.

Klimatförändringarna och säkerhetsfrågorna är sammanlänkade och gränsöverskridande, och kräver klimatdiplomati med målet att bland annat fullständigt genomföra Parisavtalets åtaganden. Flera studier visar indirekta kopplingar mellan klimatförändringar, naturkatastrofer och utbrott av väpnade konflikter, och klimatförändringarna kan uppfattas som något som förvärrar hoten och som har förmåga att öka befintliga sociala spänningar. De långsiktiga negativa konsekvenserna av klimatförändringarna kan leda till ökade politiska spänningar, både inom och utanför nationsgränserna, och riskerar därmed att bli ett inslag i krisen och sätta press på internationella förbindelser.

| G. | Klimatförändringarna har både direkt och indirekt inverkan på migration och gör att ett allt större antal människor rör sig från utsatta till mer livskraftiga områden i sina länder eller utomlands för att bygga upp en ny tillvaro. |
| --- | --- |

G.

Klimatförändringarna har både direkt och indirekt inverkan på migration och gör att ett allt större antal människor rör sig från utsatta till mer livskraftiga områden i sina länder eller utomlands för att bygga upp en ny tillvaro.

| H. | I parlamentets resolution av den 4 oktober 2017 om FN:s klimatkonferens 2017 i Bonn, Tyskland (COP 23) erkändes karaktären på och omfattningen av klimatorsakad fördrivning och migration till följd av katastrofer orsakade av global uppvärmning. Enligt diverse viktiga och välgrundade studier och rapporter, bland annat från Internationella organisationen för migration och Världsbanken, och om inte allvarliga ansträngningar görs, skulle enligt det värsta scenariot antalet migranter och internflyktingar kunna uppgå till 200 miljoner 2050 till följd av miljöförändringarna, varav många för närvarande bor i kustområden eller är interna migranter i Afrika söder om Sahara, södra Asien och Latinamerika. |
| --- | --- |

H.

I parlamentets resolution av den 4 oktober 2017 om FN:s klimatkonferens 2017 i Bonn, Tyskland (COP 23) erkändes karaktären på och omfattningen av klimatorsakad fördrivning och migration till följd av katastrofer orsakade av global uppvärmning. Enligt diverse viktiga och välgrundade studier och rapporter, bland annat från Internationella organisationen för migration och Världsbanken, och om inte allvarliga ansträngningar görs, skulle enligt det värsta scenariot antalet migranter och internflyktingar kunna uppgå till 200 miljoner 2050 till följd av miljöförändringarna, varav många för närvarande bor i kustområden eller är interna migranter i Afrika söder om Sahara, södra Asien och Latinamerika.

| I. | Personer som migrerar av miljörelaterade orsaker har inte någon flyktingstatus eller något sådant internationellt skydd som flyktingar har, eftersom de inte är erkända som flyktingar enligt 1951 års flyktingkonvention. |
| --- | --- |

I.

Personer som migrerar av miljörelaterade orsaker har inte någon flyktingstatus eller något sådant internationellt skydd som flyktingar har, eftersom de inte är erkända som flyktingar enligt 1951 års flyktingkonvention.

| J. | Som ett bidrag till att uppnå en ekonomi med nettonollutsläpp av koldioxid har kommissionen satt upp främjandet av energieffektivitet och att göra EU världsledande vad gäller förnybara energikällor som mål för unionens energipolitik. |
| --- | --- |

J.

Som ett bidrag till att uppnå en ekonomi med nettonollutsläpp av koldioxid har kommissionen satt upp främjandet av energieffektivitet och att göra EU världsledande vad gäller förnybara energikällor som mål för unionens energipolitik.

| K. | EU:s klimatdiplomati måste uppmuntra riskhanteringsprojekt, forma allmän opinion, uppmuntra till politiskt och ekonomiskt samarbete för att bekämpa klimatförändringar och främja en koldioxidsnål ekonomi. |
| --- | --- |

K.

EU:s klimatdiplomati måste uppmuntra riskhanteringsprojekt, forma allmän opinion, uppmuntra till politiskt och ekonomiskt samarbete för att bekämpa klimatförändringar och främja en koldioxidsnål ekonomi.

| L. | EU:s klimatdiplomati bör åstadkomma en modell för proaktiv anpassning där det uppmuntras till samverkan mellan politikområden för att motverka klimatförändringar, . En institutionalisering av klimatförändringspolitiken skulle innebära högre allmän medvetenhet och bör kunna omsättas i tydligare politisk vilja. |
| --- | --- |

L.

EU:s klimatdiplomati bör åstadkomma en modell för proaktiv anpassning där det uppmuntras till samverkan mellan politikområden för att motverka klimatförändringar, . En institutionalisering av klimatförändringspolitiken skulle innebära högre allmän medvetenhet och bör kunna omsättas i tydligare politisk vilja.

| M. | Problemet med knappa vattenresurser orsakar allt fler konflikter mellan olika samhällen och resurserna utnyttjas ofta på ett ohållbart sätt för intensivjordbruk och industriproduktion under redan instabila förhållanden. |
| --- | --- |

M.

Problemet med knappa vattenresurser orsakar allt fler konflikter mellan olika samhällen och resurserna utnyttjas ofta på ett ohållbart sätt för intensivjordbruk och industriproduktion under redan instabila förhållanden.

| N. | För att uppnå sina mål bör kampen mot klimatförändringar bli en strategisk prioritering i alla diplomatiska dialoger och initiativ, med ett människorättsbaserat arbetssätt. Europaparlamentet har aktivt bidragit till processen och utnyttjat både sina lagstiftningsbefogenheter och sitt politiska inflytande för att ytterligare integrera klimatförändringarna i utvecklingsåtgärderna och biståndsinsatserna, liksom i flera andra av EU:s politikområden såsom investeringar, jordbruk, fiske, energi, transporter, forskning och handel. |
| --- | --- |

N.

För att uppnå sina mål bör kampen mot klimatförändringar bli en strategisk prioritering i alla diplomatiska dialoger och initiativ, med ett människorättsbaserat arbetssätt. Europaparlamentet har aktivt bidragit till processen och utnyttjat både sina lagstiftningsbefogenheter och sitt politiska inflytande för att ytterligare integrera klimatförändringarna i utvecklingsåtgärderna och biståndsinsatserna, liksom i flera andra av EU:s politikområden såsom investeringar, jordbruk, fiske, energi, transporter, forskning och handel.

| O. | Upphoven till diskriminering och utsatthet på grund av kön, hudfärg, etnisk tillhörighet, klass, fattigdom, förmåga, tillhörighet till urbefolkning, ålder och geografi, och till traditionell och institutionell diskriminering, förstärker varandra och förhindrar tillgången till de resurser och medel som krävs för att hantera dramatiska omvälvningar såsom klimatförändringar. |
| --- | --- |

O.

Upphoven till diskriminering och utsatthet på grund av kön, hudfärg, etnisk tillhörighet, klass, fattigdom, förmåga, tillhörighet till urbefolkning, ålder och geografi, och till traditionell och institutionell diskriminering, förstärker varandra och förhindrar tillgången till de resurser och medel som krävs för att hantera dramatiska omvälvningar såsom klimatförändringar.

| P. | Det finns en inneboende koppling mellan klimatförändringar och avskogning som orsakas av markrofferi, utvinning av fossila bränslen och intensivt jordbruk. |
| --- | --- |

P.

Det finns en inneboende koppling mellan klimatförändringar och avskogning som orsakas av markrofferi, utvinning av fossila bränslen och intensivt jordbruk.

| Q. | Andelen kvinnor som deltar i den politiska beslutsprocessen och diplomatin, och särskilt i klimatförhandlingar, är fortfarande otillfredsställande och få eller inga framsteg har gjorts på detta område. Endast 12–15 procent av delegationscheferna och runt 30 procent av delegaterna är kvinnor. |
| --- | --- |

Q.

Andelen kvinnor som deltar i den politiska beslutsprocessen och diplomatin, och särskilt i klimatförhandlingar, är fortfarande otillfredsställande och få eller inga framsteg har gjorts på detta område. Endast 12–15 procent av delegationscheferna och runt 30 procent av delegaterna är kvinnor.

| 1. | Europaparlamentet påminner om att klimatförändringarna påverkar alla aspekter av människors liv, särskilt i fråga om globala resurser och utvecklingsmöjligheter samt affärsmodeller, handelsförbindelser och regionala förbindelser. Parlamentet erinrar om att klimateffekterna förvärrar livsmedelsförsörjning, hot mot människors hälsa, förlorade försörjningsmöjligheter, tvångsförflyttning, migration, fattigdom, bristande jämställdhet, människohandel, våld, bristande tillgång till infrastruktur och grundläggande tjänster, de påverkar fred och säkerhet samt drabbar i allt högre grad EU-medborgare och utmanar det internationella samfundet. Parlamentet understryker att klimatåtgärder blir allt mer akuta och påpekar att det krävs en gemensam insats på internationell nivå för att hantera klimatförändringarna. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att kontinuerligt underlätta den multilaterala diskursen, eftersom denna utgör ett kollektivt ansvar gentemot hela planeten och nuvarande och kommande generationer. Parlamentet konstaterar att kampen mot klimatförändringar är nödvändig för att skydda mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet noterar med oro försämringen av världens vattenresurser och ekosystem, liksom det växande hot som vattenbrist, vattenrelaterade risker och extrema förhållanden utgör. |
| --- | --- |

2.

Genomförandet av Parisavtalet och Agenda 2030

| 3. | Europaparlamentet bekräftar EU:s engagemang för Parisavtalet och FN:s Agenda 2030, däribland målen för hållbar utveckling. Parlamentet betonar behovet av att fullständigt och snabbt genomföra Parisavtalet och att uppnå dess mål för begränsning, anpassning och omdirigering av finansflöden, och målen för hållbar utveckling, både inom EU och globalt, för att utveckla en mer hållbar ekonomi och ett mer hållbart samhälle. Parlamentet bekräftar behovet av en ambitiös klimatpolitik för EU och sin beredvillighet att avsevärt öka EU:s befintliga nationellt fastställda bidrag för 2030, samt behovet av senast i slutet av 2018 utveckla en ambitiös, samordnad och långsiktig strategi för att uppnå nettonollutsläpp av koldioxid senast 2050, i linje med åtagandet i Parisavtalet att hålla ökningen av den globala medeltemperaturen ordentligt under 2 oC och driva på insatserna för att begränsa ökningen till 1,5 oC över förindustriell nivå. Parlamentet uppmanar kommissionen att i denna långsiktiga strategi beakta synpunkterna från alla de aktörer som kan bidra till eller påverkas av den. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet understryker vikten av en ambitiös unionsklimatpolitik för att undvika ytterligare temperaturökning och att agera som en trovärdig och tillförlitlig partner gentemot tredjestater. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inta en aktiv och konstruktiv roll under Talanoa-dialogen 2018 och COP 24, eftersom 2018 kommer att bli ett avgörande år för genomförandet av Parisavtalet. Parlamentet uppmanar EU att visa sitt engagemang för en ambitiös klimatpolitik eftersom detta kommer att hjälpa unionen att föregå med gott exempel och verka för starka begränsningsåtaganden från andra länder. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet beklagar den amerikanske presidentens tillkännagivande av sitt beslut att utträda ur Parisavtalet. Parlamentet bekräftar att EU har ett ansvar – och även en möjlighet – att inta en ledande roll i de globala klimatinsatserna, att stärka sina klimatdiplomatiska ansträngningar och att bilda en stark allians av länder och aktörer för att fortsätta att stödja och bidra till målen om att begränsa den globala uppvärmningen till en bra bit under 2 oC, samtidigt som man fortsätter ansträngningarna för att begränsa temperaturökningen till 1,5 oC enligt rekommendationen från IPCC. Parlamentet betonar icke desto mindre vikten av att ha ett nära samarbete med den amerikanska regeringen och i synnerhet USA:s delstater och städer. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet betonar att EU:s trovärdighet i kampen mot klimatförändringarna är beroende av att man genomför sin egen klimatpolitik på ett strikt och omfattande sätt. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet betonar att EU:s utrikespolitik bör utveckla kapaciteten för att övervaka riskerna med klimatförändringarna, däribland krisförebyggande och konfliktkänslighet. Parlamentet menar att konsekventa och snabba klimatåtgärder bidrar väsentligt till att förebygga sociala och ekonomiska men även säkerhetsrelaterade risker, förebygga konflikter och instabilitet och framför allt förebygga stora politiska, sociala och ekonomiska kostnader. Parlamentet betonar därför betydelsen av att integrera klimatdiplomatin i EU:s politik för konfliktförebyggande, och då bredda och anpassa omfattningen av EU:s uppdrag och program i tredjeländer och konfliktområden. Parlamentet upprepar att en övergång mot en cirkulär ekonomi med nettonollutsläpp av koldioxid kommer att bidra till välstånd och ökad jämlikhet, fred och människors säkerhet både inom och utanför EU eftersom klimatförändringar ofta kan ge upphov till nya oroligheter och konflikter eller förvärra befintliga sådana samt fördjupa befintliga ojämlikheter eller skapa nya beroende på resursbrist, brist på ekonomiska möjligheter, förlust av mark till följd av stigande havsnivåer eller långvarig torka, en svag förvaltningsstruktur, bristande leverans av vatten och livsmedel och försämrade levnadsvillkor. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet är särskilt oroat över försämringen av jordens ekosystem och vattenresurser, det ökande hotet i form av vattenbrist och vattenrelaterade risker och extrema klimatfenomen och meteorologiska fenomen, som inträffar allt oftare och blir allt mer förödande, vilket gör det nödvändigt att förstärka kopplingen mellan anpassning till klimatförändringarna och minskning av katastrofrisker. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet är också oroat över att markens roll som en del av klimatsystemet och dess betydelse för minskade utsläpp av växthusgas och anpassning till klimatförändringarnas effekter inte ges tillräckligt stor vikt. Parlamentet uppmanar därför EU att ta fram en långtgående strategi som bör ingå i klimatdiplomatin. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet understryker att människor som bor längs kusterna eller i små östater är särskilt utsatta för fara på grund av smältande polaristäcken och stigande havsnivåer. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att skydda och bevara dessa livsmiljöer genom att göra det lättare att uppnå de ambitiösa målen för begränsning av klimatförändringarna och de multilaterala åtgärderna för skydd av kuster. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet konstaterar att klimatförändringarna förvärrar de villkor som leder till migration i utsatta områden och påminner om att framtida migration kommer att öka om de negativa konsekvenserna av klimatförändringarna inte hanteras på ett lämpligt sätt. Parlamentet uppmanar EU att stödja inledandet av diskussioner på FN-nivå i syfte att tillhandahålla en konkret svarsåtgärd på de människoförflyttningar som förväntas ske till följd av klimatförändringarna, och framhåller att alla internationella insatser bör inriktas på regionala lösningar i syfte att förhindra onödigt stora förflyttningar. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att visa progressivt ledarskap i de pågående förhandlingarna om en global pakt för säker och laglig migration under ordnade former, iordningställd under FN:s överinseende och byggd på New York-deklarationen för flyktingar och migranter från 2016, där det erkändes att ett stort antal människor flyttar ”som reaktion på klimatförändringarnas negativa inverkan”. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet välkomnar att UNFCCC:s process är inkluderande. Parlamentet anser att man för att säkerställa ett effektivt deltagande bör behandla frågan om särintressen och intressekonflikter. Parlamentet stöder initiativet från regeringar som representerar majoriteten av världens befolkning att införa en särskild intressekonfliktspolitik, och uppmanar kommissionen att engagera sig konstruktivt i denna process. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utforma program för att öka EU-medborgarnas medvetenhet om sambandet mellan klimatförändringar och migration, fattigdom och konflikter som rör tillgång till resurser. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet understryker att varje EU-initiativ på miljöområdet måste bygga på de lagstiftningsbefogenheter som föreskrivs i fördragen och att EU:s parlamentariska demokrati fortsatt måste spela en ledande roll i varje förslag om att främja internationella miljöskyddsåtgärder. |
| --- | --- |

15.

Förstärkning av EU:s klimatdiplomatiska kapacitet

| 16. | Europaparlamentet noterar att EU och dess medlemsstater är de största leverantörerna av offentlig klimatfinansiering och att detta är ett viktigt och förtroendeskapande instrument för att stödja anpassning och begränsning i andra länder. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att fortsätta att göra meningsfulla finansiella bidrag och att aktivt stödja mobiliseringen av internationell klimatfinansiering genom offentliga källor i andra länder, men även genom privata källor. Parlamentet välkomnar de uttalanden som gjordes vid ONE Planet-toppmötet den 12 december 2017. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet understryker att den globala övergången till klimatresistenta ekonomier och samhällen med nettonollutsläpp av koldioxid kräver betydande investeringar i förändring. Parlamentet betonar behovet av att regeringar skapar miljöer där det är möjligt att rikta om kapitalflöden mot hållbara investeringar och att undvika strandade tillgångar, utifrån slutsatserna från högnivåexpertgruppen om hållbara finanser och i linje med kommissionens meddelande om finansiering av hållbar tillväxt (COM(2018)0097). Parlamentet anser att det finansiella systemet behöver bidra till målen i Parisavtalet och till målen för hållbar utveckling. Parlamentet är övertygat om att ett unionellt finansiellt system som bidrar till att motverka klimatförändringar och ge incitament till investeringar i ren teknik och hållbara lösningar kommer att vara en förebild för andra länder och hjälpa dem att införa liknande system. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet understryker vikten av att EU talar med en enda röst i alla internationella forum och uppmanar unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik samt kommissionen att samordna en gemensam EU-insats för att säkerställa dess åtagande att genomföra Parisavtalet. Parlamentet uppmuntrar EU att överväga hur man ytterligare kan höja ambitionsnivån i Parisavtalet. Parlamentet insisterar på behovet av att utveckla en övergripande strategi för EU:s klimatdiplomati och integrera klimatfrågor i alla områden för EU:s yttre åtgärder, bland annat handel, utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd. Parlamentet betonar betydelsen av att stärka den sociala aspekten, och integrera ett jämställdhetsperspektiv och det människorättsbaserade arbetssättet i alla framtida multilaterala förhandlingar. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar kraftigt kommissionen och medlemsstaterna att höja den internationella medvetenheten om klimatförändringar genom samordnade kommunikationsstrategier och aktiviteter för att öka det allmänna och politiska stödet. Parlamentet efterlyser en internationell förståelse av hur klimatförändringar hänger ihop med sociala orättvisor, migration, hungersnöd och fattigdom och att globala klimatåtgärder i hög grad kan bidra till att lösa dessa problem. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet påpekar att tekniska framsteg som drivs på av en kombinerad politisk insats kommer att vara en avgörande faktor för att uppnå målen i Parisavtalet, vilket innebär att även unionens vetenskapsdiplomati bör beaktas inom ramen för den globala strategin för klimatdiplomati, med målet att främja och finansiera forskning om klimatförändringar. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet påminner om att det i kommissionens grönbok Anpassning till klimatförändringar i Europa – tänkbara EU-åtgärder (COM(2007)0354), anges att de delar av Europa som är mest sårbara för klimatförändringarna är Sydeuropa och Medelhavsbäckenet, bergsområden, kustområden, tätbefolkade översvämningsbenägna områden, Skandinavien och den arktiska regionen. Parlamentet uppmanar därför EU att främja forsknings- och utvecklingsprogram tillsammans med de berörda medlemsstaterna enligt artikel 185 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet lyfter fram Prima-initiativet (partnerskap för forskning och innovation i Medelhavsområdet) som ett gott exempel på vetenskapsdiplomati, som hänvisades till i föregående punkt, inriktad på utveckling och tillämpning av innovativa lösningar för livsmedelsproduktion och vattenförsörjning i Medelhavsområdet. Parlamentet uppmanar kommissionen att förstärka samarbetet, tillhandahålla nödvändigt stöd och se till att detta och andra liknande initiativ fortsätter. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att införa ett nytt initiativ enligt artikel 185 i EUF-fördraget, som särskilt inriktas på att uppnå EU:s klimatdiplomatiska mål. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet vill att unionens handlingsplaner för energi- och vattendiplomati samordnas med klimatdiplomatin, för att på så sätt förstärka gemensamma synergier och åtgärder, när så är möjligt, mellan berörda områden på EU- och medlemsstatsnivå. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet efterlyser ökad delaktighet för parlamentet och en årlig process, som inleds av kommissionen och utrikestjänsten och genomförs i samarbete med medlemsstaterna, för att fastställa viktiga prioriteringar för EU:s klimatdiplomati under det aktuella året och lägga fram konkreta rekommendationer om hur kapacitetsbristerna kan åtgärdas. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet åtar sig att formulera en egen ståndpunkt och egna rekommendationer för en ny långsiktig EU-strategi för mitten av århundradet, som ska tas i beaktande av kommissionen och rådet innan den lämnas in till UNFCCC. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet uttrycker sin avsikt att inleda en process som ska bidra till denna insats genom regelbundna rapporter om EU:s klimatdiplomatiska verksamhet, dess resultat liksom dess brister. Parlamentet framhåller att de regelbundna rapporterna bör innehålla tydliga riktmärken i detta avseende. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet betonar vikten av parlamentarisk diplomati i kampen mot klimatförändringarna. Parlamentet åtar sig att bättre utnyttja sin internationella roll och sitt medlemskap i internationella parlamentariska nätverk, intensifiera den klimatrelaterade verksamheten i sina delegationers arbete och genom delegationsresor, särskilt resor företagna av utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och utrikesutskottet, och under europeiska och internationella interparlamentariska sammanträden samt i plattformar för dialog med nationella parlament och subnationella aktörer/icke-statliga aktörer och det civila samhället, och samtidigt sträva efter att alltid inbegripa jämställdhetsaspekten. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet efterlyser en ökad fördelning av mänskliga och finansiella resurser till utrikestjänsten och kommissionen, för att på ett bättre sätt återspegla det starka åtagandet till och det ökade engagemanget för klimatdiplomati. Parlamentet uppmanar utrikestjänsten att föra upp klimatdiplomatin på EU-delegationernas dagordningar när de träffar sina motparter från tredjeländer och internationella eller regionala organisationer samt samordna och ge strategisk betydelse till de klimatdiplomatiska insatserna i alla EU-delegationer med representationer för medlemsstaterna i tredjeländer. Parlamentet kräver därför att en kontaktpunkt om klimatförändringar inkluderas i EU:s huvuddelegationer i tredjeländer, och en högre andel klimatexperter när blandade tjänster i EU:s delegationer inrättas. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet betonar att klimatrelaterade utgifter i unionens budget kan skapa ett stort mervärde och bör ökas avsevärt i syfte att återspegla de allt viktigare och brådskande klimatåtgärderna och behovet av ytterligare klimatdiplomatiska insatser. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att öka utgifterna för klimatdiplomati under nästa fleråriga budgetram, att godkänna öronmärkningen av minst 30 % för klimatrelaterade utgifter, såsom förespråkas i parlamentets resolution av den 14 mars 2018 om nästa fleråriga budgetram: förberedelse av parlamentets ståndpunkt om den fleråriga budgetramen efter 2020 (8), och att anpassa unionsbudgeten som helhet till målen i Parisavtalet och målen för hållbar utveckling i syfte att säkerställa att budgetutgifterna inte motverkar klimatinsatserna. Parlamentet noterar i detta sammanhang att särskilt känsliga sektorer (såsom jordbruk, industri, energi och transport) kommer att behöva göra en större ansträngning i övergången till en ekonomi utan koldioxidutsläpp. Parlamentet efterlyser ett bättre utnyttjande av andra EU-medel för att säkerställa resurseffektivitet, optimerade resultat och ökade effekter av EU:s åtgärder och initiativ. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utöka miljösamarbetet i sina bilaterala avtal med partnerländer, i syfte att främja en hållbar utvecklingspolitik som baseras på energieffektivitet och förnybara energikällor. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att till fullo återspegla den globala dimensionen, inbegripet EU:s klimatpolitiska mål, i sina kommande meddelanden om EU:s framtida energi- och klimatpolitik och EU:s långsiktiga strategi för minskning av växthusgasutsläpp. Parlamentet uppmanar även kommissionen och utrikestjänsten att vidareutveckla en långsiktig vision för att lägga fram ett gemensamt meddelande om hur de ser på EU:s klimatdiplomati samt en strategi för EU:s klimatdiplomatiska verksamhet inom tolv månader efter att detta betänkande har antagits, och med beaktande av parlamentets ansats såsom den fastställs i denna text. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar utrikestjänsten och kommissionen att öka sin interna samordning avseende klimatflykt genom att inrätta en expertpanel för att undersöka klimatförändringar och migration, med hjälp av en övergripande arbetsgrupp. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet framhåller att kvinnors egenmakt och fullständiga och jämställda deltagande och ledarskap är avgörande för insatser på klimatområdet . Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att integrera jämställdhetsperspektiv i klimatpolitiken och inta en hållning som är lyhörd för jämställdhetsfrågor, eftersom klimatförändringarna ofta ökar klyftan mellan kvinnor och män och förvärrar kvinnors situation, och parlamentet anser att kvinnor från ursprungsbefolkningar och kvinnorättsförsvarare bör delta inom ramen för UNFCCC, eftersom deras kunskaper om förvaltningen av naturresurser är mycket viktiga i kampen mot klimatförändringarna. |
| --- | --- |

33.

Kampen mot klimatförändringarna en drivkraft för internationellt samarbete

| 34. | Europaparlamentet betonar att EU och dess medlemsstater måste vara aktiva partner i internationella organisationer och forum (till exempel FN, FN:s ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC), det politiska högnivåforumet för hållbar utveckling, kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter (OHCHR), Internationella arbetsorganisationen (ILO), Världshälsoorganisationen (WHO), Nato, Internationella civila luftfartsorganisationen (Icao), Internationella sjöfartsorganisationen (IMO), Arktiska rådet samt G7 och G20) och föra ett nära samarbete med regionala organisationer (till exempel Afrikanska unionen (AU), Västafrikanska staters ekonomiska gemenskap (Ecowas), Sydostasiatiska nationers förbund (Asean), gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS), Mercosur och Gulfstaternas samarbetsråd (GCC)) för att främja globala partnerskap och se till att Parisavtalet genomförs och målen för hållbar utveckling uppfylls, och samtidigt försvara, stärka och vidareutveckla multilaterala samarbetssystem. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att ge klimatåtgärderna mer utrymme på dagordningarna för G20-gruppens toppmöten och möten och i bilaterala möten med G20-medlemmar, och att interagera med utvecklingsländer, såsom G77-länderna i FN (G77) och andra nätverk såsom Alliansen av små ö-stater (AOSIS). |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att i linje med Parisavtalets mål utöka sin medverkan i Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE). Parlamentet understryker också att IMO snabbt behöver vidta lämpliga kompletterande åtgärder så att den internationella sjöfarten kan bidra med sin beskärda del till kampen mot klimatförändringarna. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att integrera klimatförändringsaspekten i internationella handels- och investeringsavtal, och se till att framtida handelsavtal förutsätter ratificering och genomförande av Parisavtalet. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen att göra en övergripande bedömning av huruvida befintliga avtal stämmer överens med Parisavtalet närhelst detta är lämpligt. Parlamentet uppmanar kommissionen att förenkla finansieringsinstrument och finansieringsprogram så att de är samstämda, stödja tredjeländer i kampen mot klimatförändringar och göra EU:s klimatåtgärder effektivare. Parlamentet rekommenderar att man utvecklar och systematiskt inför en obligatorisk grundläggande klausul om klimatförändringarna i internationella avtal, inklusive handels- och investeringsavtal, avseende ett ömsesidigt åtagande att ratificera och genomföra Parisavtalet, för att på så sätt stödja den europeiska och internationella processen för att minska koldioxidutsläppen. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet stöder EU:s fortsatta och aktiva engagemang inom koalitionen för höga ambitioner och med koalitionens medlemsländer för att synliggöra deras beslutsamhet att få till stånd ett meningsfullt genomförande av Parisavtalet genom att under 2018 ta fram ett kraftfullt regelverk och genomföra en framgångsrik Talanoa-dialog vid COP 24 med syftet att uppmuntra fler stater att ansluta sig till dessa ansträngningar och inrätta en grupp av klimatledare under de närmaste åren som är redo att höja klimatmålen i linje med Parisavtalets mål, i syfte att få till stånd ett gemensamt ledarskap som ska införliva klimatfrågor i olika utrikespolitiska frågor, bland annat handel, reform av internationella finansinstitut och säkerhet. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet är medvetet om vikten av effektiva och ändamålsenliga åtgärder, strategier och planer för anpassning, inbegripet användningen av ekosystembaserade lösningar för att öka anpassningsförmågan, stärka resiliensen och minska sårbarheten för klimatförändringar i samband med Parisavtalet. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet påpekar att ekosystemen i Arktis är särskilt sårbara för klimatförändringar, med tanke på att temperaturen i Arktis under de senaste årtiondena har ökat ungefär dubbelt så mycket som det globala genomsnittet. Parlamentet inser att föroreningarna i Arktis främst kommer från asiatiska, nordamerikanska och europeiska utsläppskällor, och att åtgärderna för att minska utsläppen i EU därför spelar en viktig roll i kampen mot klimatförändringarna i Arktis. Parlamentet beaktar dessutom det intresse för Arktis och dess resurser som har uppstått till följd av de förändrade förhållandena i området och Arktis tilltagande geopolitiska betydelse. Parlamentet anser att välmående och hållbara arktiska ekosystem med livskraftiga samhällen är av strategisk betydelse för den politiska och ekonomiska stabiliteten i Europa och världen. Parlamentet anser att EU:s formella status som observatör i Arktiska rådet slutgiltigt måste verkställas. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet understryker att EU och andra rika länder, som historiskt sett är de största bidragsgivarna till den globala uppvärmningen, har ett tungt ansvar att visa större solidaritet med de utsatta stater, främst på södra halvklotet och på öar, som drabbas hårdast av klimatförändringarnas inverkan och att säkerställa ett konstant stöd för att öka deras resiliens, bidra till katastrofriskreducering, bland annat genom att bevara och återställa ekosystem som spelar en viktig roll för regleringen av klimatet, hjälpa dem att återhämta sig från skador som orsakas av klimatförändringarna, och förbättra anpassningsåtgärderna och resiliensen med hjälp av lämpligt ekonomiskt stöd och kapacitetsuppbyggnad, särskilt genom partnerskap för nationellt fastställda bidrag. Parlamentet konstaterar att utsatta stater är viktiga partner i det drivande arbetet för ambitiösa klimatåtgärder på internationell nivå, med tanke på att klimatförändringarna utgör ett existentiellt hot mot dem. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att stödja mindre rika länder i deras ansträngningar att minska beroendet av fossila bränslen och öka tillgången till överkomlig förnybar energi, samt genom program för att främja tillgången till vetenskap, teknik och innovation i linje med mål 17 för hållbar utveckling, och genom att göra dem medvetna om tillgänglig teknik för övervakning och skydd av miljön och medborgarna, såsom EU:s främsta flaggskeppsprogram på rymdområdet, Copernicus, och dess klimatförändringstjänst. Parlamentet framhåller de möjligheter som EU:s externa investeringsplan erbjuder för att stimulera klimatsmarta investeringar och stödja hållbar utveckling. Parlamentet betonar att humanitära organisationer måste planera sina åtgärder på lång sikt på basis av välgrundad kunskap om klimateffekterna i utsatta områden. Parlamentet uppmanar också kommissionen att ta fram en heltäckande strategi för att främja EU:s spetskompetens i miljövänlig teknik på global nivå. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet betonar att EU:s politik behöver effektiviseras så att EU på ett verkningsfullt sätt kan bemöta situationer såsom vatten- och livsmedelsbrist, som sannolikt kommer att uppstå oftare i framtiden. Parlamentet påminner om att en sådan brist på nödvändig näring kan ge upphov till allvarliga långsiktiga säkerhetsutmaningar, som riskerar att motverka andra resultat av EU:s utvecklingspolitik. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar EU att prioritera bistånd i form av bidrag och tekniköverföring till de fattigaste länderna så att energiövergången kan genomföras. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet rekommenderar att EU fördjupar sitt strategiska samarbete på statlig och icke-statlig nivå genom dialoger och partnerskap om en utveckling med nollutsläpp av koldioxid med tillväxtekonomier och andra länder som har en stor inverkan på den globala uppvärmningen, men som också är avgörande när det gäller globala klimatåtgärder. Parlamentet noterar mot bakgrund av detta att klimatet kan vara en ingångspunkt för diplomatiska förbindelser med partner med vilka andra punkter på dagordningen är mycket omtvistade, och därigenom kan erbjuda en möjlighet att stärka stabilitet och fred. Parlamentet uppmanar EU att dela med sig av sina politiska erfarenheter och lärdomar till sina partner för att påskynda genomförandet av Parisavtalet. Parlamentet uppmanar EU att inrätta särskilda paneler som ska debattera klimat- och hållbarhetspolitik och dialoger om ekonomiska och tekniska lösningar för energiövergång och resiliens, även i ministermöten på hög nivå. Parlamentet uppmanar EU att bygga upp och stödja partnerskap på områden av gemensamt intresse, bland annat 2050 Pathways, hållbara finansreformer, rena transporter, koldioxidmarknader och andra instrument för koldioxidprissättning utanför Europa i syfte att begränsa de globala utsläppen och samtidigt skapa lika villkor för alla ekonomiska sektorer. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet uppmanar EU att ta ledningen i arbetet med att utveckla internationella och regionala partnerskap på koldioxidmarknader enligt artikel 6 i Parisavtalet och utnyttja sina erfarenheter av att inrätta, anpassa och driva EU:s utsläppshandelssystem och koppla utsläppshandelssystemet till den schweiziska koldioxidmarknaden. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja utvecklingen av mekanismer för prissättning av koldioxid i tredjeländer och deras regioner, främja internationellt samarbete med målet att på medellång sikt göra mekanismerna så förenliga som möjligt, och på lång sikt inrätta en internationell koldioxidmarknad. Parlamentet betonar i detta sammanhang de senaste årens framgångsrika samarbete mellan EU och Kina, som möjliggjorde inrättandet av ett nationsomfattande utsläppshandelssystem i Kina i december 2017. Parlamentet ser fram emot resultatet av det pågående arbetet, som kommer att vara avgörande för att systemet ska fungera väl. Parlamentet uppmanar med kraft EU att fortsätta stödja Kinas ambitioner på koldioxidhandelsområdet och stärka det framtida samarbetet för att arbeta i riktning mot lika villkor för alla på global nivå. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet uppmanar EU att på internationell nivå aktivt verka för en offensiv politik mot växthusgasutsläpp, bland annat genom införandet av utsläppsbegränsningar och omedelbara åtgärder för att minska utsläppen från den internationella sjöfarten och luftfarten. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet anser att mer behöver göras för att utveckla koldioxidjusteringar vid gränserna, som en drivkraft för alla länders ytterligare ansträngningar att uppnå Parisavtalets mål. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet rekommenderar EU att tillsammans med FN stödja ett större internationellt samarbete för att hantera problemet med sandstormar som, framför allt i Mellanöstern, förvärrar de redan befintliga spänningarna och skapar nya sådana. Parlamentet påpekar att stormarna orsakar allvarliga hälsoskador och dessutom torkar ut de redan begränsade vattenresurserna i Mellanösternregionen. Parlamentet uppmanar i detta avseende med kraft EU att samarbeta med FN för att förbättra övervaknings- och varningssystemen. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet uppmanar med kraft utrikestjänsten, kommissionen och medlemsstaterna att inrikta sina strategiska dialoger om energi med länder som exporterar fossila bränslen i EU:s utvidgade grannskap på samarbete för koldioxidsnål energi och modeller för koldioxidsnål ekonomisk utveckling i syfte att stärka freden samt öka människors säkerhet och välbefinnande i Europa och globalt. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet uppmanar utrikestjänsten, kommissionen och medlemsstaterna att se till att deras internationella politiska dialoger och samarbete med partnerländerna fullständigt överensstämmer med Parisavtalets mål och EU:s ambition att vara världsledande vad gäller förnybar energi. |
| --- | --- |

51.

EU:s strategiska partner

| 52. | Europaparlamentet anser att EU måste fortsätta sina ansträngningar för att få Förenta staterna att på nytt delta i multilateralt samarbete om klimatåtgärder, och uppmanar med kraft Förenta staterna att respektera Parisavtalet utan att äventyra dess ambitionsnivå. Parlamentet anser att parlamentarisk dialog och samarbete med lokala myndigheter är avgörande i detta syfte. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Parlamentet påpekar att brexitförhandlingarna och den framtida relationen med Förenade kungariket måste återspegla behovet av ett fortsatt samarbete om klimatdiplomati. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet konstaterar att regioner och städer spelar en allt viktigare roll för en hållbar utveckling eftersom de påverkas direkt av klimatförändringarna, att deras tillväxt har en direkt inverkan på klimatet och att de alltmer aktivt deltar i begränsningen av och anpassningen till klimatförändringarna, ibland mot bakgrund av motstridig politik från deras nationella regeringars sida. Parlamentet upprepar att städer och regioner har en central roll i arbetet med att införa innovationer, vidta miljöskyddsåtgärder, använda miljövänlig teknik, investera i kompetens och utbildning och öka konkurrenskraften genom att utveckla ren teknik på lokal nivå. Parlamentet uppmanar därför EU att ytterligare intensifiera sina förbindelser med lokala och regionala myndigheter och ursprungsbefolkningar i tredjeländer och utomeuropeiska länder och territorier (ULT), främja tematiskt och sektoriellt samarbete mellan städer och regioner både inom och utanför EU, utforma initiativ för anpassning och resiliens, stärka modeller för en hållbar utveckling och planer för utsläppsbegränsningar inom viktiga sektorer såsom energi, industri, teknik, jordbruk och transport både i stads- och landsbygdsområden, t.ex. genom projekt för partnersamverkan och programmet för internationellt samarbete mellan städer och genom stöd till plattformar såsom borgmästaravtalet och inrättande av nya forum för utbyte av bästa praxis. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att stödja regionala och lokala aktörers ansträngningar för att införa regionalt och lokalt fastställda bidrag (liknande nationellt fastställda bidrag) när klimatambitionen kan höjas genom denna process. Parlamentet noterar den roll som EU-delegationerna i tredjeländer kan spela i detta sammanhang. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet konstaterar också att den ökade urbanisering som är märkbar i många delar av världen förvärrar de befintliga problem som orsakas av klimatförändringarna på grund av ökad efterfrågan på resurser såsom energi, mark och vatten, och dessutom bidrar till att ytterligare förvärra miljöproblemen i många tätorter både i och utanför EU, såsom luftföroreningar och ökade avfallsmängder. Parlamentet noterar att andra konsekvenser av klimatförändringarna, såsom extrema väderförhållanden, torka och markförsämring, ofta är särskilt märkbara i landsbygdsområden. Parlamentet anser att lokala och regionala myndigheter behöver ägnas särskild uppmärksamhet och ges särskilt stöd för att hantera dessa utmaningar, öka resiliensen och bidra till begränsningsinsatser genom att utveckla nya former av energiförsörjning och nya transportkoncept. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet betonar att det behövs ett gränsöverskridande samarbete mellan medlemsstater och partnerländer, särskilt om gränsöverskridande miljökonsekvensbedömningar, i linje med relevanta internationella regler och konventioner, i synnerhet Uneces konvention om skydd och användning av gränsöverskridande vattendrag och internationella sjöar, Århuskonventionen och Esbokonventionen. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att stärka sina förbindelser med och sitt stöd till civila samhällen i hela världen, såsom aktörer för klimatåtgärder, och att bilda allianser och skapa samverkanseffekter med forskarsamhället, icke-statliga organisationer, lokalsamhällen, ursprungsbefolkningar och icke-traditionella aktörer för att i högre grad samordna de olika aktörernas mål, idéer och metoder, så att de kan bidra till en samordnad strategi för klimatåtgärder. Parlamentet uppmuntrar EU och dess medlemsstater att arbeta tillsammans med den privata sektorn för att stärka samarbetet om hur man kan dra full nytta av de möjligheter som ges av övergången till en ekonomi med nollutsläpp av koldioxid, ta fram exportstrategier för klimatteknik för länder på global nivå och uppmuntra sådan tekniköverföring till och kapacitetsuppbyggnad i tredjeländer som uppmuntrar till användningen av förnybara energikällor. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet understryker vikten av vetenskaplig forskning för det klimatpolitiska beslutsfattandet. Parlamentet konstaterar att gränsöverskridande vetenskapligt utbyte är en grundläggande aspekt av det internationella samarbetet. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att fortlöpande stödja vetenskapliga organisationer som arbetar med klimatriskbedömningar och med att försöka bedöma följderna av klimatförändringarna och som föreslår möjliga anpassningsåtgärder till politiska myndigheter. Parlamentet uppmanar med kraft EU att använda sin egen forskningskapacitet för att bidra till globala klimatåtgärder. |
| --- | --- |

58.

o

o o

| 59. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, kommissionen, Europeiska utrikestjänsten och, för kännedom, till FN:s generalförsamling och FN:s generalsekreterare. |
| --- | --- |

59.

---

(1)  EUT C 215, 19.6.2018, s. 46.

(2)  Antagna texter, P8_TA(2017)0380.

(3)  EUT C 207, 30.6.2017, s. 51.

(4)  EUT C 487, 28.12.2016, s. 24.

(5)  Antagna texter, P8_TA(2017)0493.

(6)  Antagna texter, P8_TA(2018)0005.

(7)  Antagna texter, P8_TA(2018)0066.

(8)  Antagna texter, P8_TA(2018)0075.

---

Onsdagen den 4 juli 2018

| 8.4.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 118/43 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 118/43

---

P8_TA(2018)0284

Partnerskapsavtal mellan EU, Europeiska atomenergigemenskapen och Armenien (resolution)

Europaparlamentets resolution som inte avser lagstiftning av den 4 juli 2018 om utkastet till rådets beslut om ingående, på unionens vägnar, av det omfattande och fördjupade partnerskapsavtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Armenien, å andra sidan (12543/2017 – C8–0422/2017 – 2017/0238(NLE) – 2017/2269(INI))

(2020/C 118/05)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (12543/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (12543/2017),

| — | med beaktande av det omfattande och fördjupade partnerskapsavtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Armenien, å andra sidan (12548/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det omfattande och fördjupade partnerskapsavtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Armenien, å andra sidan (12548/2017),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 37 i fördraget om Europeiska unionen och i enlighet med artiklarna 91, 100.2, 207 och 209 samt artikel 218.6 andra stycket led a, artikel 218.7 och artikel 218.8 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0422/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 37 i fördraget om Europeiska unionen och i enlighet med artiklarna 91, 100.2, 207 och 209 samt artikel 218.6 andra stycket led a, artikel 218.7 och artikel 218.8 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0422/2017),

| — | med beaktande av sina relevanta resolutioner om förbindelserna mellan EU och Armenien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina relevanta resolutioner om förbindelserna mellan EU och Armenien,

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 december 2017 om årsrapporten om genomförandet av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 december 2017 om årsrapporten om genomförandet av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (1),

| — | med beaktande av de gemensamma förklaringarna från toppmötena inom det östliga partnerskapet, särskilt den som man enades om i Bryssel 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de gemensamma förklaringarna från toppmötena inom det östliga partnerskapet, särskilt den som man enades om i Bryssel 2017,

| — | med beaktande av kommissionens och Europeiska utrikestjänstens gemensamma meddelanden om den europeiska grannskapspolitiken (EGP), särskilt rapporten av den 18 maj 2017 om genomförandet av översynen av den europeiska grannskapspolitiken (JOIN(2017)0018) och det gemensamma arbetsdokumentet av den 9 juni 2017Eastern Partnership – 20 Deliverables for 2020: Focusing on key priorities and tangible results (SWD(2017)0300) samt 2016 års meddelande om en global strategi för Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens och Europeiska utrikestjänstens gemensamma meddelanden om den europeiska grannskapspolitiken (EGP), särskilt rapporten av den 18 maj 2017 om genomförandet av översynen av den europeiska grannskapspolitiken (JOIN(2017)0018) och det gemensamma arbetsdokumentet av den 9 juni 2017Eastern Partnership – 20 Deliverables for 2020: Focusing on key priorities and tangible results (SWD(2017)0300) samt 2016 års meddelande om en global strategi för Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik,

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om situationen i det östra grannskapet, särskilt sin rekommendation av den 15 november 2017 till rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten om det östliga partnerskapet inför toppmötet i november 2017 (2) och sin resolution av den 15 april 2015 om hundraårsminnet av det armeniska folkmordet (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om situationen i det östra grannskapet, särskilt sin rekommendation av den 15 november 2017 till rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten om det östliga partnerskapet inför toppmötet i november 2017 (2) och sin resolution av den 15 april 2015 om hundraårsminnet av det armeniska folkmordet (3),

| — | med beaktande av sin lagstiftningsresolution av den 4 juli 2018 (4) om utkastet till beslut, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin lagstiftningsresolution av den 4 juli 2018 (4) om utkastet till beslut,

| — | med beaktande av prioriteringarna för partnerskapet mellan Europeiska unionen och Armenien, som undertecknades den 21 februari 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av prioriteringarna för partnerskapet mellan Europeiska unionen och Armenien, som undertecknades den 21 februari 2018,

| — | med beaktande av artikel 49 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 49 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget),

| — | med beaktande av artikel 99.2 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 99.2 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A8–0179/2018), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A8–0179/2018), och av följande skäl:

| A. | Den nuvarande ramen för förbindelserna mellan Armenien och Europeiska unionen utgörs av partnerskaps- och samarbetsavtalet från 1996, som trädde i kraft 1999 och som kommer att ersättas av det föreslagna omfattande och fördjupade partnerskapsavtalet. |
| --- | --- |

A.

Den nuvarande ramen för förbindelserna mellan Armenien och Europeiska unionen utgörs av partnerskaps- och samarbetsavtalet från 1996, som trädde i kraft 1999 och som kommer att ersättas av det föreslagna omfattande och fördjupade partnerskapsavtalet.

| B. | Genom det östra partnerskapet har EU och Armenien byggt upp sina förbindelser på ett gemensamt åtagande i fråga om internationell rätt och grundläggande värden, såsom demokrati, rättsstaten och god samhällsstyrning samt respekt för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter. |
| --- | --- |

B.

Genom det östra partnerskapet har EU och Armenien byggt upp sina förbindelser på ett gemensamt åtagande i fråga om internationell rätt och grundläggande värden, såsom demokrati, rättsstaten och god samhällsstyrning samt respekt för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter.

| C. | Det kvarstår vissa orosmoln när det gäller Armeniens fulla respekt för vissa av de ovannämnda grundläggande värdena, särskilt demokrati och rättsstaten, som undergrävs av korruption, röstköp, organiserad brottslighet och överdriven oligarkisk kontroll. |
| --- | --- |

C.

Det kvarstår vissa orosmoln när det gäller Armeniens fulla respekt för vissa av de ovannämnda grundläggande värdena, särskilt demokrati och rättsstaten, som undergrävs av korruption, röstköp, organiserad brottslighet och överdriven oligarkisk kontroll.

| D. | Armeniens geografiska läge mellan Europa, Centralasien och Mellanöstern och angränsande regionala makter, främst Ryssland, Iran och Turkiet, är både av strategisk betydelse och en utmaning. Att en del tidigare tragiska händelser inte erkänts – särskilt det armeniska folkmordet, utländska truppers närvaro i Armenien och de seglivade konflikterna i Sydkaukasien, som även drabbar Azerbajdzjan och Georgien – är ett allvarligt hot mot alla partners säkerhet och mot stabiliteten i regionen. Konflikten om Nagorno-Karabach kan endast lösas på fredlig väg i enlighet med OSSE:s grundläggande principer från 2009, framför allt genom det arbete som utförs av ordförandena för OSSE:s Minskgrupp och deras förslag. |
| --- | --- |

D.

Armeniens geografiska läge mellan Europa, Centralasien och Mellanöstern och angränsande regionala makter, främst Ryssland, Iran och Turkiet, är både av strategisk betydelse och en utmaning. Att en del tidigare tragiska händelser inte erkänts – särskilt det armeniska folkmordet, utländska truppers närvaro i Armenien och de seglivade konflikterna i Sydkaukasien, som även drabbar Azerbajdzjan och Georgien – är ett allvarligt hot mot alla partners säkerhet och mot stabiliteten i regionen. Konflikten om Nagorno-Karabach kan endast lösas på fredlig väg i enlighet med OSSE:s grundläggande principer från 2009, framför allt genom det arbete som utförs av ordförandena för OSSE:s Minskgrupp och deras förslag.

| E. | EU är Armeniens främsta handelspartner och viktigaste givare. Armenien är också medlem i Eurasiska ekonomiska unionen, vilket visar att EU inte behöver kräva att dess partner måste välja att ha fördjupade förbindelser med EU på bekostnad av sina förbindelser med tredje parter, trots att vissa möjligheter – till exempel ett djupgående och omfattande frihandelsområde med EU – inte kunnat förverkligas i detta sammanhang. |
| --- | --- |

E.

EU är Armeniens främsta handelspartner och viktigaste givare. Armenien är också medlem i Eurasiska ekonomiska unionen, vilket visar att EU inte behöver kräva att dess partner måste välja att ha fördjupade förbindelser med EU på bekostnad av sina förbindelser med tredje parter, trots att vissa möjligheter – till exempel ett djupgående och omfattande frihandelsområde med EU – inte kunnat förverkligas i detta sammanhang.

| F. | Det nya avtalet utgör en ny rättslig grund som kan blåsa nytt liv i den politiska dialogen och bredda det ekonomiska samarbetet och samarbetet på områden såsom energi, transporter, infrastruktur och miljö. Dessa bestämmelser förväntas få en positiv inverkan på Armenien när det gäller främjandet av demokratiska normer, ekonomisk tillväxt och hållbar utveckling. Sådana framtidsutsikter är särskilt viktiga för Armeniens ungdomar, bland annat genom förbättrad utbildning och fler arbetstillfällen. Invånarna i både EU och Armenien kommer att gynnas av det ökade samarbetet. |
| --- | --- |

F.

Det nya avtalet utgör en ny rättslig grund som kan blåsa nytt liv i den politiska dialogen och bredda det ekonomiska samarbetet och samarbetet på områden såsom energi, transporter, infrastruktur och miljö. Dessa bestämmelser förväntas få en positiv inverkan på Armenien när det gäller främjandet av demokratiska normer, ekonomisk tillväxt och hållbar utveckling. Sådana framtidsutsikter är särskilt viktiga för Armeniens ungdomar, bland annat genom förbättrad utbildning och fler arbetstillfällen. Invånarna i både EU och Armenien kommer att gynnas av det ökade samarbetet.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar varmt undertecknandet av det omfattande och fördjupade partnerskapsavtalet, som utgör ett betydande framsteg i förbindelserna mellan EU och Armenien och är ett konkret uttryck för åtagandet att ytterligare fördjupa de politiska och ekonomiska förbindelserna. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att avtalets undertecknande inte utgör slutpunkten för samarbetet mellan EU och Armenien. Parlamentet betonar snarare hur viktigt det är med ett skyndsamt och effektivt genomförande innan man börjar överväga möjligheten till en ytterligare fördjupning av samarbetet och integrationen mellan de båda parterna, i en takt och omfattning som passar båda parter. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet påminner om att betydande framsteg i fråga om att upprätthålla grundläggande värden, såsom rättsstaten, mänskliga rättigheter och grundläggande friheter samt ett fungerande demokratiskt system som försvarar domstolsväsendets oberoende och opartiskhet och som uppnår konkreta resultat i kampen mot korruption, är avgörande för att skapa ytterligare möjligheter till samarbete. Parlamentet ser i detta sammanhang fram emot att EU i sinom tid kommer att överväga att inleda en dialog om viseringsliberalisering med Armenien, under förutsättning att det finns förutsättningar för en väl förvaltad och säker rörlighet på plats, bland annat ett effektivt genomförande av ett förenklat viseringsförfarande och återtagandeavtal mellan parterna. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet lovordar invånarna i Armenien för det fredliga maktöverlämnandet i april och maj 2018 som ledde till ett regeringsskifte i enlighet med Armeniens författning. Parlamentet välkomnar den återhållsamhet som de brottsbekämpande organen visat, men uttrycker oro över omotiverade gripanden av fredliga demonstranter, bland annat ledamöter av parlamentet. Parlamentet framför sina varma gratulationer till Nikol Pashinyan som valts till Armeniens nya premiärminister. Parlamentet ser fram emot ett ökat samarbete med honom, hans regering och nationalförsamlingen, inte minst för att stödja dem i arbetet med att uppfylla de förväntningar som det armeniska samhället gav uttryck för under demonstrationerna, och uttrycker sin beredvillighet att övervaka framtida parlamentsval i Armenien. |
| --- | --- |

4.

Tillämpningsområde, allmänna principer, grundläggande värden och åtaganden om konfliktlösning

| 5. | Europaparlamentet betonar att avtalets territoriella tillämpning omfattar, å ena sidan, de territorier där fördraget om Europeiska unionen, fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen är tillämpliga och i enlighet med de villkor som fastställs i dessa fördrag och, å andra sidan Republiken Armeniens territorium. Parlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa att inga produkter exporteras olagligen till EU via Armenien. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet konstaterar att avtalet överensstämmer med den anda och de principer som uttrycks i Europaparlamentets rekommendation av den 15 november 2017, i vilken det otvetydigt fastställs att inget omfattande avtal kommer att ratificeras med ett land som inte respekterar EU:s värden som demokrati, rättsstaten, god samhällsstyrning, mänskliga rättigheter och grundläggande friheter. Parlamentet uppmanar likväl de armeniska myndigheterna att med EU:s hjälp säkerställa att det inte sker någon tillbakagång avseende dessa värden, eftersom det skulle kunna leda till att avtalet tillfälligt upphävs i enlighet med dess artikel 379. Parlamentet upprepar att EU:s ekonomiska stöd till Armenien fortfarande är villkorligt och beror på om reformer som håller hög kvalitet genomförs. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmuntrar Armenien att skyndsamt anta och genomföra reformer som man ömsesidigt kommit överens om som särskilt rör valsystemets stabilitet, domstolsväsendets oberoende och insyn i de statliga institutionernas styre, särskilt i samband med prioriteringarna för partnerskapet mellan EU och Armenien, vilket bör fungera som en vägledande ram för avtalets genomförande i syfte att leda till påtagliga och positiva resultat för Armeniens invånare. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet betonar att det är ytterst viktigt att organisationer från det civila samhället engageras och inkluderas på ett meningsfullt sätt under denna genomförandefas, även via den nya plattform för det civila samhället som inrättas genom avtalet, utöver de begränsade åtagandena att hålla företrädare för det civila samhället informerade och att föra en dialog med dem, vilket för närvarande föreskrivs i artikel 366 i avtalet. Parlamentet erinrar om att deltagande organisationer från det civila samhället bör återspegla ett så brett spektrum av olika politiska och sociala intressen som möjligt. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att löpa linan ut när det gäller villkoren för EU:s ekonomiska bistånd genom att systematiskt koppla EU-stödet – bland annat genom det europeiska grannskapsinstrumentet, makrofinansiellt bistånd och andra instrument – till det faktiska genomförandet av reformer, vars framsteg ska övervakas noga. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet konstaterar att avtalet även överensstämmer med den anda och de principer som uttrycks i Europaparlamentets rekommendation av den 15 november 2017, bland annat när det gäller att göra ratificeringen av ett nytt avtal med Armenien eller Azerbajdzjan beroende av meningsfulla åtaganden och väsentliga framsteg i riktning mot en lösning av konflikten om Nagorno-Karabach. Parlamentet uppmanar med kraft båda sidorna att i god tro öka takten i och resultaten av sina förhandlingar efter valen 2018 i båda länderna, i syfte att skriva historia genom att sätta punkt för en konflikt som inte kan lösas med militära medel, men som krävt alltför många liv, särskilt i form av civila offer, och som inte bara har stått i vägen för fred och stabilitet utan också hämmat socioekonomisk utveckling i regionen under nästan tre årtionden. Parlamentet uttrycker djup oro över den militära upptrappningen och de oproportionerliga försvarsutgifterna i regionen. Parlamentet stöder alla initiativ som främjar fred och utvecklar goda grannförbindelser, bland annat högnivåsamtal och en mekanism för att övervaka eldupphör, och uppmanar utrikestjänsten och kommissionen att öka EU:s stöd till program för att möjliggöra ökade kontakter mellan armeniska och azerbajdzjanska icke-statliga organisationer och ungdomsorganisationer, samtidigt som man säkerställer att EU:s medlemsstater undviker indirekt export av varor och teknik med dubbla användningsområden till parterna i konflikten. |
| --- | --- |

10.

Politisk reform

| 11. | Europaparlamentet uppmanar både Armenien och EU att ge inhemska reformer hög prioritet, såsom anges i artikel 4, för att framför allt säkerställa en smidig övergång från ett system med presidentstyre till ett parlamentariskt system och en avpolitisering av statliga institutioner. Parlamentet uppmanar Armeniens regering att se till att större reformer – t.ex. sådana reformer som rör regeringens uppbyggnad och verksamhet eller strafflagen – är föremål för större insyn och för en inkluderande dialog med oppositionen och civilsamhället, till förmån för det armeniska samhället som helhet. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet betonar nödvändigheten av att skapa lika villkor för oppositionen och ett klimat i vilket civilsamhället, däribland medieföreträdare och människorättsförsvarare, kan verka fritt utan rädsla för repressalier. Parlamentet uppmanar Armenien att i detta sammanhang säkerställa en skyndsam och rättvis rättegång för alla fångar, även Andreas Ghukasyan, fri från politisk påverkan. Parlamentet uppmanar de armeniska myndigheterna att se till att journalister inte utsätts för några påtryckningar eller känner rädsla för repressalier eller våld på grund av sitt arbete och att rätten till mötesfrihet upprätthålls, och att de avhåller sig från att använda överdrivet våld och påtryckningar, t.ex. ogrundade anklagelser om brott mot fredliga demonstranter och protestledare. Parlamentet efterlyser opartiska utredningar och rättvisa rättegångar i samtliga mål, även när det gäller polisens tidigare oproportionerliga åtgärder mot fredliga demonstranter och i målet Sasna Tsrer, under vilket polisen allvarligt hindrade försvarsadvokaternas arbete. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar med kraft de armeniska myndigheterna att inför de kommande valen skyndsamt och fullt ut genomföra samtliga rekommendationer från de internationella observatörsuppdrag som leds av Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa/Kontoret för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter (OSSE/ODIHR), vilket lyfts fram i deras slutrapport, särskilt vad gäller påståenden om röstköp, hot mot väljare, påtryckningar mot offentligt anställda och privatanställda samt otillbörlig inblandning i röstningsprocessen från partiföreträdare eller tjänstemän inom de brottsbekämpande organen, något som inte ökade allmänhetens tilltro till landets valsystem. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar Armenien att genomföra Venedigkommissionens rekommendationer, exempelvis rekommendationerna i dess yttrande från 2017 om utkastet till rättegångslag, enligt vilka lagen har lett till positiva förändringar genom författningsreformen, men att den innehåller luckor och inkonsekvenser som behöver åtgärdas. |
| --- | --- |

14.

Rättsstaten och respekten för de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna

| 15. | Europaparlamentet upprepar sin starka hängivenhet för internationell rätt och grundläggande värden, inbegripet demokrati, rättsstaten och god samhällsstyrning samt respekt för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, och uppmanar Armenien att göra betydande framsteg på dessa områden, särskilt vad gäller mediefrihet, rättsväsendets oberoende och kampen mot korruption, organiserad brottslighet, penningtvätt, skatteundandragande, nepotism och överdriven oligarkisk kontroll. Parlamentet uppmanar de armeniska myndigheterna att inleda en fördjupad och genuin process för ekonomiska reformer med målet att få bukt med den nuvarande oligarkiska strukturen och avskaffa relevanta monopol. Parlamentet uppmanar de armeniska myndigheterna att fortsätta att agera konsekvent i enlighet med landets förpliktelser i egenskap av part i FN:s konvention mot tortyr i syfte att förebygga, lagföra och bestraffa kränkningar. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet beklagar att våld på grund av kön och sexuell läggning fortfarande är ett stort problem i Armenien. Parlamentet noterar erkännandet av att våld i hemmet är ett stort problem, i och med nationalförsamlingens antagande den 8 december 2017 av lagen om förhindrande av våld inom familjen, skydd av offer för våld inom familjen och återskapande av fredliga förhållanden (sammanhållning) i familjen, men efterlyser skärpt lagstiftning för att effektivt bekämpa sådant våld och för att myndigheterna ska kunna skydda och stödja offren bättre. Parlamentet lovordar Armenien för undertecknandet av Europarådets Istanbulkonvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet den 18 januari 2018, och uppmanar Armenien att skyndsamt ratificera och grundligt genomföra denna konvention för att verkligen leva upp till de internationella normerna på detta område. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar Armenien att ta itu med frågor som rör jämställdhet och åtgärder mot diskriminering genom att vidta skyndsamma och verkningsfulla åtgärder för att uppnå lika möjligheter för alla, i synnerhet i fråga om sysselsättning, lika lön och offentliga ämbeten, helst genom en omfattande fristående lag mot diskriminering, som också skyddar andra utsatta grupper såsom hbti-personer, i enlighet med internationella normer och Armeniens olika åtaganden när det gäller mänskliga rättigheter samt att säkerställa effektiva skyddsmekanismer med tillräckliga resurser. Parlamentet ser i detta sammanhang med oro på den planerade lagstiftningens oförenlighet med internationella normer mot diskriminering. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar med kraft de armeniska myndigheterna att ge hög prioritet åt att stoppa det könsurval som förekommer i form av könsselektiva aborter, som efter Kina har störst utbredning i världen i Armenien och Azerbajdzjan. Parlamentet stöder Armeniens engagemang för att förbättra livet för barn – särskilt funktionshindrade och föräldralösa barn – genom att konsekvent genomföra de prioriteringar som fastställs i den nationella strategin för skydd av barnets rättigheter samt i den hithörande handlingsplanen för genomförandet av FN:s barnkonvention och att garantera inkluderande undervisning för alla barn senast 2025 och utrota barnarbete. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet efterlyser ytterligare insatser för att öka samarbetet för att förebygga och bekämpa brottslig verksamhet såsom terrorism, organiserad brottslighet, it-brottslighet och gränsöverskridande brottslighet, och uppmanar Armenien att anpassa sig mer till EU:s utrikes- och säkerhetspolitik. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar Armenien att ratificera Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen (ICC), som landet undertecknade 1999. |
| --- | --- |

20.

Samarbete inom handel och ekonomi

| 21. | Europaparlamentet välkomnar fördjupningen av handelsförbindelserna och de ekonomiska förbindelserna mellan EU och Armenien och det faktum att det omfattande och fördjupade partnerskapsavtalet i vissa fall sträcker sig längre än WTO-åtagandena i fråga om öppenhet och marknadstillträde för EU-produkter och EU-aktörer inom områden såsom handel med tjänster, immateriella rättigheter och offentlig upphandling. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar Armenien att bedriva handel med EU i en anda av tillit, i enlighet de åtaganden som landet gjorde vid anslutningen till WTO. Parlamentet påminner om att villkoren för WTO-medlemskapet och skyldigheterna enligt WTO-avtalen och bestämmelserna i dessa avtal ska vara tillämpliga endast i de territorier i Republiken Armenien som har erkänts av FN. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet hoppas att avtalet snabbt kommer att leda till nya och attraktiva ekonomiska möjligheter för armeniska medborgare som bor i eller återvänder till Armenien, inte minst för ungdomarna i landet. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet beklagar dock att avtalet inte kan inbegripa ett avlägsnande av tullhinder på grund av Armeniens medlemskap i Eurasiska ekonomiska unionen. Parlamentet välkomnar likväl att Armenien i så hög grad utnyttjar EU:s allmänna preferenssystem (GSP+), men konstaterar med viss oro att denna export inom ramen för GSP+ är starkt koncentrerad till några få typer av varor. Parlamentet konstaterar att avtalet respekterar Armeniens multipolära utrikespolitik, men uppmanar kommissionen att säkerställa att EU:s bistånd i Armenien inte är riktat mot sektorer som drabbats av ryska sanktioner gentemot EU, och uppmanar eftertryckligen kommissionen att noga övervaka EU-medlemsstaternas efterlevnad av rådets förordning (EU) nr 833/2014, för att undvika att Ryssland anskaffar varor och teknik med dubbla användningsområden via Armenien. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet välkomnar överenskommelsen om skydd av varumärken, inbegripet övergångsbestämmelserna i artikel 237 avseende cognac och champagne, varigenom EU:s intressen skyddas och Armenien dessutom får möjlighet att utveckla sin handel inom alla viktiga sektorer av sin ekonomi. |
| --- | --- |

25.

Energi och andra samarbetsområden

| 26. | Europaparlamentet välkomnar den tonvikt som framför allt i artikel 42 läggs vid kärnsäkerhet på grundval av Internationella atomenergiorganets (IAEA) och Europeiska unionens standarder och praxis. Parlamentet beklagar de armeniska myndigheternas beslut att förlänga livslängden för kärnkraftverket i Medzamor, och upprepar sin djupa oro över den kvarstående diskrepansen mellan säkerhetsstandarderna för detta kärnkraftverk och de betydande risker som är kopplade till att det ligger i ett område med seismisk aktivitet. Parlamentet lovordar förhandlarna för att de i artikel 42 i det omfattande och fördjupade partnerskapsavtalet inbegripit särskilt samarbete om ”stängning och säker avveckling av kärnkraftverket Medzamor samt snabbt antagande av en färdplan eller handlingsplan i denna fråga, med hänsyn till behovet av att ersätta verket med ny kapacitet för att säkerställa Republiken Armeniens energitrygghet och villkoren för en hållbar utveckling”. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet välkomnar vidare de särskilda bestämmelserna om samarbete i miljöfrågor i Armenien, mot bakgrund av det brådskande behovet av framsteg på området samt möjligheter till nya arbetstillfällen och minskat beroende av energiimport tack vare utvecklingen av rena alternativa energikällor. Parlamentet uppmanar särskilt kommissionen att bistå och stödja Armeniens regering, både tekniskt och ekonomiskt, i sin ambitiösa plan för att utveckla förnybar energi. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar de armeniska myndigheterna att öka öppenheten och ansvarsskyldigheten inom förvaltningen av offentliga finanser samt inom offentlig upphandling och privatiseringsprocessen och att dessutom stärka tillsynen av banksektorn. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet betonar betydelsen av bestämmelserna om dialog och samarbete avseende sysselsättningspolitik, arbetstagares rättigheter inom exempelvis arbetsmiljöområdet, jämställdhet och åtgärder mot diskriminering, bland annat för utsatta och marginaliserade grupper, för att skapa bättre arbetstillfällen med förbättrade arbetsförhållanden, särskilt för unga armenier, och att medverka till att bekämpa hög arbetslöshet och svår fattigdom. |
| --- | --- |

29.

Institutionella bestämmelser

| 30. | Europaparlamentet välkomnar inrättandet av en parlamentarisk partnerskapskommitté enligt artikel 365 i avtalet och åtar sig att tillsammans med Armeniens parlament skyndsamt fastställa dess arbetsordning för att dess verksamhet ska kunna inledas i ett tidigt skede. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet upprepar sin begäran om att kommissionen och utrikestjänsten var sjätte månad ska överlämna en detaljerad skriftlig rapport till parlamentet om genomförandet av internationella avtal, i enlighet med sin rekommendation av den 15 november 2017 till rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten om det östliga partnerskapet inför toppmötet i november 2017, i vilken parlamentets föresats att stärka sin övervakning av genomförandet av internationella avtal med länderna i det östliga partnerskapet och sin granskning av det EU-stöd som tillhandahålls i detta avseende bekräftades på nytt. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar EU och Armeniens myndigheter att intensifiera sin kommunikation om syftena och målen med detta nya avtal, för att ytterligare öka allmänhetens medvetenhet, både i Armenien och inom EU, om de förväntade möjligheter och fördelar som avtalet skulle medföra. Parlamentet uppmanar dessutom båda parter att fortsätta bekämpa eventuella desinformationskampanjer med anknytning till förbindelserna mellan EU och Armenien. |
| --- | --- |

32.

o

o o

| 33. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament samt till Republiken Armeniens regering och parlament. |
| --- | --- |

33.

---

(1)  Antagna texter, P8_TA(2017)0493.

(2)  Antagna texter, P8_TA(2017)0440.

(3)  EUT C 328, 6.9.2016, s. 2.

(4)  Antagna texter, P8_TA(2018)0283.

---

| 8.4.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 118/49 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 118/49

---

P8_TA(2018)0286

Avtal om partnerskap och samarbete mellan EU och Irak (resolution)

Europaparlamentets resolution som inte avser lagstiftning av den 4 juli 2018 om utkastet till rådets beslut om ingående av ett avtal om partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Irak, å andra sidan (10209/1/2012 – C8-0038/2018 – 2010/0310M(NLE)

(2020/C 118/06)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (10209/1/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (10209/1/2012),

| — | med beaktande av avtalet om partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Irak, å andra sidan (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av avtalet om partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Irak, å andra sidan (1),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 91, 100, 207, 209 och 218.6 andra stycket led a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0038/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 91, 100, 207, 209 och 218.6 andra stycket led a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0038/2018),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 januari 2013 om partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan EU och Irak (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 januari 2013 om partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan EU och Irak (2),

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och kommissionen av den 8 januari 2018 om inslagen i en EU-strategi för Irak,, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och kommissionen av den 8 januari 2018 om inslagen i en EU-strategi för Irak,,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 22 januari 2018 om en ny strategi för Irak, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 22 januari 2018 om en ny strategi för Irak,

| — | med beaktande av kommissionens fleråriga vägledande program för Irak (2014–2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens fleråriga vägledande program för Irak (2014–2017),

| — | med beaktande av sin resolution av den 4 februari 2016 om det så kallade IS/Daish systematiska massmord på religiösa minoriteter (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 4 februari 2016 om det så kallade IS/Daish systematiska massmord på religiösa minoriteter (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 27 oktober 2016 om situationen i norra Irak/Mosul (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 27 oktober 2016 om situationen i norra Irak/Mosul (4),

| — | med beaktande av resolutionerna 2367 (2017) och 2379 (2017), som antogs av FN:s säkerhetsråd den 14 juli 2017 och den 21 september 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolutionerna 2367 (2017) och 2379 (2017), som antogs av FN:s säkerhetsråd den 14 juli 2017 och den 21 september 2017,

| — | med beaktande av sin lagstiftningsresolution av den 4 juli 2018 (5) om utkastet till beslut, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin lagstiftningsresolution av den 4 juli 2018 (5) om utkastet till beslut,

| — | med beaktande av artikel 99.2 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 99.2 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandet från utskottet för utveckling (A8-0224/2018), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandet från utskottet för utveckling (A8-0224/2018), och av följande skäl:

| A. | Europa och Irak är sammanlänkande till följd av tusentals år av ömsesidigt kulturellt inflytande och en gemensam historia. |
| --- | --- |

A.

Europa och Irak är sammanlänkande till följd av tusentals år av ömsesidigt kulturellt inflytande och en gemensam historia.

| B. | Irak har härjats under årtionden, först av diktatorstyre under Saddam Hussein, som inledde anfallskrig mot Iran 1980 och Kuwait 1990, sedan av förlamande sanktioner, interna konflikter efter den USA-ledda invasionen 2003, som bland annat innebar sekteristiskt våld och kurdisk utbrytning, och jihadistisk terrorism av Daish. Alla dessa faktorer förklarar omfattningen av de utmaningar som Irak står inför i sina strävanden efter att göra framsteg mot bättre samhällsstyrning, ekonomisk utveckling och nationell försoning. |
| --- | --- |

B.

Irak har härjats under årtionden, först av diktatorstyre under Saddam Hussein, som inledde anfallskrig mot Iran 1980 och Kuwait 1990, sedan av förlamande sanktioner, interna konflikter efter den USA-ledda invasionen 2003, som bland annat innebar sekteristiskt våld och kurdisk utbrytning, och jihadistisk terrorism av Daish. Alla dessa faktorer förklarar omfattningen av de utmaningar som Irak står inför i sina strävanden efter att göra framsteg mot bättre samhällsstyrning, ekonomisk utveckling och nationell försoning.

| C. | EU har bekräftat sitt engagemang för att inleda ett starkt partnerskap med Irak, på grundval av partnerskaps- och samarbetsavtalet, att stödja de irakiska myndigheterna under övergången till demokrati och under återuppbyggnadsprocessen och samtidigt ta itu med orsakerna till den politiska, sociala och ekonomiska instabiliteten. Återuppbyggnaden har beräknats kosta så mycket som 88 miljarder US-dollar. |
| --- | --- |

C.

EU har bekräftat sitt engagemang för att inleda ett starkt partnerskap med Irak, på grundval av partnerskaps- och samarbetsavtalet, att stödja de irakiska myndigheterna under övergången till demokrati och under återuppbyggnadsprocessen och samtidigt ta itu med orsakerna till den politiska, sociala och ekonomiska instabiliteten. Återuppbyggnaden har beräknats kosta så mycket som 88 miljarder US-dollar.

| D. | De EU-medlemsstater som deltog i kriget 2003, och EU som helhet, har ett särskilt ansvar för att bistå den irakiska befolkningen och stödja insatser för att uppnå fred och stabilitet i landet. |
| --- | --- |

D.

De EU-medlemsstater som deltog i kriget 2003, och EU som helhet, har ett särskilt ansvar för att bistå den irakiska befolkningen och stödja insatser för att uppnå fred och stabilitet i landet.

| E. | Parlamentsvalet ägde rum den 12 maj 2018. I regionen, som brottas med inskränkande auktoritära regimer och metoder, utgör Irak ett av få exempel på en konkurrensutsatt politisk miljö, som inbegriper ett flerpartisystem och relativt fria medier. De politiska krafterna i landet verkar inse behovet av att bilda tvärsekteristiska allianser för att förbättra systemets legitimitet och stabilitet. Genuina och konkurrensutsatta val är av avgörande betydelse för att befästa demokratin i Irak. Att alla delar av det irakiska samhället deltar fullt ut är ett viktigt steg mot en inkluderande demokrati och en känsla av nationell samhörighet. |
| --- | --- |

E.

Parlamentsvalet ägde rum den 12 maj 2018. I regionen, som brottas med inskränkande auktoritära regimer och metoder, utgör Irak ett av få exempel på en konkurrensutsatt politisk miljö, som inbegriper ett flerpartisystem och relativt fria medier. De politiska krafterna i landet verkar inse behovet av att bilda tvärsekteristiska allianser för att förbättra systemets legitimitet och stabilitet. Genuina och konkurrensutsatta val är av avgörande betydelse för att befästa demokratin i Irak. Att alla delar av det irakiska samhället deltar fullt ut är ett viktigt steg mot en inkluderande demokrati och en känsla av nationell samhörighet.

| F. | Säkerhetssituationen måste förbättras avsevärt för att stabiliseringen, försoningen, ett inkluderande styre och den ekonomiska och sociala utvecklingen i landet på både nationell och lokal nivå ska kunna främjas. Ansvarsskyldighet för brott som begåtts av alla parter är nödvändigt för att uppnå försoning. EU tillhandahåller stöd till reformer av säkerhetssektorn i Irak genom EU:s rådgivande uppdrag. FN:s biståndsmission i Irak (Unami) har funnits i landet sedan 2003 och har arbetat hårt med att främja en inkluderande politisk dialog och nationell försoning. Nato fortsätter att genomföra sitt initiativ för kapacitetsuppbyggnad i Irak, med fokus på bekämpning av improviserade sprängladdningar, ammunitionsröjning, minröjning, civil-militär planering, underhåll av utrustning från Sovjettiden, militärmedicin och reform av Iraks säkerhetsinstitutioner. |
| --- | --- |

F.

Säkerhetssituationen måste förbättras avsevärt för att stabiliseringen, försoningen, ett inkluderande styre och den ekonomiska och sociala utvecklingen i landet på både nationell och lokal nivå ska kunna främjas. Ansvarsskyldighet för brott som begåtts av alla parter är nödvändigt för att uppnå försoning. EU tillhandahåller stöd till reformer av säkerhetssektorn i Irak genom EU:s rådgivande uppdrag. FN:s biståndsmission i Irak (Unami) har funnits i landet sedan 2003 och har arbetat hårt med att främja en inkluderande politisk dialog och nationell försoning. Nato fortsätter att genomföra sitt initiativ för kapacitetsuppbyggnad i Irak, med fokus på bekämpning av improviserade sprängladdningar, ammunitionsröjning, minröjning, civil-militär planering, underhåll av utrustning från Sovjettiden, militärmedicin och reform av Iraks säkerhetsinstitutioner.

| G. | Irak står inför ett antal utmaningar gällande samhällsstyrningen som måste hanteras, närmare bestämt att skapa institutionell och administrativ kapacitet och befästa rättsstaten, tillämpa lagstiftningen och respektera de mänskliga rättigheterna, däribland kvinnors rättigheter och rättigheterna för alla etnisk-religiösa minoriteter. |
| --- | --- |

G.

Irak står inför ett antal utmaningar gällande samhällsstyrningen som måste hanteras, närmare bestämt att skapa institutionell och administrativ kapacitet och befästa rättsstaten, tillämpa lagstiftningen och respektera de mänskliga rättigheterna, däribland kvinnors rättigheter och rättigheterna för alla etnisk-religiösa minoriteter.

| H. | Det är viktigt att bekämpa arbetslösheten och social utestängning, särskilt bland ungdomar, för att förhindra att de radikaliseras och därmed lätt kan rekryteras av terroristorganisationer eller organiserade kriminella grupper. |
| --- | --- |

H.

Det är viktigt att bekämpa arbetslösheten och social utestängning, särskilt bland ungdomar, för att förhindra att de radikaliseras och därmed lätt kan rekryteras av terroristorganisationer eller organiserade kriminella grupper.

| I. | Iraks terrorbekämpningstjänst, som var den främsta aktören i befrielsen av Mosul, har drabbats av svåra förluster och måste få ett ordentligt erkännande och stöd för att förbättra sin rekryteringsförmåga så att den återigen blir en styrka med skälig och hållbar storlek. |
| --- | --- |

I.

Iraks terrorbekämpningstjänst, som var den främsta aktören i befrielsen av Mosul, har drabbats av svåra förluster och måste få ett ordentligt erkännande och stöd för att förbättra sin rekryteringsförmåga så att den återigen blir en styrka med skälig och hållbar storlek.

| J. | De irakiska myndigheterna bör betrakta landets oljeinkomster som ett verktyg och en möjlighet till en hållbar social och ekonomisk återuppbyggnad som gynnar det irakiska samhället i stort, snarare än att inkomsterna fördelas på grundval av klientelitism. Stora oljefyndigheter finns i det självstyrande irakiska Kurdistan. Det är nödvändigt att normalisera förbindelserna mellan centralregeringen i Bagdad och den kurdiska regionala regeringen i det självstyrande irakiska Kurdistan i enlighet med konstitutionen. |
| --- | --- |

J.

De irakiska myndigheterna bör betrakta landets oljeinkomster som ett verktyg och en möjlighet till en hållbar social och ekonomisk återuppbyggnad som gynnar det irakiska samhället i stort, snarare än att inkomsterna fördelas på grundval av klientelitism. Stora oljefyndigheter finns i det självstyrande irakiska Kurdistan. Det är nödvändigt att normalisera förbindelserna mellan centralregeringen i Bagdad och den kurdiska regionala regeringen i det självstyrande irakiska Kurdistan i enlighet med konstitutionen.

| K. | Irak är ett lapptäcke av olika grupper som ofta konkurrerar om makten och kontrollen över nationella resurser. Tusentals irakiska medborgare, bland annat från minoritetsgrupper och särskilt kvinnor och flickor, har avrättats brutalt eller förslavats av Daish, i vad som kan betecknas som krigsförbrytelser och brott mot mänskligheten. Terrorist- och extremistgrupperna har fortfarande fritt spelrum att utnyttja de sekteristiska och lokala spänningarna. År 2003 bodde över 1,5 miljoner kristna irakiska medborgare (kaldéer, syrianer, assyrier och andra kristna minoriteter) i Irak. De utgör en gammal ursprungsbefolkning som i mycket hög grad riskerar att utsättas för förföljelse och tvingas i exil. Miljontals irakiska medborgare, bland annat kristna, har därefter tvingats fly undan våldet och antingen lämnat landet eller tvångsförflyttats inom landets gränser. Kurderna utgör en betydande minoritet av Iraks befolkning och de flesta av dem bor i det självstyrande irakiska Kurdistan. |
| --- | --- |

K.

Irak är ett lapptäcke av olika grupper som ofta konkurrerar om makten och kontrollen över nationella resurser. Tusentals irakiska medborgare, bland annat från minoritetsgrupper och särskilt kvinnor och flickor, har avrättats brutalt eller förslavats av Daish, i vad som kan betecknas som krigsförbrytelser och brott mot mänskligheten. Terrorist- och extremistgrupperna har fortfarande fritt spelrum att utnyttja de sekteristiska och lokala spänningarna. År 2003 bodde över 1,5 miljoner kristna irakiska medborgare (kaldéer, syrianer, assyrier och andra kristna minoriteter) i Irak. De utgör en gammal ursprungsbefolkning som i mycket hög grad riskerar att utsättas för förföljelse och tvingas i exil. Miljontals irakiska medborgare, bland annat kristna, har därefter tvingats fly undan våldet och antingen lämnat landet eller tvångsförflyttats inom landets gränser. Kurderna utgör en betydande minoritet av Iraks befolkning och de flesta av dem bor i det självstyrande irakiska Kurdistan.

| L. | Daish, al-Qaida och liknande terroristorganisationer inspireras av den extrema versionen av salafism/wahhabism. Trots att Daish har besegrats militärt och territoriellt måste det hot som den här ideologin utgör fortfarande hanteras genom bättre samhällsstyrning, utbildning, tillhandahållande av tjänster, avradikalisering och fullständigt deltagande av den sunnimuslimska gruppen i Iraks politiska process. |
| --- | --- |

L.

Daish, al-Qaida och liknande terroristorganisationer inspireras av den extrema versionen av salafism/wahhabism. Trots att Daish har besegrats militärt och territoriellt måste det hot som den här ideologin utgör fortfarande hanteras genom bättre samhällsstyrning, utbildning, tillhandahållande av tjänster, avradikalisering och fullständigt deltagande av den sunnimuslimska gruppen i Iraks politiska process.

| M. | I ett land med 26 miljoner invånare finns det i dag 11 miljoner människor i behov av humanitärt bistånd, över 3 miljoner irakier som är tvångsförflyttade inom landets gränser, varav många finns i irakiska Kurdistan, och 246 000 flyktingar från Syrien. Att ge internflyktingar ekonomiskt stöd så att de kan bygga upp sina liv igen är avgörande för att de ska kunna återvända. |
| --- | --- |

M.

I ett land med 26 miljoner invånare finns det i dag 11 miljoner människor i behov av humanitärt bistånd, över 3 miljoner irakier som är tvångsförflyttade inom landets gränser, varav många finns i irakiska Kurdistan, och 246 000 flyktingar från Syrien. Att ge internflyktingar ekonomiskt stöd så att de kan bygga upp sina liv igen är avgörande för att de ska kunna återvända.

| N. | Den territoriella segern över Daish uppnåddes tack vare Iraks väpnade styrkor, med stöd från den globala koalitionen mot Daish, och olika enheter av de så kallade Folkets mobiliseringsstyrkor, peshmerga och andra allierade styrkor. Trots att Daish har besegrats territoriellt i Irak kvarstår det jihadistiska hotet, vilket äventyrar befästandet av stabiliteten och säkerheten i landet, i synnerhet längs gränsen till Syrien. För landets återuppbyggnad och integrationen i det irakiska samhället är det nödvändigt att överbrygga de religiösa olikheterna, upplösa Folkets mobiliseringsstyrkor och integrera dess medlemmar enligt statens behov. Utan detta går det inte att uppnå en fungerande stat som bygger på demokrati och pluralism. År 2016 antog Iraks parlament en lag som i princip gör konstellationen av milisgrupper till ett stående inslag i Iraks säkerhetsstyrkor. En enad, pluralistisk och demokratisk irakisk stat är en förutsättning för stabilitet och utveckling för landet och dess medborgare. |
| --- | --- |

N.

Den territoriella segern över Daish uppnåddes tack vare Iraks väpnade styrkor, med stöd från den globala koalitionen mot Daish, och olika enheter av de så kallade Folkets mobiliseringsstyrkor, peshmerga och andra allierade styrkor. Trots att Daish har besegrats territoriellt i Irak kvarstår det jihadistiska hotet, vilket äventyrar befästandet av stabiliteten och säkerheten i landet, i synnerhet längs gränsen till Syrien. För landets återuppbyggnad och integrationen i det irakiska samhället är det nödvändigt att överbrygga de religiösa olikheterna, upplösa Folkets mobiliseringsstyrkor och integrera dess medlemmar enligt statens behov. Utan detta går det inte att uppnå en fungerande stat som bygger på demokrati och pluralism. År 2016 antog Iraks parlament en lag som i princip gör konstellationen av milisgrupper till ett stående inslag i Iraks säkerhetsstyrkor. En enad, pluralistisk och demokratisk irakisk stat är en förutsättning för stabilitet och utveckling för landet och dess medborgare.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar ingåendet av ett partnerskaps- och samarbetsavtal mellan EU och Irak. Parlamentet vill att de mekanismer som inrättas genom avtalet ska utnyttjas fullt ut för att stärka banden mellan EU och Irak. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet framhåller att partnerskaps- och samarbetsavtalet är ett viktigt instrument för genomförandet av EU-strategin för Irak och för ett förstärkt samarbete som främjar återuppbyggnad, stabilisering och försoning på nationell och lokal nivå med en långsiktig strategi. Parlamentet betonar vikten av att Irak ansvarar för att bygga en demokratisk, federal och pluralistisk stat som bygger på respekt för mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar anordnandet av den internationella konferensen om återuppbyggnaden av Irak, som hölls i Kuwait den 12 februari 2018. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att fullgöra sina åtaganden om ekonomiskt och tekniskt bistånd. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar att EU har åtagit sig att ge mer långsiktigt stöd till landet och att EU har utsett Irak till ett pilotland, så att man bättre kan hantera och operationalisera kopplingen mellan humanitärt bistånd och utvecklingssamarbete för att främja en övergång från humanitärt bistånd till en mer långsiktig återuppbyggnad och stabilisering. Parlamentet påminner om att krisen i Irak betecknas som FN:s katastrofnivå 3 och att 11 miljoner människor för närvarande är i behov av hjälp. EU och dess medlemsstater uppmanas därför med kraft att i första hand öka sina insatser för att omedelbart hantera viktiga humanitära utmaningar och humanitära behov, särskilt när det gäller de över 3 miljoner internflyktingar som finns i landet. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet betonar att fattigdomen i landet är utbredd. Trots att Irak är ett högremedelinkomstland har år av våld, konflikter och sekterism kraftigt undergrävt framstegen på utvecklingsområdet. EU uppmanas att genom riktade projekt fokusera sitt utvecklingsbistånd på de mest sårbara grupperna och de mest behövande människorna, dvs. kvinnor och barn, ungdomar, internflyktingar och flyktingar. |
| --- | --- |

5.

Prioriteringar för EU:s insatser i Irak

| 6. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att upprätthålla dagens nivå av humanitärt bistånd för att hjälpa och skydda alla irakier som berörs av konflikterna, genom att använda bistånd för att befästa samhällsstyrning, demokrati och rättsstaten. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa en omfattande tillsyn av det ekonomiska bistånd de har tillhandahållit för att se till att det når dem som behöver det. Parlamentet betonar att alla människor i Irak har en lagstadgad rätt att erhålla civil dokumentation och att få tillgång till bistånd utan någon diskriminering. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar EU att intensifiera sitt samarbete för att underlätta stabiliseringen av och säkerheten inom de områden som nyligen befriats och därmed erbjuda ett säkert, välgrundat, frivilligt och värdigt återvändande för internflyktingar. Parlamentet uppmanar EU att fortsätta att stödja Iraks myndigheter för att säkerställa demokratiska val och hjälpa Iraks oberoende höga valkommission i dess ansträngningar att göra det möjligt för internflyktingar att rösta i valet. Parlamentet uppmuntrar EU att ge tekniskt bistånd till kapacitetsuppbyggnad i Irak när det gäller minröjning och avlägsnande av alla explosiva faror från de befriade områdena. Iraks regering uppmanas att försöka påskynda registreringsförfarandena för minröjningsorganisationer. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar med kraft EU och medlemsstaterna att snarast tillhandahålla ekonomiskt bistånd till att återuppbygga prioriterad infrastruktur och återupprätta grundläggande samhällsservice, såsom tillgång till vatten och sanitetstjänster, elektricitet, utbildning och hälso- och sjukvård, så att grundläggande levnadsstandard för befolkningen kan säkerställas, stödet till det civila samhället kan förbättras och finansiering av projekt som stöder aktörer som arbetar för ansvarsskyldighet och demokratisk förändring kan prioriteras. Parlamentet uppmanar EU:s medlemsstater att stödja en planeringsprocess för återuppbyggnad av städer som möjliggör medborgarengagemang i beslutsprocesserna när det gäller återuppbyggnad för att säkerställa att alla parter deltar i stadsplaneringen och återuppbyggnaden i syfte att förbättra förtroendet mellan medborgarna och staten. Kommissionen uppmanas att se till att de medel som tillhandahålls för återuppbyggnad fördelas jämnt mellan behövande samhällsgrupper, oberoende av mottagarnas etnicitet eller religion, och förmedlas genom legitima statliga organ snarare än genom regionala och lokala aktörer. Ekonomiskt bistånd skulle också kunna införas och fördelas till lokala entreprenörer och företag för att säkerställa att kapital når små och medelstora företag. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar EU att göra sitt yttersta för att uppmuntra en kontinuerlig och konstruktiv dialog mellan de centrala myndigheterna och de regionala myndigheterna i irakiska Kurdistan, särskilt efter den folkomröstning som hölls i Kurdistan i september 2017, för att upprätta stabila förbindelser som är tillfredsställande för båda parter, främja en inkluderande beslutsprocess på högsta nivå och fullt ut respektera såväl mångfalden i landet och rättigheterna för alla delar av det irakiska samhället som principerna i den irakiska konstitutionen och Iraks territoriella enhet, suveränitet och integritet. Parlamentet betonar behovet av att lösa frågan om utstakningen av gränsen mellan irakiska Kurdistan och resten av Irak genom en FN-stödd dialog. Parlamentet anser att Irak och den regionala regeringen i det självstyrande Kurdistan bör kunna dra nytta av oljeexporter utan inblandning utifrån. Parlamentet uppmanar också EU att främja ett starkare samarbete mellan federala och lokala myndigheter för att på ett effektivt sätt bygga upp landet igen och uppnå långsiktig stabilitet och en fredlig samexistens. Parlamentet betonar att det är ytterst angeläget att irakiska Kurdistan genomför nödvändiga politiska och ekonomiska reformer, bekämpar korruption, gör det möjligt för nya partier att träda fram och säkerställer genuina och konkurrensutsatta val till det regionala parlamentet 2018. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet anser att följande bör prioriteras för utvecklingsbiståndet under övergången från katastrofbistånd till utveckling: en långsiktig strategi, stabilisering, reformer och förbättringar när det gäller god samhällsstyrning och ansvarighet, utbildning och kompetensutveckling, tillgång till försörjningsmöjligheter och tillhandahållande av hälso- och sjukvårdstjänster och grundläggande sociala tjänster. Parlamentet betonar också hur viktigt det är med reformer för att uppnå en jämnare könsfördelning och förbättra kvinnors representation i landets politiska liv. Parlamentet ser fram emot att få konkreta förslag om planerade åtgärder som tillgodoser dessa behov, och uppmanar enträget kommissionen att lägga fram bevis på resultat och effekter inom ramen för det fleråriga vägledande programmet 2014–2017. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uttrycker oro över den stora splittringen i det irakiska samhället. Parlamentet uppmanar EU att i samordning med FN:s biståndsmission i Irak och de irakiska myndigheterna fullt ut stödja det arbete som den nationella kommissionen för försoning utför för att främja försoning mellan olika folkgrupper och en nationell försoningsprocess som Irak ansvarar för, för att säkerställa att mångfalden i Irak respekteras och främja en inkluderande och representativ samhällsstyrning på nationell och lokal nivå som bidrar till att stärka en gemensam känsla av irakiskt medborgarskap. Parlamentet noterar att behovet av att förebygga konflikter och ta itu med säkerhetsutmaningar, liksom behovet av försoning, medling och dialog, gör det nödvändigt att kraftigt öka de medel som står till förfogande för sådana initiativ, främst genom användningen av instrumentet som bidrar till stabilitet och fred. Parlamentet välkomnar rekommendationerna från Iraks religiösa ledare till Iraks regering om att inrätta ett råd för högre präster och forskare i Irak, om att skicka en begäran till Iraks parlament om att godkänna en lag som kriminaliserar extremistiska religiösa tal som hetsar till hat och våld och om att bestraffa dem som uppmuntrar detta, om att se över läroplanerna och om att lägga tonvikt vid försoning och nationellt medborgarskap i stället för vid sekteristisk identitet. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar världssamfundet och EU att tillhandahålla stöd för att bevara mångfalden av etniska, kulturella och religiösa identiteter i Irak. Parlamentet efterlyser sätt att, inom ramen för Iraks konstitution, undersöka, erkänna, skydda och förbättra det lokala självstyret för etniska och religiösa minoriteter som är bosatta i områden där de historiskt sett har haft en stark närvaro och levt fredligt sida vid sida med varandra – exempelvis i Sinjarbergen (yasidier) och på Nineveslätten (kaldeisk-syrisk-assyriska folk). Parlamentet uppmanar de irakiska myndigheterna att låta kurder, kristna och yasidier återvända till sina ursprungliga bosättningsområden och att se till att det är säkert för dem att göra det. |
| --- | --- |

12.

Politisk dialog

| 13. | Europaparlamentet uppmanar EU att stärka sin politiska dialog med de irakiska myndigheterna för att främja respekten för de mänskliga rättigheterna och stärka de demokratiska institutionerna genom större respekt för rättsstatsprincipen, god samhällsstyrning och ett fungerande rättsväsende. Parlamentet vill i detta sammanhang att avskaffandet av dödsstraffet ska bli en prioriterad fråga för denna dialog och uppmanar de irakiska myndigheterna att genast införa ett moratorium för dödsstraff. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet påminner om att utvecklingen av det irakiska civila samhället och dess fulla politiska representation och deltagande i olika reformprocesser måste stödjas. Parlamentet anser att man särskilt måste uppmärksamma representationen av kvinnor, ungdomar och personer som tillhör etniska och religiösa grupper i det irakiska samhället, bland annat kristna, shia- och sunnimuslimer, yasidier och mandéer, shabaker, kurder, turkmener och andra, vilkas krav måste behandlas. Parlamentet betonar samtidigt behovet av att prioritera uppnåendet av en inkluderande, icke-sekteristisk politisk klass som representerar alla delar av det irakiska samhället. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att, med hänsyn till EU:s regelverk i fråga om korruptionsbekämpning, tillsammans med de irakiska myndigheterna inleda program för rättsligt samarbete och utbyte av bästa praxis och effektiva verktyg för att bekämpa omfattande korruption och därigenom säkerställa en rättvis fördelning av landets tillgångar. Parlamentet betonar EU:s roll som rådgivare till den irakiska regeringen i frågor som rör säkerhet och samhällsstyrning för att säkerställa stabiliteten i Irak. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet lovordar de irakiska väpnade styrkornas bidrag till den globala kampen mot terroristorganisationen Daish. Parlamentet fortsätter att stödja de omfattande terrorismbekämpningsinsatser som leds av den globala koalitionen mot Daish, eftersom Daish fortfarande utgör ett allvarligt hot trots de senaste militära framgångarna mot organisationen, samtidigt som respekten för folkrätten och de mänskliga rättigheterna säkerställs. Kampen mot terrorism i Irak påverkas starkt av situationer i omgivningen, till exempel kriget i Syrien. Parlamentet uppmanar EU att inleda en dialog om frågor som rör kampen mot terrorism i syfte att reformera lagstiftningen mot terrorism och stärka landets förmåga att hantera terroristhot. EU uppmanas också att samarbeta med de irakiska myndigheterna för att bekämpa straffrihet för brott riktade till etniska, religiösa eller andra grupper, inbegripet alla slags minoriteter. Parlamentet inser att man måste ta itu med grundorsakerna till terrorismen för att den ska kunna bekämpas. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar EU att uppmuntra de irakiska myndigheterna att anta en nationell strategi för att hantera de brott som Daish har begått och att ansluta sig till Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen och frivilligt godta Internationella brottmålsdomstolens behörighet att på ett öppet och rättvist sätt utreda och säkerställa ansvarighet för de människorättskränkningar, krigsförbrytelser och brott mot mänskligheten som begåtts av Daish. Parlamentet betonar behovet av trovärdig lagföring av dem som ansvarar för de brott som har begåtts av Daish, med meningsfullt deltagande av offren och upprättande av ett fullständigt kriminalregister för dessa förbrytelser och brott. Parlamentet är samtidigt oroat över att en lagföring med alltför bred omfattning riskerar att leda till ytterligare orättvisor och hindra framtida försoning och återintegrering i samhället. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet understryker behovet av omfattande expertis inom medie- och yttrandefrihetsfrågor när man utbildar lokala medieaktörer i fredsjournalistik. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar EU att erkänna sitt ansvar för EU-medborgare som har rest till Irak för att delta i de brott som begås av Daish. Dessa bör ställas inför rätta i enlighet med rättsstatsprincipen. Parlamentet anser att det bör inrättas tydliga förfaranden mellan Irak och de berörda EU-medlemsstaterna för återsändande och rättsligt ansvar för dem som berörs. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja en reform av rättsväsendet, särskilt när det gäller övergångsrättvisa, för att respekten för internationella normer om rättssäkerhet, rättvisa rättegångar och domstolsväsendets oberoende och opartiskhet ska garanteras i syfte att säkerställa ansvarsskyldighet i förvaltningsstrukturerna. Parlamentet uppmanar EU att i samarbete med de irakiska myndigheterna bekämpa straffrihet för alla typer av brott riktade mot etniska, religiösa eller andra grupper, inbegripet alla slags minoriteter. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar de irakiska myndigheterna att prioritera jämställdhet och utrota alla former av våld mot och diskriminering av kvinnor och flickor, inbegripet könsrelaterat våld. Parlamentet betonar i detta hänseende vikten av att avskaffa lagen som frikänner tilltalade från åtal för våldtäkt, sexuella övergrepp, sexuellt utnyttjande av barn, bortförande eller liknande handlingar om våldtäktsmannen gifter sig med våldtäktsoffret. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar EU att främja såväl goda och konstruktiva grannförbindelser mellan Irak och dess grannländer som sin egen roll i att bidra till fred i regionen. Parlamentet betonar att Irak har omfattande förbindelser med Förenta staterna och Iran och nyligen också har förbättrat sina förbindelser med Saudiarabien, vilket eventuellt kan göra Irak till en central punkt för regionala insatser för att minska spänningarna. Alla berörda parter uppmanas att genomföra punkt 8 i FN:s säkerhetsråds resolution 598 som förespråkar regionala säkerhetsåtgärder i kuststaterna kring Persiska viken. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar EU att tillsammans med de irakiska myndigheterna utarbeta en nationell strategi för skydd och uppgrävning av massgravar för att bevara massgravarna i områden med nyligen avslutade konflikter, så att man kan gräva upp och kriminaltekniskt undersöka de mänskliga kvarlevorna i dem, för att dels möjliggöra värdiga begravningar av offrens kvarlevor eller överlämna dem till familjen, dels säkra bevis och möjliggöra utredning av och åtal för misstänkta brott mot mänskligheten. Parlamentet efterlyser också åtgärder från EU:s och dess medlemsstaters sida för att så snart som möjligt inrätta en expertgrupp som har till uppgift att samla in bevis för eventuell pågående internationell brottslighet, bland annat folkmord, varhelst sådana brott kan begås, i syfte att förbereda internationell lagföring av de ansvariga. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet anser att det bör införas en internationell årlig minnesdag för offren för de terroristbrott som begåtts av Daish, al-Qaida och liknande terroristorganisationer. |
| --- | --- |

24.

Sektoriellt samarbete

| 25. | Europaparlamentet betonar att återuppbyggnads- och stabiliseringsprocessen måste åtföljas av konsekventa politiska insatser inom ekonomisk och social utveckling som kommer alla irakier till godo på ett hållbart och inkluderande sätt. Parlamentet uppmanar EU att fullt ut samarbeta med de irakiska myndigheterna för att inte bara råda bot på de ekonomiska och budgetmässiga obalanserna utan också främja en hållbar ekonomisk tillväxt för alla som kan skapa arbetstillfällen, särskilt för ungdomar, samtidigt som man upprättar en ram för handel och skapar en gynnsam miljö för investeringar. EU uppmanas också att uppmuntra och stödja Irak i att ge ungdomar som gått miste om formell utbildning på grund av att de tvångsförflyttats av Daish möjlighet att få tillgång till formella utbildningsprogram som ger dem kunskaper och färdigheter som ökar deras möjligheter att få arbete. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar EU att uppmuntra och stödja Irak i arbetet med att diversifiera landets ekonomi. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet är bekymrat över att många elever av båda könen avbryter sin skolgång i Irak (enligt uppgifter från organisationer i det civila samhället har 60 procent av de som var inskrivna i grundskolan 2015 nu avbrutit sin skolgång). Parlamentet understryker att en hög läs- och skrivkunnighetsnivå är avgörande för att skapa en positiv fred i konfliktdrabbade områden. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar EU att stärka sitt samarbete på utbildningsområdet och till förmån för en utbildningsreform med målet att ge tillgång till kvalitetsutbildning på alla nivåer för alla, i synnerhet minderåriga. Parlamentet inser problemet med att flickor inte får tillgång till skolgång på grund av sedvänjor, synsätt i samhället, fattigdom och säkerhet. Parlamentet uppmanar EU att öka medvetenheten om utbildning för flickor och att i samarbete med den irakiska regeringen förbättra situationen, eftersom det är avgörande för att förbättra deras livskvalitet. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar EU att utveckla samarbetsmöjligheter inom vetenskap och forskning, särskilt universitetssamarbeten och partnerskap, i synnerhet avseende Erasmus+ och utbytesmöjligheter inom undervisning och forskning. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar EU att vidareutveckla och stärka samarbetet på kulturområdet för att skydda, bevara och återställa Iraks konst- och kulturarv. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet välkomnar att det, på de irakiska myndigheternas begäran och inom ramen för Iraks säkerhetsstrategi, har inletts ett uppdrag som ska stödja reformen av säkerhetssektorn i Irak (EUAM Irak). Parlamentet hoppas att detta uppdrag gör det möjligt att stärka de offentliga institutionerna och utveckla en opartisk och inkluderande poliskår. Parlamentet betonar att reformen av säkerhetssektorn i Irak är en viktig utmaning som också bör stödjas av FN. Likaså betonas behovet av att främja demobilisering av militanta grupper och återintegrering av stridande som en del av en större insats för att reformera säkerhetssektorn. Detta skulle kunna göras med hjälp av skräddarsydda program för återintegrering. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar EU att ge de irakiska myndigheterna ökat tekniskt bistånd till en god förvaltning av naturresurserna, bättre skatteuppbörd och minskning av olagliga finansiella flöden, för att säkerställa att Irak kommer att kunna finansiera sin inhemska utveckling på medellång sikt och minska ojämlikheten hos befolkningen och regionerna. Parlamentet betonar att man aktivt måste bistå den privata sektorn och investerarna med råd i syfte att förbättra både konfliktkänsligheten och deras bidrag till fredsbyggande åtgärder och hållbar utveckling. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar EU att inom ramen för partnerskaps- och samarbetsavtalet inleda en dialog med Irak om alla aspekter av migration och skapa en människorättsbaserad strategi för att hantera migrationen mot bakgrund av behovet av att hitta långsiktiga, ändamålsenliga och hållbara lösningar som gynnar medborgarna i både EU och Irak. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet betonar att Irak kan bli en viktig partner när det gäller att garantera återuppbyggnaden av energiinfrastruktur och en större diversifiering av energikällorna för Irak och försörjningskällorna för EU. Parlamentet uppmanar därför EU att stödja Irak i dess energiomställning och att samarbeta med Irak om gemensamma projekt och utbyte av god praxis och know-how inom de centrala områdena energieffektivitet, förnybar energi, miljö och effektiv förvaltning av resurser, däribland vatten, i syfte att bland annat påskynda genomförandet av målen för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet påminner om att kvinnor och flickor i oproportionellt hög grad drabbas av konflikter och extremism, och att de är mer utsatta för våld och övergrepp, bland annat sexuellt våld, tortyr, människohandel, slaveri och barnäktenskap. Parlamentet betonar hur viktigt det är att tillgodose de specifika humanitära behoven och utvecklingsbehoven för kvinnor och flickor, särskilt i internflyktinggrupper. EU uppmanas att fortsätta att främja jämställdhet mellan kvinnor och män och kvinnors egenmakt genom sitt utvecklingsarbete och att betona kvinnornas roll i samband med återhämtning och fredsbyggande insatser i landet. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet understryker behovet av att investera i Iraks jordbruk med tanke på dess höga sysselsättningspotential och vikten av att återbefolka landsbygdsområden där befolkningen fortsätter att minska på grund av konflikter. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet lovordar Iraks fasta beslut att gå med i Världshandelsorganisationen och uppmanar kommissionen att hjälpa de irakiska myndigheterna i deras insatser för att åter ingå i världsekonomin och världshandeln. |
| --- | --- |

37.

Institutionella förbindelser

| 38. | Europaparlamentet insisterar på att allt stöd från unionen ska omfattas av stränga krav på att principen om respekt för de mänskliga rättigheterna och rättsstatsprincipen följs. Likaså insisterar parlamentet på att den ska åtföljas av en fortlöpande utvärdering, vars resultat parlamentet ska underrättas om i enlighet med artikel 113 i partnerskaps- och samarbetsavtalet. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet förbinder sig att, i enlighet med partnerskaps- och samarbetsavtalet, inrätta en parlamentarisk samarbetskommitté tillsammans med det irakiska parlamentet, så att kommittén kan inleda sina aktiviteter, såsom att följa upp genomförandet av samarbetsprojekt mellan Irak och EU. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet vill att gruppen för demokratistöd och valsamordning ska inkludera Irak i sin förteckning över prioriterade länder för 2019 och delta i utarbetandet av program för kapacitetsuppbyggnad inom det irakiska parlamentet. Parlamentet uppmanar kommissionen att stödja dessa program. |
| --- | --- |

40.

o

o o

| 41. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Europeiska rådets ordförande, kommissionens ordförande, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament samt till regeringen och representantrådet i Irak. |
| --- | --- |

41.

---

(1)  EUT L 204, 31.7.2012, s. 20.

(2)  EUT C 440, 30.12.2015, s. 83.

(3)  EUT C 35, 31.1.2018, s. 77.

(4)  EUT C 215, 19.6.2018, s. 194.

(5)  Antagna texter, P8_TA(2018)0285.

---

| 8.4.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 118/57 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 118/57

---

P8_TA(2018)0292

De nästa stegen mot en extern EU-strategi för bekämpning av tidiga äktenskap och tvångsäktenskap

Europaparlamentets resolution av den 4 juli 2018 om de nästa stegen mot en extern EU-strategi för bekämpning av tidiga äktenskap och tvångsäktenskap (2017/2275(INI))

(2020/C 118/07)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sin resolution av den 4 oktober 2017 om avskaffande av barnäktenskap (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 4 oktober 2017 om avskaffande av barnäktenskap (1),

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, särskilt artikel 16, och FN:s alla övriga fördrag om och instrument för mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, särskilt artikel 16, och FN:s alla övriga fördrag om och instrument för mänskliga rättigheter,

| — | med beaktande av artikel 23 i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 23 i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter,

| — | med beaktande av artikel 10.1 i den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 10.1 i den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter,

| — | med beaktande av FN:s konvention om barnets rättigheter, som antogs av FN:s generalförsamling den 20 november 1989, och dess fyra grundläggande principer om icke-diskriminering (artikel 2), barnets bästa (artikel 3), överlevnad, utveckling och skydd (artikel 6) och delaktighet (artikel 12), och med beaktande av sin resolution av den 27 november 2014 om 25:e årsdagen av FN:s konvention om barnets rättigheter (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om barnets rättigheter, som antogs av FN:s generalförsamling den 20 november 1989, och dess fyra grundläggande principer om icke-diskriminering (artikel 2), barnets bästa (artikel 3), överlevnad, utveckling och skydd (artikel 6) och delaktighet (artikel 12), och med beaktande av sin resolution av den 27 november 2014 om 25:e årsdagen av FN:s konvention om barnets rättigheter (2),

| — | med beaktande av artikel 16 i FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 16 i FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor,

| — | med beaktande av FN:s konvention om samtycke till, laglig ålder för samt registrering av äktenskap, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om samtycke till, laglig ålder för samt registrering av äktenskap,

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution av den 18 december 2014 och den 19 december 2016 om barnäktenskap, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution av den 18 december 2014 och den 19 december 2016 om barnäktenskap, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap,

| — | med beaktande av resolution 29/8 av den 2 juli 2015 från FN:s råd för mänskliga rättigheter om ökade ansträngningar för att förhindra och utrota barnäktenskap, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap, dess resolution 24/23 av den 9 oktober 2013 om ökade ansträngningar för att förhindra och utrota barnäktenskap, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap: utmaningar, resultat, bästa praxis och brister i genomförandet samt dess resolution 35/16 av den 22 juni 2017 om barnäktenskap, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap i humanitära sammanhang, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolution 29/8 av den 2 juli 2015 från FN:s råd för mänskliga rättigheter om ökade ansträngningar för att förhindra och utrota barnäktenskap, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap, dess resolution 24/23 av den 9 oktober 2013 om ökade ansträngningar för att förhindra och utrota barnäktenskap, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap: utmaningar, resultat, bästa praxis och brister i genomförandet samt dess resolution 35/16 av den 22 juni 2017 om barnäktenskap, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap i humanitära sammanhang,

| — | med beaktande av den ståndpunkt om barnäktenskap som antogs av Afrikanska unionens stats- och regeringschefer i juni 2015 i Johannesburg i Sydafrika, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den ståndpunkt om barnäktenskap som antogs av Afrikanska unionens stats- och regeringschefer i juni 2015 i Johannesburg i Sydafrika,

| — | med beaktande av den gemensamma allmänna kommentaren från Afrikanska kommissionen för mänskliga och folkens rättigheter och Afrikanska expertkommittén för barnets rättigheter och välfärd om att avskaffa barnäktenskap, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma allmänna kommentaren från Afrikanska kommissionen för mänskliga och folkens rättigheter och Afrikanska expertkommittén för barnets rättigheter och välfärd om att avskaffa barnäktenskap,

| — | med beaktande av artiklarna 32, 37 och 59.4 i Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet (Istanbulkonventionen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 32, 37 och 59.4 i Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet (Istanbulkonventionen),

| — | med beaktande av FN:s befolkningsfonds (UNFPA) rapport Marrying too young – End child marriage som offentliggjordes 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s befolkningsfonds (UNFPA) rapport Marrying too young – End child marriage som offentliggjordes 2012,

| — | med beaktande av artikel 3 i fördraget om Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 3 i fördraget om Europeiska unionen,

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artikel 9, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artikel 9,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 26 oktober 2015 om handlingsplanen för jämställdhet 2016–2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 26 oktober 2015 om handlingsplanen för jämställdhet 2016–2020,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 3 april 2017 om främjande och skydd av barnets rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 3 april 2017 om främjande och skydd av barnets rättigheter,

| — | med beaktande av de grundläggande principerna i Europeiska utrikestjänstens meddelande från 2016 om en global strategi för Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de grundläggande principerna i Europeiska utrikestjänstens meddelande från 2016 om en global strategi för Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik,

| — | med beaktande av EU:s strategiska ram och handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati, som antogs av rådet den 25 juni 2012 (3), med beaktande av handlingsplanen för mänskliga rättigheter och demokrati 2015–2019, som antogs av rådet den 20 juli 2015 (4), med beaktande av det gemensamma arbetsdokumentet av den 27 juni 2017 från kommissionens avdelningar och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik EU Action Plan on Human Rights and Democracy (2015-2019): Mid-Term Review June 2017 (EU:s handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati (2015–2019): halvtidsöversyn juni 2017) (SWD(2017)0254), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s strategiska ram och handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati, som antogs av rådet den 25 juni 2012 (3), med beaktande av handlingsplanen för mänskliga rättigheter och demokrati 2015–2019, som antogs av rådet den 20 juli 2015 (4), med beaktande av det gemensamma arbetsdokumentet av den 27 juni 2017 från kommissionens avdelningar och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik EU Action Plan on Human Rights and Democracy (2015-2019): Mid-Term Review June 2017 (EU:s handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati (2015–2019): halvtidsöversyn juni 2017) (SWD(2017)0254),

| — | med beaktande av de omarbetade EU-riktlinjerna av den 6 mars 2017 för främjande och skydd av barnets rättigheter Inget barn ska lämnas utanför, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de omarbetade EU-riktlinjerna av den 6 mars 2017 för främjande och skydd av barnets rättigheter Inget barn ska lämnas utanför,

| — | med beaktande av det europeiska samförståndet om utveckling av den 7 juni 2017, vilket understryker EU:s åtagande att integrera mänskliga rättigheter och jämställdhet i enlighet med Agenda 2030 för hållbar utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det europeiska samförståndet om utveckling av den 7 juni 2017, vilket understryker EU:s åtagande att integrera mänskliga rättigheter och jämställdhet i enlighet med Agenda 2030 för hållbar utveckling,

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A8-0187/2018), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A8-0187/2018), och av följande skäl:

| A. | Barnäktenskap, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap är en allvarlig kränkning av de mänskliga rättigheterna och framför allt kvinnors rättigheter, däribland rätten till likabehandling, självbestämmande och kroppslig integritet, tillgång till utbildning och frihet från utnyttjande och diskriminering, och detta är ett problem som inte bara finns i tredjeländer, utan som även kan förekomma i en del medlemsstater. Avskaffandet av dessa sedvänjor är en av prioriteringarna för EU:s yttre åtgärder när det gäller främjande av kvinnors rättigheter och mänskliga rättigheter. Flera olika internationella stadgor och lagar förbjuder äktenskap med minderåriga, t.ex. FN:s konvention om barnets rättigheter och dess fakultativa protokoll. Barnäktenskap, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap har extremt negativa effekter på de berörda personernas fysiska och psykiska hälsa samt personliga utveckling och på barn som föds inom dessa äktenskap och, till följd av detta, på hela samhället. Barnäktenskap är en form av tvångsäktenskap, eftersom barn ofrånkomligen saknar förmågan att ge sitt fulla, fria och informerade samtycke till sitt äktenskap eller tidpunkten för detta. Barn utgör en del av en mycket utsatt grupp. |
| --- | --- |

A.

Barnäktenskap, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap är en allvarlig kränkning av de mänskliga rättigheterna och framför allt kvinnors rättigheter, däribland rätten till likabehandling, självbestämmande och kroppslig integritet, tillgång till utbildning och frihet från utnyttjande och diskriminering, och detta är ett problem som inte bara finns i tredjeländer, utan som även kan förekomma i en del medlemsstater. Avskaffandet av dessa sedvänjor är en av prioriteringarna för EU:s yttre åtgärder när det gäller främjande av kvinnors rättigheter och mänskliga rättigheter. Flera olika internationella stadgor och lagar förbjuder äktenskap med minderåriga, t.ex. FN:s konvention om barnets rättigheter och dess fakultativa protokoll. Barnäktenskap, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap har extremt negativa effekter på de berörda personernas fysiska och psykiska hälsa samt personliga utveckling och på barn som föds inom dessa äktenskap och, till följd av detta, på hela samhället. Barnäktenskap är en form av tvångsäktenskap, eftersom barn ofrånkomligen saknar förmågan att ge sitt fulla, fria och informerade samtycke till sitt äktenskap eller tidpunkten för detta. Barn utgör en del av en mycket utsatt grupp.

| B. | EU är fast beslutet att främja barnets rättigheter, och barnäktenskap, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap är en kränkning av dessa rättigheter. EU är fast beslutet att i sin yttre politik på ett heltäckande sätt skydda och främja barnets rättigheter. |
| --- | --- |

B.

EU är fast beslutet att främja barnets rättigheter, och barnäktenskap, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap är en kränkning av dessa rättigheter. EU är fast beslutet att i sin yttre politik på ett heltäckande sätt skydda och främja barnets rättigheter.

| C. | Inget äktenskap ska lagligen ingås utan båda parternas fulla och fria samtycke, eller av en person som inte uppnått laglig ålder för äktenskap. |
| --- | --- |

C.

Inget äktenskap ska lagligen ingås utan båda parternas fulla och fria samtycke, eller av en person som inte uppnått laglig ålder för äktenskap.

| D. | Barnäktenskap är ett globalt problem som överskrider gränserna för länder, kulturer och religioner. Bortgifta flickor återfinns i världens alla regioner, från Mellanöstern till Latinamerika, från Asien till Europa och från Afrika till Nordamerika. Barnäktenskap drabbar även pojkar, men i mycket mindre utsträckning än flickor. |
| --- | --- |

D.

Barnäktenskap är ett globalt problem som överskrider gränserna för länder, kulturer och religioner. Bortgifta flickor återfinns i världens alla regioner, från Mellanöstern till Latinamerika, från Asien till Europa och från Afrika till Nordamerika. Barnäktenskap drabbar även pojkar, men i mycket mindre utsträckning än flickor.

| E. | Fram till i dag har mer än 750 miljoner kvinnor blivit gifta före 18 års ålder, varav 250 miljoner före 15 års ålder. Idag finns det ungefär 40 miljoner flickor på mellan 15 och 19 år som är gifta eller lever i samboförhållanden. Varje år gifter sig ytterligare omkring 15 miljoner före 18 års ålder, varav fyra miljoner ingår äktenskap innan de fyllt 15. 156 miljoner pojkar har också blivit gifta före 18 års ålder, varav 25 miljoner före 15 års ålder. Barnäktenskap, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap är vanligare i fattiga och underutvecklade regioner. Antalet barnäktenskap, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap blir fler i takt med att världens befolkning ökar. Enligt en färsk rapport från Unicef uppskattas att omkring 1,2 miljarder flickor år 2050 kommer att ha blivit gifta innan de fyllt 18 år. Nio av de tio länderna med flest barnäktenskap klassificeras som bräckliga stater. |
| --- | --- |

E.

Fram till i dag har mer än 750 miljoner kvinnor blivit gifta före 18 års ålder, varav 250 miljoner före 15 års ålder. Idag finns det ungefär 40 miljoner flickor på mellan 15 och 19 år som är gifta eller lever i samboförhållanden. Varje år gifter sig ytterligare omkring 15 miljoner före 18 års ålder, varav fyra miljoner ingår äktenskap innan de fyllt 15. 156 miljoner pojkar har också blivit gifta före 18 års ålder, varav 25 miljoner före 15 års ålder. Barnäktenskap, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap är vanligare i fattiga och underutvecklade regioner. Antalet barnäktenskap, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap blir fler i takt med att världens befolkning ökar. Enligt en färsk rapport från Unicef uppskattas att omkring 1,2 miljarder flickor år 2050 kommer att ha blivit gifta innan de fyllt 18 år. Nio av de tio länderna med flest barnäktenskap klassificeras som bräckliga stater.

| F. | De bakomliggande orsakerna till barnäktenskap är i allmänhet fattigdom, brist på utbildning, djupt rotade klyftor mellan könen och könsstereotyper, uppfattningen att äktenskapet kommer att ge ”skydd”, familjeheder och avsaknad av faktiskt skydd för flickors och pojkars rättigheter samt skadliga sedvänjor, synsätt, seder och bruk och diskriminerande normer. Dessa faktorer förvärras ofta av en begränsad tillgång till bra utbildning och möjligheter till sysselsättning, och förstärks av vissa djupt rotade sociala normer som rör barnäktenskap, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap. |
| --- | --- |

F.

De bakomliggande orsakerna till barnäktenskap är i allmänhet fattigdom, brist på utbildning, djupt rotade klyftor mellan könen och könsstereotyper, uppfattningen att äktenskapet kommer att ge ”skydd”, familjeheder och avsaknad av faktiskt skydd för flickors och pojkars rättigheter samt skadliga sedvänjor, synsätt, seder och bruk och diskriminerande normer. Dessa faktorer förvärras ofta av en begränsad tillgång till bra utbildning och möjligheter till sysselsättning, och förstärks av vissa djupt rotade sociala normer som rör barnäktenskap, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap.

| G. | Barnäktenskap, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap är kopplade till en stor risk för tidiga och oönskade graviditeter, hög mödra- och barnadödlighet, låg användning av preventivmedel samt oönskade graviditeter, med ökade hälsorisker och högst bristfällig eller obefintlig tillgång till information om tjänster för sexuell och reproduktiv hälsa, och de innebär vanligtvis slutet på flickornas utbildning. I vissa länder är det till och med förbjudet för gravida flickor och unga mödrar att återvända till klassrummet. Barnäktenskap kan även leda till tvångsarbete, slaveri och prostitution. |
| --- | --- |

G.

Barnäktenskap, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap är kopplade till en stor risk för tidiga och oönskade graviditeter, hög mödra- och barnadödlighet, låg användning av preventivmedel samt oönskade graviditeter, med ökade hälsorisker och högst bristfällig eller obefintlig tillgång till information om tjänster för sexuell och reproduktiv hälsa, och de innebär vanligtvis slutet på flickornas utbildning. I vissa länder är det till och med förbjudet för gravida flickor och unga mödrar att återvända till klassrummet. Barnäktenskap kan även leda till tvångsarbete, slaveri och prostitution.

| H. | Även om FN:s konvention om barnets rättigheter betonar hur viktigt det är med åtgärder som uppmuntrar till regelbunden skolnärvaro är det många flickor som inte går i skolan på grund av ett antal faktorer, till exempel för att skolorna är otillgängliga eller dyra. Barnäktenskap, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap har en oproportionerligt förödande inverkan och livslånga konsekvenser för offren och berövar väldigt ofta de berörda personerna deras möjlighet att fortsätta utbilda sig eftersom flickor har en tendens att hoppa av skolan när de förbereder sig inför ett äktenskap eller kort därefter. Utbildning, inklusive sexualundervisning, är ett effektivt sätt att förhindra barnäktenskap, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap, eftersom tillgång till utbildning bidrar till egenmakt, sysselsättningsmöjligheter och främjande av valfrihet och rätten till självbestämmande och aktivt deltagande i samhällslivet, vilket leder till att individer kan frigöra sig från varje form av förmyndarskap som inverkar negativt på deras rättigheter, utan vilka den ekonomiska, rättsliga, hälsomässiga och sociala situationen för kvinnor och flickor och utvecklingen av samhället som helhet fortsätter att hämmas. |
| --- | --- |

H.

Även om FN:s konvention om barnets rättigheter betonar hur viktigt det är med åtgärder som uppmuntrar till regelbunden skolnärvaro är det många flickor som inte går i skolan på grund av ett antal faktorer, till exempel för att skolorna är otillgängliga eller dyra. Barnäktenskap, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap har en oproportionerligt förödande inverkan och livslånga konsekvenser för offren och berövar väldigt ofta de berörda personerna deras möjlighet att fortsätta utbilda sig eftersom flickor har en tendens att hoppa av skolan när de förbereder sig inför ett äktenskap eller kort därefter. Utbildning, inklusive sexualundervisning, är ett effektivt sätt att förhindra barnäktenskap, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap, eftersom tillgång till utbildning bidrar till egenmakt, sysselsättningsmöjligheter och främjande av valfrihet och rätten till självbestämmande och aktivt deltagande i samhällslivet, vilket leder till att individer kan frigöra sig från varje form av förmyndarskap som inverkar negativt på deras rättigheter, utan vilka den ekonomiska, rättsliga, hälsomässiga och sociala situationen för kvinnor och flickor och utvecklingen av samhället som helhet fortsätter att hämmas.

| I. | Varje år får 17 miljoner minderåriga ett barn, vilket tvingar dem att ta vuxenansvar och som äventyrar deras hälsa, utbildning och ekonomiska utsikter. Barnäktenskap, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap utsätter flickor för tidiga havandeskap som medför betydande risker och svårigheter i samband med graviditet och förlossning, främst på grund av en tillgång till läkarvård som är högst otillräcklig eller i värsta fall obefintlig, även när det gäller hälso- och sjukvårdscentrum av hög kvalitet, vilket ofta leder till mödradödlighet och sjuklighet. Det finns en ökad risk för att smittas av sexuellt överförbara infektioner, däribland hiv. Komplikationer i samband med graviditet och förlossning är den främsta dödsorsaken bland flickor i åldern 15–19 år i låg- och medelinkomstländer. Dödligheten för barn som föds av unga mödrar är omkring 50 procent högre och dessa barn löper större risk för fysiska och kognitiva utvecklingsproblem. Upprepade graviditeter i unga år kan även orsaka en rad långvariga hälsoproblem och till och med leda till döden. |
| --- | --- |

I.

Varje år får 17 miljoner minderåriga ett barn, vilket tvingar dem att ta vuxenansvar och som äventyrar deras hälsa, utbildning och ekonomiska utsikter. Barnäktenskap, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap utsätter flickor för tidiga havandeskap som medför betydande risker och svårigheter i samband med graviditet och förlossning, främst på grund av en tillgång till läkarvård som är högst otillräcklig eller i värsta fall obefintlig, även när det gäller hälso- och sjukvårdscentrum av hög kvalitet, vilket ofta leder till mödradödlighet och sjuklighet. Det finns en ökad risk för att smittas av sexuellt överförbara infektioner, däribland hiv. Komplikationer i samband med graviditet och förlossning är den främsta dödsorsaken bland flickor i åldern 15–19 år i låg- och medelinkomstländer. Dödligheten för barn som föds av unga mödrar är omkring 50 procent högre och dessa barn löper större risk för fysiska och kognitiva utvecklingsproblem. Upprepade graviditeter i unga år kan även orsaka en rad långvariga hälsoproblem och till och med leda till döden.

| J. | Barnäktenskap, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap är en kränkning av barnets rättigheter och en form av våld mot flickor och pojkar, och staterna har därför en skyldighet att utreda anklagelser, åtala gärningspersoner och ge offren, som i huvudsak är kvinnor och flickor, tillgång till rättslig prövning. Dessa äktenskap måste fördömas och kan inte rättfärdigas av några som helst kulturella eller religiösa skäl. Barnäktenskap, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap ökar risken för könsbaserat våld och ligger ofta till grund för våld i hemmet och våld i nära relationer och sexuella, fysiska, psykiska, känslomässiga och ekonomiska övergrepp och andra sedvänjor som är skadliga för flickor och kvinnor, t.ex. kvinnlig könsstympning och så kallade hedersbrott, samt ökar risken för att flickor och kvinnor utsätts för diskriminering och könsbaserat våld under sin livstid. |
| --- | --- |

J.

Barnäktenskap, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap är en kränkning av barnets rättigheter och en form av våld mot flickor och pojkar, och staterna har därför en skyldighet att utreda anklagelser, åtala gärningspersoner och ge offren, som i huvudsak är kvinnor och flickor, tillgång till rättslig prövning. Dessa äktenskap måste fördömas och kan inte rättfärdigas av några som helst kulturella eller religiösa skäl. Barnäktenskap, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap ökar risken för könsbaserat våld och ligger ofta till grund för våld i hemmet och våld i nära relationer och sexuella, fysiska, psykiska, känslomässiga och ekonomiska övergrepp och andra sedvänjor som är skadliga för flickor och kvinnor, t.ex. kvinnlig könsstympning och så kallade hedersbrott, samt ökar risken för att flickor och kvinnor utsätts för diskriminering och könsbaserat våld under sin livstid.

| K. | Antalet barnäktenskap, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap ökar betydligt i samband med instabilitet, väpnade konflikter och naturkatastrofer samt humanitära katastrofer, under vilka det ofta råder brist på medicinsk och psykologisk vård och tillgång till utbildning och försörjningsmöjligheter och då sociala nätverk och rutiner bryts ned. Under den senaste tidens migrationskriser känner vissa föräldrar, som vill skydda sina döttrar från sexuella övergrepp, eller på grund av att de anses vara ekonomiska bördor för sina familjer, att de inte har något annat val än att låta dem ingå äktenskap före 18 års ålder i tron att detta skulle kunna vara en väg ut ur fattigdomen. |
| --- | --- |

K.

Antalet barnäktenskap, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap ökar betydligt i samband med instabilitet, väpnade konflikter och naturkatastrofer samt humanitära katastrofer, under vilka det ofta råder brist på medicinsk och psykologisk vård och tillgång till utbildning och försörjningsmöjligheter och då sociala nätverk och rutiner bryts ned. Under den senaste tidens migrationskriser känner vissa föräldrar, som vill skydda sina döttrar från sexuella övergrepp, eller på grund av att de anses vara ekonomiska bördor för sina familjer, att de inte har något annat val än att låta dem ingå äktenskap före 18 års ålder i tron att detta skulle kunna vara en väg ut ur fattigdomen.

| L. | Istanbulkonventionen betraktar tvångsäktenskap som en form av våld mot kvinnor och begär att gärningar som består i att tvinga ett barn att ingå äktenskap eller lura ett barn till ett annat land i syfte att tvinga barnet att ingå äktenskap ska straffbeläggas. Offers bristande tillgång till rättsligt stöd, läkarvård och socialt stöd kan förvärra saken. Det finns elva EU-medlemsstater som ännu inte ratificerat konventionen. |
| --- | --- |

L.

Istanbulkonventionen betraktar tvångsäktenskap som en form av våld mot kvinnor och begär att gärningar som består i att tvinga ett barn att ingå äktenskap eller lura ett barn till ett annat land i syfte att tvinga barnet att ingå äktenskap ska straffbeläggas. Offers bristande tillgång till rättsligt stöd, läkarvård och socialt stöd kan förvärra saken. Det finns elva EU-medlemsstater som ännu inte ratificerat konventionen.

| M. | Barnäktenskaps, tidiga äktenskaps och tvångsäktenskaps karaktär innebär att många fall ofta inte anmäls, i och med att fall av övergrepp kan överskrida både internationella och kulturella gränser och utgöra en form av handel med människor som leder till slaveri, utnyttjande och/eller kontroll. |
| --- | --- |

M.

Barnäktenskaps, tidiga äktenskaps och tvångsäktenskaps karaktär innebär att många fall ofta inte anmäls, i och med att fall av övergrepp kan överskrida både internationella och kulturella gränser och utgöra en form av handel med människor som leder till slaveri, utnyttjande och/eller kontroll.

| N. | I juli 2014 ägde det första ”Girl Summit” rum i London, vilket syftade till att mobilisera inhemska och internationella insatser för att stoppa kvinnlig könsstympning och barnäktenskap, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap inom loppet av en generation. |
| --- | --- |

N.

I juli 2014 ägde det första ”Girl Summit” rum i London, vilket syftade till att mobilisera inhemska och internationella insatser för att stoppa kvinnlig könsstympning och barnäktenskap, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap inom loppet av en generation.

| O. | Att förhindra och agera mot alla former av våld mot flickor och kvinnor, inklusive barnäktenskap, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap, är ett av målen i EU:s handlingsplan för jämställdhet 2016–2020. |
| --- | --- |

O.

Att förhindra och agera mot alla former av våld mot flickor och kvinnor, inklusive barnäktenskap, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap, är ett av målen i EU:s handlingsplan för jämställdhet 2016–2020.

| P. | Till år 2030 kommer barnäktenskapen att kosta utvecklingsländerna flera biljoner dollar (5). |
| --- | --- |

P.

Till år 2030 kommer barnäktenskapen att kosta utvecklingsländerna flera biljoner dollar (5).

| Q. | Tidiga äktenskap och barnäktenskap är fortfarande ett tabubelagt ämne som måste diskuteras offentligt så att man kan stoppa de berörda unga flickornas och tonårsflickornas dagliga lidande och de fortsatta kränkningarna av deras mänskliga rättigheter. Ett sätt att åstadkomma detta skulle vara att stödja och sprida det arbete som utförs av journalister, konstnärer, fotografer och aktivister som behandlar ämnet tidiga äktenskap. |
| --- | --- |

Q.

Tidiga äktenskap och barnäktenskap är fortfarande ett tabubelagt ämne som måste diskuteras offentligt så att man kan stoppa de berörda unga flickornas och tonårsflickornas dagliga lidande och de fortsatta kränkningarna av deras mänskliga rättigheter. Ett sätt att åstadkomma detta skulle vara att stödja och sprida det arbete som utförs av journalister, konstnärer, fotografer och aktivister som behandlar ämnet tidiga äktenskap.

| 1. | Europaparlamentet noterar att vissa EU-medlemsstater tillåter äktenskap vid 16 års ålder, med föräldrarnas samtycke. Parlamentet uppmanar lagstiftarna, både i EU:s medlemsstater och i tredjeländer, att fastställa en enhetlig minimiålder för äktenskap till 18 år och att vidta de administrativa, rättsliga och finansiella åtgärder som krävs för att säkerställa effektivt genomförande av detta krav, till exempel genom att främja registrering av äktenskap och födslar och genom att säkerställa att flickor har tillgång till institutionella stödmekanismer, inbegripet psykosocial rådgivning, skyddsmekanismer och möjligheter till ekonomisk egenmakt. Parlamentet upprepar att barnäktenskap, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap bör betraktas som en allvarlig kränkning av de mänskliga rättigheterna och en kränkning av de berörda barnens grundläggande rättigheter, främst rätten att fritt uttrycka sitt eget samtycke och rätten till sin fysiska integritet och psykiska hälsa, men indirekt också rätten till utbildning och till fullt åtnjutande av medborgerliga och politiska rättigheter. Parlamentet fördömer barnäktenskap, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap och anser att alla lagöverträdelser bör hanteras på ett proportionellt och ändamålsenligt sätt. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet anser det viktigt att ta itu med de många olika orsakerna till barnäktenskap, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap, däribland skadliga traditioner, utbredd fattigdom, konflikter, seder och bruk, följderna av naturkatastrofer, stereotyper, bristande respekt för jämställdhetsfrågor och för kvinnors och flickors rättigheter, hälsa och välbefinnande, brist på lämpliga utbildningsmöjligheter, kraftlösa rättsliga och politiska insatser med särskild uppmärksamhet ägnad åt barn från missgynnade grupper. Parlamentet uppmanar i detta avseende EU och dess medlemsstater att samarbeta med de relevanta FN-organen och andra partner för att uppmärksamma problemet med barnäktenskap, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap. Parlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att uppnå målen för Agenda 2030 för hållbar utveckling, i syfte att mer effektivt bekämpa skadliga sedvänjor, t.ex. kvinnlig könsstympning, och ställa de ansvariga till svars. Parlamentet stöder ökad finansiering från EU och dess medlemsstater via mekanismer för utvecklingsbistånd som främjar jämställdhet och utbildning, för att förbättra tillgången till utbildning för flickor och kvinnor och att stärka deras möjligheter att delta i samhällsutvecklingen och inom ekonomiskt och politiskt ledarskap, i syfte att ta itu med orsakerna till barnäktenskap, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet tillstår att ett lagstadgat förbud mot barnäktenskap, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap inte i sig skulle säkerställa ett stopp för dessa sedvänjor. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att bättre samordna och stärka tillämpningen av internationella fördrag, internationell lagstiftning och internationella program, bland annat genom diplomatiska förbindelser med regeringar och organisationer i tredjeländer, för att ta itu med problemen rörande barnäktenskap, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap. Parlamentet efterlyser att alla ansträngningar görs för att stärka lagstadgade förbud och komplettera dem med en bredare uppsättning lagar och politiska åtgärder. Parlamentet medger att detta kräver att man antar och genomför politik, strategier och program som är övergripande och helhetsinriktade samt inbegriper upphävande av diskriminerande lagbestämmelser om äktenskap och att man inför positiva åtgärder för att ge flickor egenmakt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet konstaterar att brist på jämställdhet och på respekt för flickor och kvinnor i allmänhet och fasthållandet vid kulturella och sociala traditioner som gör diskrimineringen av flickor och kvinnor bestående är bland de största hindren i kampen mot barnäktenskap, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap. Parlamentet är dessutom medvetet om kopplingen mellan barnäktenskap, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap och hedersrelaterat våld, och anser att sådana brott bör utredas ordentligt och att de anklagade bör åtalas. Parlamentet konstaterar dessutom att pojkar och unga män också kan bli offer för sådant våld. Parlamentet begär att man tar itu med dessa sedvänjor i EU:s alla relevanta program och i EU:s politiska dialoger med partnerländer, i syfte att tillhandahålla mekanismer för att ta itu med dem, även genom utbildning och medvetandehöjande insatser i partnerländer. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet påpekar att Europeiska unionen – i egenskap av nyckelaktör för utveckling i världen och för mänskliga rättigheter – måste spela en ledande roll, i samarbete med regionala organisationer och lokalsamhällen, för att lyckas bekämpa barnäktenskap, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap på ett övergripande sätt. Parlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att samarbeta med de brottsbekämpande myndigheterna och rättsväsendet i tredjeländer, och att tillhandahålla utbildning och tekniskt bistånd i syfte att bidra till antagandet och tillämpningen av den lagstiftning som förbjuder barnäktenskap, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap och som avskaffar lagar, sociala normer och kulturella traditioner som hämmar unga flickors och kvinnors rättigheter och friheter. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att bidra till sådana initiativ som EU:s och FN:s gemensamma Spotlight-initiativ, som fokuserar på att utrota alla former av våld mot kvinnor och flickor. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar därför de medlemsstater som ännu inte gjort detta att införa totalt förbud mot barnäktenskap, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap i sin respektive inhemska lagstiftning, för att tillämpa straffrätten och ratificera Istanbulkonventionen. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att samarbeta med det civila samhället för att samordna deras åtgärder i frågan. Parlamentet betonar vikten av lämpligt och långsiktigt stöd till kvinnojourer, flyktingboenden och boenden för ensamkommande och fördrivna barn, så att ingen nekas skydd på grund av brist på resurser. Parlamentet uppmanar alla medlemsstater att säkra efterlevnaden av den lagliga ålder för äktenskap som fastställs i lagstiftningen och att övervaka situationen, genom att samla in könsuppdelade uppgifter och bevis på faktorer som hör ihop med detta, för att bättre kunna bedöma problemets omfattning. Parlamentet uppmanar kommissionen att inrätta en europeisk databas, även med uppgifter från tredjeländer, för att övervaka förekomsten av tvångsäktenskap. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar EU att, inom ramen för sin utrikespolitik och politik för utvecklingssamarbete, erbjuda sina partner en strategisk pakt och för detta ändamål kräva






  a) | att barnäktenskap, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap förbjuds av EU:s alla partnerländer, att alla möjliga rättsliga kryphål avskaffas och att de tillämpar lagstiftning som är förenlig med internationella människorättsnormer, däribland att varje bestämmelse med hjälp av vilken barnäktenskap, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap kan tillåtas, motiveras eller äga rum avskaffas, inbegripet sådana bestämmelser som gör det möjligt för personer som gör sig skyldiga till våldtäkter, sexuella övergrepp, sexuellt utnyttjande, bortföranden, människohandel eller moderna former av slaveri att undkomma åtal och straff på villkor att de ingår äktenskap med sina offer, i synnerhet genom att dessa lagar upphävs eller ändras, |
| --- | --- | --- |

7.

a)

att barnäktenskap, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap förbjuds av EU:s alla partnerländer, att alla möjliga rättsliga kryphål avskaffas och att de tillämpar lagstiftning som är förenlig med internationella människorättsnormer, däribland att varje bestämmelse med hjälp av vilken barnäktenskap, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap kan tillåtas, motiveras eller äga rum avskaffas, inbegripet sådana bestämmelser som gör det möjligt för personer som gör sig skyldiga till våldtäkter, sexuella övergrepp, sexuellt utnyttjande, bortföranden, människohandel eller moderna former av slaveri att undkomma åtal och straff på villkor att de ingår äktenskap med sina offer, i synnerhet genom att dessa lagar upphävs eller ändras,

| b) | att detta förbud, när lagen träder i kraft, respekteras och efterlevs i praktiken på alla nivåer, och att övergripande och helhetsinriktade strategier och program, som inbegriper mätbara, progressiva mål införs för att förhindra och utrota barnäktenskap, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap, och att dessa på lämpligt sätt finansieras och utvärderas, särskilt genom att säkerställa tillgång till rättslig prövning, mekanismer för ansvarsskyldighet samt rättsmedel, |
| --- | --- |

b)

att detta förbud, när lagen träder i kraft, respekteras och efterlevs i praktiken på alla nivåer, och att övergripande och helhetsinriktade strategier och program, som inbegriper mätbara, progressiva mål införs för att förhindra och utrota barnäktenskap, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap, och att dessa på lämpligt sätt finansieras och utvärderas, särskilt genom att säkerställa tillgång till rättslig prövning, mekanismer för ansvarsskyldighet samt rättsmedel,

| c) | att partnerländernas regeringar visar varaktigt ledarskap och politisk vilja att få ett slut på barnäktenskap och utarbetar övergripande rättsliga ramar och handlingsplaner med tydliga milstolpar och tidslinjer som integrerar åtgärder för förebyggande av barnäktenskap inom olika sektorer, och efterlyser politiska, ekonomiska, sociala, kulturella och civila miljöer som skyddar och stärker kvinnor och flickor samt främjar jämställdhet, |
| --- | --- |

c)

att partnerländernas regeringar visar varaktigt ledarskap och politisk vilja att få ett slut på barnäktenskap och utarbetar övergripande rättsliga ramar och handlingsplaner med tydliga milstolpar och tidslinjer som integrerar åtgärder för förebyggande av barnäktenskap inom olika sektorer, och efterlyser politiska, ekonomiska, sociala, kulturella och civila miljöer som skyddar och stärker kvinnor och flickor samt främjar jämställdhet,

| d) | att de resurser som krävs för att nå detta mål mobiliseras, samtidigt som detta samarbete hålls öppet för alla institutionella aktörer såsom rättsväsendet, yrkesverksamma inom utbildning och hälso- och sjukvård, brottsbekämpande myndigheter samt lokala och religiösa ledare och civilsamhället, i kampen mot barnäktenskap, tvångsäktenskap och tidiga äktenskap, |
| --- | --- |

d)

att de resurser som krävs för att nå detta mål mobiliseras, samtidigt som detta samarbete hålls öppet för alla institutionella aktörer såsom rättsväsendet, yrkesverksamma inom utbildning och hälso- och sjukvård, brottsbekämpande myndigheter samt lokala och religiösa ledare och civilsamhället, i kampen mot barnäktenskap, tvångsäktenskap och tidiga äktenskap,

| e) | att storleken på offentligt utvecklingsbistånd som anslås till statliga myndigheter görs beroende av mottagarlandets åtagande att uppfylla framför allt kraven om mänskliga rättigheter, däribland inom kampen mot barnäktenskap, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap, |
| --- | --- |

e)

att storleken på offentligt utvecklingsbistånd som anslås till statliga myndigheter görs beroende av mottagarlandets åtagande att uppfylla framför allt kraven om mänskliga rättigheter, däribland inom kampen mot barnäktenskap, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap,

| f) | att FN:s befolkningsfond (UNFPA) och FN:s barnfond (Unicef) engageras i ett trepartssamarbete som omfattar dessa organisationer, Europeiska unionen, medlemsstaterna och deras organisationer i det civila samhället som arbetar på detta område och partnerländerna i kampen mot barnäktenskap, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap genom genomförandet av budgeterade nationella handlingsplaner, med särskild prioritet för sådana program och metoder som sannolikt kan övervinna så kallade kulturella, religiösa och stamrelaterade sedvänjor som framför allt i praktiken utgör de värsta kränkningarna av barns rättigheter och barns värdighet; att detta samarbete också tar itu med tillhörande frågor om hedersrelaterat våld, |
| --- | --- |

f)

att FN:s befolkningsfond (UNFPA) och FN:s barnfond (Unicef) engageras i ett trepartssamarbete som omfattar dessa organisationer, Europeiska unionen, medlemsstaterna och deras organisationer i det civila samhället som arbetar på detta område och partnerländerna i kampen mot barnäktenskap, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap genom genomförandet av budgeterade nationella handlingsplaner, med särskild prioritet för sådana program och metoder som sannolikt kan övervinna så kallade kulturella, religiösa och stamrelaterade sedvänjor som framför allt i praktiken utgör de värsta kränkningarna av barns rättigheter och barns värdighet; att detta samarbete också tar itu med tillhörande frågor om hedersrelaterat våld,

| g) | att genomförandet av dessa program sker med stöd av relevanta konventioner och texter och de särskilda mål och delmål som antogs genom FN:s generalförsamlings resolution av den 25 september 2015 inom ramen för Agenda 2030 för hållbar utveckling och målen för hållbar utveckling, särskilt mål 3 (”Säkerställa att alla kan leva ett hälsosamt liv och verka för alla människors välbefinnande i alla åldrar”), mål 4 (”Säkerställa en inkluderande och jämlik utbildning av god kvalitet och främja livslångt lärande för alla”) samt mål 16 (”Främja fredliga och inkluderande samhällen för hållbar utveckling, se till att alla har tillgång till rättvisa samt bygga upp effektiva och ansvarsskyldiga och inkluderande institutioner på alla nivåer”), i synnerhet ”eliminera övergrepp, utnyttjande, människohandel och alla former av våld eller tortyr mot barn”, |
| --- | --- |

g)

att genomförandet av dessa program sker med stöd av relevanta konventioner och texter och de särskilda mål och delmål som antogs genom FN:s generalförsamlings resolution av den 25 september 2015 inom ramen för Agenda 2030 för hållbar utveckling och målen för hållbar utveckling, särskilt mål 3 (”Säkerställa att alla kan leva ett hälsosamt liv och verka för alla människors välbefinnande i alla åldrar”), mål 4 (”Säkerställa en inkluderande och jämlik utbildning av god kvalitet och främja livslångt lärande för alla”) samt mål 16 (”Främja fredliga och inkluderande samhällen för hållbar utveckling, se till att alla har tillgång till rättvisa samt bygga upp effektiva och ansvarsskyldiga och inkluderande institutioner på alla nivåer”), i synnerhet ”eliminera övergrepp, utnyttjande, människohandel och alla former av våld eller tortyr mot barn”,

| h) | att genomförandet av dessa program också sker med stöd av mål 5 (”Uppnå jämställdhet, och alla kvinnors och flickors egenmakt”), inbegripet tillgång till preventivmedel och hela uppsättningen allmänna och universella rättigheter avseende sexuell och reproduktiv hälsa, framför allt moderna preventivmedel och laglig och säker abort för flickor; att kommissionen och medlemsstaterna i detta sammanhang uppmanas att stödja SheDecides-rörelsen och utlova ytterligare finansiering till internationellt bistånd för tjänster för sexuell och reproduktiv hälsa, inbegripet säkra aborter och information om aborter, och därigenom motverka munkavleregeln som återinfördes av Förenta staternas regering i början av 2017, |
| --- | --- |

h)

att genomförandet av dessa program också sker med stöd av mål 5 (”Uppnå jämställdhet, och alla kvinnors och flickors egenmakt”), inbegripet tillgång till preventivmedel och hela uppsättningen allmänna och universella rättigheter avseende sexuell och reproduktiv hälsa, framför allt moderna preventivmedel och laglig och säker abort för flickor; att kommissionen och medlemsstaterna i detta sammanhang uppmanas att stödja SheDecides-rörelsen och utlova ytterligare finansiering till internationellt bistånd för tjänster för sexuell och reproduktiv hälsa, inbegripet säkra aborter och information om aborter, och därigenom motverka munkavleregeln som återinfördes av Förenta staternas regering i början av 2017,

| i) | att frågor rörande barnäktenskap, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap tas upp i den pågående dialogen mellan EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter, Stavros Lambrinidis, och tredjeländer; att kommissionen och medlemsstaterna uppmuntras att integrera ett jämställdhetsperspektiv i program för fredsbyggande och återuppbyggnad efter konflikter, att upprätta program för ekonomisk försörjning och utbildning för flickor och kvinnor som utsatts för barnäktenskap, tidiga äktenskap eller tvångsäktenskap och att underlätta deras tillgång till hälso- och sjukvård samt reproduktiva tjänster i konfliktdrabbade områden, |
| --- | --- |

i)

att frågor rörande barnäktenskap, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap tas upp i den pågående dialogen mellan EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter, Stavros Lambrinidis, och tredjeländer; att kommissionen och medlemsstaterna uppmuntras att integrera ett jämställdhetsperspektiv i program för fredsbyggande och återuppbyggnad efter konflikter, att upprätta program för ekonomisk försörjning och utbildning för flickor och kvinnor som utsatts för barnäktenskap, tidiga äktenskap eller tvångsäktenskap och att underlätta deras tillgång till hälso- och sjukvård samt reproduktiva tjänster i konfliktdrabbade områden,

| 8. | Europaparlamentet anser att det är av största vikt att skapa utrymmer för dialog med lokala ledare och öka medvetenheten hos allmänheten, och framför allt hos personer i riskzonen, genom utbildning och kampanjer för att öka medvetenheten och kampanjer på sociala nätverk och i nya medier, inom ramen för kampen mot barnäktenskap, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap. Parlamentet uppmanar därför till utveckling av övergripande statliga, rättsliga, samhälleliga och diplomatiska åtgärder som syftar till att förebygga sådana sedvänjor. Parlamentet anser det vara av avgörande vikt att i lokalsamhällena samarbeta med viktiga berörda parter som t.ex. manliga och kvinnliga tonåriga studenter, lärare, föräldrar, religiösa och lokala ledare genom lokalt förankrade program eller specifika informationskampanjer för att öka medvetenheten om den negativa inverkan som barnäktenskap har på barn, familjer och samhällen, om den befintliga lagstiftningen om barnäktenskap och jämställdhet och om hur man får tillgång till finansiering för att ta itu med detta. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet anser att kvinnors och flickors egenmakt genom utbildning, socialt stöd och ekonomiska möjligheter är ett mycket viktigt verktyg för att bekämpa dessa sedvänjor. Parlamentet rekommenderar EU att främja och skydda lika rättigheter för kvinnor och flickor när det gäller tillgång till utbildning, med särskild tonvikt på att tillhandahålla fri grundskole- och gymnasieutbildning av hög kvalitet och att integrera undervisning om sexuell och reproduktiv hälsa i skolornas läroplaner samt ge flickors familjer ekonomiska incitament och/eller stöd för inskrivning i skolan och fullbordande av skolgången. Parlamentet betonar behovet av att garantera att flyktingbarn ges full tillgång till utbildning och av att främja deras integrering och inkludering i de nationella utbildningssystemen. Parlamentet inser att det finns ett behov av stöd till och skydd av personer som är i riskzonen för barnäktenskap, tidiga äktenskap eller tvångsäktenskap, och personer som redan befinner sig i ett sådant äktenskap, när det gäller utbildning, psykologiskt och socialt stöd, boende och andra sociala tjänster av hög kvalitet samt tjänster för psykisk, sexuell och reproduktiv hälsa och hälso- och sjukvård. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionen att se till att utbildning ges till offentliga tjänstemän, även deras diplomatiska personal, socialarbetare, religiösa och lokala ledare, till alla brottsbekämpande organ och rättssystem i tredjeländer, lärare och utbildare och annan personal som kommer i kontakt med potentiella offer, så att de kan reagera vid fall med barnäktenskap och könsrelaterat våld och bättre kan upptäcka och stödja pojkar och flickor som utsätts för barnäktenskap, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap, våld i hemmet, risk för sexuellt våld och andra former av handlingar eller praxis som undergräver de mänskliga rättigheterna och mänsklig värdighet, och att de kan vidta verkningsfulla åtgärder för att se till att dessa personers rättigheter och värdighet respekteras. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionen att se till att utbildning ges till brottsbekämpande organ så att de bättre kan värna rättigheterna för flickor som utsätts för tvångsäktenskap och tidiga äktenskap, våld i hemmet, risk för våldtäkt och varje annan handling eller praxis som strider mot respekten för mänsklig värdighet. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att garantera kvinnor och flickor som är migranter ett eget uppehållstillstånd som inte är kopplat till deras makes eller partners status, i synnerhet för offer för fysiskt och psykiskt våld, inbegripet tvångsäktenskap eller arrangerade äktenskap, samt att garantera att alla nödvändiga administrativa åtgärder vidtas för att skydda dem, bland annat faktisk tillgång till bistånds- och skyddsmekanismer. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att överväga att stödja och stärka skyddsåtgärder i tredjeländer, t.ex. säkra boenden, och tillgång till rättsligt, medicinskt och, där så krävs, konsulärt stöd för offren för barnäktenskap, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet är medvetet om att Europeiska unionen med sitt engagemang för mänskliga rättigheter och grundläggande värderingar, däribland respekt för den mänskliga värdigheten, måste föregå med mycket gott exempel på medlemsstaternas nivå, och uppmanar kommissionen att inleda en omfattande kampanj för att öka medvetenheten och utse ett europeiskt år för kampen mot barnäktenskap, tvångsäktenskap och tidiga äktenskap. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet stöder i hög grad det arbete som utförs av det globala partnerskapet Girls Not Brides för att avskaffa barnäktenskap och göra det möjligt för flickor att förverkliga sin potential. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet välkomnar Afrikanska unionens pågående kampanj för att avskaffa barnäktenskap samt det arbete som utförs av sådana organisationer som Royal Commonwealth Society för att förespråka ökade insatser för att avskaffa barnäktenskap och ta itu med klyftan mellan könen. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet betonar att det finns ett brådskande behov av att informera och utbilda män och pojkar och vinna deras stöd för åtgärder till skydd för de mänskliga rättigheterna, inte minst barns och kvinnors rättigheter. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament samt till Förenta nationerna. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  Antagna texter, P8_TA(2017)0379.

(2)  EUT C 289, 9.8.2016, s. 57.

(3)  https://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/foraff/131181.pdf

(4)  https://eeas.europa.eu/sites/eeas/files/eu_action_plan_on_human_rights_and_democracy_en_2.pdf

(5)  Wodon, Quentin T., Male, Chata; Nayihouba, Kolobadia Ada; Onagoruwa, Adenike Opeoluwa; Savadogo, Aboudrahyme; Yedan, Ali; Edmeades, Jeff; Kes, Aslihan; John, Neetu; Murithi, Lydia; Steinhaus, Mara; Petroni, Suzanne, Economic Impacts of Child Marriage: Global Synthesis Report, Economic Impacts of Child Marriage, Washington, D.C., World Bank Group, 2017.

---

| 8.4.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 118/65 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 118/65

---

P8_TA(2018)0293

Definitionen av små och medelstora företag

Europaparlamentets resolution av den 4 juli 2018 om definitionen av små och medelstora företag (2018/2545(RSP))

(2020/C 118/08)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens rekommendation 2003/361/EG av den 6 maj 2003 om definitionen av mikroföretag samt små och medelstora företag (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rekommendation 2003/361/EG av den 6 maj 2003 om definitionen av mikroföretag samt små och medelstora företag (1),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 23 februari 2011Översyn av småföretagsakten för Europa (COM(2011)0078) och parlamentets resolution av den 12 maj 2011 om samma ämne (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 23 februari 2011Översyn av småföretagsakten för Europa (COM(2011)0078) och parlamentets resolution av den 12 maj 2011 om samma ämne (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 23 oktober 2012 om små och medelstora företag: konkurrenskraft och affärsmöjligheter (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 23 oktober 2012 om små och medelstora företag: konkurrenskraft och affärsmöjligheter (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 8 september 2015 om familjeföretag i Europa (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 8 september 2015 om familjeföretag i Europa (4),

| — | med beaktande av domen av den 15 september 2016 från Europeiska unionens tribunal, |
| --- | --- |

—

med beaktande av domen av den 15 september 2016 från Europeiska unionens tribunal,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 22 november 2016Europas nästa ledare – initiativet för uppstartsföretag och expanderande företag, (COM(2016)0733), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 22 november 2016Europas nästa ledare – initiativet för uppstartsföretag och expanderande företag, (COM(2016)0733),

| — | med beaktande av frågan till kommissionen om definitionen av små och medelstora företag (O-000050/2018 – B8-0031/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av frågan till kommissionen om definitionen av små och medelstora företag (O-000050/2018 – B8-0031/2018),

| — | med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för industrifrågor, forskning och energi, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för industrifrågor, forskning och energi,

| — | med beaktande av artiklarna 128 och 123.2–123.8 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 128 och 123.2–123.8 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | EU:s 23 miljoner små och medelstora företag, som tillsammans utgör omkring 99 % av alla företag, sysselsätter nästan två tredjedelar av EU:s förvärvsarbetande befolkning, ger över 90 miljoner arbetstillfällen och skapar ett mervärde på 3,9 biljoner euro. De bidrar avsevärt till ekonomisk tillväxt, social sammanhållning och till att skapa och bevara hållbara och högkvalitativa arbetstillfällen, utgör viktiga drivkrafter för energiomställningen, kampen mot klimatförändringar och EU:s konkurrenskraft inom grön teknik och främjar i hög grad innovation inom EU. |
| --- | --- |

A.

EU:s 23 miljoner små och medelstora företag, som tillsammans utgör omkring 99 % av alla företag, sysselsätter nästan två tredjedelar av EU:s förvärvsarbetande befolkning, ger över 90 miljoner arbetstillfällen och skapar ett mervärde på 3,9 biljoner euro. De bidrar avsevärt till ekonomisk tillväxt, social sammanhållning och till att skapa och bevara hållbara och högkvalitativa arbetstillfällen, utgör viktiga drivkrafter för energiomställningen, kampen mot klimatförändringar och EU:s konkurrenskraft inom grön teknik och främjar i hög grad innovation inom EU.

| B. | Nittio procent av de små och medelstora företagen och 93 % av alla företag inom EU utanför finanssektorn är mikroföretag som bidrar med den största delen av mervärdet och sysselsättningen bland små och medelstora företag, eftersom de sysselsätter omkring 30 % av arbetskraften i EU och därför behöver ges särskild uppmärksamhet. |
| --- | --- |

B.

Nittio procent av de små och medelstora företagen och 93 % av alla företag inom EU utanför finanssektorn är mikroföretag som bidrar med den största delen av mervärdet och sysselsättningen bland små och medelstora företag, eftersom de sysselsätter omkring 30 % av arbetskraften i EU och därför behöver ges särskild uppmärksamhet.

| C. | Jämfört med större företag och oberoende av deras organisationsstruktur är den administrativa bördan och de ekonomiska hindren oproportionerliga för små och medelstora företag och hämmar deras konkurrenskraft, export och jobbskapande. De ges specifikt stöd på EU-nivå, medlemsstatsnivå samt regional och lokal nivå, inbegripet finansieringsmöjligheter och förenklade förfaranden, men insatser som går utöver de uttalade politiska åtagandena skulle kunna göras för att skapa en enklare miljö som främjar små och medelstora företag. |
| --- | --- |

C.

Jämfört med större företag och oberoende av deras organisationsstruktur är den administrativa bördan och de ekonomiska hindren oproportionerliga för små och medelstora företag och hämmar deras konkurrenskraft, export och jobbskapande. De ges specifikt stöd på EU-nivå, medlemsstatsnivå samt regional och lokal nivå, inbegripet finansieringsmöjligheter och förenklade förfaranden, men insatser som går utöver de uttalade politiska åtagandena skulle kunna göras för att skapa en enklare miljö som främjar små och medelstora företag.

| D. | I cirka hundra EU-rättsakter hänvisas det till definitionen av små och medelstora företag, främst på områdena konkurrenspolitik, finansmarknadslagstiftning, strukturfonder och anslag till forskning och innovation, men även i lagstiftningen om arbete, miljö, energi, konsumentskydd och social trygghet, såsom i den unionsrättsliga sekundärlagstiftningen om Reach och i direktivet om energieffektivitet. |
| --- | --- |

D.

I cirka hundra EU-rättsakter hänvisas det till definitionen av små och medelstora företag, främst på områdena konkurrenspolitik, finansmarknadslagstiftning, strukturfonder och anslag till forskning och innovation, men även i lagstiftningen om arbete, miljö, energi, konsumentskydd och social trygghet, såsom i den unionsrättsliga sekundärlagstiftningen om Reach och i direktivet om energieffektivitet.

| E. | En enhetlig rättslig miljö med tydliga regler gynnar alla sorters företag, och en strikt definition av små och medelstora företag är ett instrument som kan mildra marknadsmisslyckanden och problem som tenderar att uppkomma vid konkurrens mellan företag som skiljer sig åt i fråga om storlek, ägande och affärsmodell. |
| --- | --- |

E.

En enhetlig rättslig miljö med tydliga regler gynnar alla sorters företag, och en strikt definition av små och medelstora företag är ett instrument som kan mildra marknadsmisslyckanden och problem som tenderar att uppkomma vid konkurrens mellan företag som skiljer sig åt i fråga om storlek, ägande och affärsmodell.

| F. | Kommissionen övervakar regelbundet genomförandet av EU:s definition av små och medelstora företag. Det har gjorts utvärderingar vid ett flertal tillfällen (2006, 2009 och senast 2012) och man har i dem dragit slutsatsen att det inte finns något behov av en omfattande översyn av EU:s definition av små och medelstora företag. |
| --- | --- |

F.

Kommissionen övervakar regelbundet genomförandet av EU:s definition av små och medelstora företag. Det har gjorts utvärderingar vid ett flertal tillfällen (2006, 2009 och senast 2012) och man har i dem dragit slutsatsen att det inte finns något behov av en omfattande översyn av EU:s definition av små och medelstora företag.

| G. | Den sektorsövergripande värdekedjan för små och medelstora företag innebär att institutionella, tekniska och administrativa hinder kan minskas, och en effektiv stödpolitik krävs för att skapa nätverk mellan företagen. |
| --- | --- |

G.

Den sektorsövergripande värdekedjan för små och medelstora företag innebär att institutionella, tekniska och administrativa hinder kan minskas, och en effektiv stödpolitik krävs för att skapa nätverk mellan företagen.

| H. | En definition av små och medelstora företag måste bidra till att underlätta skapande av arbetstillfällen av god kvalitet, förbättra arbetsvillkoren och säkerheten och begränsa allt missbruk till ett absolut minimum. |
| --- | --- |

H.

En definition av små och medelstora företag måste bidra till att underlätta skapande av arbetstillfällen av god kvalitet, förbättra arbetsvillkoren och säkerheten och begränsa allt missbruk till ett absolut minimum.

Definitionen av små och medelstora företag

Kommissionens insatser

| 1. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens första konsekvensbedömning och stöder fokuseringen på de företag som behöver stöd och enkla regler med syftet att förbättra förutsägbarheten och rättssäkerheten för företag. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang det offentliga samråd som kommissionen genomfört. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet anser att den flexibilitet som föreskrivs i rekommendationen från 2003 bör behållas, med tanke på egenskaperna hos detta strategiska instrument och skillnaderna mellan de små och medelstora företagen och mellan medlemsstaterna. Parlamentet är övertygat om att den övergripande utformningen av definitionen måste bevaras och tillämpas genom att man använder en lämplig kombination med de redan fastställda kriterierna. |
| --- | --- |

2.

En omvärdering av definitionen av små och medelstora företag

| 3. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att förhindra att större aktörer eventuellt utvecklar särskilda företagsstrukturer för att dra nytta av definitionen av små och medelstora företag, vilket skulle kunna leda till en orättvis och mer utbredd fördelning av det stöd som finns tillgängligt, som därmed inte skulle nå de små och medelstora företag som behöver det. Parlamentet betonar att en justering av definitionen av små och medelstora företag alltid bör göras till fördel för de små och medelstora företagen och underlätta deras tillgång till offentligt stöd. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga en uppdatering av definitionen av små och medelstora företag och att samtidigt beakta kommissionens ekonomiska prognoser avseende inflationen och arbetsproduktiviteten för att förebygga behovet av några skyndsamma ytterligare justeringar under de närmaste åren. Parlamentet anser att alla framtida justeringar av definitionen av små och medelstora företag bör göras på ett sätt som garanterar att definitionen blir långsiktigt hållbar. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet framhåller att antalet anställda har blivit ett vedertaget kriterium och bör förbli det främsta kriteriet. Parlamentet erkänner att kriteriet avseende antalet anställda har vissa begränsningar när det gäller precisionen vid en EU-övergripande jämförelse och anser därför att omsättning och balansomslutning också utgör viktiga kriterier för definitionen. Parlamentet betonar dessutom betydelsen av ett vederbörligt erkännande av uppstartsföretag och ”mikroföretag” och därmed av initialförkortningen MSMF. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet betonar att begreppen ”anknutna företag” och ”partnerföretag” men även statusen för små och medelstora företag vid sammanslagningar behöver förtydligas. Parlamentet anser det vara av avgörande betydelse att förfarandena, de administrativa bördorna och de gällande bestämmelserna förenklas. Parlamentet uppmanar kommissionen att förenkla de gällande bestämmelserna. Parlamentet anser, i händelse av att uppstartsföretag arbetar tillsammans med samriskföretag, att företag som har anknytning till samriskföretag inte bör beaktas vid bedömningen av ett uppstartsföretags status som litet eller medelstort företag, förutsatt att det inte rör sig om ett konstlat upplägg och att det inte finns några ytterligare förbindelser mellan uppstartsföretaget och de anknutna företagen. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja samverkan mellan företag, framför allt företagskluster och företagsnätverk, med målet att främja kostnadsrationalisering och ett bättre utbyte av funktionell kunskap och kompetens, framför allt inom området innovation av såväl produkter/tjänster som processer. |
| --- | --- |

7.

Andra punkter som rör definitionen av små och medelstora företag

| 8. | Europaparlamentet stöder kommissionens initiativ för uppstartsföretag och expanderande företag. Parlamentet anser att det är viktigt för den ekonomiska tillväxten i unionen att främja företagande. Parlamentet välkomnar den tvååriga övergångsperiod under vilken till exempel snabbväxande företag skulle behålla statusen som små och medelstora företag. Parlamentet efterlyser en utvärdering av behovet av att förlänga övergångsperioden. Parlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta arbetet med att bistå entreprenörer, uppstartsföretag och små och medelstora företag vid kapitalanskaffningsinitiativ, däribland under nya former såsom gräsrotsfinansiering. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet anser att de ekonomiska utmaningarna och möjligheterna på internationell nivå kan hanteras bättre genom verktyg för ekonomisk diplomati på unionsnivå, såsom tillväxtinitiativ. Parlamentet uppmanar i detta avseende kommissionen att inom ramen för EU:s industripolitiska strategi öka sina ansträngningar, utan att skapa dubbla strukturer. Parlamentet efterlyser i detta sammanhang en indikator för små och medelstora företag, ”Exportpotential i proportion till företagsstorlek”, i syfte att förbättra informationen om och exemplen på bästa praxis avseende små och medelstora företags möjligheter till internationalisering och internationell konkurrenskraft, och särskilt stöd till små och medelstora företag med stor exportpotential. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet är oroat över att företag som inte omfattas av definitionen av små och medelstora företag, men som regel ändå uppvisar medelstora strukturer – så kallade medelstora börsnoterade företag (midcap-bolag) – inte uppmärksammas tillräckligt i politiken, trots att de tack vare sin produktivitet bidrar mycket till sysselsättning och tillväxt. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att överväga att införa en separat definition av dessa företag, för att möjliggöra målinriktade åtgärder för midcap-bolag utan att man riskerar att utvidga definitionen av små och medelstora företag i en sådan utsträckning att det skulle skada dess ursprungliga syften. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet noterar att midcap-bolag, vid sidan av små och medelstora företag, frilansare och stora företag, även bidrar till sysselsättningen och tillväxten, särskilt tack vare sin produktivitet, och att de därför förtjänar en rättvis nivå av uppmärksamhet i EU:s politik. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, utöver EU:s politiska prioriteringar för små och medelstora företag, överväga att ta ett initiativ med inriktning på finansiering som omfattar tillgång till forskningssamarbete, digitaliseringsstrategier och utveckling av exportmarknader. |
| --- | --- |

12.

Rapporteringsskyldigheter, statistik, undersökningar och konsekvensbedömningar

| 13. | Europaparlamentet anser att man inom de framtida programmen för Cosme, det nionde ramprogrammet och strukturfonderna i nästa fleråriga budgetram bör fortsätta att öronmärka tillräckliga belopp för att hjälpa små och medelstora företag som vill skapa innovativa produkter och tjänster och nya arbetstillfällen. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet betonar vikten av att behålla en tydlig och gemensam definition av små och medelstora företag med tanke på de pågående förhandlingarna om Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen, eftersom små och medelstora företag definieras i EU-lagstiftningen och ofta ges en särskilt status i unionens handelsavtal. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att grundligt utvärdera de eventuella effekterna av definitionen av små och medelstora företag för den ekonomiska utvecklingen samt inlåsningseffekterna, som yttrar sig genom att företag frivilligt avstår från tillväxt för att kringgå den byråkrati och de övriga skyldigheter som skulle uppstå till följd av förlusten av deras status som litet eller medelstort företag. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet betonar att små lokala allmännyttiga företag som uppfyller kriterierna för små och medelstora företag utför viktiga uppgifter för lokalsamhällen, har djup förankring i sin lokala affärsmiljö och, bland annat, skapar de rätta förutsättningarna för tillväxt för alla andra små och medelstora företag. Parlamentet noterar att offentligt ägande inte nödvändigtvis innebär finansiellt eller lagstiftningsmässigt stöd från det offentliga organet, tack vare nationell lagstiftning, lagstiftning om statligt stöd eller finansiellt svaga offentliga organ. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att genomföra en studie om definitionens konsekvenser för finansiellt oberoende offentligägda företag som lyder under civilrättsliga regler eller konkurrerar med privata företag. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka i vilken utsträckning det är möjligt att införa sektorsspecifika definitioner av små och medelstora företag samt granska effekterna och mervärdet som detta i så fall skulle ge dessa sektorer. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet kräver att det i alla EU:s lagstiftningsförslag, utöver kommissionens frivilliga åtaganden, ska ingå ett i princip obligatoriskt test för små och medelstora företag som tillämpar principen att ”tänka småskaligt först”. Parlamentet understryker att resultatet av detta test tydligt ska framgå i konsekvensbedömningen avseende alla lagstiftningsförslag. Parlamentet efterlyser en motsvarande skyldighet för kommissionen vid nästa interinstitutionella avtal om bättre lagstiftning och anser att en uppdatering av småföretagsakten för Europa skulle kunna övervägas. |
| --- | --- |

18.

Vägledning för små och medelstora företag i samband med definitionen

| 19. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att ge företag obyråkratisk och pragmatisk vägledning i god tid vid fastställandet av deras status som litet eller medelstort företag och information om alla ändringar som rör definitionen av små och medelstora företag eller av förfaranden. |
| --- | --- |

19.

o

o o

| 20. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  EUT L 124, 20.5.2003, s. 36.

(2)  EUT C 377 E, 7.12.2012, s. 102.

(3)  EUT C 68 E, 7.3.2014, s. 40.

(4)  EUT C 316, 22.9.2017, s. 57.

---

| 8.4.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 118/69 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 118/69

---

P8_TA(2018)0295

Inledning av förhandlingar om ett avtal mellan EU och Jordanien om utbyte av personuppgifter för bekämpning av grov brottslighet och terrorism

Europaparlamentets resolution av den 4 juli 2018 om kommissionens rekommendation om rådets beslut om bemyndigande att inleda förhandlingar avseende ett avtal mellan Europeiska unionen och Hashemitiska konungariket Jordanien om utbyte av personuppgifter mellan Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) och de myndigheter i Hashemitiska konungariket Jordanien som är behöriga vad gäller bekämpning av grov brottslighet och terrorism (COM(2017)0798 – 2018/2060(INI))

(2020/C 118/09)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens rekommendation till rådets beslut om bemyndigande att inleda förhandlingar avseende ett avtal mellan Europeiska unionen och Hashemitiska konungariket Jordanien om utbyte av personuppgifter mellan Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) och de myndigheter i Hashemitiska konungariket Jordanien som är behöriga vad gäller bekämpning av grov brottslighet och terrorism (COM(2017)0798), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rekommendation till rådets beslut om bemyndigande att inleda förhandlingar avseende ett avtal mellan Europeiska unionen och Hashemitiska konungariket Jordanien om utbyte av personuppgifter mellan Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) och de myndigheter i Hashemitiska konungariket Jordanien som är behöriga vad gäller bekämpning av grov brottslighet och terrorism (COM(2017)0798),

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artiklarna 7 och 8, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artiklarna 7 och 8,

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 6, och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 16 och 218, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 6, och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 16 och 218,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/794 av den 11 maj 2016 om Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) och om ersättande och upphävande av rådets beslut 2009/371/RIF, 2009/934/RIF, 2009/935/RIF, 2009/936/RIF och 2009/968/RIF (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/794 av den 11 maj 2016 om Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) och om ersättande och upphävande av rådets beslut 2009/371/RIF, 2009/934/RIF, 2009/935/RIF, 2009/936/RIF och 2009/968/RIF (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG av den 12 juli 2002 om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation (direktiv om integritet och elektronisk kommunikation) (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG av den 12 juli 2002 om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation (direktiv om integritet och elektronisk kommunikation) (3),

| — | med beaktande av rådets rambeslut 2008/977/RIF av den 27 november 2008 om skydd av personuppgifter som behandlas inom ramen för polissamarbete och straffrättsligt samarbete (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rambeslut 2008/977/RIF av den 27 november 2008 om skydd av personuppgifter som behandlas inom ramen för polissamarbete och straffrättsligt samarbete (4),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/680 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behöriga myndigheters behandling av personuppgifter för att förebygga, förhindra, utreda, avslöja eller lagföra brott eller verkställa straffrättsliga påföljder, och det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av rådets rambeslut 2008/977/RIF (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/680 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behöriga myndigheters behandling av personuppgifter för att förebygga, förhindra, utreda, avslöja eller lagföra brott eller verkställa straffrättsliga påföljder, och det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av rådets rambeslut 2008/977/RIF (5),

| — | med beaktande av Europarådets konvention om skydd för enskilda vid automatisk databehandling av personuppgifter (ETS nr 108) och tilläggsprotokollet av den 8 november 2001 till denna konvention om tillsynsmyndigheter och gränsöverskridande flöden av personuppgifter (ETS nr 181), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets konvention om skydd för enskilda vid automatisk databehandling av personuppgifter (ETS nr 108) och tilläggsprotokollet av den 8 november 2001 till denna konvention om tillsynsmyndigheter och gränsöverskridande flöden av personuppgifter (ETS nr 181),

| — | med beaktande av Europeiska datatillsynsmannens yttrande 2/2018 om åtta förhandlingsmandat för att ingå internationella avtal som medger utbyte av uppgifter mellan Europol och tredjeländer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska datatillsynsmannens yttrande 2/2018 om åtta förhandlingsmandat för att ingå internationella avtal som medger utbyte av uppgifter mellan Europol och tredjeländer,

| — | med beaktande av sin resolution av den 3 oktober 2017 om kampen mot it-brottslighet (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 3 oktober 2017 om kampen mot it-brottslighet (6),

| — | med beaktande av överenskommelsen mellan Europaparlamentet och rådet om förslaget till en förordning om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter som utförs av unionens institutioner, organ, kontor och byråer, om det fria flödet av sådana uppgifter samt om upphävande av förordning (EG) nr 45/2001 och beslut nr 1247/2002/EG (COM(2017)0008), särskilt kapitlet om behandlingen av operativa personuppgifter, vilket är tillämpligt på unionens organ, kontor och byråer när dessa utövar verksamhet som omfattas av tredje delen avdelning V kapitlen 4 och 5 i EUF-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av överenskommelsen mellan Europaparlamentet och rådet om förslaget till en förordning om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter som utförs av unionens institutioner, organ, kontor och byråer, om det fria flödet av sådana uppgifter samt om upphävande av förordning (EG) nr 45/2001 och beslut nr 1247/2002/EG (COM(2017)0008), särskilt kapitlet om behandlingen av operativa personuppgifter, vilket är tillämpligt på unionens organ, kontor och byråer när dessa utövar verksamhet som omfattas av tredje delen avdelning V kapitlen 4 och 5 i EUF-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 108.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 108.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0232/2018), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0232/2018), och av följande skäl:

| A. | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/794 om Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) möjliggör en överföring av personuppgifter till en myndighet i ett tredjeland eller en internationell organisation i den mån överföringen är nödvändig för utförandet av Europols uppgifter, på grundval av ett beslut från kommissionen om adekvat skyddsnivå enligt direktiv (EU) 2016/680, ett internationellt avtal i enlighet med artikel 218 i EUF-fördraget som erbjuder tillräckliga skyddsåtgärder eller ett samarbetsavtal som medger utbyte av personuppgifter vilket ingicks före den 1 maj 2017 och, i undantagsfall, efter en bedömning från fall till fall enligt strikta villkor som fastställs i artikel 25.5 i förordning (EU) 2016/794 och förutsatt att tillräckliga skyddsåtgärder säkerställs. |
| --- | --- |

A.

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/794 om Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) möjliggör en överföring av personuppgifter till en myndighet i ett tredjeland eller en internationell organisation i den mån överföringen är nödvändig för utförandet av Europols uppgifter, på grundval av ett beslut från kommissionen om adekvat skyddsnivå enligt direktiv (EU) 2016/680, ett internationellt avtal i enlighet med artikel 218 i EUF-fördraget som erbjuder tillräckliga skyddsåtgärder eller ett samarbetsavtal som medger utbyte av personuppgifter vilket ingicks före den 1 maj 2017 och, i undantagsfall, efter en bedömning från fall till fall enligt strikta villkor som fastställs i artikel 25.5 i förordning (EU) 2016/794 och förutsatt att tillräckliga skyddsåtgärder säkerställs.

| B. | Internationella avtal som gör det möjligt för Europol och tredjeländer att samarbeta och utbyta personuppgifter bör respektera artiklarna 7 och 8 i EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna och artikel 16 i EUF-fördraget, och därmed respektera principen om ändamålsbegränsning, rätten till tillgång och till rättelse samt vara föremål för övervakning av en oberoende myndighet enligt vad som uttryckligen anges i stadgan, och vara bevisat nödvändiga och proportionella för fullgörandet av Europols uppgifter. |
| --- | --- |

B.

Internationella avtal som gör det möjligt för Europol och tredjeländer att samarbeta och utbyta personuppgifter bör respektera artiklarna 7 och 8 i EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna och artikel 16 i EUF-fördraget, och därmed respektera principen om ändamålsbegränsning, rätten till tillgång och till rättelse samt vara föremål för övervakning av en oberoende myndighet enligt vad som uttryckligen anges i stadgan, och vara bevisat nödvändiga och proportionella för fullgörandet av Europols uppgifter.

| C. | En sådan överföring bör bygga på ett internationellt avtal som ingås mellan unionen och tredjelandet i fråga enligt artikel 218 i EUF-fördraget och erbjuder tillräckliga skyddsåtgärder för skyddet av den personliga integriteten och enskildas grundläggande fri- och rättigheter. |
| --- | --- |

C.

En sådan överföring bör bygga på ett internationellt avtal som ingås mellan unionen och tredjelandet i fråga enligt artikel 218 i EUF-fördraget och erbjuder tillräckliga skyddsåtgärder för skyddet av den personliga integriteten och enskildas grundläggande fri- och rättigheter.

| D. | I Europols programplaneringsdokument 2018–2020 (7) framhålls den ökande betydelsen av ett stärkt multidisciplinärt tillvägagångssätt som inbegriper sammanslagning av nödvändig expertis och information från allt fler olika partner för att Europols uppdrag ska kunna fullgöras. |
| --- | --- |

D.

I Europols programplaneringsdokument 2018–2020 (7) framhålls den ökande betydelsen av ett stärkt multidisciplinärt tillvägagångssätt som inbegriper sammanslagning av nödvändig expertis och information från allt fler olika partner för att Europols uppdrag ska kunna fullgöras.

| E. | Parlamentet underströk i sin resolution av den 3 oktober 2017 om kampen mot it-brottslighet att avtal mellan Europol och tredjeländer om strategiskt och operativt samarbete underlättar såväl informationsutbytet som det praktiska samarbetet i kampen mot it-brottslighet. |
| --- | --- |

E.

Parlamentet underströk i sin resolution av den 3 oktober 2017 om kampen mot it-brottslighet att avtal mellan Europol och tredjeländer om strategiskt och operativt samarbete underlättar såväl informationsutbytet som det praktiska samarbetet i kampen mot it-brottslighet.

| F. | Europol har redan upprättat flera avtal om utbyte av uppgifter med tredjeländer, däribland Albanien, Australien, Bosnien och Hercegovina, Colombia, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Förenta staterna, Georgien, Island, Kanada, Liechtenstein, Moldavien, Monaco, Montenegro, Norge, Schweiz, Serbien och Ukraina. |
| --- | --- |

F.

Europol har redan upprättat flera avtal om utbyte av uppgifter med tredjeländer, däribland Albanien, Australien, Bosnien och Hercegovina, Colombia, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Förenta staterna, Georgien, Island, Kanada, Liechtenstein, Moldavien, Monaco, Montenegro, Norge, Schweiz, Serbien och Ukraina.

| G. | Europeiska datatillsynsmannen har varit tillsynsman för Europol sedan den 1 maj 2017, och är även rådgivare till EU-institutionerna om politik och lagstiftning beträffande dataskydd. |
| --- | --- |

G.

Europeiska datatillsynsmannen har varit tillsynsman för Europol sedan den 1 maj 2017, och är även rådgivare till EU-institutionerna om politik och lagstiftning beträffande dataskydd.

| 1. | Europaparlamentet anser att man noga måste analysera om samarbete med Hashemitiska konungariket Jordanien på brottsbekämpningsområdet är nödvändigt för EU:s säkerhetsintressen och om det är proportionerligt. Parlamentet uppmanar i detta avseende kommissionen att genomföra en grundlig konsekvensbedömning. Parlamentet framhåller behovet av försiktighet vid utformningen av förhandlingsmandatet för ett avtal mellan Europeiska unionen och Hashemitiska konungariket Jordanien om utbyte av personuppgifter mellan Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) och de myndigheter i Jordanien som är behöriga vad gäller bekämpning av grov brottslighet och terrorism. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet anser att fullständig förenlighet med artiklarna 7 och 8 i stadgan, liksom andra grundläggande fri- och rättigheter som skyddas genom stadgan, bör säkerställas i mottagande tredjeländer. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang rådet att fullborda de förhandlingsriktlinjer som föreslagits av kommissionen med de villkor som fastställs i denna resolution. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet noterar att det hittills inte gjorts någon lämplig konsekvensbedömning i syfte att djupgående bedöma riskerna med överföringar av personuppgifter till Hashemitiska konungariket Jordanien när det gäller enskildas rätt till integritet och dataskydd, men också andra grundläggande fri- och rättigheter som skyddas genom stadgan. Parlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en lämplig konsekvensbedömning för att fastställa de nödvändiga skyddsåtgärder som ska ingå i avtalet. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet insisterar på att den skyddsnivå som följer av avtalet väsentligen bör vara likvärdig med skyddet i EU-rätten. Om denna nivå inte kan garanteras i både lag och praxis, kan avtalet inte ingås. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet begär att avtalet – i syfte att fullt ut respektera artikel 8 i stadgan och artikel 16 i EUF-fördraget och för att undvika potentiellt ansvar från Europols sida vid en överträdelse av unionens dataskyddslagstiftning till följd av en överföring av personuppgifter utan nödvändiga och lämpliga skyddsåtgärder – ska innehålla strikta och specifika bestämmelser om respekt för principen om ändamålsbegränsning med tydliga villkor för behandlingen av överförda personuppgifter. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet begär att riktlinje B kompletteras för att uttryckligen ange i avtalet att Europol, i enlighet med artikel 19 i Europolförordningen, ska respektera alla eventuella begränsningar som fastställs för personuppgifter som överförs till Europol av medlemsstaterna eller andra leverantörer med avseende på användning av och tillgång till uppgifter som ska överföras till Hashemitiska konungariket Jordanien. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet begär att avtalet tydligt ska ange att all ytterligare behandling alltid bör kräva ett skriftligt förhandsgodkännande från Europol. Parlamentet betonar att dessa godkännanden bör dokumenteras av Europol och göras tillgängliga för Europeiska datatillsynsmannen på dennes begäran. Avtalet bör även innehålla en bestämmelse som förpliktigar de behöriga myndigheterna i Hashemitiska konungariket Jordanien att respektera dessa begränsningar och närmare ange hur efterlevnaden av dessa begränsningar kommer att verkställas. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet insisterar på att avtalet ska innehålla en tydlig och exakt bestämmelse om lagringstiden för personuppgifter som har överförts, med krav på radering av de personuppgifter som överförts när lagringstiden för uppgifterna löper ut. Parlamentet begär att förfarandeåtgärder fastställs i avtalet för att säkerställa efterlevnad. Parlamentet insisterar på att det i undantagsfall, när det föreligger vederbörligen motiverade skäl för att lagra uppgifterna under en längre period som överskrider lagringstiden för uppgifterna, ska finnas krav på att dessa skäl och åtföljande handlingar överlämnas till Europol och Europeiska datatillsynsmannen. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet förväntar sig att de kriterier som anges i skäl 71 i direktiv (EU) 2016/680 kommer att tillämpas, dvs. att överföringar av personuppgifter ska omfattas av konfidentialitetskrav från de behöriga jordanska myndigheter som tar emot personuppgifter från Europol och principen om specificitet samt att personuppgifterna inte kommer att användas i något fall för att begära, avkunna eller verkställa dödsstraff eller någon form av grym och omänsklig behandling. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet anser att de kategorier av brott för vilka personuppgifter kommer att utbytas måste fastställas klart och tydligt och förtecknas i själva det internationella avtalet, i förekommande fall i linje med brottsrekvisit i EU. Parlamentet betonar att denna förteckning bör inbegripa en tydlig och exakt beskrivning av de verksamheter som omfattas av sådana brott och de personer, grupper och organisationer som sannolikt kommer att påverkas av överföringen. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att, i enlighet med Europeiska unionens domstols rättspraxis och i den mening som avses i artikel 8.3 i stadgan, fastställa tillsammans med regeringen i Hashemitiska konungariket Jordanien vilken oberoende tillsynsmyndighet som ska ansvara för tillsynen av genomförandet av det internationella avtalet. Parlamentet insisterar på att man bör ha kommit överens om och inrättat en sådan myndighet innan det internationella avtalet kan träda i kraft. Parlamentet insisterar på att denna myndighets namn uttryckligen ska anges i en bilaga till avtalet. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet anser att det bör vara möjligt för endera parten att tillfälligt upphäva eller säga upp det internationella avtalet i händelse av överträdelse av avtalet, och att det oberoende tillsynsorganet också bör vara behörigt att föreslå att avtalet upphävs tillfälligt eller sägs upp i händelse av överträdelse av det. Parlamentet anser att alla personuppgifter som omfattas av avtalet och som överförts före det tillfälliga upphävandet eller uppsägningen får fortsätta att behandlas i enlighet med avtalet. Parlamentet anser att en periodisk utvärdering av avtalet bör inrättas för utvärdering av parternas efterlevnad av avtalet. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet anser att en tydlig definition av begreppet enskilt fall behövs eftersom detta begrepp behövs för att bedöma nödvändigheten och proportionaliteten när det gäller överföringar av uppgifter. Parlamentet betonar att denna definition bör avse faktiska brottsutredningar. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet anser att en definition av begreppet rimliga skäl behövs för att bedöma nödvändigheten och proportionaliteten när det gäller överföringar av uppgifter. Parlamentet betonar att denna definition bör avse faktiska brottsutredningar. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet betonar att uppgifter som överförs till en mottagande myndighet aldrig får behandlas ytterligare av andra myndigheter och att det, för detta ändamål, bör utarbetas en uttömmande förteckning över de behöriga myndigheter i Hashemitiska konungariket Jordanien till vilka Europol får överföra uppgifter, med en beskrivning av myndigheternas befogenheter. Parlamentet anser att varje ändring som görs av en sådan förteckning och som innebär att en behörig myndighet ersätts eller att en ny behörig myndighet tillkommer, skulle kräva en översyn av det internationella avtalet. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet betonar behovet av att uttryckligen ange att vidareöverföring av uppgifter från de behöriga myndigheterna i Hashemitiska konungariket Jordanien till andra myndigheter i landet bara kan tillåtas för att uppfylla det ursprungliga ändamålet med överföringen från Europol och alltid bör meddelas den oberoende myndigheten, Europeiska datatillsynsmannen och Europol. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet betonar behovet av att uttryckligen ange att vidareöverföring av uppgifter från de behöriga myndigheterna i Hashemitiska konungariket Jordanien till andra länder är förbjudet och skulle leda till ett omedelbart upphörande av det internationella avtalet. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet anser att det internationella avtalet med Hashemitiska konungariket Jordanien bör inbegripa de registrerades rätt till information, rättelse och radering i enlighet med annan unionslagstiftning om dataskydd. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet påpekar att överföringar av personuppgifter som avslöjar ras eller etniskt ursprung, politiska åsikter, religiös eller filosofisk övertygelse, medlemskap i fackförening, genetiska uppgifter eller uppgifter som rör en persons hälsa eller sexualliv är ytterst känsliga och ger upphov till allvarliga farhågor med tanke på Hashemitiska konungariket Jordaniens annorlunda rättsliga ram, samhällskaraktär och kulturella bakgrund i jämförelse med Europeiska unionen. Parlamentet betonar att brottsliga handlingar definieras på ett annat sätt i unionen än i Hashemitiska konungariket Jordanien. Parlamentet anser att en sådan överföring av uppgifter därför endast bör göras i mycket särskilda undantagsfall och med tydliga skyddsåtgärder för den registrerade och personer med anknytning till den registrerade. Parlamentet anser det nödvändigt att fastställa särskilda skyddsåtgärder som Hashemitiska konungariket Jordanien måste respektera när det gäller grundläggande rättigheter och friheter, inbegripet respekt för yttrandefrihet, religionsfrihet och mänsklig värdighet. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet anser att en övervakningsmekanism bör inkluderas i avtalet och att avtalet bör bli föremål för periodiska bedömningar som syftar till att utvärdera dess sätt att fungera i förhållande till Europols operativa behov samt avtalets överensstämmelse med europeiska rättigheter och principer på dataskyddsområdet. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att samråda med Europeiska datatillsynsmannen innan det internationella avtalet färdigställs, i enlighet med förordning (EU) 2016/794 och förordning (EG) nr 45/2001. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet betonar att det kommer att ge sitt samtycke till ingående av avtalet endast om parlamentet, i enlighet med artikel 218 i EUF-fördraget, involveras på ett tillfredsställande sätt i alla skeden av förfarandet. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och Hashemitiska konungariket Jordaniens regering. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  EUT L 135, 24.5.2016, s. 53.

(2)  EUT L 119, 4.5.2016, s. 1.

(3)  EGT L 201, 31.7.2002, s. 37.

(4)  EUT L 350, 30.12.2008, s. 60.

(5)  EUT L 119, 4.5.2016, s. 89.

(6)  Antagna texter, P8_TA(2017)0366.

(7)  Europol Programming Document 2018-2020, antaget av Europols styrelse den 30 november 2017 (EDOC# 856927v18).

---

| 8.4.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 118/74 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 118/74

---

P8_TA(2018)0296

Inledning av förhandlingar om ett avtal mellan EU och Turkiet om utbyte av personuppgifter för bekämpning av grov brottslighet och terrorism

Europaparlamentets resolution av den 4 juli 2018 om kommissionens rekommendation till rådets beslut om bemyndigande att inleda förhandlingar avseende ett avtal mellan Europeiska unionen och Republiken Turkiet om utbyte av personuppgifter mellan Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) och de myndigheter i Turkiet som är behöriga vad gäller bekämpning av grov brottslighet och terrorism (COM(2017)0799 – 2018/2061(INI))

(2020/C 118/10)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens rekommendation till rådets beslut om bemyndigande att inleda förhandlingar avseende ett avtal mellan Europeiska unionen och Republiken Turkiet om utbyte av personuppgifter mellan Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) och de myndigheter i Turkiet som är behöriga vad gäller bekämpning av grov brottslighet och terrorism (COM(2017)0799), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rekommendation till rådets beslut om bemyndigande att inleda förhandlingar avseende ett avtal mellan Europeiska unionen och Republiken Turkiet om utbyte av personuppgifter mellan Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) och de myndigheter i Turkiet som är behöriga vad gäller bekämpning av grov brottslighet och terrorism (COM(2017)0799),

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artiklarna 7 och 8, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artiklarna 7 och 8,

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 6, och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), särskilt artiklarna 16 och 218, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 6, och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), särskilt artiklarna 16 och 218,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/794 av den 11 maj 2016 om den Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) och om ersättande och upphävande av rådets beslut 2009/371/RIF, 2009/934/RIF, 2009/935/RIF, 2009/936/RIF och 2009/968/RIF (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/794 av den 11 maj 2016 om den Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) och om ersättande och upphävande av rådets beslut 2009/371/RIF, 2009/934/RIF, 2009/935/RIF, 2009/936/RIF och 2009/968/RIF (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG av den 12 juli 2002 om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation (direktiv om integritet och elektronisk kommunikation) (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG av den 12 juli 2002 om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation (direktiv om integritet och elektronisk kommunikation) (3),

| — | med beaktande av rådets rambeslut 2008/977/RIF av den 27 november 2008 om skydd av personuppgifter som behandlas inom ramen för polissamarbete och straffrättsligt samarbete (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rambeslut 2008/977/RIF av den 27 november 2008 om skydd av personuppgifter som behandlas inom ramen för polissamarbete och straffrättsligt samarbete (4),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/680 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behöriga myndigheters behandling av personuppgifter för att förebygga, förhindra, utreda, avslöja eller lagföra brott eller verkställa straffrättsliga påföljder, och det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av rådets rambeslut 2008/977/RIF (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/680 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behöriga myndigheters behandling av personuppgifter för att förebygga, förhindra, utreda, avslöja eller lagföra brott eller verkställa straffrättsliga påföljder, och det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av rådets rambeslut 2008/977/RIF (5),

| — | med beaktande av Europarådets konvention om skydd för enskilda vid automatisk databehandling av personuppgifter (ETS nr 108) och tilläggsprotokollet av den 8 november 2001 till denna konvention om tillsynsmyndigheter och gränsöverskridande flöden av personuppgifter (ETS nr 181), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets konvention om skydd för enskilda vid automatisk databehandling av personuppgifter (ETS nr 108) och tilläggsprotokollet av den 8 november 2001 till denna konvention om tillsynsmyndigheter och gränsöverskridande flöden av personuppgifter (ETS nr 181),

| — | med beaktande av Europeiska datatillsynsmannens yttrande 2/2018 om åtta förhandlingsmandat för att ingå internationella avtal som medger utbyte av uppgifter mellan Europol och tredjeländer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska datatillsynsmannens yttrande 2/2018 om åtta förhandlingsmandat för att ingå internationella avtal som medger utbyte av uppgifter mellan Europol och tredjeländer,

| — | med beaktande av sin resolution av den 3 oktober 2017 om kampen mot it-brottslighet (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 3 oktober 2017 om kampen mot it-brottslighet (6),

| — | med beaktande av överenskommelsen mellan Europaparlamentet och rådet om förslaget till en förordning om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter som utförs av unionens institutioner, organ, kontor och byråer, om det fria flödet av sådana uppgifter samt om upphävande av förordning (EG) nr 45/2001 och beslut nr 1247/2002/EG (COM(2017)0008), särskilt kapitlet om behandlingen av operativa personuppgifter, vilket är tillämpligt på unionens organ, kontor och byråer när dessa utövar verksamhet som omfattas av tredje delen avdelning V kapitlen 4 och 5 i EUF-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av överenskommelsen mellan Europaparlamentet och rådet om förslaget till en förordning om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter som utförs av unionens institutioner, organ, kontor och byråer, om det fria flödet av sådana uppgifter samt om upphävande av förordning (EG) nr 45/2001 och beslut nr 1247/2002/EG (COM(2017)0008), särskilt kapitlet om behandlingen av operativa personuppgifter, vilket är tillämpligt på unionens organ, kontor och byråer när dessa utövar verksamhet som omfattas av tredje delen avdelning V kapitlen 4 och 5 i EUF-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 108.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 108.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0233/2018), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0233/2018), och av följande skäl:

| A. | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/794 om Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) möjliggör en överföring av personuppgifter till en myndighet i ett tredjeland eller en internationell organisation i den mån överföringen är nödvändig för utförandet av Europols uppgifter, på grundval av ett beslut från kommissionen om adekvat skyddsnivå enligt direktiv (EU) 2016/680, ett internationellt avtal i enlighet med artikel 218 i EUF-fördraget som erbjuder tillräckliga skyddsåtgärder eller ett samarbetsavtal som medger utbyte av personuppgifter vilket ingicks före den 1 maj 2017 och, i undantagsfall, efter en bedömning från fall till fall enligt strikta villkor som fastställs i artikel 25.5 i förordning (EU) 2016/794 och förutsatt att tillräckliga skyddsåtgärder säkerställs. |
| --- | --- |

A.

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/794 om Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) möjliggör en överföring av personuppgifter till en myndighet i ett tredjeland eller en internationell organisation i den mån överföringen är nödvändig för utförandet av Europols uppgifter, på grundval av ett beslut från kommissionen om adekvat skyddsnivå enligt direktiv (EU) 2016/680, ett internationellt avtal i enlighet med artikel 218 i EUF-fördraget som erbjuder tillräckliga skyddsåtgärder eller ett samarbetsavtal som medger utbyte av personuppgifter vilket ingicks före den 1 maj 2017 och, i undantagsfall, efter en bedömning från fall till fall enligt strikta villkor som fastställs i artikel 25.5 i förordning (EU) 2016/794 och förutsatt att tillräckliga skyddsåtgärder säkerställs.

| B. | Internationella avtal som gör det möjligt för Europol och tredjeländer att samarbeta och utbyta personuppgifter bör respektera artiklarna 7 och 8 i EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna och artikel 16 i EUF-fördraget, och därmed respektera principen om ändamålsbegränsning, rätten till tillgång och till rättelse samt vara föremål för övervakning av en oberoende myndighet enligt vad som uttryckligen anges i stadgan, och vara bevisat nödvändiga och proportionella för fullgörandet av Europols uppgifter. |
| --- | --- |

B.

Internationella avtal som gör det möjligt för Europol och tredjeländer att samarbeta och utbyta personuppgifter bör respektera artiklarna 7 och 8 i EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna och artikel 16 i EUF-fördraget, och därmed respektera principen om ändamålsbegränsning, rätten till tillgång och till rättelse samt vara föremål för övervakning av en oberoende myndighet enligt vad som uttryckligen anges i stadgan, och vara bevisat nödvändiga och proportionella för fullgörandet av Europols uppgifter.

| C. | En sådan överföring bör bygga på ett internationellt avtal som ingås mellan unionen och tredjelandet i fråga enligt artikel 218 i EUF-fördraget och erbjuder tillräckliga skyddsåtgärder för skyddet av den personliga integriteten och enskildas grundläggande fri- och rättigheter. |
| --- | --- |

C.

En sådan överföring bör bygga på ett internationellt avtal som ingås mellan unionen och tredjelandet i fråga enligt artikel 218 i EUF-fördraget och erbjuder tillräckliga skyddsåtgärder för skyddet av den personliga integriteten och enskildas grundläggande fri- och rättigheter.

| D. | Under de senaste åren har ett antal kränkningar av de mänskliga rättigheterna kunnat fastställas i Republiken Turkiet. Framför allt har avvikande åsikter hos bl.a. journalister, politiska aktivister och människorättsförsvarare tystats ned skoningslöst. Rapporter om fall av tortyr har fortsatt att förekomma även efter kuppförsöket i juli 2016. En allestädes närvarande strafflöshet har satt stopp för alla försök till effektiva utredningar av människorättskränkningar som statstjänstemän gjort sig skyldiga till, och övergreppen från väpnade gruppers sida har fortsatt att förekomma. |
| --- | --- |

D.

Under de senaste åren har ett antal kränkningar av de mänskliga rättigheterna kunnat fastställas i Republiken Turkiet. Framför allt har avvikande åsikter hos bl.a. journalister, politiska aktivister och människorättsförsvarare tystats ned skoningslöst. Rapporter om fall av tortyr har fortsatt att förekomma även efter kuppförsöket i juli 2016. En allestädes närvarande strafflöshet har satt stopp för alla försök till effektiva utredningar av människorättskränkningar som statstjänstemän gjort sig skyldiga till, och övergreppen från väpnade gruppers sida har fortsatt att förekomma.

| E. | I Europols programplaneringsdokument 2018–2020 (7) framhålls den ökande betydelsen av ett stärkt multidisciplinärt tillvägagångssätt som inbegriper sammanslagning av nödvändig expertis och information från allt fler olika partner för att Europols uppdrag ska kunna fullgöras. |
| --- | --- |

E.

I Europols programplaneringsdokument 2018–2020 (7) framhålls den ökande betydelsen av ett stärkt multidisciplinärt tillvägagångssätt som inbegriper sammanslagning av nödvändig expertis och information från allt fler olika partner för att Europols uppdrag ska kunna fullgöras.

| F. | Parlamentet underströk i sin resolution av den 3 oktober 2017 om kampen mot it-brottslighet att avtal mellan Europol och tredjeländer om strategiskt och operativt samarbete underlättar såväl informationsutbytet som det praktiska samarbetet i kampen mot it-brottslighet. |
| --- | --- |

F.

Parlamentet underströk i sin resolution av den 3 oktober 2017 om kampen mot it-brottslighet att avtal mellan Europol och tredjeländer om strategiskt och operativt samarbete underlättar såväl informationsutbytet som det praktiska samarbetet i kampen mot it-brottslighet.

| G. | Europol har redan upprättat flera avtal om utbyte av uppgifter med tredjeländer, däribland Albanien, Australien, Bosnien och Hercegovina, Colombia, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Förenta staterna, Georgien, Island, Kanada, Liechtenstein, Moldavien, Monaco, Montenegro, Norge, Schweiz, Serbien och Ukraina. |
| --- | --- |

G.

Europol har redan upprättat flera avtal om utbyte av uppgifter med tredjeländer, däribland Albanien, Australien, Bosnien och Hercegovina, Colombia, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Förenta staterna, Georgien, Island, Kanada, Liechtenstein, Moldavien, Monaco, Montenegro, Norge, Schweiz, Serbien och Ukraina.

| H. | Europeiska datatillsynsmannen har varit tillsynsman för Europol sedan den 1 maj 2017, och är även rådgivare till EU-institutionerna om politik och lagstiftning beträffande dataskydd. |
| --- | --- |

H.

Europeiska datatillsynsmannen har varit tillsynsman för Europol sedan den 1 maj 2017, och är även rådgivare till EU-institutionerna om politik och lagstiftning beträffande dataskydd.

| 1. | Europaparlamentet anser att man noga måste analysera om samarbete med Republiken Turkiet på brottsbekämpningsområdet är nödvändigt för EU:s säkerhetsintressen och om det är proportionerligt. Parlamentet uppmanar i detta avseende kommissionen att genomföra en grundlig konsekvensbedömning. Parlamentet framhåller behovet av försiktighet vid utformningen av förhandlingsmandatet för ett avtal mellan Europeiska unionen och Republiken Turkiet om utbyte av personuppgifter mellan Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) och de myndigheter i Turkiet som är behöriga vad gäller bekämpning av grov brottslighet och terrorism. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet anser att fullständig förenlighet med artiklarna 7 och 8 i stadgan, liksom andra grundläggande fri- och rättigheter som skyddas genom stadgan, bör säkerställas i mottagande tredjeländer. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang rådet att fullborda de förhandlingsriktlinjer som föreslagits av kommissionen med de villkor som fastställs i denna resolution. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet anser att det finns anledning till stor oro över den bristfälliga respekten för grundläggande rättigheter i Republiken Turkiet, särskilt med avseende på yttrandefrihet, religionsfrihet och rätten att inte utsättas för tortyr eller omänsklig behandling, i enlighet med stadgan och den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet betonar att en nödvändig förutsättning för inledande av förhandlingar är att Turkiet fullgör sin horisontella skyldighet att fullt ut, i praktiken och på icke-diskriminerande grunder samarbeta med samtliga medlemsstater i rättsliga och inrikes frågor, också med Republiken Cypern. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet noterar att det hittills inte gjorts någon lämplig konsekvensbedömning i syfte att djupgående bedöma riskerna med överföringar av personuppgifter till Republiken Turkiet när det gäller enskildas rätt till integritet och dataskydd, men också andra grundläggande fri- och rättigheter som skyddas genom stadgan. Parlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en lämplig konsekvensbedömning för att fastställa de nödvändiga skyddsåtgärder som ska ingå i avtalet. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet insisterar på att den skyddsnivå som följer av avtalet väsentligen bör vara likvärdig med skyddet i EU-rätten. Om denna nivå inte kan garanteras i både lag och praxis, kan avtalet inte ingås. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet begär att avtalet, i syfte att fullt ut respektera artikel 8 i stadgan och artikel 16 i EUF-fördraget och för att undvika potentiellt ansvar från Europols sida vid en överträdelse av unionens dataskyddslagstiftning till följd av en överföring av personuppgifter utan nödvändiga och lämpliga skyddsåtgärder, ska innehålla strikta och specifika bestämmelser om respekt för principen om ändamålsbegränsning med tydliga villkor för behandlingen av överförda personuppgifter. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet begär att riktlinje B kompletteras för att uttryckligen ange i avtalet att Europol, i enlighet med artikel 19 i Europolförordningen, ska respektera alla eventuella begränsningar som fastställs för personuppgifter som överförs till Europol av medlemsstaterna eller andra leverantörer med avseende på användning av och tillgång till uppgifter som ska överföras till Republiken Turkiet. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet begär att avtalet tydligt ska ange att all ytterligare behandling alltid bör kräva ett skriftligt förhandsgodkännande från Europol. Parlamentet betonar att dessa godkännanden bör dokumenteras av Europol och göras tillgängliga för Europeiska datatillsynsmannen på dennes begäran. Avtalet bör även innehålla en bestämmelse som förpliktigar de behöriga myndigheterna i Republiken Turkiet att respektera dessa begränsningar och närmare ange hur efterlevnaden av dessa begränsningar kommer att verkställas. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet insisterar på att avtalet ska innehålla en tydlig och exakt bestämmelse om lagringstiden för personuppgifter som har överförts, med krav på radering av de personuppgifter som överförts när lagringstiden för uppgifterna löper ut. Parlamentet begär att förfarandeåtgärder fastställs i avtalet för att säkerställa efterlevnad. Parlamentet insisterar på att det i undantagsfall, när det föreligger vederbörligen motiverade skäl för att lagra uppgifterna under en längre period som överskrider lagringstiden för uppgifterna, ska finnas krav på att dessa skäl och åtföljande handlingar överlämnas till Europol och Europeiska datatillsynsmannen. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet förväntar sig att de kriterier som anges i skäl 71 i direktiv (EU) 2016/680 kommer att tillämpas, dvs. att överföringar av personuppgifter ska omfattas av konfidentialitetskrav från de behöriga turkiska myndigheter som tar emot personuppgifter från Europol och principen om specificitet samt att personuppgifterna inte kommer att användas i något fall för att begära, avkunna eller verkställa dödsstraff eller någon form av grym och omänsklig behandling. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet anser att de kategorier av brott för vilka personuppgifter kommer att utbytas måste fastställas klart och tydligt och förtecknas i själva det internationella avtalet, i förekommande fall i linje med brottsrekvisit i EU. Parlamentet betonar att denna förteckning bör inbegripa en tydlig och exakt beskrivning av de verksamheter som omfattas av sådana brott och de personer, grupper och organisationer som sannolikt kommer att påverkas av överföringen. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att, i enlighet med Europeiska unionens domstols rättspraxis och i den mening som avses i artikel 8.3 i stadgan, fastställa tillsammans med regeringen i Turkiet vilken oberoende tillsynsmyndighet som ska ansvara för tillsynen av genomförandet av det internationella avtalet. Parlamentet insisterar på att man bör ha kommit överens om och inrättat en sådan myndighet innan det internationella avtalet kan träda i kraft. Parlamentet insisterar på att denna myndighets namn uttryckligen ska anges i en bilaga till avtalet. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet anser att kommissionen bör vara försiktig när det gäller de stora risker som överföring av personuppgifter till Turkiet medför, med tanke på medborgarnas ofta förekommande klagomål över kränkningar av de mänskliga rättigheterna i Republiken Turkiet. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet anser att det bör vara möjligt för endera parten att tillfälligt upphäva eller säga upp det internationella avtalet i händelse av överträdelse av avtalet, och att det oberoende tillsynsorganet också bör vara behörigt att föreslå att avtalet upphävs tillfälligt eller sägs upp i händelse av överträdelse av det. Parlamentet anser att alla personuppgifter som omfattas av avtalet och som överförts före det tillfälliga upphävandet eller uppsägningen får fortsätta att behandlas i enlighet med avtalet. Parlamentet anser att en periodisk utvärdering av avtalet bör inrättas för utvärdering av parternas efterlevnad av avtalet. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet anser att en tydlig definition av begreppet enskilt fall behövs eftersom detta begrepp behövs för att bedöma nödvändigheten och proportionaliteten när det gäller överföringar av uppgifter. Parlamentet betonar att denna definition endast bör avse faktiska brottsutredningar och inte kriminalunderrättelseverksamhet riktad mot särskilda personer som anses vara misstänkta. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet anser att en definition av begreppet rimliga skäl behövs för att bedöma nödvändigheten och proportionaliteten när det gäller överföringar av uppgifter. Parlamentet betonar att denna definition bör avse faktiska brottsutredningar. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet betonar att uppgifter som överförs till en mottagande myndighet aldrig får behandlas ytterligare av andra myndigheter och att det, för detta ändamål, bör upprättas en uttömmande förteckning över de behöriga myndigheter i Republiken Turkiet till vilka Europol får överföra uppgifter, med en beskrivning av myndigheternas befogenheter. Parlamentet anser att varje ändring som görs av en sådan förteckning och som innebär att en behörig myndighet ersätts eller en ny behörig myndighet tillkommer, skulle kräva en översyn av det internationella avtalet. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet betonar behovet av att uttryckligen ange att vidareöverföring av uppgifter från de behöriga myndigheterna i Republiken Turkiet till andra myndigheter i landet bara kan tillåtas för att uppfylla det ursprungliga ändamålet med överföringen från Europol och alltid bör meddelas den oberoende myndigheten, Europeiska datatillsynsmannen och Europol. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet betonar behovet av att uttryckligen ange att vidareöverföring av uppgifter från de behöriga myndigheterna i Republiken Turkiet till andra länder är förbjudet och skulle leda till ett omedelbart upphörande av det internationella avtalet. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet anser att det internationella avtalet med Republiken Turkiet bör inbegripa de registrerades rätt till information, rättelse och radering i enlighet med annan unionslagstiftning om dataskydd. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet påpekar att överföringar av personuppgifter som avslöjar ras eller etniskt ursprung, politiska åsikter, religiös eller filosofisk övertygelse, medlemskap i fackförening, genetiska uppgifter eller uppgifter som rör en persons hälsa eller sexualliv är ytterst känsliga och ger upphov till allvarliga farhågor med tanke på Turkiets annorlunda rättsliga ram, samhällskaraktär och kulturella bakgrund i jämförelse med Europeiska unionen. Parlamentet betonar att brottsliga handlingar definieras på ett annat sätt i unionen än i Turkiet. Parlamentet anser att en sådan överföring av uppgifter därför endast bör göras i mycket särskilda undantagsfall och med tydliga skyddsåtgärder för den registrerade och personer med anknytning till den registrerade. Parlamentet anser det nödvändigt att fastställa särskilda skyddsåtgärder som Turkiet måste respektera när det gäller grundläggande rättigheter och friheter, inbegripet respekt för yttrandefrihet, religionsfrihet och mänsklig värdighet. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet anser att en övervakningsmekanism bör inkluderas i avtalet och att avtalet bör bli föremål för periodiska bedömningar som syftar till att utvärdera dess sätt att fungera i förhållande till Europols operativa behov samt avtalets överensstämmelse med europeiska rättigheter och principer på dataskyddsområdet. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att samråda med Europeiska datatillsynsmannen innan det internationella avtalet färdigställs, i enlighet med förordning (EU) 2016/794 och förordning (EG) nr 45/2001. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet betonar att det kommer att ge sitt samtycke till ingående av avtalet endast om parlamentet, i enlighet med artikel 218 i EUF-fördraget, involveras på ett tillfredsställande sätt i alla skeden av förfarandet. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och Republiken Turkiets regering. |
| --- | --- |

26.

---

(1)  EUT L 135, 24.5.2016, s. 53.

(2)  EUT L 119, 4.5.2016, s. 1.

(3)  EGT L 201, 31.7.2002, s. 37.

(4)  EUT L 350, 30.12.2008, s. 60.

(5)  EUT L 119, 4.5.2016, s. 89.

(6)  Antagna texter, P8_TA(2017)0366.

(7)  Europol Programming Document 2018-2020, antaget av Europols styrelse den 30 november 2017 (EDOC# 856927v18).

---

| 8.4.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 118/79 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 118/79

---

P8_TA(2018)0297

Inledning av förhandlingar om ett avtal mellan EU och Israel om utbyte av personuppgifter för bekämpning av grov brottslighet och terrorism

Europaparlamentets resolution av den 4 juli 2018 om kommissionens rekommendation till rådets beslut om bemyndigande att inleda förhandlingar avseende ett avtal mellan Europeiska unionen och Staten Israel om utbyte av personuppgifter mellan Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) och de myndigheter i Staten Israel som är behöriga vad gäller bekämpning av grov brottslighet och terrorism (COM(2017)0806 – 2018/2062(INI))

(2020/C 118/11)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens rekommendation till rådets beslut om bemyndigande att inleda förhandlingar avseende ett avtal mellan Europeiska unionen och Staten Israel om utbyte av personuppgifter mellan Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) och de myndigheter i Staten Israel som är behöriga vad gäller bekämpning av grov brottslighet och terrorism (COM(2017)0806), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rekommendation till rådets beslut om bemyndigande att inleda förhandlingar avseende ett avtal mellan Europeiska unionen och Staten Israel om utbyte av personuppgifter mellan Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) och de myndigheter i Staten Israel som är behöriga vad gäller bekämpning av grov brottslighet och terrorism (COM(2017)0806),

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artiklarna 7 och 8, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artiklarna 7 och 8,

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 6, och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), särskilt artiklarna 16 och 218, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 6, och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), särskilt artiklarna 16 och 218,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/794 av den 11 maj 2016 om Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) och om ersättande och upphävande av rådets beslut 2009/371/RIF, 2009/934/RIF, 2009/935/RIF, 2009/936/RIF och 2009/968/RIF (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/794 av den 11 maj 2016 om Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) och om ersättande och upphävande av rådets beslut 2009/371/RIF, 2009/934/RIF, 2009/935/RIF, 2009/936/RIF och 2009/968/RIF (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG av den 12 juli 2002 om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation (direktivet om integritet och elektronisk kommunikation) (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG av den 12 juli 2002 om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation (direktivet om integritet och elektronisk kommunikation) (3),

| — | med beaktande av rådets rambeslut 2008/977/RIF av den 27 november 2008 om skydd av personuppgifter som behandlas inom ramen för polissamarbete och straffrättsligt samarbete (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rambeslut 2008/977/RIF av den 27 november 2008 om skydd av personuppgifter som behandlas inom ramen för polissamarbete och straffrättsligt samarbete (4),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/680 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behöriga myndigheters behandling av personuppgifter för att förebygga, förhindra, utreda, avslöja eller lagföra brott eller verkställa straffrättsliga påföljder, och det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av rådets rambeslut 2008/977/RIF (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/680 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behöriga myndigheters behandling av personuppgifter för att förebygga, förhindra, utreda, avslöja eller lagföra brott eller verkställa straffrättsliga påföljder, och det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av rådets rambeslut 2008/977/RIF (5),

| — | med beaktande av Europarådets konvention om skydd för enskilda vid automatisk databehandling av personuppgifter (ETS nr 108) och tilläggsprotokollet av den 8 november 2001 till denna konvention om tillsynsmyndigheter och gränsöverskridande flöden av personuppgifter (ETS nr 181), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets konvention om skydd för enskilda vid automatisk databehandling av personuppgifter (ETS nr 108) och tilläggsprotokollet av den 8 november 2001 till denna konvention om tillsynsmyndigheter och gränsöverskridande flöden av personuppgifter (ETS nr 181),

| — | med beaktande av Europeiska datatillsynsmannens yttrande 2/2018 om åtta förhandlingsmandat för att ingå internationella avtal som medger utbyte av uppgifter mellan Europol och tredjeländer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska datatillsynsmannens yttrande 2/2018 om åtta förhandlingsmandat för att ingå internationella avtal som medger utbyte av uppgifter mellan Europol och tredjeländer,

| — | med beaktande av sin resolution av den 3 oktober 2017 om kampen mot it-brottslighet (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 3 oktober 2017 om kampen mot it-brottslighet (6),

| — | med beaktande av överenskommelsen mellan Europaparlamentet och rådet om förslaget till en förordning om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter som utförs av unionens institutioner, organ, kontor och byråer, om det fria flödet av sådana uppgifter samt om upphävande av förordning (EG) nr 45/2001 och beslut nr 1247/2002/EG (COM(2017)0008), särskilt kapitlet om behandlingen av operativa personuppgifter, vilket är tillämpligt på unionens organ, kontor och byråer när dessa utövar verksamhet som omfattas av tredje delen avdelning V kapitlen 4 och 5 i EUF-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av överenskommelsen mellan Europaparlamentet och rådet om förslaget till en förordning om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter som utförs av unionens institutioner, organ, kontor och byråer, om det fria flödet av sådana uppgifter samt om upphävande av förordning (EG) nr 45/2001 och beslut nr 1247/2002/EG (COM(2017)0008), särskilt kapitlet om behandlingen av operativa personuppgifter, vilket är tillämpligt på unionens organ, kontor och byråer när dessa utövar verksamhet som omfattas av tredje delen avdelning V kapitlen 4 och 5 i EUF-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 108.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 108.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0235/2018), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0235/2018), och av följande skäl:

| A. | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/794 om Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) möjliggör en överföring av personuppgifter till en myndighet i ett tredjeland eller en internationell organisation i den mån överföringen är nödvändig för utförandet av Europols uppgifter, på grundval av ett beslut från kommissionen om adekvat skyddsnivå enligt direktiv (EU) 2016/680, ett internationellt avtal i enlighet med artikel 218 i EUF-fördraget som erbjuder tillräckliga skyddsåtgärder eller ett samarbetsavtal som medger utbyte av personuppgifter vilket ingicks före den 1 maj 2017 och, i undantagsfall, efter en bedömning från fall till fall enligt strikta villkor som fastställs i artikel 25.5 i förordning (EU) 2016/794 och förutsatt att tillräckliga skyddsåtgärder säkerställs. |
| --- | --- |

A.

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/794 om Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) möjliggör en överföring av personuppgifter till en myndighet i ett tredjeland eller en internationell organisation i den mån överföringen är nödvändig för utförandet av Europols uppgifter, på grundval av ett beslut från kommissionen om adekvat skyddsnivå enligt direktiv (EU) 2016/680, ett internationellt avtal i enlighet med artikel 218 i EUF-fördraget som erbjuder tillräckliga skyddsåtgärder eller ett samarbetsavtal som medger utbyte av personuppgifter vilket ingicks före den 1 maj 2017 och, i undantagsfall, efter en bedömning från fall till fall enligt strikta villkor som fastställs i artikel 25.5 i förordning (EU) 2016/794 och förutsatt att tillräckliga skyddsåtgärder säkerställs.

| B. | Internationella avtal som gör det möjligt för Europol och tredjeländer att samarbeta och utbyta personuppgifter bör respektera artiklarna 7 och 8 i EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna och artikel 16 i EUF-fördraget, och därmed respektera principen om ändamålsbegränsning, rätten till tillgång och till rättelse samt vara föremål för övervakning av en oberoende myndighet enligt vad som uttryckligen anges i stadgan, och vara bevisat nödvändiga och proportionella för fullgörandet av Europols uppgifter. |
| --- | --- |

B.

Internationella avtal som gör det möjligt för Europol och tredjeländer att samarbeta och utbyta personuppgifter bör respektera artiklarna 7 och 8 i EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna och artikel 16 i EUF-fördraget, och därmed respektera principen om ändamålsbegränsning, rätten till tillgång och till rättelse samt vara föremål för övervakning av en oberoende myndighet enligt vad som uttryckligen anges i stadgan, och vara bevisat nödvändiga och proportionella för fullgörandet av Europols uppgifter.

| C. | En sådan överföring bör bygga på ett internationellt avtal som ingås mellan unionen och tredjelandet i fråga enligt artikel 218 i EUF-fördraget och erbjuder tillräckliga skyddsåtgärder för skyddet av den personliga integriteten och enskildas grundläggande fri- och rättigheter. |
| --- | --- |

C.

En sådan överföring bör bygga på ett internationellt avtal som ingås mellan unionen och tredjelandet i fråga enligt artikel 218 i EUF-fördraget och erbjuder tillräckliga skyddsåtgärder för skyddet av den personliga integriteten och enskildas grundläggande fri- och rättigheter.

| D. | I Europols programplaneringsdokument 2018–2020 (7) framhålls den ökande betydelsen av ett stärkt multidisciplinärt tillvägagångssätt som inbegriper sammanslagning av nödvändig expertis och information från allt fler olika partner för att Europols uppdrag ska kunna fullgöras. |
| --- | --- |

D.

I Europols programplaneringsdokument 2018–2020 (7) framhålls den ökande betydelsen av ett stärkt multidisciplinärt tillvägagångssätt som inbegriper sammanslagning av nödvändig expertis och information från allt fler olika partner för att Europols uppdrag ska kunna fullgöras.

| E. | Parlamentet underströk i sin resolution av den 3 oktober 2017 om kampen mot it-brottslighet att avtal mellan Europol och tredjeländer om strategiskt och operativt samarbete underlättar såväl informationsutbytet som det praktiska samarbetet i kampen mot it-brottslighet. |
| --- | --- |

E.

Parlamentet underströk i sin resolution av den 3 oktober 2017 om kampen mot it-brottslighet att avtal mellan Europol och tredjeländer om strategiskt och operativt samarbete underlättar såväl informationsutbytet som det praktiska samarbetet i kampen mot it-brottslighet.

| F. | Europol har redan upprättat flera avtal om utbyte av uppgifter med tredjeländer, däribland Albanien, Australien, Bosnien och Hercegovina, Colombia, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Förenta staterna, Georgien, Island, Kanada, Liechtenstein, Moldavien, Monaco, Montenegro, Norge, Schweiz, Serbien och Ukraina. |
| --- | --- |

F.

Europol har redan upprättat flera avtal om utbyte av uppgifter med tredjeländer, däribland Albanien, Australien, Bosnien och Hercegovina, Colombia, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Förenta staterna, Georgien, Island, Kanada, Liechtenstein, Moldavien, Monaco, Montenegro, Norge, Schweiz, Serbien och Ukraina.

| G. | Staten Israel fanns med på den förteckning över de tredjestater och organisationer med vilka Europol ska ingå överenskommelser som anges i rådets beslut 2009/935/RIF av den 30 november 2009 (8). Förhandlingarna om ett avtal om operativt samarbete inleddes 2010 men avslutades inte förrän Europolförordningen (förordning (EU) 2016/794) trädde i kraft den 1 maj 2017. |
| --- | --- |

G.

Staten Israel fanns med på den förteckning över de tredjestater och organisationer med vilka Europol ska ingå överenskommelser som anges i rådets beslut 2009/935/RIF av den 30 november 2009 (8). Förhandlingarna om ett avtal om operativt samarbete inleddes 2010 men avslutades inte förrän Europolförordningen (förordning (EU) 2016/794) trädde i kraft den 1 maj 2017.

| H. | Europeiska datatillsynsmannen har varit tillsynsman för Europol sedan den 1 maj 2017, och är även rådgivare till EU-institutionerna om politik och lagstiftning beträffande dataskydd. |
| --- | --- |

H.

Europeiska datatillsynsmannen har varit tillsynsman för Europol sedan den 1 maj 2017, och är även rådgivare till EU-institutionerna om politik och lagstiftning beträffande dataskydd.

| 1. | Europaparlamentet anser att man noga måste analysera om samarbete med Staten Israel på brottsbekämpningsområdet är nödvändigt för EU:s säkerhetsintressen och om det är proportionellt. Parlamentet uppmanar i detta avseende kommissionen att genomföra en grundlig konsekvensbedömning. Parlamentet framhåller behovet av försiktighet vid utformningen av förhandlingsmandatet för ett avtal mellan Europeiska unionen och Staten Israel om utbyte av personuppgifter mellan Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) och de myndigheter i Staten Israel som är behöriga vad gäller bekämpning av grov brottslighet och terrorism. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet anser att fullständig förenlighet med artiklarna 7 och 8 i stadgan, liksom andra grundläggande fri- och rättigheter som skyddas genom stadgan, bör säkerställas i mottagande tredjeländer. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang rådet att komplettera de förhandlingsriktlinjer som föreslagits av kommissionen med de villkor som fastställs i denna resolution. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet noterar att det hittills inte gjorts någon lämplig konsekvensbedömning i syfte att djupgående bedöma riskerna med överföringar av personuppgifter till Staten Israel när det gäller enskildas rätt till integritet och dataskydd, men också andra grundläggande fri- och rättigheter som skyddas genom stadgan. Parlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en lämplig konsekvensbedömning för att fastställa de nödvändiga skyddsåtgärder som ska ingå i avtalet. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet insisterar på att den skyddsnivå som följer av avtalet väsentligen bör vara likvärdig med skyddet i EU-rätten. Om denna nivå inte kan garanteras i både lag och praxis, kan avtalet inte ingås. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang att kommissionen 2011 formellt erkände Israel som ett land med adekvat dataskyddsnivå i fråga om automatiserad behandling av personuppgifter i enlighet med direktiv 95/46/EG. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet begär att avtalet, i syfte att fullt ut respektera artikel 8 i stadgan och artikel 16 i EUF-fördraget och för att undvika potentiellt ansvar från Europols sida vid en överträdelse av unionens dataskyddslagstiftning till följd av en överföring av personuppgifter utan nödvändiga och lämpliga skyddsåtgärder, ska innehålla strikta och specifika bestämmelser om respekt för principen om ändamålsbegränsning med tydliga villkor för behandlingen av överförda personuppgifter. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet begär att riktlinje B kompletteras för att uttryckligen ange i avtalet att Europol, i enlighet med artikel 19 i Europolförordningen, ska respektera alla eventuella begränsningar som fastställs för personuppgifter som överförs till Europol av medlemsstaterna eller andra leverantörer med avseende på användning av och tillgång till uppgifter som ska överföras till Staten Israel. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet begär att avtalet tydligt ska ange att all ytterligare behandling alltid bör kräva ett skriftligt förhandsgodkännande från Europol. Parlamentet betonar att dessa godkännanden bör dokumenteras av Europol och göras tillgängliga för Europeiska datatillsynsmannen på dennes begäran. Avtalet bör även innehålla en bestämmelse som förpliktigar de behöriga myndigheterna i Staten Israel att respektera dessa begränsningar och närmare ange hur efterlevnaden av dessa begränsningar kommer att verkställas. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet insisterar på att avtalet ska innehålla en tydlig och exakt bestämmelse om lagringstiden för personuppgifter som har överförts, med krav på radering av de personuppgifter som överförts när lagringstiden för uppgifterna löper ut. Parlamentet begär att förfarandeåtgärder fastställs i avtalet för att säkerställa efterlevnad. Parlamentet insisterar på att det i undantagsfall, när det föreligger vederbörligen motiverade skäl för att lagra uppgifterna under en längre period som överskrider lagringstiden för uppgifterna, ska finnas krav på att dessa skäl och åtföljande handlingar överlämnas till Europol och Europeiska datatillsynsmannen. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet förväntar sig att de kriterier som anges i skäl 71 i direktiv (EU) 2016/680 kommer att tillämpas, dvs. att överföringar av personuppgifter ska omfattas av konfidentialitetskrav från de behöriga israeliska myndigheter som tar emot personuppgifter från Europol och principen om specificitet samt att personuppgifterna inte kommer att användas i något fall för att begära, avkunna eller verkställa dödsstraff eller någon form av grym och omänsklig behandling. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet anser att de kategorier av brott för vilka personuppgifter kommer att utbytas måste fastställas klart och tydligt och förtecknas i själva det internationella avtalet, i förekommande fall i linje med brottsrekvisit i EU. Parlamentet betonar att denna förteckning bör inbegripa en tydlig och exakt beskrivning av de verksamheter som omfattas av sådana brott och de personer, grupper och organisationer som sannolikt kommer att påverkas av överföringen. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att, i enlighet med Europeiska unionens domstols rättspraxis och i den mening som avses i artikel 8.3 i stadgan, fastställa tillsammans med regeringen i Staten Israel vilken oberoende tillsynsmyndighet som ska ansvara för tillsynen av genomförandet av det internationella avtalet. Parlamentet insisterar på att man bör ha kommit överens om och inrättat en sådan myndighet innan det internationella avtalet kan träda i kraft. Parlamentet insisterar på att denna myndighets namn uttryckligen ska anges i en bilaga till avtalet. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet anser att det bör vara möjligt för endera parten att tillfälligt upphäva eller säga upp det internationella avtalet i händelse av överträdelse av avtalet, och anser att det oberoende tillsynsorganet också bör vara behörigt att föreslå att avtalet upphävs tillfälligt eller sägs upp, i händelse av överträdelse av det. Parlamentet anser att alla personuppgifter som omfattas av avtalet och som överförts före det tillfälliga upphävandet eller uppsägningen får fortsätta att behandlas i enlighet med avtalet. Parlamentet anser att en periodisk utvärdering av avtalet bör inrättas för utvärdering av parternas efterlevnad av avtalet. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet anser att en tydlig definition av begreppet enskilt fall behövs eftersom detta begrepp behövs för att bedöma nödvändigheten och proportionaliteten när det gäller överföringar av uppgifter. Parlamentet betonar att denna definition bör avse faktiska brottsutredningar. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet anser att en definition av begreppet rimliga skäl behövs för att bedöma nödvändigheten och proportionaliteten när det gäller överföringar av uppgifter. Parlamentet betonar att denna definition bör avse faktiska brottsutredningar. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet betonar att uppgifter som överförs till en mottagande myndighet aldrig får behandlas ytterligare av andra myndigheter och att det, för detta ändamål, bör utarbetas en uttömmande förteckning över de behöriga myndigheter i Staten Israel till vilka Europol får överföra uppgifter, med en beskrivning av myndigheternas befogenheter. Parlamentet anser att varje ändring som görs av en sådan förteckning och som innebär att en behörig myndighet ersätts eller att en ny behörig myndighet tillkommer, skulle kräva en översyn av det internationella avtalet. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet betonar behovet av att uttryckligen ange att vidareöverföring av uppgifter från de behöriga myndigheterna i Staten Israel till andra myndigheter i landet bara kan tillåtas för att uppfylla det ursprungliga ändamålet med överföringen från Europol och alltid bör meddelas den oberoende myndigheten, Europeiska datatillsynsmannen och Europol. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet betonar behovet av att uttryckligen ange att vidareöverföring av uppgifter från de behöriga myndigheterna i Staten Israel till andra länder är förbjudet och skulle leda till ett omedelbart upphörande av det internationella avtalet. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet anser att det internationella avtalet med Staten Israel bör inbegripa de registrerades rätt till information, rättelse och radering i enlighet med annan unionslagstiftning om dataskydd. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet påpekar att överföringar av personuppgifter som avslöjar ras eller etniskt ursprung, politiska åsikter, religiös eller filosofisk övertygelse, medlemskap i fackförening, genetiska uppgifter eller uppgifter som rör en persons hälsa eller sexualliv är ytterst känsliga och ger upphov till allvarliga farhågor med tanke på Staten Israels annorlunda rättsliga ram, samhällskaraktär och kulturella bakgrund i jämförelse med Europeiska unionen. Parlamentet betonar att brottsliga handlingar definieras på ett annat sätt i unionen än i Staten Israel. Parlamentet anser att en sådan överföring av uppgifter därför endast bör göras i mycket särskilda undantagsfall och med tydliga skyddsåtgärder för den registrerade och personer med anknytning till den registrerade. Parlamentet anser det nödvändigt att fastställa särskilda skyddsåtgärder som Staten Israel måste respektera när det gäller grundläggande rättigheter och friheter, inbegripet respekt för yttrandefrihet, religionsfrihet och mänsklig värdighet. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet anser att en övervakningsmekanism bör inkluderas i avtalet och att avtalet bör bli föremål för periodiska bedömningar som syftar till att utvärdera dess sätt att fungera i förhållande till Europols operativa behov samt avtalets överensstämmelse med europeiska rättigheter och principer på dataskyddsområdet. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att samråda med Europeiska datatillsynsmannen innan det internationella avtalet färdigställs, i enlighet med förordning (EU) 2016/794 och förordning (EG) nr 45/2001. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet betonar att det kommer att ge sitt samtycke till ingående av avtalet endast om parlamentet, i enlighet med artikel 218 i EUF-fördraget, involveras på ett tillfredsställande sätt i alla skeden av förfarandet. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och Staten Israels regering. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  EUT L 135, 24.5.2016, s. 53.

(2)  EUT L 119, 4.5.2016, s. 1.

(3)  EGT L 201, 31.7.2002, s. 37.

(4)  EUT L 350, 30.12.2008, s. 60.

(5)  EUT L 119, 4.5.2016, s. 89.

(6)  Antagna texter, P8_TA(2017)0366.

(7)  Europol Programming Document 2018-2020, antaget av Europols styrelse den 30 november 2017 (EDOC# 856927v18).

(8)  EUT L 325, 11.12.2009, s. 12.

---

| 8.4.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 118/84 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 118/84

---

P8_TA(2018)0298

Inledning av förhandlingar om ett avtal mellan EU och Tunisien om utbyte av personuppgifter för bekämpning av grov brottslighet och terrorism

Europaparlamentets resolution av den 4 juli 2018 om kommissionens rekommendation till rådets beslut om bemyndigande att inleda förhandlingar avseende ett avtal mellan Europeiska unionen och Tunisien om utbyte av personuppgifter mellan Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) och de myndigheter i Tunisien som är behöriga vad gäller bekämpning av grov brottslighet och terrorism (COM(2017)0807 – 2018/2063(INI))

(2020/C 118/12)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens rekommendation till rådets beslut om bemyndigande att inleda förhandlingar avseende ett avtal mellan Europeiska unionen och Tunisien om utbyte av personuppgifter mellan Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) och de myndigheter i Tunisien som är behöriga vad gäller bekämpning av grov brottslighet och terrorism (COM(2017)0807), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rekommendation till rådets beslut om bemyndigande att inleda förhandlingar avseende ett avtal mellan Europeiska unionen och Tunisien om utbyte av personuppgifter mellan Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) och de myndigheter i Tunisien som är behöriga vad gäller bekämpning av grov brottslighet och terrorism (COM(2017)0807),

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artiklarna 7 och 8, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artiklarna 7 och 8,

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 6, och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), särskilt artiklarna 16 och 218, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 6, och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), särskilt artiklarna 16 och 218,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/794 av den 11 maj 2016 om Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) och om ersättande och upphävande av rådets beslut 2009/371/RIF, 2009/934/RIF, 2009/935/RIF, 2009/936/RIF och 2009/968/RIF (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/794 av den 11 maj 2016 om Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) och om ersättande och upphävande av rådets beslut 2009/371/RIF, 2009/934/RIF, 2009/935/RIF, 2009/936/RIF och 2009/968/RIF (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (2). |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (2).

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG av den 12 juli 2002 om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation (direktivet om integritet och elektronisk kommunikation) (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG av den 12 juli 2002 om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation (direktivet om integritet och elektronisk kommunikation) (3),

| — | med beaktande av rådets rambeslut 2008/977/RIF av den 27 november 2008 om skydd av personuppgifter som behandlas inom ramen för polissamarbete och straffrättsligt samarbete (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rambeslut 2008/977/RIF av den 27 november 2008 om skydd av personuppgifter som behandlas inom ramen för polissamarbete och straffrättsligt samarbete (4),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/680 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behöriga myndigheters behandling av personuppgifter för att förebygga, förhindra, utreda, avslöja eller lagföra brott eller verkställa straffrättsliga påföljder, och det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av rådets rambeslut 2008/977/RIF (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/680 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behöriga myndigheters behandling av personuppgifter för att förebygga, förhindra, utreda, avslöja eller lagföra brott eller verkställa straffrättsliga påföljder, och det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av rådets rambeslut 2008/977/RIF (5),

| — | med beaktande av Europarådets konvention om skydd för enskilda vid automatisk databehandling av personuppgifter (ETS nr 108) och tilläggsprotokollet av den 8 november 2001 till denna konvention om tillsynsmyndigheter och gränsöverskridande flöden av personuppgifter (ETS nr 181), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets konvention om skydd för enskilda vid automatisk databehandling av personuppgifter (ETS nr 108) och tilläggsprotokollet av den 8 november 2001 till denna konvention om tillsynsmyndigheter och gränsöverskridande flöden av personuppgifter (ETS nr 181),

| — | med beaktande av Europeiska datatillsynsmannens yttrande 2/2018 om åtta förhandlingsmandat för att ingå internationella avtal som medger utbyte av uppgifter mellan Europol och tredjeländer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska datatillsynsmannens yttrande 2/2018 om åtta förhandlingsmandat för att ingå internationella avtal som medger utbyte av uppgifter mellan Europol och tredjeländer,

| — | med beaktande av sin resolution av den 3 oktober 2017 om kampen mot it-brottslighet (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 3 oktober 2017 om kampen mot it-brottslighet (6),

| — | med beaktande av överenskommelsen mellan Europaparlamentet och rådet om förslaget till en förordning om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter som utförs av unionens institutioner, organ, kontor och byråer, om det fria flödet av sådana uppgifter samt om upphävande av förordning (EG) nr 45/2001 och beslut nr 1247/2002/EG (COM(2017)0008), särskilt kapitlet om behandlingen av operativa personuppgifter, vilket är tillämpligt på unionens organ, kontor och byråer när dessa utövar verksamhet som omfattas av tredje delen avdelning V kapitlen 4 och 5 i EUF-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av överenskommelsen mellan Europaparlamentet och rådet om förslaget till en förordning om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter som utförs av unionens institutioner, organ, kontor och byråer, om det fria flödet av sådana uppgifter samt om upphävande av förordning (EG) nr 45/2001 och beslut nr 1247/2002/EG (COM(2017)0008), särskilt kapitlet om behandlingen av operativa personuppgifter, vilket är tillämpligt på unionens organ, kontor och byråer när dessa utövar verksamhet som omfattas av tredje delen avdelning V kapitlen 4 och 5 i EUF-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 108.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 108.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0237/2018), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0237/2018), och av följande skäl:

| A. | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/794 om Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) möjliggör en överföring av personuppgifter till en myndighet i ett tredjeland eller en internationell organisation i den mån överföringen är nödvändig för utförandet av Europols uppgifter, på grundval av ett beslut från kommissionen om adekvat skyddsnivå enligt direktiv (EU) 2016/680, ett internationellt avtal i enlighet med artikel 218 i EUF-fördraget som erbjuder tillräckliga skyddsåtgärder eller ett samarbetsavtal som medger utbyte av personuppgifter vilket ingicks före den 1 maj 2017 och, i undantagsfall, efter en bedömning från fall till fall enligt strikta villkor som fastställs i artikel 25.5 i förordning (EU) 2016/794 och förutsatt att tillräckliga skyddsåtgärder säkerställs. |
| --- | --- |

A.

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/794 om Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) möjliggör en överföring av personuppgifter till en myndighet i ett tredjeland eller en internationell organisation i den mån överföringen är nödvändig för utförandet av Europols uppgifter, på grundval av ett beslut från kommissionen om adekvat skyddsnivå enligt direktiv (EU) 2016/680, ett internationellt avtal i enlighet med artikel 218 i EUF-fördraget som erbjuder tillräckliga skyddsåtgärder eller ett samarbetsavtal som medger utbyte av personuppgifter vilket ingicks före den 1 maj 2017 och, i undantagsfall, efter en bedömning från fall till fall enligt strikta villkor som fastställs i artikel 25.5 i förordning (EU) 2016/794 och förutsatt att tillräckliga skyddsåtgärder säkerställs.

| B. | Internationella avtal som gör det möjligt för Europol och tredjeländer att samarbeta och utbyta personuppgifter bör respektera artiklarna 7 och 8 i EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna och artikel 16 i EUF-fördraget, och därmed respektera principen om ändamålsbegränsning, rätten till tillgång och till rättelse samt vara föremål för övervakning av en oberoende myndighet enligt vad som uttryckligen anges i stadgan, och vara bevisat nödvändiga och proportionella för fullgörandet av Europols uppgifter. |
| --- | --- |

B.

Internationella avtal som gör det möjligt för Europol och tredjeländer att samarbeta och utbyta personuppgifter bör respektera artiklarna 7 och 8 i EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna och artikel 16 i EUF-fördraget, och därmed respektera principen om ändamålsbegränsning, rätten till tillgång och till rättelse samt vara föremål för övervakning av en oberoende myndighet enligt vad som uttryckligen anges i stadgan, och vara bevisat nödvändiga och proportionella för fullgörandet av Europols uppgifter.

| C. | En sådan överföring bör bygga på ett internationellt avtal som ingås mellan unionen och tredjelandet i fråga enligt artikel 218 i EUF-fördraget och erbjuder tillräckliga skyddsåtgärder för skyddet av den personliga integriteten och enskildas grundläggande fri- och rättigheter. |
| --- | --- |

C.

En sådan överföring bör bygga på ett internationellt avtal som ingås mellan unionen och tredjelandet i fråga enligt artikel 218 i EUF-fördraget och erbjuder tillräckliga skyddsåtgärder för skyddet av den personliga integriteten och enskildas grundläggande fri- och rättigheter.

| D. | I Europols programplaneringsdokument 2018–2020 (7) framhålls den ökande betydelsen av ett stärkt multidisciplinärt tillvägagångssätt som inbegriper sammanslagning av nödvändig expertis och information från allt fler olika partner för att Europols uppdrag ska kunna fullgöras. |
| --- | --- |

D.

I Europols programplaneringsdokument 2018–2020 (7) framhålls den ökande betydelsen av ett stärkt multidisciplinärt tillvägagångssätt som inbegriper sammanslagning av nödvändig expertis och information från allt fler olika partner för att Europols uppdrag ska kunna fullgöras.

| E. | Parlamentet underströk i sin resolution av den 3 oktober 2017 om kampen mot it-brottslighet att avtal mellan Europol och tredjeländer om strategiskt och operativt samarbete underlättar såväl informationsutbytet som det praktiska samarbetet i kampen mot it-brottslighet. |
| --- | --- |

E.

Parlamentet underströk i sin resolution av den 3 oktober 2017 om kampen mot it-brottslighet att avtal mellan Europol och tredjeländer om strategiskt och operativt samarbete underlättar såväl informationsutbytet som det praktiska samarbetet i kampen mot it-brottslighet.

| F. | Europol har redan upprättat flera avtal om utbyte av uppgifter med tredjeländer, däribland Albanien, Australien, Bosnien och Hercegovina, Colombia, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Förenta staterna, Georgien, Island, Kanada, Liechtenstein, Moldavien, Monaco, Montenegro, Norge, Schweiz, Serbien och Ukraina. |
| --- | --- |

F.

Europol har redan upprättat flera avtal om utbyte av uppgifter med tredjeländer, däribland Albanien, Australien, Bosnien och Hercegovina, Colombia, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Förenta staterna, Georgien, Island, Kanada, Liechtenstein, Moldavien, Monaco, Montenegro, Norge, Schweiz, Serbien och Ukraina.

| G. | Europeiska datatillsynsmannen har varit tillsynsman för Europol sedan den 1 maj 2017, och är även rådgivare till EU-institutionerna om politik och lagstiftning beträffande dataskydd. |
| --- | --- |

G.

Europeiska datatillsynsmannen har varit tillsynsman för Europol sedan den 1 maj 2017, och är även rådgivare till EU-institutionerna om politik och lagstiftning beträffande dataskydd.

| 1. | Europaparlamentet anser att man noga måste analysera om samarbete med Tunisien på brottsbekämpningsområdet är nödvändigt för EU:s säkerhetsintressen och om det är proportionerligt. Parlamentet uppmanar i detta avseende kommissionen att genomföra en grundlig konsekvensbedömning. Parlamentet framhåller behovet av försiktighet vid utformningen av förhandlingsmandatet för ett avtal mellan Europeiska unionen och Tunisien om utbyte av personuppgifter mellan Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) och de myndigheter i Tunisien som är behöriga vad gäller bekämpning av grov brottslighet och terrorism. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet anser att fullständig förenlighet med artiklarna 7 och 8 i stadgan, liksom andra grundläggande fri- och rättigheter som skyddas genom stadgan, bör säkerställas i mottagande tredjeländer. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang rådet att fullborda de förhandlingsriktlinjer som föreslagits av kommissionen med de villkor som fastställs i denna resolution. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet noterar att det hittills inte gjorts någon lämplig konsekvensbedömning i syfte att djupgående bedöma riskerna med överföringar av personuppgifter till Tunisien när det gäller enskildas rätt till integritet och dataskydd, men också andra grundläggande fri- och rättigheter som skyddas genom stadgan. Parlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en lämplig konsekvensbedömning för att fastställa de nödvändiga skyddsåtgärder som ska ingå i avtalet. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet insisterar på att den skyddsnivå som följer av avtalet väsentligen bör vara likvärdig med skyddet i EU-rätten. Om denna nivå inte kan garanteras i både lag och praxis, kan avtalet inte ingås. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet begär att avtalet, i syfte att fullt ut respektera artikel 8 i stadgan och artikel 16 i EUF-fördraget och för att undvika potentiellt ansvar från Europols sida vid en överträdelse av unionens dataskyddslagstiftning till följd av en överföring av personuppgifter utan nödvändiga och lämpliga skyddsåtgärder, ska innehålla strikta och specifika bestämmelser om respekt för principen om ändamålsbegränsning med tydliga villkor för behandlingen av överförda personuppgifter. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet begär att riktlinje B kompletteras för att uttryckligen ange i avtalet att Europol, i enlighet med artikel 19 i Europolförordningen, ska respektera alla eventuella begränsningar som fastställs för personuppgifter som överförs till Europol av medlemsstaterna eller andra leverantörer med avseende på användning av och tillgång till uppgifter som ska överföras till Tunisien. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet begär att avtalet tydligt ska ange att all ytterligare behandling alltid bör kräva ett skriftligt förhandsgodkännande från Europol. Parlamentet betonar att dessa godkännanden bör dokumenteras av Europol och göras tillgängliga för Europeiska datatillsynsmannen på dennes begäran. Avtalet bör även innehålla en bestämmelse som förpliktigar de behöriga myndigheterna i Tunisien att respektera dessa begränsningar och närmare ange hur efterlevnaden av dessa begränsningar kommer att verkställas. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet insisterar på att avtalet ska innehålla en tydlig och exakt bestämmelse om lagringstiden för personuppgifter som har överförts, med krav på radering av de personuppgifter som överförts när lagringstiden för uppgifterna löper ut. Parlamentet begär att förfarandeåtgärder fastställs i avtalet för att säkerställa efterlevnad. Parlamentet insisterar på att det i undantagsfall, när det föreligger vederbörligen motiverade skäl för att lagra uppgifterna under en längre period som överskrider lagringstiden för uppgifterna, ska finnas krav på att dessa skäl och åtföljande handlingar överlämnas till Europol och Europeiska datatillsynsmannen. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet förväntar sig att de kriterier som anges i skäl 71 i direktiv (EU) 2016/680 kommer att tillämpas, dvs. att överföringar av personuppgifter ska omfattas av konfidentialitetskrav från de behöriga tunisiska myndigheter som tar emot personuppgifter från Europol och principen om specificitet samt att personuppgifterna inte kommer att användas i något fall för att begära, avkunna eller verkställa dödsstraff eller någon form av grym och omänsklig behandling. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet anser att de kategorier av brott för vilka personuppgifter kommer att utbytas måste fastställas klart och tydligt och förtecknas i själva det internationella avtalet, i förekommande fall i linje med brottsrekvisit i EU. Parlamentet betonar att denna förteckning bör inbegripa en tydlig och exakt beskrivning av de verksamheter som omfattas av sådana brott och de personer, grupper och organisationer som sannolikt kommer att påverkas av överföringen. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att, i enlighet med Europeiska unionens domstols rättspraxis och i den mening som avses i artikel 8.3 i stadgan, fastställa tillsammans med regeringen i Tunisien vilken oberoende tillsynsmyndighet som ska ansvara för tillsynen av genomförandet av det internationella avtalet. Parlamentet insisterar på att man bör ha kommit överens om och inrättat en sådan myndighet innan det internationella avtalet kan träda i kraft. Parlamentet insisterar på att denna myndighets namn uttryckligen ska anges i en bilaga till avtalet. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet anser att det bör vara möjligt för endera parten att tillfälligt upphäva eller säga upp det internationella avtalet i händelse av överträdelse av avtalet, och att det oberoende tillsynsorganet också bör vara behörigt att föreslå att avtalet upphävs tillfälligt eller sägs upp i händelse av överträdelse av det. Parlamentet anser att alla personuppgifter som omfattas av avtalet och som överförts före det tillfälliga upphävandet eller uppsägningen får fortsätta att behandlas i enlighet med avtalet. Parlamentet anser att en periodisk utvärdering av avtalet bör inrättas för utvärdering av parternas efterlevnad av avtalet. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet anser att en tydlig definition av begreppet enskilt fall behövs eftersom detta begrepp behövs för att bedöma nödvändigheten och proportionaliteten när det gäller överföringar av uppgifter. Parlamentet betonar att denna definition bör avse faktiska brottsutredningar. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet anser att en definition av begreppet rimliga skäl behövs för att bedöma nödvändigheten och proportionaliteten när det gäller överföringar av uppgifter. Parlamentet betonar att denna definition bör avse faktiska brottsutredningar. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet betonar att uppgifter som överförs till en mottagande myndighet aldrig får behandlas ytterligare av andra myndigheter och att det, för detta ändamål, bör utarbetas en uttömmande förteckning över de behöriga myndigheter i Tunisien till vilka Europol får överföra uppgifter, med en beskrivning av myndigheternas befogenheter. Parlamentet anser att varje ändring som görs av en sådan förteckning och som innebär att en behörig myndighet ersätts eller att en ny behörig myndighet tillkommer, skulle kräva en översyn av det internationella avtalet. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet betonar behovet av att uttryckligen ange att vidareöverföring av uppgifter från de behöriga myndigheterna i Tunisien till andra myndigheter i landet bara kan tillåtas för att uppfylla det ursprungliga ändamålet med överföringen från Europol och alltid bör meddelas den oberoende myndigheten, Europeiska datatillsynsmannen och Europol. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet betonar behovet av att uttryckligen ange att vidareöverföring av uppgifter från de behöriga myndigheterna i Tunisien till andra länder är förbjudet och skulle leda till ett omedelbart upphörande av det internationella avtalet. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet anser att det internationella avtalet med Tunisien bör inbegripa de registrerades rätt till information, rättelse och radering i enlighet med annan unionslagstiftning om dataskydd. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet påpekar att överföringar av personuppgifter som avslöjar ras eller etniskt ursprung, politiska åsikter, religiös eller filosofisk övertygelse, medlemskap i fackförening, genetiska uppgifter eller uppgifter som rör en persons hälsa eller sexualliv är ytterst känsliga och ger upphov till allvarliga farhågor med tanke på Tunisiens annorlunda rättsliga ram, samhällskaraktär och kulturella bakgrund i jämförelse med Europeiska unionen. Parlamentet betonar att brottsliga handlingar definieras på ett annat sätt i unionen än i Tunisien. Parlamentet anser att en sådan överföring av uppgifter därför endast bör göras i mycket särskilda undantagsfall och med tydliga skyddsåtgärder för den registrerade och personer med anknytning till den registrerade. Parlamentet anser det nödvändigt att fastställa särskilda skyddsåtgärder som Tunisien måste respektera när det gäller grundläggande rättigheter och friheter, inbegripet respekt för yttrandefrihet, religionsfrihet och mänsklig värdighet. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet anser att en övervakningsmekanism bör inkluderas i avtalet och att avtalet bör bli föremål för periodiska bedömningar som syftar till att utvärdera dess sätt att fungera i förhållande till Europols operativa behov samt avtalets överensstämmelse med europeiska rättigheter och principer på dataskyddsområdet. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att samråda med Europeiska datatillsynsmannen innan det internationella avtalet färdigställs, i enlighet med förordning (EU) 2016/794 och förordning (EG) nr 45/2001. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet betonar att det kommer att ge sitt samtycke till ingående av avtalet endast om parlamentet, i enlighet med artikel 218 i EUF-fördraget, involveras på ett tillfredsställande sätt i alla skeden av förfarandet. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och Tunisiens regering. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  EUT L 135, 24.5.2016, s. 53.

(2)  EUT L 119, 4.5.2016, s. 1.

(3)  EUT L 201, 31.7.2002, s. 37.

(4)  EUT L 350, 30.12.2008, s. 60.

(5)  EUT L 119, 4.5.2016, s. 89.

(6)  Antagna texter, P8_TA(2017)0366.

(7)  Europol Programming Document 2018-2020, antaget av Europols styrelse den 30 november 2017 (EDOC# 856927v18).

---

| 8.4.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 118/89 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 118/89

---

P8_TA(2018)0299

Inledning av förhandlingar om ett avtal mellan EU och Marocko om utbyte av personuppgifter för bekämpning av grov brottslighet och terrorism

Europaparlamentets resolution av den 4 juli 2018 om kommissionens rekommendation till rådets beslut om bemyndigande att inleda förhandlingar avseende ett avtal mellan Europeiska unionen och Konungariket Marocko om utbyte av personuppgifter mellan Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) och de myndigheter i Konungariket Marocko som är behöriga vad gäller bekämpning av grov brottslighet och terrorism (COM(2017)0808 – 2018/2064(INI))

(2020/C 118/13)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens rekommendation om rådets beslut om bemyndigande att inleda förhandlingar avseende ett avtal mellan Europeiska unionen och Konungariket Marocko om utbyte av personuppgifter mellan Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) och de myndigheter i Konungariket Marocko som är behöriga vad gäller bekämpning av grov brottslighet och terrorism (COM(2017)0808), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rekommendation om rådets beslut om bemyndigande att inleda förhandlingar avseende ett avtal mellan Europeiska unionen och Konungariket Marocko om utbyte av personuppgifter mellan Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) och de myndigheter i Konungariket Marocko som är behöriga vad gäller bekämpning av grov brottslighet och terrorism (COM(2017)0808),

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artiklarna 7 och 8, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artiklarna 7 och 8,

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 6, och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), särskilt artiklarna 16 och 218, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 6, och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), särskilt artiklarna 16 och 218,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/794 av den 11 maj 2016 om Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) och om ersättande och upphävande av rådets beslut 2009/371/RIF, 2009/934/RIF, 2009/935/RIF, 2009/936/RIF och 2009/968/RIF (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/794 av den 11 maj 2016 om Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) och om ersättande och upphävande av rådets beslut 2009/371/RIF, 2009/934/RIF, 2009/935/RIF, 2009/936/RIF och 2009/968/RIF (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG av den 12 juli 2002 om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation (direktivet om integritet och elektronisk kommunikation) (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG av den 12 juli 2002 om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation (direktivet om integritet och elektronisk kommunikation) (3),

| — | med beaktande av rådets rambeslut 2008/977/RIF av den 27 november 2008 om skydd av personuppgifter som behandlas inom ramen för polissamarbete och straffrättsligt samarbete (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rambeslut 2008/977/RIF av den 27 november 2008 om skydd av personuppgifter som behandlas inom ramen för polissamarbete och straffrättsligt samarbete (4),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/680 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behöriga myndigheters behandling av personuppgifter för att förebygga, förhindra, utreda, avslöja eller lagföra brott eller verkställa straffrättsliga påföljder, och det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av rådets rambeslut 2008/977/RIF (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/680 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behöriga myndigheters behandling av personuppgifter för att förebygga, förhindra, utreda, avslöja eller lagföra brott eller verkställa straffrättsliga påföljder, och det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av rådets rambeslut 2008/977/RIF (5),

| — | med beaktande av Europarådets konvention om skydd för enskilda vid automatisk databehandling av personuppgifter (ETS nr 108) och tilläggsprotokollet av den 8 november 2001 till denna konvention om tillsynsmyndigheter och gränsöverskridande flöden av personuppgifter (ETS nr 181), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets konvention om skydd för enskilda vid automatisk databehandling av personuppgifter (ETS nr 108) och tilläggsprotokollet av den 8 november 2001 till denna konvention om tillsynsmyndigheter och gränsöverskridande flöden av personuppgifter (ETS nr 181),

| — | med beaktande av Europeiska datatillsynsmannens yttrande 2/2018 om åtta förhandlingsmandat för att ingå internationella avtal som medger utbyte av uppgifter mellan Europol och tredjeländer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska datatillsynsmannens yttrande 2/2018 om åtta förhandlingsmandat för att ingå internationella avtal som medger utbyte av uppgifter mellan Europol och tredjeländer,

| — | med beaktande av sin resolution av den 3 oktober 2017 om kampen mot it-brottslighet (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 3 oktober 2017 om kampen mot it-brottslighet (6),

| — | med beaktande av överenskommelsen mellan Europaparlamentet och rådet om förslaget till en förordning om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter som utförs av unionens institutioner, organ, kontor och byråer, om det fria flödet av sådana uppgifter samt om upphävande av förordning (EG) nr 45/2001 och beslut nr 1247/2002/EG (COM(2017)0008), särskilt kapitlet om behandlingen av operativa personuppgifter, vilket är tillämpligt på unionens organ, kontor och byråer när dessa utövar verksamhet som omfattas av tredje delen avdelning V kapitlen 4 och 5 i EUF-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av överenskommelsen mellan Europaparlamentet och rådet om förslaget till en förordning om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter som utförs av unionens institutioner, organ, kontor och byråer, om det fria flödet av sådana uppgifter samt om upphävande av förordning (EG) nr 45/2001 och beslut nr 1247/2002/EG (COM(2017)0008), särskilt kapitlet om behandlingen av operativa personuppgifter, vilket är tillämpligt på unionens organ, kontor och byråer när dessa utövar verksamhet som omfattas av tredje delen avdelning V kapitlen 4 och 5 i EUF-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 108.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 108.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0238/2018), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0238/2018), och av följande skäl:

| A. | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/794 om Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) möjliggör en överföring av personuppgifter till en myndighet i ett tredjeland eller en internationell organisation i den mån överföringen är nödvändig för utförandet av Europols uppgifter, på grundval av ett beslut från kommissionen om adekvat skyddsnivå enligt direktiv (EU) 2016/680, ett internationellt avtal i enlighet med artikel 218 i EUF-fördraget som erbjuder tillräckliga skyddsåtgärder eller ett samarbetsavtal som medger utbyte av personuppgifter vilket ingicks före den 1 maj 2017 och, i undantagsfall, efter en bedömning från fall till fall enligt strikta villkor som fastställs i artikel 25.5 i förordning (EU) 2016/794 och förutsatt att tillräckliga skyddsåtgärder säkerställs. |
| --- | --- |

A.

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/794 om Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) möjliggör en överföring av personuppgifter till en myndighet i ett tredjeland eller en internationell organisation i den mån överföringen är nödvändig för utförandet av Europols uppgifter, på grundval av ett beslut från kommissionen om adekvat skyddsnivå enligt direktiv (EU) 2016/680, ett internationellt avtal i enlighet med artikel 218 i EUF-fördraget som erbjuder tillräckliga skyddsåtgärder eller ett samarbetsavtal som medger utbyte av personuppgifter vilket ingicks före den 1 maj 2017 och, i undantagsfall, efter en bedömning från fall till fall enligt strikta villkor som fastställs i artikel 25.5 i förordning (EU) 2016/794 och förutsatt att tillräckliga skyddsåtgärder säkerställs.

| B. | Internationella avtal som gör det möjligt för Europol och tredjeländer att samarbeta och utbyta personuppgifter bör respektera artiklarna 7 och 8 i EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna och artikel 16 i EUF-fördraget, och därmed respektera principen om ändamålsbegränsning, rätten till tillgång och till rättelse samt vara föremål för övervakning av en oberoende myndighet enligt vad som uttryckligen anges i stadgan, och vara bevisat nödvändiga och proportionella för fullgörandet av Europols uppgifter. |
| --- | --- |

B.

Internationella avtal som gör det möjligt för Europol och tredjeländer att samarbeta och utbyta personuppgifter bör respektera artiklarna 7 och 8 i EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna och artikel 16 i EUF-fördraget, och därmed respektera principen om ändamålsbegränsning, rätten till tillgång och till rättelse samt vara föremål för övervakning av en oberoende myndighet enligt vad som uttryckligen anges i stadgan, och vara bevisat nödvändiga och proportionella för fullgörandet av Europols uppgifter.

| C. | En sådan överföring bör bygga på ett internationellt avtal som ingås mellan unionen och tredjelandet i fråga enligt artikel 218 i EUF-fördraget och erbjuder tillräckliga skyddsåtgärder för skyddet av den personliga integriteten och enskildas grundläggande fri- och rättigheter. |
| --- | --- |

C.

En sådan överföring bör bygga på ett internationellt avtal som ingås mellan unionen och tredjelandet i fråga enligt artikel 218 i EUF-fördraget och erbjuder tillräckliga skyddsåtgärder för skyddet av den personliga integriteten och enskildas grundläggande fri- och rättigheter.

| D. | I Europols programplaneringsdokument 2018–2020 (7) framhålls den ökande betydelsen av ett stärkt multidisciplinärt tillvägagångssätt som inbegriper sammanslagning av nödvändig expertis och information från allt fler olika partner för att Europols uppdrag ska kunna fullgöras. |
| --- | --- |

D.

I Europols programplaneringsdokument 2018–2020 (7) framhålls den ökande betydelsen av ett stärkt multidisciplinärt tillvägagångssätt som inbegriper sammanslagning av nödvändig expertis och information från allt fler olika partner för att Europols uppdrag ska kunna fullgöras.

| E. | Parlamentet underströk i sin resolution av den 3 oktober 2017 om kampen mot it-brottslighet att avtal mellan Europol och tredjeländer om strategiskt och operativt samarbete underlättar såväl informationsutbytet som det praktiska samarbetet i kampen mot it-brottslighet. |
| --- | --- |

E.

Parlamentet underströk i sin resolution av den 3 oktober 2017 om kampen mot it-brottslighet att avtal mellan Europol och tredjeländer om strategiskt och operativt samarbete underlättar såväl informationsutbytet som det praktiska samarbetet i kampen mot it-brottslighet.

| F. | Europol har redan upprättat flera avtal om utbyte av uppgifter med tredjeländer, däribland Albanien, Australien, Bosnien och Hercegovina, Colombia, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Förenta staterna, Georgien, Island, Kanada, Liechtenstein, Moldavien, Monaco, Montenegro, Norge, Schweiz, Serbien och Ukraina. |
| --- | --- |

F.

Europol har redan upprättat flera avtal om utbyte av uppgifter med tredjeländer, däribland Albanien, Australien, Bosnien och Hercegovina, Colombia, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Förenta staterna, Georgien, Island, Kanada, Liechtenstein, Moldavien, Monaco, Montenegro, Norge, Schweiz, Serbien och Ukraina.

| G. | Europeiska datatillsynsmannen har varit tillsynsman för Europol sedan den 1 maj 2017, och är även rådgivare till EU-institutionerna om politik och lagstiftning beträffande dataskydd. |
| --- | --- |

G.

Europeiska datatillsynsmannen har varit tillsynsman för Europol sedan den 1 maj 2017, och är även rådgivare till EU-institutionerna om politik och lagstiftning beträffande dataskydd.

| 1. | Europaparlamentet anser att man noga måste analysera om samarbete med Konungariket Marocko på brottsbekämpningsområdet är nödvändigt för EU:s säkerhetsintressen och om det är proportionellt. Parlamentet uppmanar i detta avseende kommissionen att genomföra en grundlig konsekvensbedömning. Parlamentet framhåller behovet av försiktighet vid utformningen av förhandlingsmandatet för ett avtal mellan Europeiska unionen och Konungariket Marocko om utbyte av personuppgifter mellan Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) och de myndigheter i Marocko som är behöriga vad gäller bekämpning av grov brottslighet och terrorism. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet anser att fullständig förenlighet med artiklarna 7 och 8 i stadgan, liksom andra grundläggande fri- och rättigheter som skyddas genom stadgan, bör säkerställas i mottagande tredjeländer. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang rådet att fullborda de förhandlingsriktlinjer som föreslagits av kommissionen med de villkor som fastställs i denna resolution. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet noterar att det hittills inte gjorts någon lämplig konsekvensbedömning i syfte att djupgående bedöma riskerna med överföringar av personuppgifter till Konungariket Marocko när det gäller enskildas rätt till integritet och dataskydd, men också andra grundläggande fri- och rättigheter som skyddas genom stadgan. Parlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en lämplig konsekvensbedömning för att fastställa de nödvändiga skyddsåtgärder som ska ingå i avtalet. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet insisterar på att den skyddsnivå som följer av avtalet väsentligen bör vara likvärdig med skyddet i EU-rätten. Om denna nivå inte kan garanteras i både lag och praxis, kan avtalet inte ingås. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet begär att avtalet, i syfte att fullt ut respektera artikel 8 i stadgan och artikel 16 i EUF-fördraget och för att undvika potentiellt ansvar från Europols sida vid en överträdelse av unionens dataskyddslagstiftning till följd av en överföring av personuppgifter utan nödvändiga och lämpliga skyddsåtgärder, ska innehålla strikta och specifika bestämmelser om respekt för principen om ändamålsbegränsning med tydliga villkor för behandlingen av överförda personuppgifter. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet begär att riktlinje B kompletteras för att uttryckligen ange i avtalet att Europol, i enlighet med artikel 19 i Europolförordningen, ska respektera alla eventuella begränsningar som fastställs för personuppgifter som överförs till Europol av medlemsstaterna eller andra leverantörer med avseende på användning av och tillgång till uppgifter som ska överföras till Konungariket Marocko. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet begär att avtalet tydligt ska ange att all ytterligare behandling alltid bör kräva ett skriftligt förhandsgodkännande från Europol. Parlamentet betonar att dessa godkännanden bör dokumenteras av Europol och göras tillgängliga för Europeiska datatillsynsmannen på dennes begäran. Avtalet bör även innehålla en bestämmelse som förpliktigar de behöriga myndigheterna i Konungariket Marocko att respektera dessa begränsningar och närmare ange hur efterlevnaden av dessa begränsningar kommer att verkställas. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet insisterar på att avtalet ska innehålla en tydlig och exakt bestämmelse om lagringstiden för personuppgifter som har överförts, med krav på radering av de personuppgifter som överförts när lagringstiden för uppgifterna löper ut. Parlamentet begär att förfarandeåtgärder fastställs i avtalet för att säkerställa efterlevnad. Parlamentet insisterar på att det i undantagsfall, när det föreligger vederbörligen motiverade skäl för att lagra uppgifterna under en längre period som överskrider lagringstiden för uppgifterna, ska finnas krav på att dessa skäl och åtföljande handlingar överlämnas till Europol och Europeiska datatillsynsmannen. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet förväntar sig att de kriterier som anges i skäl 71 i direktiv (EU) 2016/680 kommer att tillämpas, dvs. att överföringar av personuppgifter ska omfattas av konfidentialitetskrav från de behöriga marockanska myndigheter som tar emot personuppgifter från Europol och principen om specificitet samt att personuppgifterna inte kommer att användas i något fall för att begära, avkunna eller verkställa dödsstraff eller någon form av grym och omänsklig behandling. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet anser att de kategorier av brott för vilka personuppgifter kommer att utbytas måste fastställas klart och tydligt och förtecknas i själva det internationella avtalet, i förekommande fall i linje med brottsrekvisit i EU. Parlamentet betonar att denna förteckning bör inbegripa en tydlig och exakt beskrivning av de verksamheter som omfattas av sådana brott och de personer, grupper och organisationer som sannolikt kommer att påverkas av överföringen. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att, i enlighet med Europeiska unionens domstols rättspraxis och i den mening som avses i artikel 8.3 i stadgan, fastställa tillsammans med regeringen i Konungariket Marocko vilken oberoende tillsynsmyndighet som ska ansvara för tillsynen av genomförandet av det internationella avtalet. Parlamentet insisterar på att man bör ha kommit överens om och inrättat en sådan myndighet innan det internationella avtalet kan träda i kraft. Parlamentet insisterar på att denna myndighets namn uttryckligen ska anges i en bilaga till avtalet. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet anser att det bör vara möjligt för endera parten att tillfälligt upphäva eller säga upp det internationella avtalet i händelse av överträdelse av avtalet, och att det oberoende tillsynsorganet också bör vara behörigt att föreslå att avtalet upphävs tillfälligt eller sägs upp i händelse av överträdelse av det. Parlamentet anser att alla personuppgifter som omfattas av avtalet och som överförts före det tillfälliga upphävandet eller uppsägningen får fortsätta att behandlas i enlighet med avtalet. Parlamentet anser att en periodisk utvärdering av avtalet bör inrättas för utvärdering av parternas efterlevnad av avtalet. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet anser att en tydlig definition av begreppet enskilt fall behövs eftersom detta begrepp behövs för att bedöma nödvändigheten och proportionaliteten när det gäller överföringar av uppgifter. Parlamentet betonar att denna definition bör avse faktiska brottsutredningar. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet anser att en definition av begreppet rimliga skäl behövs för att bedöma nödvändigheten och proportionaliteten när det gäller överföringar av uppgifter. Parlamentet betonar att denna definition bör avse faktiska brottsutredningar. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet betonar att uppgifter som överförs till en mottagande myndighet aldrig får behandlas ytterligare av andra myndigheter och att det, för detta ändamål, bör utarbetas en uttömmande förteckning över de behöriga myndigheter i Konungariket Marocko till vilka Europol får överföra uppgifter, med en beskrivning av myndigheternas befogenheter. Parlamentet anser att varje ändring som görs av en sådan förteckning och som innebär att en behörig myndighet ersätts eller att en ny behörig myndighet tillkommer, skulle kräva en översyn av det internationella avtalet. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet betonar behovet av att uttryckligen ange att vidareöverföring av uppgifter från de behöriga myndigheterna i Konungariket Marocko till andra myndigheter i landet bara kan tillåtas för att uppfylla det ursprungliga ändamålet med överföringen från Europol och alltid bör meddelas den oberoende myndigheten, Europeiska datatillsynsmannen och Europol. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet betonar behovet av att uttryckligen ange att vidareöverföring av uppgifter från de behöriga myndigheterna i Konungariket Marocko till andra länder är förbjudet och skulle leda till ett omedelbart upphörande av det internationella avtalet. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet anser att det internationella avtalet med Konungariket Marocko bör inbegripa de registrerades rätt till information, rättelse och radering i enlighet med annan unionslagstiftning om dataskydd. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet påpekar att överföringar av personuppgifter som avslöjar ras eller etniskt ursprung, politiska åsikter, religiös eller filosofisk övertygelse, medlemskap i fackförening, genetiska uppgifter eller uppgifter som rör en persons hälsa eller sexualliv är ytterst känsliga och ger upphov till allvarliga farhågor med tanke på Konungariket Marockos annorlunda rättsliga ram, samhällskaraktär och kulturella bakgrund i jämförelse med Europeiska unionen. Parlamentet betonar att brottsliga handlingar definieras på ett annat sätt i unionen än i Konungariket Marocko. Parlamentet anser att en sådan överföring av uppgifter därför endast bör göras i mycket särskilda undantagsfall och med tydliga skyddsåtgärder för den registrerade och personer med anknytning till den registrerade. Parlamentet anser det nödvändigt att fastställa särskilda skyddsåtgärder som Konungariket Marocko måste respektera när det gäller grundläggande rättigheter och friheter, inbegripet respekt för yttrandefrihet, religionsfrihet och mänsklig värdighet. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet anser att en övervakningsmekanism bör inkluderas i avtalet och att avtalet bör bli föremål för periodiska bedömningar som syftar till att utvärdera dess sätt att fungera i förhållande till Europols operativa behov samt avtalets överensstämmelse med europeiska rättigheter och principer på dataskyddsområdet. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att samråda med Europeiska datatillsynsmannen innan det internationella avtalet färdigställs, i enlighet med förordning (EU) 2016/794 och förordning (EG) nr 45/2001. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet betonar att det kommer att ge sitt samtycke till ingående av avtalet endast om parlamentet, i enlighet med artikel 218 i EUF-fördraget, involveras på ett tillfredsställande sätt i alla skeden av förfarandet. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till Konungariket Marockos regering. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  EUT L 135, 24.5.2016, s. 53.

(2)  EUT L 119, 4.5.2016, s. 1.

(3)  EGT L 201, 31.7.2002, s. 37.

(4)  EUT L 350, 30.12.2008, s. 60.

(5)  EUT L 119, 4.5.2016, s. 89.

(6)  Antagna texter, P8_TA(2017)0366.

(7)  Europol Programming Document 2018-2020, antaget av Europols styrelse den 30 november 2017 (EDOC# 856927v18).

---

| 8.4.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 118/94 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 118/94

---

P8_TA(2018)0300

Inledning av förhandlingar om ett avtal mellan EU och Libanon om utbyte av personuppgifter för bekämpning av grov brottslighet och terrorism

Europaparlamentets resolution av den 4 juli 2018 om kommissionens rekommendation till rådets beslut om bemyndigande att inleda förhandlingar avseende ett avtal mellan Europeiska unionen och Republiken Libanon om utbyte av personuppgifter mellan Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) och de myndigheter i Libanon som är behöriga vad gäller bekämpning av grov brottslighet och terrorism (COM(2017)0805 – 2018/2065(INI))

(2020/C 118/14)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens rekommendation till rådets beslut om bemyndigande att inleda förhandlingar avseende ett avtal mellan Europeiska unionen och Republiken Libanon om utbyte av personuppgifter mellan Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) och de myndigheter i Libanon som är behöriga vad gäller bekämpning av grov brottslighet och terrorism (COM(2017)0805), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rekommendation till rådets beslut om bemyndigande att inleda förhandlingar avseende ett avtal mellan Europeiska unionen och Republiken Libanon om utbyte av personuppgifter mellan Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) och de myndigheter i Libanon som är behöriga vad gäller bekämpning av grov brottslighet och terrorism (COM(2017)0805),

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artiklarna 7 och 8, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artiklarna 7 och 8,

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 6, och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 16 och 218, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 6, och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 16 och 218,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/794 av den 11 maj 2016 om Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) och om ersättande och upphävande av rådets beslut 2009/371/RIF, 2009/934/RIF, 2009/935/RIF, 2009/936/RIF och 2009/968/RIF (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/794 av den 11 maj 2016 om Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) och om ersättande och upphävande av rådets beslut 2009/371/RIF, 2009/934/RIF, 2009/935/RIF, 2009/936/RIF och 2009/968/RIF (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG av den 12 juli 2002 om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation (direktiv om integritet och elektronisk kommunikation) (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG av den 12 juli 2002 om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation (direktiv om integritet och elektronisk kommunikation) (3),

| — | med beaktande av rådets rambeslut 2008/977/RIF av den 27 november 2008 om skydd av personuppgifter som behandlas inom ramen för polissamarbete och straffrättsligt samarbete (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rambeslut 2008/977/RIF av den 27 november 2008 om skydd av personuppgifter som behandlas inom ramen för polissamarbete och straffrättsligt samarbete (4),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/680 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behöriga myndigheters behandling av personuppgifter för att förebygga, förhindra, utreda, avslöja eller lagföra brott eller verkställa straffrättsliga påföljder, och det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av rådets rambeslut 2008/977/RIF (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/680 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behöriga myndigheters behandling av personuppgifter för att förebygga, förhindra, utreda, avslöja eller lagföra brott eller verkställa straffrättsliga påföljder, och det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av rådets rambeslut 2008/977/RIF (5),

| — | med beaktande av Europarådets konvention om skydd för enskilda vid automatisk databehandling av personuppgifter (ETS nr 108) och tilläggsprotokollet av den 8 november 2001 till denna konvention om tillsynsmyndigheter och gränsöverskridande flöden av personuppgifter (ETS nr 181), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets konvention om skydd för enskilda vid automatisk databehandling av personuppgifter (ETS nr 108) och tilläggsprotokollet av den 8 november 2001 till denna konvention om tillsynsmyndigheter och gränsöverskridande flöden av personuppgifter (ETS nr 181),

| — | med beaktande av Europeiska datatillsynsmannens yttrande 2/2018 om åtta förhandlingsmandat för att ingå internationella avtal som medger utbyte av uppgifter mellan Europol och tredjeländer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska datatillsynsmannens yttrande 2/2018 om åtta förhandlingsmandat för att ingå internationella avtal som medger utbyte av uppgifter mellan Europol och tredjeländer,

| — | med beaktande av sin resolution av den 3 oktober 2017 om kampen mot it-brottslighet (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 3 oktober 2017 om kampen mot it-brottslighet (6),

| — | med beaktande av överenskommelsen mellan Europaparlamentet och rådet om förslaget till en förordning om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter som utförs av unionens institutioner, organ, kontor och byråer, om det fria flödet av sådana uppgifter samt om upphävande av förordning (EG) nr 45/2001 och beslut nr 1247/2002/EG (COM(2017)0008), särskilt kapitlet om behandlingen av operativa personuppgifter, vilket är tillämpligt på unionens organ, kontor och byråer när dessa utövar verksamhet som omfattas av tredje delen avdelning V kapitlen 4 och 5 i EUF-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av överenskommelsen mellan Europaparlamentet och rådet om förslaget till en förordning om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter som utförs av unionens institutioner, organ, kontor och byråer, om det fria flödet av sådana uppgifter samt om upphävande av förordning (EG) nr 45/2001 och beslut nr 1247/2002/EG (COM(2017)0008), särskilt kapitlet om behandlingen av operativa personuppgifter, vilket är tillämpligt på unionens organ, kontor och byråer när dessa utövar verksamhet som omfattas av tredje delen avdelning V kapitlen 4 och 5 i EUF-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 108.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 108.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0234/2018), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0234/2018), och av följande skäl:

| A. | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/794 om Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) möjliggör en överföring av personuppgifter till en myndighet i ett tredjeland eller en internationell organisation i den mån överföringen är nödvändig för utförandet av Europols uppgifter, på grundval av ett beslut från kommissionen om adekvat skyddsnivå enligt direktiv (EU) 2016/680, ett internationellt avtal i enlighet med artikel 218 i EUF-fördraget som erbjuder tillräckliga skyddsåtgärder eller ett samarbetsavtal som medger utbyte av personuppgifter vilket ingicks före den 1 maj 2017 och, i undantagsfall, efter en bedömning från fall till fall enligt strikta villkor som fastställs i artikel 25.5 i förordning (EU) 2016/794 och förutsatt att tillräckliga skyddsåtgärder säkerställs. |
| --- | --- |

A.

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/794 om Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) möjliggör en överföring av personuppgifter till en myndighet i ett tredjeland eller en internationell organisation i den mån överföringen är nödvändig för utförandet av Europols uppgifter, på grundval av ett beslut från kommissionen om adekvat skyddsnivå enligt direktiv (EU) 2016/680, ett internationellt avtal i enlighet med artikel 218 i EUF-fördraget som erbjuder tillräckliga skyddsåtgärder eller ett samarbetsavtal som medger utbyte av personuppgifter vilket ingicks före den 1 maj 2017 och, i undantagsfall, efter en bedömning från fall till fall enligt strikta villkor som fastställs i artikel 25.5 i förordning (EU) 2016/794 och förutsatt att tillräckliga skyddsåtgärder säkerställs.

| B. | Internationella avtal som gör det möjligt för Europol och tredjeländer att samarbeta och utbyta personuppgifter bör respektera artiklarna 7 och 8 i EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna och artikel 16 i EUF-fördraget, och därmed respektera principen om ändamålsbegränsning, rätten till tillgång och till rättelse samt vara föremål för övervakning av en oberoende myndighet enligt vad som uttryckligen anges i stadgan, och vara bevisat nödvändiga och proportionella för fullgörandet av Europols uppgifter. |
| --- | --- |

B.

Internationella avtal som gör det möjligt för Europol och tredjeländer att samarbeta och utbyta personuppgifter bör respektera artiklarna 7 och 8 i EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna och artikel 16 i EUF-fördraget, och därmed respektera principen om ändamålsbegränsning, rätten till tillgång och till rättelse samt vara föremål för övervakning av en oberoende myndighet enligt vad som uttryckligen anges i stadgan, och vara bevisat nödvändiga och proportionella för fullgörandet av Europols uppgifter.

| C. | En sådan överföring bör bygga på ett internationellt avtal som ingås mellan unionen och tredjelandet i fråga enligt artikel 218 i EUF-fördraget och erbjuder tillräckliga skyddsåtgärder för skyddet av den personliga integriteten och enskildas grundläggande fri- och rättigheter. |
| --- | --- |

C.

En sådan överföring bör bygga på ett internationellt avtal som ingås mellan unionen och tredjelandet i fråga enligt artikel 218 i EUF-fördraget och erbjuder tillräckliga skyddsåtgärder för skyddet av den personliga integriteten och enskildas grundläggande fri- och rättigheter.

| D. | I Europols programplaneringsdokument 2018–2020 (7) framhålls den ökande betydelsen av ett stärkt multidisciplinärt tillvägagångssätt som inbegriper sammanslagning av nödvändig expertis och information från allt fler olika partner för att Europols uppdrag ska kunna fullgöras. |
| --- | --- |

D.

I Europols programplaneringsdokument 2018–2020 (7) framhålls den ökande betydelsen av ett stärkt multidisciplinärt tillvägagångssätt som inbegriper sammanslagning av nödvändig expertis och information från allt fler olika partner för att Europols uppdrag ska kunna fullgöras.

| E. | Parlamentet underströk i sin resolution av den 3 oktober 2017 om kampen mot it-brottslighet att avtal mellan Europol och tredjeländer om strategiskt och operativt samarbete underlättar såväl informationsutbytet som det praktiska samarbetet i kampen mot it-brottslighet. |
| --- | --- |

E.

Parlamentet underströk i sin resolution av den 3 oktober 2017 om kampen mot it-brottslighet att avtal mellan Europol och tredjeländer om strategiskt och operativt samarbete underlättar såväl informationsutbytet som det praktiska samarbetet i kampen mot it-brottslighet.

| F. | Europol har redan upprättat flera avtal om utbyte av uppgifter med tredjeländer, däribland Albanien, Australien, Bosnien och Hercegovina, Colombia, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Förenta staterna, Georgien, Island, Kanada, Liechtenstein, Moldavien, Monaco, Montenegro, Norge, Schweiz, Serbien och Ukraina. |
| --- | --- |

F.

Europol har redan upprättat flera avtal om utbyte av uppgifter med tredjeländer, däribland Albanien, Australien, Bosnien och Hercegovina, Colombia, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Förenta staterna, Georgien, Island, Kanada, Liechtenstein, Moldavien, Monaco, Montenegro, Norge, Schweiz, Serbien och Ukraina.

| G. | Europeiska datatillsynsmannen har varit tillsynsman för Europol sedan den 1 maj 2017, och är även rådgivare till EU-institutionerna om politik och lagstiftning beträffande dataskydd. |
| --- | --- |

G.

Europeiska datatillsynsmannen har varit tillsynsman för Europol sedan den 1 maj 2017, och är även rådgivare till EU-institutionerna om politik och lagstiftning beträffande dataskydd.

| 1. | Europaparlamentet anser att man noga måste analysera om samarbete med Republiken Libanon på brottsbekämpningsområdet är nödvändigt för EU:s säkerhetsintressen och om det är proportionerligt. Parlamentet uppmanar i detta avseende kommissionen att genomföra en grundlig konsekvensbedömning. Parlamentet framhåller behovet av försiktighet vid utformningen av förhandlingsmandatet för ett avtal mellan Europeiska unionen och Republiken Libanon om utbyte av personuppgifter mellan Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) och de myndigheter i Libanon som är behöriga vad gäller bekämpning av grov brottslighet och terrorism. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet anser att fullständig förenlighet med artiklarna 7 och 8 i stadgan, liksom andra grundläggande fri- och rättigheter som skyddas genom stadgan, bör säkerställas i mottagande tredjeländer. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang rådet att fullborda de förhandlingsriktlinjer som föreslagits av kommissionen med de villkor som fastställs i denna resolution. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet noterar att det hittills inte gjorts någon lämplig konsekvensbedömning i syfte att djupgående bedöma riskerna med överföringar av personuppgifter till Republiken Libanon när det gäller enskildas rätt till integritet och dataskydd, men också andra grundläggande fri- och rättigheter som skyddas genom stadgan. Parlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en lämplig konsekvensbedömning för att fastställa de nödvändiga skyddsåtgärder som ska ingå i avtalet. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet insisterar på att den skyddsnivå som följer av avtalet väsentligen bör vara likvärdig med skyddet i EU-rätten. Om denna nivå inte kan garanteras i både lag och praxis, kan avtalet inte ingås. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet begär att avtalet – i syfte att fullt ut respektera artikel 8 i stadgan och artikel 16 i EUF-fördraget och för att undvika potentiellt ansvar från Europols sida vid en överträdelse av unionens dataskyddslagstiftning till följd av en överföring av personuppgifter utan nödvändiga och lämpliga skyddsåtgärder – ska innehålla strikta och specifika bestämmelser om respekt för principen om ändamålsbegränsning med tydliga villkor för behandlingen av överförda personuppgifter. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet begär att riktlinje B kompletteras för att uttryckligen ange i avtalet att Europol, i enlighet med artikel 19 i Europolförordningen, ska respektera alla eventuella begränsningar som fastställs för personuppgifter som överförs till Europol av medlemsstaterna eller andra leverantörer med avseende på användning av och tillgång till uppgifter som ska överföras till Republiken Libanon. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet begär att avtalet tydligt ska ange att all ytterligare behandling alltid bör kräva ett skriftligt förhandsgodkännande från Europol. Parlamentet betonar att dessa godkännanden bör dokumenteras av Europol och göras tillgängliga för Europeiska datatillsynsmannen på dennes begäran. Avtalet bör även innehålla en bestämmelse som förpliktigar de behöriga myndigheterna i Republiken Libanon att respektera dessa begränsningar och närmare ange hur efterlevnaden av dessa begränsningar kommer att verkställas. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet insisterar på att avtalet ska innehålla en tydlig och exakt bestämmelse om lagringstiden för personuppgifter som har överförts, med krav på radering av de personuppgifter som överförts när lagringstiden för uppgifterna löper ut. Parlamentet begär att förfarandeåtgärder fastställs i avtalet för att säkerställa efterlevnad. Parlamentet insisterar på att det i undantagsfall, när det föreligger vederbörligen motiverade skäl för att lagra uppgifterna under en längre period som överskrider lagringstiden för uppgifterna, ska finnas krav på att dessa skäl och åtföljande handlingar överlämnas till Europol och Europeiska datatillsynsmannen. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet förväntar sig att de kriterier som anges i skäl 71 i direktiv (EU) 2016/680 kommer att tillämpas, dvs. att överföringar av personuppgifter ska omfattas av konfidentialitetskrav från de behöriga libanesiska myndigheter som tar emot personuppgifter från Europol och principen om specificitet samt att personuppgifterna inte kommer att användas i något fall för att begära, avkunna eller verkställa dödsstraff eller någon form av grym och omänsklig behandling. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet anser att de kategorier av brott för vilka personuppgifter kommer att utbytas måste fastställas klart och tydligt och förtecknas i själva det internationella avtalet, i förekommande fall i linje med brottsrekvisit i EU. Parlamentet betonar att denna förteckning bör inbegripa en tydlig och exakt beskrivning av de verksamheter som omfattas av sådana brott och de personer, grupper och organisationer som sannolikt kommer att påverkas av överföringen. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att, i enlighet med Europeiska unionens domstols rättspraxis och i den mening som avses i artikel 8.3 i stadgan, fastställa tillsammans med regeringen i Republiken Libanon vilken oberoende tillsynsmyndighet som ska ansvara för tillsynen av genomförandet av det internationella avtalet. Parlamentet insisterar på att man bör ha kommit överens om och inrättat en sådan myndighet innan det internationella avtalet kan träda i kraft. Parlamentet insisterar på att denna myndighets namn uttryckligen ska anges i en bilaga till avtalet. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet anser att det bör vara möjligt för endera parten att tillfälligt upphäva eller säga upp det internationella avtalet i händelse av överträdelse av avtalet, och att det oberoende tillsynsorganet också bör vara behörigt att föreslå att avtalet upphävs tillfälligt eller sägs upp i händelse av överträdelse av det. Parlamentet anser att alla personuppgifter som omfattas av avtalet och som överförts före det tillfälliga upphävandet eller uppsägningen får fortsätta att behandlas i enlighet med avtalet. Parlamentet anser att en periodisk utvärdering av avtalet bör inrättas för utvärdering av parternas efterlevnad av avtalet. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet anser att en tydlig definition av begreppet enskilt fall behövs eftersom detta begrepp behövs för att bedöma nödvändigheten och proportionaliteten när det gäller överföringar av uppgifter. Parlamentet betonar att denna definition bör avse faktiska brottsutredningar. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet anser att en definition av begreppet rimliga skäl behövs för att bedöma nödvändigheten och proportionaliteten när det gäller överföringar av uppgifter. Parlamentet betonar att denna definition bör avse faktiska brottsutredningar. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet betonar att uppgifter som överförs till en mottagande myndighet aldrig får behandlas ytterligare av andra myndigheter och att det, för detta ändamål, bör utarbetas en uttömmande förteckning över de behöriga myndigheter i Republiken Libanon till vilka Europol kan överföra uppgifter, med en beskrivning av myndigheternas befogenheter. Parlamentet anser att varje ändring som görs av en sådan förteckning och som innebär att en behörig myndighet ersätts eller en ny behörig myndighet tillkommer, skulle kräva en översyn av det internationella avtalet. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet betonar behovet av att uttryckligen ange att vidareöverföring av uppgifter från de behöriga myndigheterna i Republiken Libanon till andra myndigheter i landet bara kan tillåtas för att uppfylla det ursprungliga ändamålet med överföringen från Europol och alltid bör meddelas den oberoende myndigheten, Europeiska datatillsynsmannen och Europol. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet betonar behovet av att uttryckligen ange att vidareöverföring av uppgifter från de behöriga myndigheterna i Republiken Libanon till andra länder är förbjudet och skulle leda till ett omedelbart upphörande av det internationella avtalet. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet anser att det internationella avtalet med Republiken Libanon bör inbegripa de registrerades rätt till information, rättelse och radering i enlighet med annan unionslagstiftning om dataskydd. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet påpekar att överföringar av personuppgifter som avslöjar ras eller etniskt ursprung, politiska åsikter, religiös eller filosofisk övertygelse, medlemskap i fackförening, genetiska uppgifter eller uppgifter som rör en persons hälsa eller sexualliv är ytterst känsliga och ger upphov till allvarliga farhågor med tanke på Republiken Libanons annorlunda rättsliga ram, samhällskaraktär och kulturella bakgrund i jämförelse med Europeiska unionen. Parlamentet betonar att brottsliga handlingar definieras på ett annat sätt i unionen än i Republiken Libanon. Parlamentet anser att en sådan överföring av uppgifter därför endast bör göras i mycket särskilda undantagsfall och med tydliga skyddsåtgärder för den registrerade och personer med anknytning till den registrerade. Parlamentet anser det nödvändigt att fastställa särskilda skyddsåtgärder som Republiken Libanon måste respektera när det gäller grundläggande rättigheter och friheter, inbegripet respekt för yttrandefrihet, religionsfrihet och mänsklig värdighet. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet anser att en övervakningsmekanism bör inkluderas i avtalet och att avtalet bör bli föremål för periodiska bedömningar som syftar till att utvärdera dess sätt att fungera i förhållande till Europols operativa behov samt avtalets överensstämmelse med europeiska rättigheter och principer på dataskyddsområdet. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att samråda med Europeiska datatillsynsmannen innan det internationella avtalet färdigställs, i enlighet med förordning (EU) 2016/794 och förordning (EG) nr 45/2001. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet betonar att det kommer att ge sitt samtycke till ingående av avtalet endast om parlamentet, i enlighet med artikel 218 i EUF-fördraget, involveras på ett tillfredsställande sätt i alla skeden av förfarandet. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och Republiken Libanons regering. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  EUT L 135, 24.5.2016, s. 53.

(2)  EUT L 119, 4.5.2016, s. 1.

(3)  EGT L 201, 31.7.2002, s. 37.

(4)  EUT L 350, 30.12.2008, s. 60.

(5)  EUT L 119, 4.5.2016, s. 89.

(6)  Antagna texter, P8_TA(2017)0366.

(7)  Europol Programming Document 2018-2020, antaget av Europols styrelse den 30 november 2017 (EDOC# 856927v18).

---

| 8.4.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 118/99 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 118/99

---

P8_TA(2018)0301

Inledning av förhandlingar om ett avtal mellan EU och Egypten om utbyte av personuppgifter för bekämpning av grov brottslighet och terrorism

Europaparlamentets resolution av den 4 juli 2018 om kommissionens rekommendation till rådets beslut om bemyndigande att inleda förhandlingar avseende ett avtal mellan Europeiska unionen och Arabrepubliken Egypten om utbyte av personuppgifter mellan Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) och de myndigheter i Arabrepubliken Egypten som är behöriga vad gäller bekämpning av grov brottslighet och terrorism (COM(2017)0809 – 2018/2066(INI))

(2020/C 118/15)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

| — | med beaktande av kommissionens rekommendation till rådets beslut om bemyndigande att inleda förhandlingar avseende ett avtal mellan Europeiska unionen och Arabrepubliken Egypten om utbyte av personuppgifter mellan Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) och de myndigheter i Arabrepubliken Egypten som är behöriga vad gäller bekämpning av grov brottslighet och terrorism (COM(2017)0809), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rekommendation till rådets beslut om bemyndigande att inleda förhandlingar avseende ett avtal mellan Europeiska unionen och Arabrepubliken Egypten om utbyte av personuppgifter mellan Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) och de myndigheter i Arabrepubliken Egypten som är behöriga vad gäller bekämpning av grov brottslighet och terrorism (COM(2017)0809),

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artiklarna 7 och 8, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artiklarna 7 och 8,

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 6, och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), särskilt artiklarna 16 och 218, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 6, och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), särskilt artiklarna 16 och 218,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/794 av den 11 maj 2016 om Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) och om ersättande och upphävande av rådets beslut 2009/371/RIF, 2009/934/RIF, 2009/935/RIF, 2009/936/RIF och 2009/968/RIF (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/794 av den 11 maj 2016 om Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) och om ersättande och upphävande av rådets beslut 2009/371/RIF, 2009/934/RIF, 2009/935/RIF, 2009/936/RIF och 2009/968/RIF (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG av den 12 juli 2002 om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation (direktivet om integritet och elektronisk kommunikation) (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG av den 12 juli 2002 om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation (direktivet om integritet och elektronisk kommunikation) (3),

| — | med beaktande av rådets rambeslut 2008/977/RIF av den 27 november 2008 om skydd av personuppgifter som behandlas inom ramen för polissamarbete och straffrättsligt samarbete (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rambeslut 2008/977/RIF av den 27 november 2008 om skydd av personuppgifter som behandlas inom ramen för polissamarbete och straffrättsligt samarbete (4),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/680 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behöriga myndigheters behandling av personuppgifter för att förebygga, förhindra, utreda, avslöja eller lagföra brott eller verkställa straffrättsliga påföljder, och det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av rådets rambeslut 2008/977/RIF (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/680 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behöriga myndigheters behandling av personuppgifter för att förebygga, förhindra, utreda, avslöja eller lagföra brott eller verkställa straffrättsliga påföljder, och det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av rådets rambeslut 2008/977/RIF (5),

| — | med beaktande av Europarådets konvention om skydd för enskilda vid automatisk databehandling av personuppgifter (ETS nr 108) och tilläggsprotokollet av den 8 november 2001 till denna konvention om tillsynsmyndigheter och gränsöverskridande flöden av personuppgifter (ETS nr 181), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets konvention om skydd för enskilda vid automatisk databehandling av personuppgifter (ETS nr 108) och tilläggsprotokollet av den 8 november 2001 till denna konvention om tillsynsmyndigheter och gränsöverskridande flöden av personuppgifter (ETS nr 181),

| — | med beaktande av Europeiska datatillsynsmannens yttrande 2/2018 om åtta förhandlingsmandat för att ingå internationella avtal som medger utbyte av uppgifter mellan Europol och tredjeländer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska datatillsynsmannens yttrande 2/2018 om åtta förhandlingsmandat för att ingå internationella avtal som medger utbyte av uppgifter mellan Europol och tredjeländer,

| — | med beaktande av sin resolution av den 3 oktober 2017 om kampen mot it-brottslighet (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 3 oktober 2017 om kampen mot it-brottslighet (6),

| — | med beaktande av överenskommelsen mellan Europaparlamentet och rådet om antagande av en förordning om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter som utförs av unionens institutioner, organ, kontor och byråer, om det fria flödet av sådana uppgifter samt om upphävande av förordning (EG) nr 45/2001 och beslut nr 1247/2002/EG (COM(2017)0008), särskilt kapitlet om behandlingen av operativa personuppgifter, vilket är tillämpligt på unionens organ, kontor och byråer när dessa utövar verksamhet som omfattas av tredje delen avdelning V kapitlen 4 och 5 i EUF-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av överenskommelsen mellan Europaparlamentet och rådet om antagande av en förordning om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter som utförs av unionens institutioner, organ, kontor och byråer, om det fria flödet av sådana uppgifter samt om upphävande av förordning (EG) nr 45/2001 och beslut nr 1247/2002/EG (COM(2017)0008), särskilt kapitlet om behandlingen av operativa personuppgifter, vilket är tillämpligt på unionens organ, kontor och byråer när dessa utövar verksamhet som omfattas av tredje delen avdelning V kapitlen 4 och 5 i EUF-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 108.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 108.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0236/2018), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0236/2018), och av följande skäl:

| A. | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/794 om Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) möjliggör en överföring av personuppgifter till en myndighet i ett tredjeland eller en internationell organisation i den mån överföringen är nödvändig för utförandet av Europols uppgifter, på grundval av ett beslut från kommissionen om adekvat skyddsnivå enligt direktiv (EU) 2016/680, ett internationellt avtal i enlighet med artikel 218 i EUF-fördraget som erbjuder tillräckliga skyddsåtgärder eller ett samarbetsavtal som medger utbyte av personuppgifter vilket ingicks före den 1 maj 2017 och, i undantagsfall, efter en bedömning från fall till fall enligt strikta villkor som fastställs i artikel 25.5 i förordning (EU) 2016/794 och förutsatt att tillräckliga skyddsåtgärder säkerställs. |
| --- | --- |

A.

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/794 om Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) möjliggör en överföring av personuppgifter till en myndighet i ett tredjeland eller en internationell organisation i den mån överföringen är nödvändig för utförandet av Europols uppgifter, på grundval av ett beslut från kommissionen om adekvat skyddsnivå enligt direktiv (EU) 2016/680, ett internationellt avtal i enlighet med artikel 218 i EUF-fördraget som erbjuder tillräckliga skyddsåtgärder eller ett samarbetsavtal som medger utbyte av personuppgifter vilket ingicks före den 1 maj 2017 och, i undantagsfall, efter en bedömning från fall till fall enligt strikta villkor som fastställs i artikel 25.5 i förordning (EU) 2016/794 och förutsatt att tillräckliga skyddsåtgärder säkerställs.

| B. | Internationella avtal som gör det möjligt för Europol och tredjeländer att samarbeta och utbyta personuppgifter bör respektera artiklarna 7 och 8 i EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna och artikel 16 i EUF-fördraget, och därmed respektera principen om ändamålsbegränsning, rätten till tillgång och till rättelse samt vara föremål för övervakning av en oberoende myndighet enligt vad som uttryckligen anges i stadgan, och vara bevisat nödvändiga och proportionella för fullgörandet av Europols uppgifter. |
| --- | --- |

B.

Internationella avtal som gör det möjligt för Europol och tredjeländer att samarbeta och utbyta personuppgifter bör respektera artiklarna 7 och 8 i EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna och artikel 16 i EUF-fördraget, och därmed respektera principen om ändamålsbegränsning, rätten till tillgång och till rättelse samt vara föremål för övervakning av en oberoende myndighet enligt vad som uttryckligen anges i stadgan, och vara bevisat nödvändiga och proportionella för fullgörandet av Europols uppgifter.

| C. | En sådan överföring bör bygga på ett internationellt avtal som ingås mellan unionen och tredjelandet i fråga enligt artikel 218 i EUF-fördraget och erbjuder tillräckliga skyddsåtgärder för skyddet av den personliga integriteten och enskildas grundläggande fri- och rättigheter. |
| --- | --- |

C.

En sådan överföring bör bygga på ett internationellt avtal som ingås mellan unionen och tredjelandet i fråga enligt artikel 218 i EUF-fördraget och erbjuder tillräckliga skyddsåtgärder för skyddet av den personliga integriteten och enskildas grundläggande fri- och rättigheter.

| D. | Under de senaste åren har ett antal kränkningar av de mänskliga rättigheterna kunnat fastställas i Arabrepubliken Egypten. Framför allt har avvikande åsikter hos bl.a. journalister, politiska aktivister och människorättsförsvarare tystats ned skoningslöst. Rapporter om fall av tortyr har fortsatt att förekomma. En allestädes närvarande strafflöshet har satt stopp för alla försök till effektiva utredningar av människorättskränkningar som statstjänstemän gjort sig skyldiga till. |
| --- | --- |

D.

Under de senaste åren har ett antal kränkningar av de mänskliga rättigheterna kunnat fastställas i Arabrepubliken Egypten. Framför allt har avvikande åsikter hos bl.a. journalister, politiska aktivister och människorättsförsvarare tystats ned skoningslöst. Rapporter om fall av tortyr har fortsatt att förekomma. En allestädes närvarande strafflöshet har satt stopp för alla försök till effektiva utredningar av människorättskränkningar som statstjänstemän gjort sig skyldiga till.

| E. | I Europols programplaneringsdokument 2018–2020 (7) framhålls den ökande betydelsen av ett stärkt multidisciplinärt tillvägagångssätt som inbegriper sammanslagning av nödvändig expertis och information från allt fler olika partner för att Europols uppdrag ska kunna fullgöras. |
| --- | --- |

E.

I Europols programplaneringsdokument 2018–2020 (7) framhålls den ökande betydelsen av ett stärkt multidisciplinärt tillvägagångssätt som inbegriper sammanslagning av nödvändig expertis och information från allt fler olika partner för att Europols uppdrag ska kunna fullgöras.

| F. | Parlamentet underströk i sin resolution av den 3 oktober 2017 om kampen mot it-brottslighet att avtal mellan Europol och tredjeländer om strategiskt och operativt samarbete underlättar såväl informationsutbytet som det praktiska samarbetet i kampen mot it-brottslighet. |
| --- | --- |

F.

Parlamentet underströk i sin resolution av den 3 oktober 2017 om kampen mot it-brottslighet att avtal mellan Europol och tredjeländer om strategiskt och operativt samarbete underlättar såväl informationsutbytet som det praktiska samarbetet i kampen mot it-brottslighet.

| G. | Europol har redan upprättat flera avtal om utbyte av uppgifter med tredjeländer, däribland Albanien, Australien, Bosnien och Hercegovina, Colombia, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Förenta staterna, Georgien, Island, Kanada, Liechtenstein, Moldavien, Monaco, Montenegro, Norge, Schweiz, Serbien och Ukraina. |
| --- | --- |

G.

Europol har redan upprättat flera avtal om utbyte av uppgifter med tredjeländer, däribland Albanien, Australien, Bosnien och Hercegovina, Colombia, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Förenta staterna, Georgien, Island, Kanada, Liechtenstein, Moldavien, Monaco, Montenegro, Norge, Schweiz, Serbien och Ukraina.

| H. | Europeiska datatillsynsmannen har varit tillsynsman för Europol sedan den 1 maj 2017, och är även rådgivare till EU-institutionerna om politik och lagstiftning beträffande dataskydd. |
| --- | --- |

H.

Europeiska datatillsynsmannen har varit tillsynsman för Europol sedan den 1 maj 2017, och är även rådgivare till EU-institutionerna om politik och lagstiftning beträffande dataskydd.

| 1. | Europaparlamentet anser att man noga måste analysera om samarbete med Arabrepubliken Egypten på brottsbekämpningsområdet är nödvändigt för EU:s säkerhetsintressen och om det är proportionerligt. Parlamentet uppmanar i detta avseende kommissionen att genomföra en grundlig konsekvensbedömning. Parlamentet framhåller behovet av försiktighet vid utformningen av förhandlingsmandatet för ett avtal mellan Europeiska unionen och Arabrepubliken Egypten om utbyte av personuppgifter mellan Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) och de myndigheter i Egypten som är behöriga vad gäller bekämpning av grov brottslighet och terrorism. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet anser att fullständig förenlighet med artiklarna 7 och 8 i stadgan, liksom andra grundläggande fri- och rättigheter som skyddas genom stadgan, bör säkerställas i mottagande tredjeländer. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang rådet att fullborda de förhandlingsriktlinjer som föreslagits av kommissionen med de villkor som fastställs i denna resolution. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet anser att det finns anledning till stor oro över den bristfälliga respekten för grundläggande rättigheter i Arabrepubliken Egypten, särskilt med avseende på yttrandefrihet, religionsfrihet och rätten att inte utsättas för tortyr eller omänsklig behandling, i enlighet med stadgan och den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet noterar att det hittills inte gjorts någon lämplig konsekvensbedömning i syfte att djupgående bedöma riskerna med överföringar av personuppgifter till Arabrepubliken Egypten när det gäller enskildas rätt till integritet och dataskydd, men också andra grundläggande fri- och rättigheter som skyddas genom stadgan. Parlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en lämplig konsekvensbedömning för att fastställa de nödvändiga skyddsåtgärder som ska ingå i avtalet. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet insisterar på att den skyddsnivå som följer av avtalet väsentligen bör vara likvärdig med skyddet i EU-rätten. Om denna nivå inte kan garanteras i både lag och praxis, kan avtalet inte ingås. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet begär att avtalet, i syfte att fullt ut respektera artikel 8 i stadgan och artikel 16 i EUF-fördraget och för att undvika potentiellt ansvar från Europols sida vid en överträdelse av unionens dataskyddslagstiftning till följd av en överföring av personuppgifter utan nödvändiga och lämpliga skyddsåtgärder, ska innehålla strikta och specifika bestämmelser om respekt för principen om ändamålsbegränsning med tydliga villkor för behandlingen av överförda personuppgifter. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet begär att riktlinje B kompletteras för att uttryckligen ange i avtalet att Europol, i enlighet med artikel 19 i Europolförordningen, ska respektera alla eventuella begränsningar som fastställs för personuppgifter som överförs till Europol av medlemsstaterna eller andra leverantörer med avseende på användning av och tillgång till uppgifter som ska överföras till Arabrepubliken Egypten. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet begär att avtalet tydligt ska ange att all ytterligare behandling alltid bör kräva ett skriftligt förhandsgodkännande från Europol. Parlamentet betonar att dessa godkännanden bör dokumenteras av Europol och göras tillgängliga för Europeiska datatillsynsmannen på dennes begäran. Avtalet bör även innehålla en bestämmelse som förpliktigar de behöriga myndigheterna i Arabrepubliken Egypten att respektera dessa begränsningar och närmare ange hur efterlevnaden av dessa begränsningar kommer att verkställas. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet insisterar på att avtalet ska innehålla en tydlig och exakt bestämmelse om lagringstiden för personuppgifter som har överförts, med krav på radering av de personuppgifter som överförts när lagringstiden för uppgifterna löper ut. Parlamentet begär att förfarandeåtgärder fastställs i avtalet för att säkerställa efterlevnad. Parlamentet insisterar på att det i undantagsfall, när det föreligger vederbörligen motiverade skäl för att lagra uppgifterna under en längre period som överskrider lagringstiden för uppgifterna, ska finnas krav på att dessa skäl och åtföljande handlingar överlämnas till Europol och Europeiska datatillsynsmannen. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet förväntar sig att de kriterier som anges i skäl 71 i direktiv (EU) 2016/680 kommer att tillämpas, dvs. att överföringar av personuppgifter ska omfattas av konfidentialitetskrav från de behöriga egyptiska myndigheter som tar emot personuppgifter från Europol och principen om specificitet samt att personuppgifterna inte kommer att användas i något fall för att begära, avkunna eller verkställa dödsstraff eller någon form av grym och omänsklig behandling. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet anser att de kategorier av brott för vilka personuppgifter kommer att utbytas måste fastställas klart och tydligt och förtecknas i själva det internationella avtalet, i förekommande fall i linje med brottsrekvisit i EU. Parlamentet betonar att denna förteckning bör inbegripa en tydlig och exakt beskrivning av de verksamheter som omfattas av sådana brott och de personer, grupper och organisationer som sannolikt kommer att påverkas av överföringen. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att, i enlighet med Europeiska unionens domstols rättspraxis och i den mening som avses i artikel 8.3 i stadgan, fastställa tillsammans med regeringen i Arabrepubliken Egypten vilken oberoende tillsynsmyndighet som ska ansvara för tillsynen av genomförandet av det internationella avtalet. Parlamentet insisterar på att man bör ha kommit överens om och inrättat en sådan myndighet innan det internationella avtalet kan träda i kraft. Parlamentet insisterar på att denna myndighets namn uttryckligen ska anges i en bilaga till avtalet. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet anser att det bör vara möjligt för endera parten att tillfälligt upphäva eller säga upp det internationella avtalet i händelse av överträdelse av avtalet, och att det oberoende tillsynsorganet också bör vara behörigt att föreslå att avtalet upphävs tillfälligt eller sägs upp i händelse av överträdelse av det. Parlamentet anser att alla personuppgifter som omfattas av avtalet och som överförts före det tillfälliga upphävandet eller uppsägningen får fortsätta att behandlas i enlighet med avtalet. Parlamentet anser att en periodisk utvärdering av avtalet bör inrättas för utvärdering av parternas efterlevnad av avtalet. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet anser att en tydlig definition av begreppet enskilt fall behövs eftersom detta begrepp behövs för att bedöma nödvändigheten och proportionaliteten när det gäller överföringar av uppgifter. Parlamentet betonar att denna definition bör avse faktiska brottsutredningar. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet anser att en definition av begreppet rimliga skäl behövs för att bedöma nödvändigheten och proportionaliteten när det gäller överföringar av uppgifter. Parlamentet betonar att denna definition bör avse faktiska brottsutredningar. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet betonar att uppgifter som överförs till en mottagande myndighet aldrig får behandlas ytterligare av andra myndigheter och att det, för detta ändamål, bör utarbetas en uttömmande förteckning över de behöriga myndigheter i Arabrepubliken Egypten till vilka Europol får överföra uppgifter, med en beskrivning av myndigheternas befogenheter. Parlamentet anser att varje ändring som görs av en sådan förteckning och som innebär att en behörig myndighet ersätts eller att en ny behörig myndighet tillkommer, skulle kräva en översyn av det internationella avtalet. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet betonar behovet av att uttryckligen ange att vidareöverföring av uppgifter från de behöriga myndigheterna i Arabrepubliken Egypten till andra myndigheter i landet bara kan tillåtas för att uppfylla det ursprungliga ändamålet med överföringen från Europol och alltid bör meddelas den oberoende myndigheten, Europeiska datatillsynsmannen och Europol. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet betonar behovet av att uttryckligen ange att vidareöverföring av uppgifter från de behöriga myndigheterna i Arabrepubliken Egypten till andra länder är förbjudet och skulle leda till ett omedelbart upphörande av det internationella avtalet. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet anser att det internationella avtalet med Arabrepubliken Egypten bör inbegripa de registrerades rätt till information, rättelse och radering i enlighet med annan unionslagstiftning om dataskydd. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet påpekar att överföringar av personuppgifter som avslöjar ras eller etniskt ursprung, politiska åsikter, religiös eller filosofisk övertygelse, medlemskap i fackförening, genetiska uppgifter eller uppgifter som rör en persons hälsa eller sexualliv är ytterst känsliga och ger upphov till allvarliga farhågor med tanke på Arabrepubliken Egyptens annorlunda rättsliga ram, samhällskaraktär och kulturella bakgrund i jämförelse med Europeiska unionen. Parlamentet betonar att brottsliga handlingar definieras på ett annat sätt i unionen än i Arabrepubliken Egypten. Parlamentet anser att en sådan överföring av uppgifter därför endast bör göras i mycket särskilda undantagsfall och med tydliga skyddsåtgärder för den registrerade och personer med anknytning till den registrerade. Parlamentet anser det nödvändigt att fastställa särskilda skyddsåtgärder som Arabrepubliken Egypten måste respektera när det gäller grundläggande rättigheter och friheter, inbegripet respekt för yttrandefrihet, religionsfrihet och mänsklig värdighet. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet anser att en övervakningsmekanism bör inkluderas i avtalet och att avtalet bör bli föremål för periodiska bedömningar som syftar till att utvärdera dess sätt att fungera i förhållande till Europols operativa behov samt avtalets överensstämmelse med europeiska rättigheter och principer på dataskyddsområdet. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att samråda med Europeiska datatillsynsmannen innan det internationella avtalet färdigställs, i enlighet med förordning (EU) 2016/794 och förordning (EG) nr 45/2001. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet betonar att det kommer att ge sitt samtycke till ingående av avtalet endast om parlamentet, i enlighet med artikel 218 i EUF-fördraget, involveras på ett tillfredsställande sätt i alla skeden av förfarandet. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till Arabrepubliken Egyptens regering. |
| --- | --- |

24.

---

(1)  EUT L 135, 24.5.2016, s. 53.

(2)  EUT L 119, 4.5.2016, s. 1.

(3)  EUT L 201, 31.7.2002, s. 37.

(4)  EUT L 350, 30.12.2008, s. 60.

(5)  EUT L 119, 4.5.2016, s. 89.

(6)  Antagna texter, P8_TA(2017)0366.

(7)  Europol Programming Document 2018-2020, antaget av Europols styrelse den 30 november 2017 (EDOC# 856927v18).

---

| 8.4.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 118/104 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 118/104

---

P8_TA(2018)0302

Inledning av förhandlingar om ett avtal mellan EU och Algeriet om utbyte av personuppgifter för bekämpning av grov brottslighet och terrorism

Europaparlamentets resolution av den 4 juli 2018 om kommissionens rekommendation till rådets beslut om bemyndigande att inleda förhandlingar avseende ett avtal mellan Europeiska unionen och Demokratiska folkrepubliken Algeriet om utbyte av personuppgifter mellan Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) och de myndigheter i Demokratiska folkrepubliken Algeriet som är behöriga vad gäller bekämpning av grov brottslighet och terrorism (COM(2017)0811 – 2018/2067(INI))

(2020/C 118/16)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens rekommendation till rådets beslut om bemyndigande att inleda förhandlingar avseende ett avtal mellan Europeiska unionen och Demokratiska folkrepubliken Algeriet om utbyte av personuppgifter mellan Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) och de myndigheter i Demokratiska folkrepubliken Algeriet som är behöriga vad gäller bekämpning av grov brottslighet och terrorism (COM(2017)0811), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rekommendation till rådets beslut om bemyndigande att inleda förhandlingar avseende ett avtal mellan Europeiska unionen och Demokratiska folkrepubliken Algeriet om utbyte av personuppgifter mellan Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) och de myndigheter i Demokratiska folkrepubliken Algeriet som är behöriga vad gäller bekämpning av grov brottslighet och terrorism (COM(2017)0811),

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artiklarna 7 och 8, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artiklarna 7 och 8,

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 6, och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), särskilt artiklarna 16 och 218, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 6, och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), särskilt artiklarna 16 och 218,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/794 av den 11 maj 2016 om Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) och om ersättande och upphävande av rådets beslut 2009/371/RIF, 2009/934/RIF, 2009/935/RIF, 2009/936/RIF och 2009/968/RIF (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/794 av den 11 maj 2016 om Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) och om ersättande och upphävande av rådets beslut 2009/371/RIF, 2009/934/RIF, 2009/935/RIF, 2009/936/RIF och 2009/968/RIF (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG av den 12 juli 2002 om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation (direktiv om integritet och elektronisk kommunikation) (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG av den 12 juli 2002 om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation (direktiv om integritet och elektronisk kommunikation) (3),

| — | med beaktande av rådets rambeslut 2008/977/RIF av den 27 november 2008 om skydd av personuppgifter som behandlas inom ramen för polissamarbete och straffrättsligt samarbete (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rambeslut 2008/977/RIF av den 27 november 2008 om skydd av personuppgifter som behandlas inom ramen för polissamarbete och straffrättsligt samarbete (4),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/680 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behöriga myndigheters behandling av personuppgifter för att förebygga, förhindra, utreda, avslöja eller lagföra brott eller verkställa straffrättsliga påföljder, och det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av rådets rambeslut 2008/977/RIF (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/680 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behöriga myndigheters behandling av personuppgifter för att förebygga, förhindra, utreda, avslöja eller lagföra brott eller verkställa straffrättsliga påföljder, och det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av rådets rambeslut 2008/977/RIF (5),

| — | med beaktande av Europarådets konvention om skydd för enskilda vid automatisk databehandling av personuppgifter (ETS nr 108) och tilläggsprotokollet av den 8 november 2001 till denna konvention om tillsynsmyndigheter och gränsöverskridande flöden av personuppgifter (ETS nr 181), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets konvention om skydd för enskilda vid automatisk databehandling av personuppgifter (ETS nr 108) och tilläggsprotokollet av den 8 november 2001 till denna konvention om tillsynsmyndigheter och gränsöverskridande flöden av personuppgifter (ETS nr 181),

| — | med beaktande av Europeiska datatillsynsmannens yttrande 2/2018 om åtta förhandlingsmandat för att ingå internationella avtal som medger utbyte av uppgifter mellan Europol och tredjeländer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska datatillsynsmannens yttrande 2/2018 om åtta förhandlingsmandat för att ingå internationella avtal som medger utbyte av uppgifter mellan Europol och tredjeländer,

| — | med beaktande av sin resolution av den 3 oktober 2017 om kampen mot it-brottslighet (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 3 oktober 2017 om kampen mot it-brottslighet (6),

| — | med beaktande av överenskommelsen mellan Europaparlamentet och rådet om antagande av en förordning om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter som utförs av unionens institutioner, organ, kontor och byråer, om det fria flödet av sådana uppgifter samt om upphävande av förordning (EG) nr 45/2001 och beslut nr 1247/2002/EG (COM(2017)0008), särskilt kapitlet om behandlingen av operativa personuppgifter, vilket är tillämpligt på unionens organ, kontor och byråer när dessa utövar verksamhet som omfattas av tredje delen avdelning V kapitlen 4 och 5 i EUF-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av överenskommelsen mellan Europaparlamentet och rådet om antagande av en förordning om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter som utförs av unionens institutioner, organ, kontor och byråer, om det fria flödet av sådana uppgifter samt om upphävande av förordning (EG) nr 45/2001 och beslut nr 1247/2002/EG (COM(2017)0008), särskilt kapitlet om behandlingen av operativa personuppgifter, vilket är tillämpligt på unionens organ, kontor och byråer när dessa utövar verksamhet som omfattas av tredje delen avdelning V kapitlen 4 och 5 i EUF-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 108.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 108.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0239/2018), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0239/2018), och av följande skäl:

| A. | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/794 om Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) möjliggör en överföring av personuppgifter till en myndighet i ett tredjeland eller en internationell organisation i den mån överföringen är nödvändig för utförandet av Europols uppgifter, på grundval av ett beslut från kommissionen om adekvat skyddsnivå enligt direktiv (EU) 2016/680, ett internationellt avtal i enlighet med artikel 218 i EUF-fördraget som erbjuder tillräckliga skyddsåtgärder eller ett samarbetsavtal som medger utbyte av personuppgifter vilket ingicks före den 1 maj 2017 och, i undantagsfall, efter en bedömning från fall till fall enligt strikta villkor som fastställs i artikel 25.5 i förordning (EU) 2016/794 och förutsatt att tillräckliga skyddsåtgärder säkerställs. |
| --- | --- |

A.

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/794 om Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) möjliggör en överföring av personuppgifter till en myndighet i ett tredjeland eller en internationell organisation i den mån överföringen är nödvändig för utförandet av Europols uppgifter, på grundval av ett beslut från kommissionen om adekvat skyddsnivå enligt direktiv (EU) 2016/680, ett internationellt avtal i enlighet med artikel 218 i EUF-fördraget som erbjuder tillräckliga skyddsåtgärder eller ett samarbetsavtal som medger utbyte av personuppgifter vilket ingicks före den 1 maj 2017 och, i undantagsfall, efter en bedömning från fall till fall enligt strikta villkor som fastställs i artikel 25.5 i förordning (EU) 2016/794 och förutsatt att tillräckliga skyddsåtgärder säkerställs.

| B. | Internationella avtal som gör det möjligt för Europol och tredjeländer att samarbeta och utbyta personuppgifter bör respektera artiklarna 7 och 8 i EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna och artikel 16 i EUF-fördraget, och därmed respektera principen om ändamålsbegränsning, rätten till tillgång och till rättelse samt vara föremål för övervakning av en oberoende myndighet enligt vad som uttryckligen anges i stadgan, och vara bevisat nödvändiga och proportionella för fullgörandet av Europols uppgifter. |
| --- | --- |

B.

Internationella avtal som gör det möjligt för Europol och tredjeländer att samarbeta och utbyta personuppgifter bör respektera artiklarna 7 och 8 i EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna och artikel 16 i EUF-fördraget, och därmed respektera principen om ändamålsbegränsning, rätten till tillgång och till rättelse samt vara föremål för övervakning av en oberoende myndighet enligt vad som uttryckligen anges i stadgan, och vara bevisat nödvändiga och proportionella för fullgörandet av Europols uppgifter.

| C. | En sådan överföring bör bygga på ett internationellt avtal som ingås mellan unionen och tredjelandet i fråga enligt artikel 218 i EUF-fördraget och erbjuder tillräckliga skyddsåtgärder för skyddet av den personliga integriteten och enskildas grundläggande fri- och rättigheter. |
| --- | --- |

C.

En sådan överföring bör bygga på ett internationellt avtal som ingås mellan unionen och tredjelandet i fråga enligt artikel 218 i EUF-fördraget och erbjuder tillräckliga skyddsåtgärder för skyddet av den personliga integriteten och enskildas grundläggande fri- och rättigheter.

| D. | I Europols programplaneringsdokument 2018–2020 (7) framhålls den ökande betydelsen av ett stärkt multidisciplinärt tillvägagångssätt som inbegriper sammanslagning av nödvändig expertis och information från allt fler olika partner för att Europols uppdrag ska kunna fullgöras. |
| --- | --- |

D.

I Europols programplaneringsdokument 2018–2020 (7) framhålls den ökande betydelsen av ett stärkt multidisciplinärt tillvägagångssätt som inbegriper sammanslagning av nödvändig expertis och information från allt fler olika partner för att Europols uppdrag ska kunna fullgöras.

| E. | Parlamentet underströk i sin resolution av den 3 oktober 2017 om kampen mot it-brottslighet att avtal mellan Europol och tredjeländer om strategiskt och operativt samarbete underlättar såväl informationsutbytet som det praktiska samarbetet i kampen mot it-brottslighet. |
| --- | --- |

E.

Parlamentet underströk i sin resolution av den 3 oktober 2017 om kampen mot it-brottslighet att avtal mellan Europol och tredjeländer om strategiskt och operativt samarbete underlättar såväl informationsutbytet som det praktiska samarbetet i kampen mot it-brottslighet.

| F. | Europol har redan upprättat flera avtal om utbyte av uppgifter med tredjeländer, däribland Albanien, Australien, Bosnien och Hercegovina, Colombia, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Förenta staterna, Georgien, Island, Kanada, Liechtenstein, Moldavien, Monaco, Montenegro, Norge, Schweiz, Serbien och Ukraina. |
| --- | --- |

F.

Europol har redan upprättat flera avtal om utbyte av uppgifter med tredjeländer, däribland Albanien, Australien, Bosnien och Hercegovina, Colombia, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Förenta staterna, Georgien, Island, Kanada, Liechtenstein, Moldavien, Monaco, Montenegro, Norge, Schweiz, Serbien och Ukraina.

| G. | Europeiska datatillsynsmannen har varit tillsynsman för Europol sedan den 1 maj 2017, och är även rådgivare till EU-institutionerna om politik och lagstiftning beträffande dataskydd. |
| --- | --- |

G.

Europeiska datatillsynsmannen har varit tillsynsman för Europol sedan den 1 maj 2017, och är även rådgivare till EU-institutionerna om politik och lagstiftning beträffande dataskydd.

| 1. | Europaparlamentet anser att man noga måste analysera om samarbete med Demokratiska folkrepubliken Algeriet på brottsbekämpningsområdet är nödvändigt för EU:s säkerhetsintressen och om det är proportionerligt. Parlamentet uppmanar i detta avseende kommissionen att genomföra en grundlig konsekvensbedömning. Parlamentet framhåller behovet av försiktighet vid utformningen av förhandlingsmandatet för ett avtal mellan Europeiska unionen och Demokratiska folkrepubliken Algeriet om utbyte av personuppgifter mellan Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) och de myndigheter i Turkiet som är behöriga vad gäller bekämpning av grov brottslighet och terrorism. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet anser att fullständig förenlighet med artiklarna 7 och 8 i stadgan, liksom andra grundläggande fri- och rättigheter som skyddas genom stadgan, bör säkerställas i mottagande tredjeländer. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang rådet att fullborda de förhandlingsriktlinjer som föreslagits av kommissionen med de villkor som fastställs i denna resolution. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet noterar att det hittills inte gjorts någon lämplig konsekvensbedömning i syfte att djupgående bedöma riskerna med överföringar av personuppgifter till Demokratiska folkrepubliken Algeriet när det gäller enskildas rätt till integritet och dataskydd, men också andra grundläggande fri- och rättigheter som skyddas genom stadgan. Parlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en lämplig konsekvensbedömning för att fastställa de nödvändiga skyddsåtgärder som ska ingå i avtalet. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet insisterar på att den skyddsnivå som följer av avtalet väsentligen bör vara likvärdig med skyddet i EU-rätten. Om denna nivå inte kan garanteras i både lag och praxis, kan avtalet inte ingås. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet begär att avtalet, i syfte att fullt ut respektera artikel 8 i stadgan och artikel 16 i EUF-fördraget och för att undvika potentiellt ansvar från Europols sida vid en överträdelse av unionens dataskyddslagstiftning till följd av en överföring av personuppgifter utan nödvändiga och lämpliga skyddsåtgärder, ska innehålla strikta och specifika bestämmelser om respekt för principen om ändamålsbegränsning med tydliga villkor för behandlingen av överförda personuppgifter. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet begär att riktlinje B kompletteras för att uttryckligen ange i avtalet att Europol, i enlighet med artikel 19 i Europolförordningen, ska respektera alla eventuella begränsningar som fastställs för personuppgifter som överförs till Europol av medlemsstaterna eller andra leverantörer med avseende på användning av och tillgång till uppgifter som ska överföras till Demokratiska folkrepubliken Algeriet. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet begär att avtalet tydligt ska ange att all ytterligare behandling alltid bör kräva ett skriftligt förhandsgodkännande från Europol. Parlamentet betonar att dessa godkännanden bör dokumenteras av Europol och göras tillgängliga för Europeiska datatillsynsmannen på dennes begäran. Avtalet bör även innehålla en bestämmelse som förpliktigar de behöriga myndigheterna i Demokratiska folkrepubliken Algeriet att respektera dessa begränsningar och närmare ange hur efterlevnaden av dessa begränsningar kommer att verkställas. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet insisterar på att avtalet ska innehålla en tydlig och exakt bestämmelse om lagringstiden för personuppgifter som har överförts, med krav på radering av de personuppgifter som överförts när lagringstiden för uppgifterna löper ut. Parlamentet begär att förfarandeåtgärder fastställs i avtalet för att säkerställa efterlevnad. Parlamentet insisterar på att det i undantagsfall, när det föreligger vederbörligen motiverade skäl för att lagra uppgifterna under en längre period som överskrider lagringstiden för uppgifterna ska finnas krav på att dessa skäl och åtföljande handlingar överlämnas till Europol och Europeiska datatillsynsmannen. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet förväntar sig att de kriterier som anges i skäl 71 i direktiv (EU) 2016/680 kommer att tillämpas, dvs. att överföringar av personuppgifter ska omfattas av konfidentialitetskrav från de behöriga algeriska myndigheter som tar emot personuppgifter från Europol och principen om specificitet samt att personuppgifterna inte kommer att användas i något fall för att begära, avkunna eller verkställa dödsstraff eller någon form av grym och omänsklig behandling. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet anser att de kategorier av brott för vilka personuppgifter kommer att utbytas måste fastställas klart och tydligt och förtecknas i själva det internationella avtalet, i förekommande fall i linje med brottsrekvisit i EU. Parlamentet betonar att denna förteckning bör inbegripa en tydlig och exakt beskrivning av de verksamheter som omfattas av sådana brott och de personer, grupper och organisationer som sannolikt kommer att påverkas av överföringen. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att, i enlighet med Europeiska unionens domstols rättspraxis och i den mening som avses i artikel 8.3 i stadgan, fastställa tillsammans med regeringen i Demokratiska folkrepubliken Algeriet vilken oberoende tillsynsmyndighet som ska ansvara för tillsynen av genomförandet av det internationella avtalet. Parlamentet insisterar på att man bör ha kommit överens om och inrättat en sådan myndighet innan det internationella avtalet kan träda i kraft. Parlamentet insisterar på att denna myndighets namn uttryckligen ska anges i en bilaga till avtalet. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet anser att det bör vara möjligt för endera parten att tillfälligt upphäva eller säga upp det internationella avtalet i händelse av överträdelse av avtalet, och att det oberoende tillsynsorganet också bör vara behörigt att föreslå att avtalet upphävs tillfälligt eller sägs upp i händelse av överträdelse av det. Parlamentet anser att alla personuppgifter som omfattas av avtalet och som överförts före det tillfälliga upphävandet eller uppsägningen får fortsätta att behandlas i enlighet med avtalet. Parlamentet anser att en periodisk utvärdering av avtalet bör inrättas för utvärdering av parternas efterlevnad av avtalet. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet anser att en tydlig definition av begreppet enskilt fall behövs eftersom detta begrepp behövs för att bedöma nödvändigheten och proportionaliteten när det gäller överföringar av uppgifter. Parlamentet betonar att denna definition bör avse faktiska brottsutredningar. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet anser att en definition av begreppet rimliga skäl behövs för att bedöma nödvändigheten och proportionaliteten när det gäller överföringar av uppgifter. Parlamentet betonar att denna definition bör avse faktiska brottsutredningar. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet betonar att uppgifter som överförs till en mottagande myndighet aldrig får behandlas ytterligare av andra myndigheter och att det, för detta ändamål, bör utarbetas en uttömmande förteckning över de behöriga myndigheter i Demokratiska folkrepubliken Algeriet till vilka Europol får överföra uppgifter, med en beskrivning av myndigheternas befogenheter. Parlamentet anser att varje ändring som görs av en sådan förteckning och som innebär att en behörig myndighet ersätts eller att en ny behörig myndighet tillkommer, skulle kräva en översyn av det internationella avtalet. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet betonar behovet av att uttryckligen ange att vidareöverföring av uppgifter från de behöriga myndigheterna i Demokratiska folkrepubliken Algeriet till andra myndigheter i landet bara kan tillåtas för att uppfylla det ursprungliga ändamålet med överföringen från Europol och alltid bör meddelas den oberoende myndigheten, Europeiska datatillsynsmannen och Europol. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet betonar behovet av att uttryckligen ange att vidareöverföring av uppgifter från de behöriga myndigheterna i Demokratiska folkrepubliken Algeriet till andra länder är förbjudet och skulle leda till ett omedelbart upphörande av det internationella avtalet. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet anser att det internationella avtalet med Demokratiska folkrepubliken Algeriet bör inbegripa de registrerades rätt till information, rättelse och radering i enlighet med annan unionslagstiftning om dataskydd. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet påpekar att överföringar av personuppgifter som avslöjar ras eller etniskt ursprung, politiska åsikter, religiös eller filosofisk övertygelse, medlemskap i fackförening, genetiska uppgifter eller uppgifter som rör en persons hälsa eller sexualliv är ytterst känsliga och ger upphov till allvarliga farhågor med tanke på Demokratiska folkrepubliken Algeriets annorlunda rättsliga ram, samhällskaraktär och kulturella bakgrund i jämförelse med Europeiska unionen. Parlamentet betonar att brottsliga handlingar definieras på ett annat sätt i unionen än i Demokratiska folkrepubliken Algeriet. Parlamentet anser att en sådan överföring av uppgifter därför endast bör göras i mycket särskilda undantagsfall och med tydliga skyddsåtgärder för den registrerade och personer med anknytning till den registrerade. Parlamentet anser det nödvändigt att fastställa särskilda skyddsåtgärder som Demokratiska folkrepubliken Algeriet måste respektera när det gäller grundläggande rättigheter och friheter, inbegripet respekt för yttrandefrihet, religionsfrihet och mänsklig värdighet. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet anser att en övervakningsmekanism bör inkluderas i avtalet och att avtalet bör bli föremål för periodiska bedömningar som syftar till att utvärdera dess sätt att fungera i förhållande till Europols operativa behov samt avtalets överensstämmelse med europeiska rättigheter och principer på dataskyddsområdet. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att samråda med Europeiska datatillsynsmannen innan det internationella avtalet färdigställs, i enlighet med förordning (EU) 2016/794 och förordning (EG) nr 45/2001. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet betonar att det kommer att ge sitt samtycke till ingående av avtalet endast om parlamentet, i enlighet med artikel 218 i EUF-fördraget, involveras på ett tillfredsställande sätt i alla skeden av förfarandet. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till Demokratiska folkrepubliken Algeriets regering. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  EUT L 135, 24.5.2016, s. 53.

(2)  EUT L 119, 4.5.2016, s. 1.

(3)  EUT L 201, 31.7.2002, s. 37.

(4)  EUT L 350, 30.12.2008, s. 60.

(5)  EUT L 119, 4.5.2016, s. 89.

(6)  Antagna texter, P8_TA(2017)0366.

(7)  Europol Programming Document 2018-2020, som antogs av Europols styrelse den 30 november 2017 (EDOC# 856927v18).

---

Torsdagen den 5 juli 2018

| 8.4.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 118/109 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 118/109

---

P8_TA(2018)0303

Den politiska krisen i Moldavien efter det annullerade borgmästarvalet i Chisinau

Europaparlamentets resolution av den 5 juli 2018 om den politiska krisen i Moldavien efter ogiltigförklaringen av borgmästarvalet i Chișinău (2018/2783(RSP))

(2020/C 118/17)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Moldavien, särskilt av den 21 januari 2016 om associeringsavtalen/de djupgående och omfattande frihandelsområdena med Georgien, Moldavien och Ukraina (AA/DCFTA) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Moldavien, särskilt av den 21 januari 2016 om associeringsavtalen/de djupgående och omfattande frihandelsområdena med Georgien, Moldavien och Ukraina (AA/DCFTA) (1),

| — | med beaktande av rapporten av den 3 april 2018 om genomförandet av Moldaviens associering, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 3 april 2018 om genomförandet av Moldaviens associering,

| — | med beaktande av sin lagstiftningsresolution av den 4 juli 2017 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om makroekonomiskt stöd till republiken Moldavien (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin lagstiftningsresolution av den 4 juli 2017 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om makroekonomiskt stöd till republiken Moldavien (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande med fastställande av politiska förhandsvillkor för makroekonomiskt stöd till Moldavien (bilaga till lagstiftningsresolutionen av den 4 juli 2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande med fastställande av politiska förhandsvillkor för makroekonomiskt stöd till Moldavien (bilaga till lagstiftningsresolutionen av den 4 juli 2017),

| — | med beaktande av det moldaviska parlamentets beslut av den 20 juli 2017 om ändring av valsystemet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det moldaviska parlamentets beslut av den 20 juli 2017 om ändring av valsystemet,

| — | med beaktande av rekommendationerna från OSSE/ODIHR och Venedigkommissionen av den 19 juli 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationerna från OSSE/ODIHR och Venedigkommissionen av den 19 juli 2017,

| — | med beaktande av uttalandena av den 21 juni 2018 från ordföranden för Europaparlamentets utskott för utrikes frågor, samt från sin rapportör om Moldavien och medordföranden för Euronest, jämte uttalandena från Europeiska utrikestjänsten av den 20 och 27 juni 2018 om giltigförklaring av valet av borgmästaren i Chișinău, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandena av den 21 juni 2018 från ordföranden för Europaparlamentets utskott för utrikes frågor, samt från sin rapportör om Moldavien och medordföranden för Euronest, jämte uttalandena från Europeiska utrikestjänsten av den 20 och 27 juni 2018 om giltigförklaring av valet av borgmästaren i Chișinău,

| — | med beaktande av artikel 2 i associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Moldavien, där det står att ”respekt för de demokratiska principerna, de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna [...] ska ligga till grund för parternas inre och yttre politik och är en väsentlig del av detta avtal”. |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 2 i associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Moldavien, där det står att ”respekt för de demokratiska principerna, de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna [...] ska ligga till grund för parternas inre och yttre politik och är en väsentlig del av detta avtal”.

| — | med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Andrei Năstase vann det förtida borgmästarvalet i Chișinău, efter två omgångar, nämligen den 20 maj och 3 juni 2018, varvid han fick 52,57 % av rösterna och besegrade Ion Ceban som fick 47,43 %. |
| --- | --- |

A.

Andrei Năstase vann det förtida borgmästarvalet i Chișinău, efter två omgångar, nämligen den 20 maj och 3 juni 2018, varvid han fick 52,57 % av rösterna och besegrade Ion Ceban som fick 47,43 %.

| B. | De internationella observatörerna vid borgmästarvalet i Chișinău erkände resultaten av valet, liksom också att det förekommit en verklig valkamp. |
| --- | --- |

B.

De internationella observatörerna vid borgmästarvalet i Chișinău erkände resultaten av valet, liksom också att det förekommit en verklig valkamp.

| C. | Den 19 juni 2018 ogiltigförklarade en domstol i Chișinău resultaten av borgmästarvalet, med den motiveringen att bägge kandidaterna hade hänvänt sig till väljarna i sociala medier på själva valdagen, alltså efter att kampanjen juridiskt sett avslutats. Ingen av medtävlarna i valprocessen hade bett om att valet skulle ogiltigförklaras. |
| --- | --- |

C.

Den 19 juni 2018 ogiltigförklarade en domstol i Chișinău resultaten av borgmästarvalet, med den motiveringen att bägge kandidaterna hade hänvänt sig till väljarna i sociala medier på själva valdagen, alltså efter att kampanjen juridiskt sett avslutats. Ingen av medtävlarna i valprocessen hade bett om att valet skulle ogiltigförklaras.

| D. | Den 21 juni 2018 bekräftade en appellationsdomstol i Chișinău det beslut som fattats i lägre instans, och drog den slutsatsen att kommunikationer med väljare i sociala medier hade olagligt påverkat valresultatet. |
| --- | --- |

D.

Den 21 juni 2018 bekräftade en appellationsdomstol i Chișinău det beslut som fattats i lägre instans, och drog den slutsatsen att kommunikationer med väljare i sociala medier hade olagligt påverkat valresultatet.

| E. | Den 25 juni 2018 bekräftade Moldaviens högsta domstol besluten i lägre instans om att resultaten av borgmästarvalet i Chișinău skulle ogiltigförklaras. |
| --- | --- |

E.

Den 25 juni 2018 bekräftade Moldaviens högsta domstol besluten i lägre instans om att resultaten av borgmästarvalet i Chișinău skulle ogiltigförklaras.

| F. | Den 29 juni 2018 bekräftade Moldaviens centrala valkommission högsta domstolens beslut om att ogiltigförklara borgmästarvalet i Chișinău. |
| --- | --- |

F.

Den 29 juni 2018 bekräftade Moldaviens centrala valkommission högsta domstolens beslut om att ogiltigförklara borgmästarvalet i Chișinău.

| G. | Uppropet om att ”få fram rösterna” ansågs från domstolshåll som påtryckningar och otillbörlig påverkan på väljarna, men har varit gängse praxis vid tidigare val i Moldavien och aldrig lett till att valen annullerats. |
| --- | --- |

G.

Uppropet om att ”få fram rösterna” ansågs från domstolshåll som påtryckningar och otillbörlig påverkan på väljarna, men har varit gängse praxis vid tidigare val i Moldavien och aldrig lett till att valen annullerats.

| H. | Den här utvecklingen innebär en risk för att landet kommer att frångå sin uppslutning bakom europeiska värden och principer, och ytterligare undergräva det svaga förtroende som Moldaviens invånare har för statens institutioner. Moldaviens politiska partier har förklarat att detta är ett betänkligt prejudikat inför kommande val och tusentals människor har protesterat mot det beslut som fattats av domstolarna i Chișinău. |
| --- | --- |

H.

Den här utvecklingen innebär en risk för att landet kommer att frångå sin uppslutning bakom europeiska värden och principer, och ytterligare undergräva det svaga förtroende som Moldaviens invånare har för statens institutioner. Moldaviens politiska partier har förklarat att detta är ett betänkligt prejudikat inför kommande val och tusentals människor har protesterat mot det beslut som fattats av domstolarna i Chișinău.

| I. | Det internationella samfundet, bland annat Europeiska unionen och Förenta staternas utrikesdepartement har kritiserat beslutet och understrukit att väljarnas vilja måste respekteras. |
| --- | --- |

I.

Det internationella samfundet, bland annat Europeiska unionen och Förenta staternas utrikesdepartement har kritiserat beslutet och understrukit att väljarnas vilja måste respekteras.

| J. | EU och Moldavien har gemensamt åtagit sig att vidareutveckla sin politiska associering och ekonomiska integration, vilket förutsätter att landet antar och genomför reformer av strukturellt och annat väsentligt slag, såsom det förutsätts i associeringsavtalet, det djupgående och omfattande frihandelsavtalet och i associeringsagendan, liksom det också förutsätter att Moldavien går in för att slå vakt om europeiska värden, såsom respekten för människovärdet och människans frihet, demokrati, jämlikhet och rättsstat. |
| --- | --- |

J.

EU och Moldavien har gemensamt åtagit sig att vidareutveckla sin politiska associering och ekonomiska integration, vilket förutsätter att landet antar och genomför reformer av strukturellt och annat väsentligt slag, såsom det förutsätts i associeringsavtalet, det djupgående och omfattande frihandelsavtalet och i associeringsagendan, liksom det också förutsätter att Moldavien går in för att slå vakt om europeiska värden, såsom respekten för människovärdet och människans frihet, demokrati, jämlikhet och rättsstat.

| K. | Att valen ogiltigförklarats är ett betänkligt och påfallande tecken på att det går allt sämre med tillämpningen av demokratiska normer i Moldavien, särskilt när man erinrar sig att ett oberoende rättsväsen som fungerar med insyn är en hörnsten för både demokrati och rättsstat. Ogiltigförklaringen visar att man i landet blir alltmer benägen för ett auktoritärt och godtyckligt styre, och att folk fått avsevärt mindre förtroende för sina myndigheter och institutioner. |
| --- | --- |

K.

Att valen ogiltigförklarats är ett betänkligt och påfallande tecken på att det går allt sämre med tillämpningen av demokratiska normer i Moldavien, särskilt när man erinrar sig att ett oberoende rättsväsen som fungerar med insyn är en hörnsten för både demokrati och rättsstat. Ogiltigförklaringen visar att man i landet blir alltmer benägen för ett auktoritärt och godtyckligt styre, och att folk fått avsevärt mindre förtroende för sina myndigheter och institutioner.

| L. | Republiken Moldaviens parlament kom i juli 2017, trots att OSSE/ODIHR och Venedigkommissionen avrått från det, att anta en kontroversiell ändring av vallagen, som föranleder oro över risken för att kandidater kan utsättas för otillbörlig påverkan, samt över att det införts enmansvalkretsar och överdrivet höga trösklar för att man inom den proportionellt valda delen ska kunna bli invald i parlamentet, liksom också över risken för att minoriteter och kvinnor inte kommer att bli tillräckligt företrädda. Venedigkommissionen underströk också att den nuvarande polariseringen kring detta lagstiftningsinitiativ inte var något tecken på meningsfullt samråd eller brett samförstånd bland berörda aktörer. |
| --- | --- |

L.

Republiken Moldaviens parlament kom i juli 2017, trots att OSSE/ODIHR och Venedigkommissionen avrått från det, att anta en kontroversiell ändring av vallagen, som föranleder oro över risken för att kandidater kan utsättas för otillbörlig påverkan, samt över att det införts enmansvalkretsar och överdrivet höga trösklar för att man inom den proportionellt valda delen ska kunna bli invald i parlamentet, liksom också över risken för att minoriteter och kvinnor inte kommer att bli tillräckligt företrädda. Venedigkommissionen underströk också att den nuvarande polariseringen kring detta lagstiftningsinitiativ inte var något tecken på meningsfullt samråd eller brett samförstånd bland berörda aktörer.

| M. | FN:s särskilda rapportör för situationen för människorättsförsvarare anser att människorättsförsvarare och journalister i Moldavien råkar ut för smutskastningskampanjer och anklagas på politiska grunder eller ständigt hotas när de försvarar personer med avvikande åsikter, samtidigt som journalisternas tillgång till information begränsas. |
| --- | --- |

M.

FN:s särskilda rapportör för situationen för människorättsförsvarare anser att människorättsförsvarare och journalister i Moldavien råkar ut för smutskastningskampanjer och anklagas på politiska grunder eller ständigt hotas när de försvarar personer med avvikande åsikter, samtidigt som journalisternas tillgång till information begränsas.

| N. | Eftersom det inte gjorts tillräckliga framsteg med reformen av rättsväsendet i Moldavien och landet inte heller uppfyllde EU:s villkor beslutade EU i oktober 2017 att hålla inne med en betalning på 28 miljoner euro inom ramen för EU:s program för reform av rättsväsendet. |
| --- | --- |

N.

Eftersom det inte gjorts tillräckliga framsteg med reformen av rättsväsendet i Moldavien och landet inte heller uppfyllde EU:s villkor beslutade EU i oktober 2017 att hålla inne med en betalning på 28 miljoner euro inom ramen för EU:s program för reform av rättsväsendet.

| 1. | Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över Moldaviens högsta domstols beslut om att ogiltigförklara resultaten av borgmästarvalet i Chișinău, i och med att besluten fattats på tvivelaktiga grunder och utan insyn, vilket allvarligt undergrävt valprocessens integritet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet påminner om att trovärdiga val som präglas av insyn, rättvisa och plats för alla bildar hörnstenen i varje demokratiskt system, genom att bevara rättsväsendet som opartiskt och oberoende av alla försök till politisk påverkan, liksom de också utgör själva grundvalen för förtroendet för det politiska systemet i landet, och att politisk inblandning i rättsväsendet och förrättandet av val strider mot de europeiska normer som Moldavien förbundit sig till, särskilt som ett led i associeringsavtalet mellan EU och Moldavien. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uttrycker sin starka solidaritet med de tusentals människor som protesterar på gatorna i Chișinău, och instämmer med deras krav på att de moldaviska myndigheterna ska vidta lämpliga åtgärder för att resultaten av borgmästarvalet i Chișinău ska respekteras, då de ju också erkänts av nationella och internationella observatörer och återspeglar väljarnas vilja. Parlamentet uppmanar myndigheterna att garantera rätten till fredliga protester. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar med kraft de moldaviska myndigheterna att garantera att demokratins mekanismer fungerar och vidhåller att både den verkställande och den dömande makten ömsesidigt måste respektera maktfördelningsläran, fullständigt ställa upp bakom demokratins principer och visa aktning för rättsstaten. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uttrycker sin allvarliga oro över att det blivit ännu sämre ställt med de demokratiska normerna i Moldavien. Parlamentet inser att domstolsbesluten, som redan vid flerfaldiga tillfällen citerats som politiskt påverkade och motiverade, är ett exempel på att staten tagit befälet, och visar att det råder en mycket djup kris för Moldaviens institutioner. Parlamentet beklagar att myndigheterna, trots talrika framstötar från det internationella samfundet, fortsätter att undergräva befolkningens förtroende för att statens institutioner är rättvisa och opartiska. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet anser, efter beslutet om att ogiltigförklara resultaten av borgmästarvalet i Chișinău, att det är ett förhandsvillkor för beviljande av makroekonomiskt stöd att mottagarlandet respekterar gällande demokratiska mekanismer, däribland ett parlamentariskt flerpartisystem och rättsstatsprincipen, och garanterar respekt för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att inställa alla planerade utbetalningar av makroekonomiskt stöd till Moldavien. Parlamentet anser att inga beslut om framtida utbetalningar bör fattas innan det planerade parlamentsvalet förrättats, och att utbetalningarna bör förutsätta att valet förlöper enligt internationellt erkända normer och bedöms av specialiserade internationella organ, och att villkoren för makroekonomiskt stöd uppfylls. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet yrkar på att kommissionen ska inställa budgetstödet till Moldavien, och därvid åberopa sig på prejudikatet från juli 2015, när stödet inställdes som en följd av bankkrisen. Parlamentet anser att det bör antas en mekanism för inställande av EU:s budgetstöd, såsom reaktion på ogiltigförklaringen av borgmästarvalet i Chișinău, och att mekanismen bör innefatta en förteckning över villkor som de moldaviska myndigheterna har att uppfylla, och där det bör ingå att valet i Chișinău, erkänns som giltigt och att bankbedrägeriet görs till föremål för konkreta och resultatinriktade undersökningar som genomgående präglas av insyn, liksom att tillgångarna återfås och att gärningsmännen lagförs. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar de moldaviska myndigheterna att göra något i anledning av rekommendationerna från OSSE/ODIHR och Venedigkommissionen om valreform. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet upprepar sin oro över att den ekonomiska och politiska makten anhopats i händerna på en liten grupp, liksom också över att det går allt sämre för rättsstaten, de demokratiska normerna och respekten för mänskliga rättigheter, samt över att statens institutioner blivit överhövan politiserade, korruptionen blivit en del av systemet, undersökningarna av bankbedrägeriet 2014 varit otillräckliga och mediernas mångfald begränsats. Parlamentet uttrycker sin oro över att det inte finns något oberoende rättsväsen, och framför allt över de fall där selektiv rättvisa använts för att utöva påtryckningar på politiska meningsmotståndare. Parlamentet uppmanar de moldaviska myndigheterna att reformera rättsväsendet, bland annat genom utnämning av nya domare, för att man inte från rättsväsendets sida ska blanda sig i valprocessen och den politiska processen, och inte heller på något annat sätt undergräva det moldaviska folkets på demokratisk väg uttryckta vilja. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet är oroat över att politiska meningsmotståndare och deras advokater förföljs av de moldaviska myndigheterna med hjälp av uppdiktade anklagelser och straffrättsliga förfaranden, och varnar för att myndigheterna på det här sättet åsidosätter både rättsstatsprincipen och politiska meningsmotståndares och advokaters rättigheter. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet beklagar att myndigheterna, alltsedan bankbedrägeriet 2014 då sammanlagt omkring en miljard US-dollar stals från Moldaviens finansiella system, gjort ytterst små framsteg med att undersöka den här affären på ett genomgripande och opartiskt sätt. Parlamentet yrkar på resoluta åtgärder för att de stulna pengarna ska fås tillbaka och för att de ansvariga ska ställas inför rätta, oavsett sin politiska färg. Parlamentet anser att detta ofrånkomligen måste göras, för att Moldaviens invånare ska återfå sitt förtroende för institutionerna och för att myndigheterna åter ska framstå som trovärdiga. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar de moldaviska myndigheterna att rätta sig efter internationella principer och internationell bästa praxis och garantera det civila samhället en omgivning där det kan verka fritt. Parlamentet uttrycker oro framför allt över att man i det aktuella förslaget till lag om icke-statliga organisationer som nu dryftas i parlamentet har tagit med stadganden som kan komma att begränsa utlandsfinansieringen av sådana organisationer i Moldavien. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar Moldaviens parlament att samråda med det civila samhället och oberoende medier före det slutliga antagandet av den nya lagen om audiovisuella medier och att avvisa den så kallade reformen om dubbla användningsändamål. Parlamentet oroar sig över om de oberoende, lokala och nära oppositionen stående medierna i Moldavien, vilka bland annat saknar tillräckliga resurser, kommer att kunna förverkliga den nya lagens krav om obligatoriskt lokalt innehåll. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten och kommissionen att noggrant övervaka händelseutvecklingen inom alla dessa områden och hålla parlamentet informerat i vederbörlig ordning. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Europeiska utrikestjänsten, rådet, kommissionen och medlemsstaterna, Republiken Moldaviens president, premiärminister och talmannen för landets parlament samt till OSSE/ODIHR och Venedigkommissionen. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  EUT C 11, 12.1.2018, s. 82.

(2)  Antagna texter, P8_TA(2017)0283.

---

| 8.4.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 118/113 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 118/113

---

P8_TA(2018)0304

Somalia

Europaparlamentets resolution av den 5 juli 2018 om Somalia (2018/2784(RSP))

(2020/C 118/18)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Somalia, särskilt resolutionen av den 15 september 2016 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Somalia, särskilt resolutionen av den 15 september 2016 (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 18 maj 2017 om flyktinglägret i Dadaab (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 18 maj 2017 om flyktinglägret i Dadaab (2),

| — | med beaktande av uttalandet av den 30 oktober 2017 från talespersonen för Europeiska utrikestjänsten om attacken i Somalia, liksom de tidigare uttalandena av talespersonen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 30 oktober 2017 från talespersonen för Europeiska utrikestjänsten om attacken i Somalia, liksom de tidigare uttalandena av talespersonen,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 3 april 2017 om Somalia, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 3 april 2017 om Somalia,

| — | med beaktande av den gemensamma strategin för EU och Afrika, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma strategin för EU och Afrika,

| — | med beaktande av Cotonouavtalet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Cotonouavtalet,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna,

| — | med beaktande av rapporten från FN:s kontor för mänskliga rättigheter Protection of Civilians: Building the Foundation for Peace, Security and Human Rights in Somalia från december 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från FN:s kontor för mänskliga rättigheter Protection of Civilians: Building the Foundation for Peace, Security and Human Rights in Somalia från december 2017,

| — | med beaktande av det nationella vägledande programmet mellan EU och Somalia för Förbundsrepubliken Somalia 2014-2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det nationella vägledande programmet mellan EU och Somalia för Förbundsrepubliken Somalia 2014-2020,

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution från den 15 maj 2018 om förlängning av mandatet för Afrikanska unionens uppdrag i Somalia (Amisom), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution från den 15 maj 2018 om förlängning av mandatet för Afrikanska unionens uppdrag i Somalia (Amisom),

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution om Somalia från den 27 mars 2018, liksom av alla dess tidigare resolutioner, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution om Somalia från den 27 mars 2018, liksom av alla dess tidigare resolutioner,

| — | med beaktande av informationen från FN:s särskilda representant för Somalia till säkerhetsrådet från den 15 maj 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av informationen från FN:s särskilda representant för Somalia till säkerhetsrådet från den 15 maj 2018,

| — | med beaktande av pressmeddelandena av den 25 januari 2018, den 25 februari 2018 och den 4 april 2018 från FN:s säkerhetsråd om Somalia, |
| --- | --- |

—

med beaktande av pressmeddelandena av den 25 januari 2018, den 25 februari 2018 och den 4 april 2018 från FN:s säkerhetsråd om Somalia,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 25 juni 2018 om Afrikas horn, av den 17 juli 2017 om hantering av risken för hungersnöd, och av den 3 april 2017 om Somalia, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 25 juni 2018 om Afrikas horn, av den 17 juli 2017 om hantering av risken för hungersnöd, och av den 3 april 2017 om Somalia,

| — | med beaktande FN:s generalsekreterares rapporter om Somalia av den 26 december 2017 och den 2 maj 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande FN:s generalsekreterares rapporter om Somalia av den 26 december 2017 och den 2 maj 2018,

| — | med beaktande av kommunikén från FN:s säkerhetskonferens om Somalia av den 4 december 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommunikén från FN:s säkerhetskonferens om Somalia av den 4 december 2017,

| — | med beaktande av resolutionen av FN:s råd för mänskliga rättigheter av den 29 september 2017 om stöd till Somalia på området mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolutionen av FN:s råd för mänskliga rättigheter av den 29 september 2017 om stöd till Somalia på området mänskliga rättigheter,

| — | med beaktande av uttalandet från Amisom av den 8 november 2017, där det tillkännagav sin avsikt att inleda ett stegvist tillbakadragande av trupper från Somalia från och med december 2017, i syfte att genomföra ett fullständigt tillbakadragande senast 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet från Amisom av den 8 november 2017, där det tillkännagav sin avsikt att inleda ett stegvist tillbakadragande av trupper från Somalia från och med december 2017, i syfte att genomföra ett fullständigt tillbakadragande senast 2020,

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet av fyra FN-människorättsexperter den 4 maj 2016 där de uttryckte oro över de ökande förföljelserna av fackföreningsmedlemmar i Somalia, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet av fyra FN-människorättsexperter den 4 maj 2016 där de uttryckte oro över de ökande förföljelserna av fackföreningsmedlemmar i Somalia,

| — | med beaktande av de slutsatser och rekommendationer som anges i den 380:e rapporten för ILO:s kommitté för föreningsfrihet från november 2016, som godkänts av ILO:s styrande organ för mål nr 3113, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de slutsatser och rekommendationer som anges i den 380:e rapporten för ILO:s kommitté för föreningsfrihet från november 2016, som godkänts av ILO:s styrande organ för mål nr 3113,

| — | med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Al-Shabaab har utfört flera terroristattacker på somalisk mark. Den 14 oktober 2017 upplevde Somalia sin värsta terroristattack där minst 512 människor registrerats officiellt ha dött och 357 sårats. Al-Shabaab och andra terroristgrupper som är knutna till Islamiska staten har fortsatt att begå terroristattacker mot den internationellt erkända somaliska regeringen och civilbefolkningen. |
| --- | --- |

A.

Al-Shabaab har utfört flera terroristattacker på somalisk mark. Den 14 oktober 2017 upplevde Somalia sin värsta terroristattack där minst 512 människor registrerats officiellt ha dött och 357 sårats. Al-Shabaab och andra terroristgrupper som är knutna till Islamiska staten har fortsatt att begå terroristattacker mot den internationellt erkända somaliska regeringen och civilbefolkningen.

| B. | Den 1 april 2018 ledde al-Shabaab en bilbombsattack mot en av Afrikanska unionens fredsbevararbas i Bulamarer och närliggande byar. Den 25 februari 2018 inträffade två terrorattacker i Mogadishu som dödade minst 32 personer. |
| --- | --- |

B.

Den 1 april 2018 ledde al-Shabaab en bilbombsattack mot en av Afrikanska unionens fredsbevararbas i Bulamarer och närliggande byar. Den 25 februari 2018 inträffade två terrorattacker i Mogadishu som dödade minst 32 personer.

| C. | Regeringens säkerhetsstyrkor i Somalia dödade och sårade olagligen civila under interna strider mellan regeringsstyrkorna vid ett biståndsutdelningscentrum i Baidoa i juni 2017. Civilbefolkningen har också blivit angripen under sammandrabbningar mellan regionala styrkor och klanmiliser, särskilt i regionerna Nedre Shabelle, Galgaduud och Hiraan. |
| --- | --- |

C.

Regeringens säkerhetsstyrkor i Somalia dödade och sårade olagligen civila under interna strider mellan regeringsstyrkorna vid ett biståndsutdelningscentrum i Baidoa i juni 2017. Civilbefolkningen har också blivit angripen under sammandrabbningar mellan regionala styrkor och klanmiliser, särskilt i regionerna Nedre Shabelle, Galgaduud och Hiraan.

| D. | Enligt rapporten från FN:s kontor för mänskliga rättigheter och FN:s biståndsuppdrag i Somalia (Unsom) för perioden 1 januari 2016–14 oktober 2017 har 2 078 civila dött och 2 507 sårats i Somalia. Största delen av fallen tillskrivs al-Shabaabrebellerna. E betydande andel av dessa dödsfall har förorsakats av klanmiliser, statliga aktörer, inklusive armén och polisen och t.o.m. Afrikanska unionens uppdrag i Somalia. |
| --- | --- |

D.

Enligt rapporten från FN:s kontor för mänskliga rättigheter och FN:s biståndsuppdrag i Somalia (Unsom) för perioden 1 januari 2016–14 oktober 2017 har 2 078 civila dött och 2 507 sårats i Somalia. Största delen av fallen tillskrivs al-Shabaabrebellerna. E betydande andel av dessa dödsfall har förorsakats av klanmiliser, statliga aktörer, inklusive armén och polisen och t.o.m. Afrikanska unionens uppdrag i Somalia.

| E. | Somalia har genomlevt två årtionden av inbördeskrig. Sedan 2012, då en ny, internationellt understödd regering tillträdde, har Somalia gjort stora framsteg i riktning mot fred och stabilitet. Även om al-Shabaab har lidit stora förluster från terrorismbekämpningsinsatser under de senaste åren tyder FN-rapporter på att IS/Daish-fraktionerna i Somalia har ökat betydligt. |
| --- | --- |

E.

Somalia har genomlevt två årtionden av inbördeskrig. Sedan 2012, då en ny, internationellt understödd regering tillträdde, har Somalia gjort stora framsteg i riktning mot fred och stabilitet. Även om al-Shabaab har lidit stora förluster från terrorismbekämpningsinsatser under de senaste åren tyder FN-rapporter på att IS/Daish-fraktionerna i Somalia har ökat betydligt.

| F. | Den 8 februari 2017 höll Somalia sitt första fria val efter att den internationellt understödda regeringen tillträdde. Valsystemet ökade valdeltagandet, men visade endast begränsade valmässiga drag. Regeringen har åtagit sig att vid valen som arrangeras 2020-2021 övergå till ett oviktat valsystem som grundar sig på den allmänna rösträtten. |
| --- | --- |

F.

Den 8 februari 2017 höll Somalia sitt första fria val efter att den internationellt understödda regeringen tillträdde. Valsystemet ökade valdeltagandet, men visade endast begränsade valmässiga drag. Regeringen har åtagit sig att vid valen som arrangeras 2020-2021 övergå till ett oviktat valsystem som grundar sig på den allmänna rösträtten.

| G. | Mandatet för Afrikanska unionens uppdrag i Somalia förlängdes fram till och med den 31 juli 2018. Enligt FN:s säkerhetsråds resolution nr 2372/17 bör uniformerad personal vid Amisom minskas med 30 procent till 20 626 personer till senast den 30 oktober 2018. Amisom-personal har anklagats för människorättskränkningar, sexuellt våld och försummelse under sin tjänst. |
| --- | --- |

G.

Mandatet för Afrikanska unionens uppdrag i Somalia förlängdes fram till och med den 31 juli 2018. Enligt FN:s säkerhetsråds resolution nr 2372/17 bör uniformerad personal vid Amisom minskas med 30 procent till 20 626 personer till senast den 30 oktober 2018. Amisom-personal har anklagats för människorättskränkningar, sexuellt våld och försummelse under sin tjänst.

| H. | Yttrandefriheten, som är en grundpelare för varje fungerande demokrati, fortsätter att vara kraftigt begränsad i Somalia. Journalister, människorättsförsvarare, aktivister inom det civila samhället och politiska ledare fortsätter att utsättas för hot dagligen. Al-Shabaab fortsätter att använda hotelser, gripanden, frihetsberövanden utan rättslig prövning och till och med mord. Myndigheterna utreder sällan dessa fall. Somalia har enligt Internationella journalistfederationens (IFJ) åtta år i rad varit det mest dödliga landet i Afrika för journalister och andra yrkesverksamma inom medierna att arbeta och utöva sin grundläggande rätt till yttrandefrihet i. |
| --- | --- |

H.

Yttrandefriheten, som är en grundpelare för varje fungerande demokrati, fortsätter att vara kraftigt begränsad i Somalia. Journalister, människorättsförsvarare, aktivister inom det civila samhället och politiska ledare fortsätter att utsättas för hot dagligen. Al-Shabaab fortsätter att använda hotelser, gripanden, frihetsberövanden utan rättslig prövning och till och med mord. Myndigheterna utreder sällan dessa fall. Somalia har enligt Internationella journalistfederationens (IFJ) åtta år i rad varit det mest dödliga landet i Afrika för journalister och andra yrkesverksamma inom medierna att arbeta och utöva sin grundläggande rätt till yttrandefrihet i.

| I. | Rätt till föreningsfrihet och fackföreningsanslutning är avgörande för utvecklingen av en fungerande demokrati. Somalias federala regering tillåter i praktiken inte bildandet och förekomsten av oberoende fackföreningar. Fackföreningsaktivister och aktivister för arbetstagares rättigheter i Somalia ställs dagligen inför hot, repressalier och trakasserier. Stigmatisering och smutskastningskampanjer mot fackföreningsmedlemmar är allmänt förekommande i Somalia. |
| --- | --- |

I.

Rätt till föreningsfrihet och fackföreningsanslutning är avgörande för utvecklingen av en fungerande demokrati. Somalias federala regering tillåter i praktiken inte bildandet och förekomsten av oberoende fackföreningar. Fackföreningsaktivister och aktivister för arbetstagares rättigheter i Somalia ställs dagligen inför hot, repressalier och trakasserier. Stigmatisering och smutskastningskampanjer mot fackföreningsmedlemmar är allmänt förekommande i Somalia.

| J. | Internationella arbetsorganisationen (ILO) har lämnat in ett klagomål om kränkning av föreningsfriheten mot den somaliska regeringen. ILO uppmanade regeringen att omedelbart erkänna att Faruk Osman leder organisationerna det somaliska journalistförbundet (NUSOJ) och den gemensamma organisationen för somaliska fackföreningar (FESTU). |
| --- | --- |

J.

Internationella arbetsorganisationen (ILO) har lämnat in ett klagomål om kränkning av föreningsfriheten mot den somaliska regeringen. ILO uppmanade regeringen att omedelbart erkänna att Faruk Osman leder organisationerna det somaliska journalistförbundet (NUSOJ) och den gemensamma organisationen för somaliska fackföreningar (FESTU).

| K. | FN:s människorättsexperter förklarade offentligt att Somalia inte fullgör sina internationella skyldigheter på området för mänskliga rättigheter, och situationen för fackföreningar förvärras trots särskilda rekommendationer från Internationella arbetsorganisationens styrelse som uppmanar Somalias regering att avstå från ytterligare inblandning i fackföreningar som har registrerats i Somalia, med särskild hänvisning till NUSOJ och FESTU. |
| --- | --- |

K.

FN:s människorättsexperter förklarade offentligt att Somalia inte fullgör sina internationella skyldigheter på området för mänskliga rättigheter, och situationen för fackföreningar förvärras trots särskilda rekommendationer från Internationella arbetsorganisationens styrelse som uppmanar Somalias regering att avstå från ytterligare inblandning i fackföreningar som har registrerats i Somalia, med särskild hänvisning till NUSOJ och FESTU.

| L. | Människorättskränkningar är utbredda i Somalia. De som är ansvariga för dem är oftast icke-statliga aktörer – al-Shabaabrebeller och klanmiliser – men även statliga aktörer. Det har förekommit utomrättsliga avrättningar, sexuellt och könsrelaterat våld, godtyckliga gripanden, frihetsberövanden och bortföranden. Enligt FN:s kontor för mänskliga rättigheter kränker den nationella underrättelse- och säkerhetsmyndigheten (Nisa) i Somalia rutinmässigt internationell människorättslagstiftning. Den arbetar ofta på ett utomrättsligt sätt och dess befogenheter är alltför breda. |
| --- | --- |

L.

Människorättskränkningar är utbredda i Somalia. De som är ansvariga för dem är oftast icke-statliga aktörer – al-Shabaabrebeller och klanmiliser – men även statliga aktörer. Det har förekommit utomrättsliga avrättningar, sexuellt och könsrelaterat våld, godtyckliga gripanden, frihetsberövanden och bortföranden. Enligt FN:s kontor för mänskliga rättigheter kränker den nationella underrättelse- och säkerhetsmyndigheten (Nisa) i Somalia rutinmässigt internationell människorättslagstiftning. Den arbetar ofta på ett utomrättsligt sätt och dess befogenheter är alltför breda.

| M. | Den politiska situationen är instabil och regeringen är fortfarande svag, vilket hämmar framstegen på rätts- och säkerhetsområdet. Enligt Transparency International är Somalia det mest korrupta landet i världen. |
| --- | --- |

M.

Den politiska situationen är instabil och regeringen är fortfarande svag, vilket hämmar framstegen på rätts- och säkerhetsområdet. Enligt Transparency International är Somalia det mest korrupta landet i världen.

| N. | Militära domstolar fortsätter att pröva ett stort antal fall, däribland terrorismrelaterade brott, under förfaranden som absolut inte lever upp till de internationella standarderna om rättvisa rättegångar. Under det tredje kvartalet 2017 hade minst 23 personer avrättats efter domar som utfärdats av militärdomstolar, de flesta anklagade för terrorismrelaterade brott. Den 13 februari 2017 dömdes sju svarande, bland dem ett barn, till döden i Puntland för mord, till stor del utifrån erkännanden som erhållits under tvång av underrättelsetjänsten i Puntland. Fem avrättades i april samma år. |
| --- | --- |

N.

Militära domstolar fortsätter att pröva ett stort antal fall, däribland terrorismrelaterade brott, under förfaranden som absolut inte lever upp till de internationella standarderna om rättvisa rättegångar. Under det tredje kvartalet 2017 hade minst 23 personer avrättats efter domar som utfärdats av militärdomstolar, de flesta anklagade för terrorismrelaterade brott. Den 13 februari 2017 dömdes sju svarande, bland dem ett barn, till döden i Puntland för mord, till stor del utifrån erkännanden som erhållits under tvång av underrättelsetjänsten i Puntland. Fem avrättades i april samma år.

| O. | Utländska intressen komplicerar den politiska situationen ytterligare. I samband med den bredare konfrontationen mellan å ena sidan Förenade Arabemiraten och Saudiarabien och Qatar, å andra, har Somalias federala regering försökt att förhålla sig neutral. Saudiarabien och Förenade Arabemiraten har som vedergällning dragit in sina regelbundna utbetalningar av budgetstöd till Somalia, vilket ytterligare försvagar regeringens förmåga att betala säkerhetsstyrkorna. |
| --- | --- |

O.

Utländska intressen komplicerar den politiska situationen ytterligare. I samband med den bredare konfrontationen mellan å ena sidan Förenade Arabemiraten och Saudiarabien och Qatar, å andra, har Somalias federala regering försökt att förhålla sig neutral. Saudiarabien och Förenade Arabemiraten har som vedergällning dragit in sina regelbundna utbetalningar av budgetstöd till Somalia, vilket ytterligare försvagar regeringens förmåga att betala säkerhetsstyrkorna.

| P. | Barn hör till de största offren för konflikten i Somalia. Det har förekommit många fall av bortföranden och rekryteringar av barn till terroristgrupper. De har behandlats som fiender av de somaliska säkerhetsstyrkorna och det har förekommit många mord, lemlästningar, gripanden och frihetsberövanden. |
| --- | --- |

P.

Barn hör till de största offren för konflikten i Somalia. Det har förekommit många fall av bortföranden och rekryteringar av barn till terroristgrupper. De har behandlats som fiender av de somaliska säkerhetsstyrkorna och det har förekommit många mord, lemlästningar, gripanden och frihetsberövanden.

| Q. | En rapport från Human Rights Watch av den 21 februari 2018 hänvisar till kränkningar och brott – inbegripet misshandel, tortyr, fängslande och sexuellt våld – som hundratals barn som hålls i förvar på grund av terrorismrelaterad verksamhet har utsatts för sedan 2015. I Puntland har barn dömts till döden för terroristbrott. |
| --- | --- |

Q.

En rapport från Human Rights Watch av den 21 februari 2018 hänvisar till kränkningar och brott – inbegripet misshandel, tortyr, fängslande och sexuellt våld – som hundratals barn som hålls i förvar på grund av terrorismrelaterad verksamhet har utsatts för sedan 2015. I Puntland har barn dömts till döden för terroristbrott.

| R. | Efter år av torka har 230 000 människor, av vilka över hälften beräknas vara barn, fördrivits efter översvämningar orsakade av den senaste tidens rekordregn. De delar samma öde som de ungefär 2,6 miljoner människor i hela landet som redan har drabbats av torka och konflikter. |
| --- | --- |

R.

Efter år av torka har 230 000 människor, av vilka över hälften beräknas vara barn, fördrivits efter översvämningar orsakade av den senaste tidens rekordregn. De delar samma öde som de ungefär 2,6 miljoner människor i hela landet som redan har drabbats av torka och konflikter.

| S. | Ett betydande antal av de civila dödsfall som har registrerats orsakades av klanmiliser. Klankonflikterna orsakas till största delen av tvister om mark och resurser, som den fortsatta hämndspiralen förvärrar. Dessa konflikter har förvärrats av de knappa resurserna och torkan. Sådana konflikter utnyttjas av regeringsfientliga element till att ytterligare destabilisera områdena. |
| --- | --- |

S.

Ett betydande antal av de civila dödsfall som har registrerats orsakades av klanmiliser. Klankonflikterna orsakas till största delen av tvister om mark och resurser, som den fortsatta hämndspiralen förvärrar. Dessa konflikter har förvärrats av de knappa resurserna och torkan. Sådana konflikter utnyttjas av regeringsfientliga element till att ytterligare destabilisera områdena.

| T. | Den osäkra livsmedelsförsörjningen fortsätter att utgöra ett allvarligt problem för den somaliska staten och befolkningen. Enligt kommissionens generaldirektoratet för europeiskt civilskydd och humanitära biståndsåtgärder har cirka hälften av Somalias befolkning på 12 miljoner invånare osäker livsmedelsförsörjning och är i behov av humanitärt bistånd. Uppskattningsvis 1,2 miljoner barn beräknas vara akut undernärda, varav 232 000 kommer att drabbas av livshotande grav akut undernäring. Många delar av landet har inte helt återhämtat sig från hungersnöden 2011–2012. Torka förvärrar problemen med osäker livsmedelsförsörjning i Somalia. |
| --- | --- |

T.

Den osäkra livsmedelsförsörjningen fortsätter att utgöra ett allvarligt problem för den somaliska staten och befolkningen. Enligt kommissionens generaldirektoratet för europeiskt civilskydd och humanitära biståndsåtgärder har cirka hälften av Somalias befolkning på 12 miljoner invånare osäker livsmedelsförsörjning och är i behov av humanitärt bistånd. Uppskattningsvis 1,2 miljoner barn beräknas vara akut undernärda, varav 232 000 kommer att drabbas av livshotande grav akut undernäring. Många delar av landet har inte helt återhämtat sig från hungersnöden 2011–2012. Torka förvärrar problemen med osäker livsmedelsförsörjning i Somalia.

| U. | Det finns flera somaliska flyktingläger i Kenya, däribland lägret i Dadaab, som ensamt har ungefär 350 000 flyktingar. Med tanke på att det internationella samfundet har misslyckats med att tillhandahålla lämpligt stöd, har de kenyanska myndigheterna för avsikt att minska antalet läger genom att pressa människor att återvända till Somalia. |
| --- | --- |

U.

Det finns flera somaliska flyktingläger i Kenya, däribland lägret i Dadaab, som ensamt har ungefär 350 000 flyktingar. Med tanke på att det internationella samfundet har misslyckats med att tillhandahålla lämpligt stöd, har de kenyanska myndigheterna för avsikt att minska antalet läger genom att pressa människor att återvända till Somalia.

| V. | Internationella humanitära aktörer är avgörande för att bekämpa osäker livsmedelsförsörjning och tillhandahålla humanitärt bistånd. De har i hög grad bidragit till att förhindra en humanitär katastrof i Somalia. Det har gjorts försök att omdirigera humanitärt bistånd till finansiering av krigföring. |
| --- | --- |

V.

Internationella humanitära aktörer är avgörande för att bekämpa osäker livsmedelsförsörjning och tillhandahålla humanitärt bistånd. De har i hög grad bidragit till att förhindra en humanitär katastrof i Somalia. Det har gjorts försök att omdirigera humanitärt bistånd till finansiering av krigföring.

| W. | EU har sedan 2016 gradvis ökat sitt årliga humanitära stöd till Somalia, särskilt med anledning av den svåra torkan som drabbat landet, och anslagit 120 miljoner euro till humanitära partner under 2017. Den internationella humanitära åtgärdsplanen finansieras endast upp till 24 procent. |
| --- | --- |

W.

EU har sedan 2016 gradvis ökat sitt årliga humanitära stöd till Somalia, särskilt med anledning av den svåra torkan som drabbat landet, och anslagit 120 miljoner euro till humanitära partner under 2017. Den internationella humanitära åtgärdsplanen finansieras endast upp till 24 procent.

| X. | EU har tilldelat 486 miljoner euro genom Europeiska utvecklingsfonden (2014–2020), med fokus på stats- och fredsbyggande arbete, trygg livsmedelsförsörjning, motståndskraft och utbildning. EU stöder också Amisom genom den fredsbevarande resursen för Afrika. Genom den 22 000 man starka fredsbevarande Amisom-truppen har Afrikanska unionens uppdrag i Somalia (Amisom) fört med sig ett visst mått av stabilitet i delar av Somalia. Delar av landet är fortfarande under kontroll av eller hot från den radikala islamistiska rörelse al-Shabaab, eller kontrolleras av separata myndigheter, såsom är fallet i Somaliland och Puntland. |
| --- | --- |

X.

EU har tilldelat 486 miljoner euro genom Europeiska utvecklingsfonden (2014–2020), med fokus på stats- och fredsbyggande arbete, trygg livsmedelsförsörjning, motståndskraft och utbildning. EU stöder också Amisom genom den fredsbevarande resursen för Afrika. Genom den 22 000 man starka fredsbevarande Amisom-truppen har Afrikanska unionens uppdrag i Somalia (Amisom) fört med sig ett visst mått av stabilitet i delar av Somalia. Delar av landet är fortfarande under kontroll av eller hot från den radikala islamistiska rörelse al-Shabaab, eller kontrolleras av separata myndigheter, såsom är fallet i Somaliland och Puntland.

| 1. | Europaparlamentet fördömer alla terroristattacker mot den somaliska befolkningen som begåtts av al-Shabaab och andra extremistiska terroristgrupper. Parlamentet hävdar att det inte finns några legitima skäl att delta i terroristverksamhet. Parlamentet uppmanar att de ansvariga för terroristattacker och kränkningar av de mänskliga rättigheterna ska dras inför rätta i enlighet med internationell människorättslagstiftning. Parlamentet uttrycker sin djupaste medkänsla med offren för terroristattackerna i Somalia och deras anhöriga, och beklagar djupt förlusten av människoliv. Parlamentet påminner de somaliska myndigheterna om deras skyldighet att garantera mänskliga rättigheter och skydda civilbefolkningen under alla omständigheter. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet understryker att undanröjandet av de bakomliggande orsakerna till terrorism såsom otrygghet, fattigdom, kränkningar av de mänskliga rättigheterna, miljöförstöring, straffrihet, brist på rättvisa och förtryck i hög grad skulle bidra till att utplåna terroristorganisationer och terroristverksamhet i Somalia. Parlamentet hävdar att underutveckling och osäkerhet utgör en ond cirkel. Parlamentet uppmanar därför de internationella aktörerna, inbegripet EU:s utvecklingsprogram, att engagera sig i initiativ för reformer av säkerhetssektorn och initiativ för kapacitetsuppbyggnad för att säkerställa samstämmighet mellan deras utveckling och säkerhetsstrategier i Somalia. Parlamentet uppmanar EU att fortsätta att stödja freds- och försoningsprocessen i Somalia genom ramen för ömsesidig ansvarighet och säkerhetspakten. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar Somalias federala regering att fortsätta sina freds- och statsbyggande insatser för att skapa starka institutioner som styrs av rättsstatsprincipen och som är i stånd att sörja för grundläggande offentliga tjänster samt garantera säkerhet, yttrandefrihet och föreningsfrihet. Parlamentet gläder sig över att al-Shabaab inte kunde hindra valprocessen 2016–2017. Parlamentet uppmanar Somalias federala regering av säkerställa att det finns ett valsystem baserat på oviktad allmän rösträtt inför valet 2020–2021. Parlamentet erinrar om att varaktig stabilitet och fred kan uppnås endast genom social inkludering, hållbar utveckling och god samhällsstyrning utifrån de demokratiska principerna och rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar Somalias federala regering att intensifiera sina ansträngningar för att befästa rättsstatsprincipen i hela landet. Parlamentet hävdar att straffrihet är en viktig orsak till den fortgående våldsspiralen och den allt sämre människorättssituationen. Parlamentet begär att de somaliska myndigheterna hänskjuter sådana framtida civila mål som ska behandlas under militära domstolar till civila domstolar för lagföring. Parlamentet uppmanar Somalias president att utan dröjsmål omvandla avgivna domar om dödsstraff som ett första steg mot ett moratorium för alla dödsdomar. Parlamentet anser att endast rättsstatsprincipen kan avskaffa straffrihet. Parlamentet uppmanar regeringen och internationella aktörer att fortsätta arbeta för inrättandet av ett oberoende rättsväsende, oberoende och trovärdiga utredningar av brott som begåtts mot somaliska journalister, utrotning av korruption, samt att bygga upp ansvarsfulla institutioner, särskilt inom säkerhetssektorn. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang att rådet i fjol i samarbete med FN och EU införde en landsomfattande rättslig utbildningsplan. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet beklagar statliga och icke-statliga aktörers kränkningar av yttrandefriheten i Somalia. Parlamentet är oroat över den autokratiska linje som den nuvarande förvaltningen och vissa regionala statliga förvaltningar har tillämpat, vilket har lett till att politiska motståndare och fredliga kritiker gripits. Parlamentet anser att alla hot, trakasserier, frihetsberövande eller dödande av journalister och aktivister inom det civila samhället är absolut oacceptabla. Parlamentet begär att de somaliska myndigheterna slutar med använda Nisa för att trakassera oberoende journalister och politiska motståndare. Parlamentet uppmanar regeringen och EU att, som ett led i sin verksamhet på rättsstatsområdet i Somalia, se till att Nisa regleras med effektiva tillsynsmekanismer. Parlamentet slår fast att yttrandefrihet och tankefrihet är en förutsättning för utvecklingen av ett starkt och demokratiskt samhälle. Parlamentet uppmanar Somalias federala regering att säkerställa att rätten till yttrandefrihet respekteras till fullo. Parlamentet uppmanar den somaliska regeringen att se över strafflagen, den nya medielagen och annan lagstiftning för att bringa den i samklang med Somalias internationella åtaganden om rätten till yttrande- och mediefrihet. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uttrycker oro över vissa utländska intressen som komplicerar den politiska situationen ytterligare. Parlamentet noterar att Somalias federala regering, i sitt försök att förhålla sig neutral i den bredare konfrontationen mellan å ena sidan Förenade Arabemiraten och Saudiarabien, och Quatar, å andra, har fråntagits sina regelbundna utbetalningar av budgetstöd från Saudiarabien och Förenade Arabemiraten, vilket ytterligare försvagar regeringens förmåga att betala säkerhetsstyrkorna. Parlamentet uppmanar Förenade Arabemiraten att genast upphöra med alla former av destabilisering i Somalia och respektera Somalias suveränitet och territoriella integritet. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet fördömer starkt de grova kränkningar av föreningsfriheten och yttrandefriheten mot Somalias fria och oberoende fackföreningar och i synnerhet det långvariga förtrycket av NUSOJ (det somaliska journalistförbundet) och FESTU (den gemensamma organisationen för somaliska fackföreningar) och kräver att pågående utredningar som åklagarmyndighetens kontor har företagit om Omar Faruk Osman, generalsekreterare för NUSO, för att ha organiserat, utan godkännande från ministeriet för information, firandet av Internationella dagen för pressfrihet. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet fördömer starkt den somaliska statens förtryck mot fackligt aktiva. Parlamentet uppmanar den somaliska staten att upphöra med alla former av förtryck mot fackföreningsmedlemmar. Parlamentet håller fast vid att regeringen ska tillåta inrättandet av oberoende fackföreningar. Parlamentet är övertygat om att fackföreningar är oumbärliga för att garantera arbetstagarnas rättigheter i Somalia. Parlamentet hävdar att oberoende fackföreningar avsevärt kan bidra till att förbättra säkerhetssituationen i Somalia. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar Somalias federala regering att respektera och upprätthålla internationell rättsstatlighet och att godta och till fullo genomföra Internationella arbetsorganisationen ILO:s beslut i ärende nr 3113. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet lovordar allt det arbete som utförs av FN:s biståndsuppdrag i Somalia (Unsom) och särskilt övervakningen av de mänskliga rättigheterna i Somalia, liksom FN:s säkerhetsråds beslut att förlänga dess mandat till den 31 mars 2019. Parlamentet lovordar de ansträngningar som gjorts av Afrikanska unionen att återställa en viss stabilitet i Somalia och att organisera den politiska övergångsprocessen. Parlamentet efterlyser bättre övervakning och kapacitetsuppbyggnad från EU:s sida för att utkräva ansvar för övergrepp begångna av Amisom, särskilt med tanke på att EU svarar för huvudparten av dess finansiering. Parlamentet uppmanar med eftertryck Amisom att fullt ut genomföra sitt uppdrag att skydda civilbefolkningen. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet fördömer rekryteringen av barnsoldater i Somalia som en motbjudande krigsförbrytelse. Parlamentet anser att barn är en av de mest utsatta grupperna i konflikten. Parlamentet uppmanar alla beväpnade grupper att omedelbart sätta stopp för denna praxis och frige alla barn som för närvarande deltar. Parlamentet uppmanar staten att behandla dem som offer för terrorism och krig i stället för förövare, och uppmanar EU att hjälpa den somaliska regeringen i dess ansträngningar för rehabilitering och återanpassning. Parlamentet uppmanar de somaliska myndigheterna att upphöra med godtyckliga frihetsberövanden av barn som är misstänkta för att ha olagliga förbindelser med al-Shabaab. Parlamentet uppmanar alla aktörer i Somalia att efterleva målen i det fakultativa protokollet till FN:s konvention om barnets rättigheter vid indragning av barn i väpnade konflikter, och uppmanar Somalias federala regering att ratificera den utan dröjsmål. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet välkomnar valet av ledamöter till den nyligen inrättade oberoende nationella människorättskommissionen i Somalia, och uppmanar Somalias regering att utse kommissionen utan ytterligare dröjsmål. Parlamentet är djupt oroat över rapporterna om brott mot de mänskliga rättigheterna som begåtts av somaliska säkerhetsstyrkor, bland annat mord, godtyckliga gripanden och frihetsberövanden, tortyr, våldtäkt och bortföranden. Parlamentet uppmanar myndigheterna att se till att alla kränkningar undersöks fullt ut och att förövarna ställs inför rätta. Parlamentet uppmanar regeringen och EU att förbättra den somaliska brottsutredningsavdelningens tekniska expertis så att den kan utföra noggranna och effektiva utredningar som respekterar medborgarnas rättigheter. Parlamentet uppmanar nationella och utländska trupper som intervenerar i kampen mot al-Shabaab att agera i enlighet med internationell rätt. Parlamentet uppmanar den somaliska regeringen att fullfölja åtaganden att upphöra med tvångsförflyttningar internflyktingar, inbegripet i landets huvudstad Mogadishu. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet lovordar den somaliska regeringen för att inleda översynen av Somalias provisoriska konstitution efter ett tre dagar långt nationellt konstitutionellt konvent i maj 2018 vilket kommer att leda till permanent konstitution för Somalia. Parlamentet uppmanar den somaliska regeringen med kraft att slutföra Somalias nationella handlingsplan om förebyggande och motverkande av våldsam extremism som en del av landets övergripande strategi för säkerhet, med stöd av Amisom. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet fördömer könsrelaterat våld mot kvinnor, män, pojkar och flickor som fruktansvärda krigsförbrytelser, med kvinnor och flickor som drabbas särskilt hårt. Parlamentet uppmanar staten att intensifiera sina insatser för att skydda sårbara grupper i samhället. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang att rådet i fjol i samarbete med FN och EU införde en landsomfattande rättslig utbildningsplan. Parlamentet upprepar sin största oro över kvinnors rättigheter. Parlamentet uppmanar berörda myndigheter att främja jämställdhet mellan könen och kvinnors egenmakt. Parlamentet fördömer olagligförklaringen av homosexualitet i Somalia och kriminaliseringen av hbti-personer. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet beklagar den svåra humanitära situation som hotar livet för miljontals somalier. Parlamentet påminner om att dödligheten under 2011 års hungersnöd förvärrades av den osäkra situationen och de militanta extremister från al-Shabab som hindrade livsmedelshjälpssändningar att komma fram till områden i södra och centrala Somalia, som vid den tiden var under dess kontroll. Parlamentet uppmanar EU, dess medlemsstater och det internationella samfundet att fortsätta med sitt stöd till landets befolkning i syfte att förbättra levnadsvillkoren för de mest utsatta grupperna och hantera konsekvenserna av fördrivningar, otrygg livsmedelsförsörjning, epidemier och naturkatastrofer. Parlamentet fördömer alla attacker mot humanitära aktörer och fredsbevarande styrkor i Somalia. Parlamentet begär att EU:s bistånd anpassas till internationellt överenskomna principer för utvecklingseffektivitet, för att uppnå de nyligen antagna målen för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Afrikanska unionen, presidenten, premiärministern och parlamentet i Somalia, FN:s generalsekreterare, FN:s säkerhetsråd, FN:s råd för mänskliga rättigheter samt den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  EUT C 204, 13.6.2018, s. 127.

(2)  Antagna texter, P8_TA(2017)0229.

---

| 8.4.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 118/119 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 118/119

---

P8_TA(2018)0305

Burundi

Europaparlamentets resolution av den 5 juli 2018 om Burundi (2018/2785(RSP))

(2020/C 118/19)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner, framför allt av den 9 juli 2015 (1), den 17 december 2015 (2), den 19 januari 2017 (3) och den 6 juli 2017 (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner, framför allt av den 9 juli 2015 (1), den 17 december 2015 (2), den 19 januari 2017 (3) och den 6 juli 2017 (4),

| — | med beaktande av det reviderade Cotonouavtalet, särskilt artikel 96, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det reviderade Cotonouavtalet, särskilt artikel 96,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966,

| — | med beaktande av Afrikanska stadgan om mänskliga och folkens rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Afrikanska stadgan om mänskliga och folkens rättigheter,

| — | med beaktande av Afrikanska stadgan om demokrati, val och samhällsstyrning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Afrikanska stadgan om demokrati, val och samhällsstyrning,

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolutioner 2248 (2015) av den 12 november 2015 och 2303 (2016) av den 29 juli 2016 om situationen i Burundi, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolutioner 2248 (2015) av den 12 november 2015 och 2303 (2016) av den 29 juli 2016 om situationen i Burundi,

| — | med beaktande av den muntliga rapporten av den 27 juni 2018 från undersökningskommissionen om Burundi till FN:s råd för mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den muntliga rapporten av den 27 juni 2018 från undersökningskommissionen om Burundi till FN:s råd för mänskliga rättigheter,

| — | med beaktande av den första rapporten från FN:s generalsekreterare om situationen i Burundi, som offentliggjordes den 23 februari 2017 och av uttalandet från ordföranden för FN:s säkerhetsråd om den politiska situationen och det pågående våldet i Burundi, där man med kraft uppmanade regeringen och alla parter att omedelbart upphöra med och ta avstånd från sådant våld, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den första rapporten från FN:s generalsekreterare om situationen i Burundi, som offentliggjordes den 23 februari 2017 och av uttalandet från ordföranden för FN:s säkerhetsråd om den politiska situationen och det pågående våldet i Burundi, där man med kraft uppmanade regeringen och alla parter att omedelbart upphöra med och ta avstånd från sådant våld,

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds pressmeddelande av den 13 mars 2017 om situationen i Burundi och uttalandet från ordföranden för FN:s säkerhetsråd den 5 april 2018 där alla kränkningar av de mänskliga rättigheterna i Burundi fördömdes, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds pressmeddelande av den 13 mars 2017 om situationen i Burundi och uttalandet från ordföranden för FN:s säkerhetsråd den 5 april 2018 där alla kränkningar av de mänskliga rättigheterna i Burundi fördömdes,

| — | med beaktande av rapporten från FN:s oberoende undersökning om Burundi, som offentliggjordes den 20 september 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från FN:s oberoende undersökning om Burundi, som offentliggjordes den 20 september 2016,

| — | med beaktande av den resolution som FN:s råd för mänskliga rättigheter antog den 30 september 2016 om människorättssituationen i Burundi, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den resolution som FN:s råd för mänskliga rättigheter antog den 30 september 2016 om människorättssituationen i Burundi,

| — | med beaktande av Arushaavtalet för fred och försoning för Burundi av den 28 augusti 2000, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Arushaavtalet för fred och försoning för Burundi av den 28 augusti 2000,

| — | med beaktande av förklaringen om Burundi vid Afrikanska unions toppmöte den 13 juni 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringen om Burundi vid Afrikanska unions toppmöte den 13 juni 2015,

| — | med beaktande av beslutet om Afrikanska unionens freds- och säkerhetsråds verksamhet och om läget vad gäller fred och säkerhet i Afrika (Assembly/AU/Dec.598(XXVI)), som antogs vid Afrikanska unionens stats- och regeringschefers 26:e ordinarie sammanträde den 30 och 31 januari 2016 i Addis Abeba (Etiopien), |
| --- | --- |

—

med beaktande av beslutet om Afrikanska unionens freds- och säkerhetsråds verksamhet och om läget vad gäller fred och säkerhet i Afrika (Assembly/AU/Dec.598(XXVI)), som antogs vid Afrikanska unionens stats- och regeringschefers 26:e ordinarie sammanträde den 30 och 31 januari 2016 i Addis Abeba (Etiopien),

| — | med beaktande av de beslut och uttalanden från Afrikanska unionens församling (Assembly/AU/Dec.605-620(XXVII)), som antogs vid Afrikanska unionens stats- och regeringschefers 27:e ordinarie sammanträde den 17 och 18 juli 2016 i Kigali (Rwanda), |
| --- | --- |

—

med beaktande av de beslut och uttalanden från Afrikanska unionens församling (Assembly/AU/Dec.605-620(XXVII)), som antogs vid Afrikanska unionens stats- och regeringschefers 27:e ordinarie sammanträde den 17 och 18 juli 2016 i Kigali (Rwanda),

| — | med beaktande av resolutionen av den 4 november 2016 från den afrikanska kommissionen för mänskliga rättigheter och folkens rättigheter om människorättssituationen i Republiken Burundi, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolutionen av den 4 november 2016 från den afrikanska kommissionen för mänskliga rättigheter och folkens rättigheter om människorättssituationen i Republiken Burundi,

| — | med beaktande av förklaringen om Burundi vid Östafrikanska gemenskapens toppmöte den 31 maj 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringen om Burundi vid Östafrikanska gemenskapens toppmöte den 31 maj 2015,

| — | med beaktande av rådets beslut (EU) 2016/394 av den 14 mars 2016 om avslutande av samrådsförfarandet med Republiken Burundi i enlighet med artikel 96 i partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut (EU) 2016/394 av den 14 mars 2016 om avslutande av samrådsförfarandet med Republiken Burundi i enlighet med artikel 96 i partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan (5),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU) 2015/1755 av den 1 oktober 2015 (6) och av rådets beslut (Gusp) 2015/1763 av den 1 oktober 2015 (7) och (Gusp) 2016/1745 av den 29 september 2016 (8) om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Burundi, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU) 2015/1755 av den 1 oktober 2015 (6) och av rådets beslut (Gusp) 2015/1763 av den 1 oktober 2015 (7) och (Gusp) 2016/1745 av den 29 september 2016 (8) om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Burundi,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 16 mars, 18 maj, 22 juni och 16 november 2015 och av den 15 februari 2016 om Burundi, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 16 mars, 18 maj, 22 juni och 16 november 2015 och av den 15 februari 2016 om Burundi,

| — | med beaktande av de uttalanden som vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Federica Mogherini, gjorde den 28 maj 2015, 19 december 2015, 21 oktober 2016 och den 27 oktober 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de uttalanden som vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Federica Mogherini, gjorde den 28 maj 2015, 19 december 2015, 21 oktober 2016 och den 27 oktober 2017,

| — | med beaktande av uttalandet av den 8 juni 2018 från vice ordförandens/den höga representantens talesperson om situationen i Burundi, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 8 juni 2018 från vice ordförandens/den höga representantens talesperson om situationen i Burundi,

| — | med beaktande av den förklaring som vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant avgav den 8 maj 2018 på EU:s vägnar om situationen i Burundi inför den konstitutionella folkomröstningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den förklaring som vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant avgav den 8 maj 2018 på EU:s vägnar om situationen i Burundi inför den konstitutionella folkomröstningen,

| — | med beaktande av uttalandet av den 6 januari 2017 från talespersonen för vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant om förbudet mot Ligue Iteka i Burundi, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 6 januari 2017 från talespersonen för vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant om förbudet mot Ligue Iteka i Burundi,

| — | med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Burundi har befunnit sig i en politisk, människorättslig och humanitär kris sedan april 2015 då president Pierre Nkurunziza meddelade att han skulle ställa upp i valet för en omtvistad tredje mandatperiod. Detta följdes av en kaotisk situation med 593 dödsoffer enligt Internationella brottmålsdomstolen (ICC), och enligt FN:s flyktingkommissariat (UNHCR) har 413 000 personer flytt landet sedan dess, och det finns nu 169 000 internflyktingar i landet. 3,6 miljoner personer i landet är i behov av humanitärt bistånd enligt FN:s kontor för kontor för samordning av humanitära frågor (Ocha). |
| --- | --- |

A.

Burundi har befunnit sig i en politisk, människorättslig och humanitär kris sedan april 2015 då president Pierre Nkurunziza meddelade att han skulle ställa upp i valet för en omtvistad tredje mandatperiod. Detta följdes av en kaotisk situation med 593 dödsoffer enligt Internationella brottmålsdomstolen (ICC), och enligt FN:s flyktingkommissariat (UNHCR) har 413 000 personer flytt landet sedan dess, och det finns nu 169 000 internflyktingar i landet. 3,6 miljoner personer i landet är i behov av humanitärt bistånd enligt FN:s kontor för kontor för samordning av humanitära frågor (Ocha).

| B. | Under folkomröstningen antogs flera konstitutionella ändringar, bland annat en utvidgning av presidentens befogenheter och en begränsning av vicepresidentens befogenheter. Dessutom beslutades det att presidenten skulle utse premiärministern, att det skulle införas ett förfarande för att med enkel majoritet anta eller ändra lagstiftning i parlamentet, att man skulle göra det möjligt att se över de kvoter som införts genom Arushaavtalet, och att man skulle förbjuda politiska partier med mindre än 5 % av rösterna från att delta i regeringen. Allt detta äventyrar Arushaavtalet. |
| --- | --- |

B.

Under folkomröstningen antogs flera konstitutionella ändringar, bland annat en utvidgning av presidentens befogenheter och en begränsning av vicepresidentens befogenheter. Dessutom beslutades det att presidenten skulle utse premiärministern, att det skulle införas ett förfarande för att med enkel majoritet anta eller ändra lagstiftning i parlamentet, att man skulle göra det möjligt att se över de kvoter som införts genom Arushaavtalet, och att man skulle förbjuda politiska partier med mindre än 5 % av rösterna från att delta i regeringen. Allt detta äventyrar Arushaavtalet.

| C. | Våldet och hoten mot de politiska motståndarna i landet eskalerade inför den konstitutionella folkomröstningen den 17 maj 2018, och de som motsatte sig konstitutionsreformen utsattes för hot och påtvingade försvinnanden. Den konstitutionella folkomröstningen gör det också möjligt att stryka de framförhandlade bestämmelserna i Arushaavtalet, vilket kan minska delaktigheten och medföra fler allvarliga konsekvenser för den politiska stabiliteten i Burundi. Trots ändringarna av konstitutionen tillkännagav president Nkurunziza att han inte skulle ställa upp i valet 2020. |
| --- | --- |

C.

Våldet och hoten mot de politiska motståndarna i landet eskalerade inför den konstitutionella folkomröstningen den 17 maj 2018, och de som motsatte sig konstitutionsreformen utsattes för hot och påtvingade försvinnanden. Den konstitutionella folkomröstningen gör det också möjligt att stryka de framförhandlade bestämmelserna i Arushaavtalet, vilket kan minska delaktigheten och medföra fler allvarliga konsekvenser för den politiska stabiliteten i Burundi. Trots ändringarna av konstitutionen tillkännagav president Nkurunziza att han inte skulle ställa upp i valet 2020.

| D. | Under den officiella kampanjperioden förekom det enligt Amnesty International regelbundna rapporter om gripanden, misshandel och trakasserier av dem som kampanjade för ”nej”-sidan. Folkomröstningen ägde rum i ett klimat av ständigt förtryck, vilket fick Burundis katolska biskopar att säga att ”många människor är så rädda att de inte vågar säga vad de tycker, på grund av rädsla för repressalier”. |
| --- | --- |

D.

Under den officiella kampanjperioden förekom det enligt Amnesty International regelbundna rapporter om gripanden, misshandel och trakasserier av dem som kampanjade för ”nej”-sidan. Folkomröstningen ägde rum i ett klimat av ständigt förtryck, vilket fick Burundis katolska biskopar att säga att ”många människor är så rädda att de inte vågar säga vad de tycker, på grund av rädsla för repressalier”.

| E. | Enligt FN:s undersökningskommission (UNCI) plågas folket alltjämt av politiskt våld, godtyckliga gripanden, utomrättsliga avrättningar, misshandel, hatpropaganda och andra övergrepp. Imbonerakure, det styrande politiska partiets ungdomsförbund, begår alltjämt människorättskränkningar och använder sig av olika former av skrämseltaktik, till exempel genom att sätta upp vägspärrar och kontrollstationer i några provinser, pressa folk på pengar, trakassera förbipasserande och gripa personer som misstänks ha samröre med oppositionen. Många av dem som har gripits har sedermera fängslats, våldtagits, misshandlats och torterats, ibland till döds. |
| --- | --- |

E.

Enligt FN:s undersökningskommission (UNCI) plågas folket alltjämt av politiskt våld, godtyckliga gripanden, utomrättsliga avrättningar, misshandel, hatpropaganda och andra övergrepp. Imbonerakure, det styrande politiska partiets ungdomsförbund, begår alltjämt människorättskränkningar och använder sig av olika former av skrämseltaktik, till exempel genom att sätta upp vägspärrar och kontrollstationer i några provinser, pressa folk på pengar, trakassera förbipasserande och gripa personer som misstänks ha samröre med oppositionen. Många av dem som har gripits har sedermera fängslats, våldtagits, misshandlats och torterats, ibland till döds.

| F. | Under tiden före folkomröstningen 2018 rapporterade människorättsorganisationer om fall där det offentliga rummet krympt och där medielandskapet förvärrats på både nationell och lokal nivå. Lokala icke-statliga organisationer och människorättsförsvarare har i allt större utsträckning hotats av och blivit måltavlor för regeringen sedan 2015, och pressfriheten och de förhållanden under vilka journalister arbetar har stadigt försämrats. Privata medier och journalister har redan betalat ett högt pris i striden med regeringen. De har bland annat utsatts för frihetsberövanden, summariska avrättningar och påtvingade försvinnanden, och ibland har de stämplats som kriminella eller rentav terrorister av regeringen. |
| --- | --- |

F.

Under tiden före folkomröstningen 2018 rapporterade människorättsorganisationer om fall där det offentliga rummet krympt och där medielandskapet förvärrats på både nationell och lokal nivå. Lokala icke-statliga organisationer och människorättsförsvarare har i allt större utsträckning hotats av och blivit måltavlor för regeringen sedan 2015, och pressfriheten och de förhållanden under vilka journalister arbetar har stadigt försämrats. Privata medier och journalister har redan betalat ett högt pris i striden med regeringen. De har bland annat utsatts för frihetsberövanden, summariska avrättningar och påtvingade försvinnanden, och ibland har de stämplats som kriminella eller rentav terrorister av regeringen.

| G. | Enligt Reportrar utan gränser ligger Burundi på plats 159 av 180 länder i det internationella pressfrihetsindexet för 2018. |
| --- | --- |

G.

Enligt Reportrar utan gränser ligger Burundi på plats 159 av 180 länder i det internationella pressfrihetsindexet för 2018.

| H. | Många människorättsaktivister har avtjänat långa fängelsestraff – framför allt Germain Rukuki, som arbetar för sammanslutningen av katolska jurister i Burundi och som har dömts till fängelse i 32 år – eller sitter fortfarande frihetsberövade i väntan på rättegång, såsom Nestor Nibitanga. Restriktiva lagar för att kontrollera lokala och internationella icke-statliga organisationer har godkänts. Vissa organisationer har tvingats att avbryta sin verksamhet och andra att lägga ner den för gott, såsom ITEKA League, FOCODE och ACAT. Många ledare och människorättsförsvarare lever i exil, och de som finns kvar lever under konstant press eller riskerar att bli frihetsberövade. Emmanuel Nshimirimana, Aimé Constant Gatore och Marius Nizigama har dömts till fängelsestraff på mellan 10 och 32 år, och Nestor Nibitanga kan komma att dömas till fängelse i 20 år. Journalisten Jean Bigirimana har nu varit försvunnen i nästan två år, och är en av krisens många offer för påtvingade försvinnanden. |
| --- | --- |

H.

Många människorättsaktivister har avtjänat långa fängelsestraff – framför allt Germain Rukuki, som arbetar för sammanslutningen av katolska jurister i Burundi och som har dömts till fängelse i 32 år – eller sitter fortfarande frihetsberövade i väntan på rättegång, såsom Nestor Nibitanga. Restriktiva lagar för att kontrollera lokala och internationella icke-statliga organisationer har godkänts. Vissa organisationer har tvingats att avbryta sin verksamhet och andra att lägga ner den för gott, såsom ITEKA League, FOCODE och ACAT. Många ledare och människorättsförsvarare lever i exil, och de som finns kvar lever under konstant press eller riskerar att bli frihetsberövade. Emmanuel Nshimirimana, Aimé Constant Gatore och Marius Nizigama har dömts till fängelsestraff på mellan 10 och 32 år, och Nestor Nibitanga kan komma att dömas till fängelse i 20 år. Journalisten Jean Bigirimana har nu varit försvunnen i nästan två år, och är en av krisens många offer för påtvingade försvinnanden.

| I. | I oktober 2017 lät ICC:s domare ICC:s åklagare inleda en utredning av brott som omfattas av domstolens jurisdiktion och som påstås ha begåtts i Burundi eller av medborgare i Burundi utanför Burundi mellan den 26 april 2015 och den 26 oktober 2017. Den 27 oktober 2017 blev Burundi det första landet att lämna ICC efter domstolens beslut i april 2016 att inleda en preliminär utredning av våld och människorättskränkningar och eventuella brott mot mänskligheten i Burundi, samtidigt som regimen fortsätter att döda människor ostraffat i landet. |
| --- | --- |

I.

I oktober 2017 lät ICC:s domare ICC:s åklagare inleda en utredning av brott som omfattas av domstolens jurisdiktion och som påstås ha begåtts i Burundi eller av medborgare i Burundi utanför Burundi mellan den 26 april 2015 och den 26 oktober 2017. Den 27 oktober 2017 blev Burundi det första landet att lämna ICC efter domstolens beslut i april 2016 att inleda en preliminär utredning av våld och människorättskränkningar och eventuella brott mot mänskligheten i Burundi, samtidigt som regimen fortsätter att döda människor ostraffat i landet.

| J. | Förekomsten av burundiska soldater i fredsbevarande uppdrag gör det möjligt för president Nkurunzizas regim att dölja de verkliga interna problemen och framställa Burundi som en stabiliserande faktor i andra krisländer, vid en tidpunkt då Burundi självt genomgår en kris utan motstycke som präglas av grova kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Härigenom tjänar Burundi enorma penningbelopp som inte omfördelas till förmån för befolkningen. Inga fredliga, fria, demokratiska och oberoende val kan vara möjliga utan att man upplöser Imbonerakure-milisen. |
| --- | --- |

J.

Förekomsten av burundiska soldater i fredsbevarande uppdrag gör det möjligt för president Nkurunzizas regim att dölja de verkliga interna problemen och framställa Burundi som en stabiliserande faktor i andra krisländer, vid en tidpunkt då Burundi självt genomgår en kris utan motstycke som präglas av grova kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Härigenom tjänar Burundi enorma penningbelopp som inte omfördelas till förmån för befolkningen. Inga fredliga, fria, demokratiska och oberoende val kan vara möjliga utan att man upplöser Imbonerakure-milisen.

| K. | Burundi befinner sig i en situation av fortsatt socioekonomisk försämring och hamnar på näst sista plats i den globala rangordningen över BNP per capita. Omkring 3,6 miljoner burundier (30 % av befolkningen) är i behov av bistånd och 1,7 miljoner saknar en tryggad livsmedelsförsörjning. Denna situation av fattigdom förvärras genom införandet av ett ”frivilligt” bidrag till valet 2020, vilket ofta samlas in med våld av Imbonerakure och uppgår till omkring 10 % eller mer av en statstjänstemans månadslön. |
| --- | --- |

K.

Burundi befinner sig i en situation av fortsatt socioekonomisk försämring och hamnar på näst sista plats i den globala rangordningen över BNP per capita. Omkring 3,6 miljoner burundier (30 % av befolkningen) är i behov av bistånd och 1,7 miljoner saknar en tryggad livsmedelsförsörjning. Denna situation av fattigdom förvärras genom införandet av ett ”frivilligt” bidrag till valet 2020, vilket ofta samlas in med våld av Imbonerakure och uppgår till omkring 10 % eller mer av en statstjänstemans månadslön.

| L. | Vid Afrikanska unionens 30:e toppmöte och vid Östafrikanska gemenskapens 19:e toppmöte uttryckte Afrikanska unionen och Östafrikanska gemenskapen sitt engagemang för en fredlig lösning av den politiska situationen i Burundi genom en inkluderande dialog på grundval av Arushaavtalet av den 28 augusti 2000. |
| --- | --- |

L.

Vid Afrikanska unionens 30:e toppmöte och vid Östafrikanska gemenskapens 19:e toppmöte uttryckte Afrikanska unionen och Östafrikanska gemenskapen sitt engagemang för en fredlig lösning av den politiska situationen i Burundi genom en inkluderande dialog på grundval av Arushaavtalet av den 28 augusti 2000.

| M. | Ett antal bilaterala och multilaterala partner har dragit in sitt ekonomiska och tekniska stöd till Burundis regering med anledning av situationen i landet. EU har dragit in sitt direkta ekonomiska stöd till Burundis förvaltning, även budgetstödet, men fortsätter med både det ekonomiska stödet till befolkningen och det humanitära biståndet. |
| --- | --- |

M.

Ett antal bilaterala och multilaterala partner har dragit in sitt ekonomiska och tekniska stöd till Burundis regering med anledning av situationen i landet. EU har dragit in sitt direkta ekonomiska stöd till Burundis förvaltning, även budgetstödet, men fortsätter med både det ekonomiska stödet till befolkningen och det humanitära biståndet.

| N. | EU och USA har antagit riktade och individuella sanktioner mot Burundi. Den 23 oktober 2017 beslutade rådet att förlänga EU:s restriktiva åtgärder mot Burundi till och med den 31 oktober 2018. Dessa åtgärder består av reseförbud och frysning av tillgångar för enskilda personer vars handlingar bedöms undergräva demokratin eller hindra försöken att nå en politisk lösning på krisen i Burundi. |
| --- | --- |

N.

EU och USA har antagit riktade och individuella sanktioner mot Burundi. Den 23 oktober 2017 beslutade rådet att förlänga EU:s restriktiva åtgärder mot Burundi till och med den 31 oktober 2018. Dessa åtgärder består av reseförbud och frysning av tillgångar för enskilda personer vars handlingar bedöms undergräva demokratin eller hindra försöken att nå en politisk lösning på krisen i Burundi.

| O. | FN:s råd för mänskliga rättigheter antog resultatet av den allmänna återkommande utvärderingen av Burundi den 28 juni 2018 vid sin 38:e session. Burundi godtog 125 av utvärderingens 242 rekommendationer, och avvisade framför allt dem som innehöll krav på praktiska åtgärder för att förbättra situationen för de mänskliga rättigheterna i landet. |
| --- | --- |

O.

FN:s råd för mänskliga rättigheter antog resultatet av den allmänna återkommande utvärderingen av Burundi den 28 juni 2018 vid sin 38:e session. Burundi godtog 125 av utvärderingens 242 rekommendationer, och avvisade framför allt dem som innehöll krav på praktiska åtgärder för att förbättra situationen för de mänskliga rättigheterna i landet.

| P. | Författningsdomstolen har bekräftat resultatet av folkomröstningen den 17 maj 2018 och förkastat oppositionens framställning om påstådda hot och övergrepp. |
| --- | --- |

P.

Författningsdomstolen har bekräftat resultatet av folkomröstningen den 17 maj 2018 och förkastat oppositionens framställning om påstådda hot och övergrepp.

| 1. | Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över den utbredda straffriheten och kränkningarna av de mänskliga rättigheterna, däribland de summariska avrättningarna, tortyren, de påtvingade försvinnandena och de godtyckliga frihetsberövandena. Parlamentet påminner Burundi om att landet är skyldigt, som medlem av FN:s råd för mänskliga rättigheter, att återuppta och samarbeta fullt ut med FN:s undersökningskommission om Burundi och gruppen med tre FN-experter, och att bevilja tillträde till FN:s särskilda rapportör om situationen för människorättsförsvarare. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar Burundis regering att fullt ut respektera Arushaavtalet som det viktigaste instrumentet för fred och stabilitet i landet. Burundis regering uppmanas att respektera sina internationella rättsliga skyldigheter när det gäller mänskliga och medborgerliga rättigheter samt att främja och skydda rätten till yttrande- och föreningsfrihet, vilken är inskriven i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, som Burundi är part i. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet fördömer återigen att journalister, oppositionsanhängare och människorättsförsvarare utsatts för hot, förtryck, våld och trakasserier. De burundiska myndigheterna uppmanas att respektera rättsstatsprincipen och grundläggande mänskliga rättigheter, såsom yttrandefrihet och mediefrihet, och att omedelbart och villkorslöst frige Germain Rukuki, Nestor Nibitanga, Emmanuel Nshimirimana, Aimé Constant Gatore och Marius Nizigama, fem människorättsförsvarare som har frihetsberövats enbart för sitt arbete för de mänskliga rättigheterna men som står åtalade av myndigheterna för att ha undergrävt statens inre säkerhet. Parlamentet begär att myndigheterna i Burundi ska börja utreda situationen för journalisten Jean Bigirimana. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet fördömer Burundis beslut att dra sig ur ICC. Parlamentet stöder en fortsättning av ICC:s preliminära utredning av de omfattande brott och repressiva handlingar som begåtts i Burundi. EU uppmanas att fortsätta att verka för att ansvar utkrävs för de brott som begåtts i Burundi. Parlamentet förväntar sig att Burundi ska återuppta och fortsätta sitt samarbete med ICC, med tanke på att det är nödvändigt att bekämpa straffrihet, lagföra alla människorättsbrott och utkräva ansvar för att man ska kunna lösa krisen och få till stånd en varaktig fredlig lösning. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar den muntliga rapporten från FN:s undersökningskommission om Burundi och lovordar dess viktiga arbete när det gäller att dokumentera den pågående människorättskrisen i landet. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet understryker sin oro över den humanitära situationen, som präglas av 169 000 internflyktingar, 1,67 miljoner människor i behov av humanitärt bistånd, och mer än 410 000 burundier som flytt till grannländerna. Parlamentet lovordar värdländerna för deras insatser och uppmanar regeringarna i regionen att se till att flyktingarnas återvändande är frivilligt, baseras på välgrundade beslut och genomförs under säkra och värdiga former. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet beklagar emellertid de långsamma framstegen i den interna dialog i Burundi som leds av Östafrikanska gemenskapen liksom bristen på engagemang från den burundiska regeringens sida i detta avseende, och uppmanar alla parter, särskilt myndigheterna i Burundi, att åta sig att snabbt återuppta den interna dialogen i Burundi, vilken bör anordnas inom helt inkluderande ramar och utan några förhandsvillkor. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet efterlyser en förnyad och samordnad strategi mellan AU, EU, FN:s ekonomiska kommission för Afrika (ECA) och FN som helhet. Parlamentet beklagar att Burundis regering inte tar hänsyn till rapporterna från FN:s generalsekreterare, resolutionerna från FN:s råd för mänskliga rättigheter i Genève, Afrikanska unionens beslut i januari 2018 eller ECA:s medlingsinsatser. Parlamentet uppmuntrar de bilaterala och multilaterala partnerna och Burundis regering att fortsätta sin dialog för att få Burundis regering att skapa gynnsamma förutsättningar för ett återupptaget stöd. Samtliga burundiska aktörer uppmanas att delta aktivt i denna process. Parlamentet upprepar sitt stöd för medlingsprocessen, som backas upp av AU och FN:s generalsekreterares särskilda representant. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet lovordar de bilaterala och multilaterala partnernas stöd för att lindra den humanitära situationen, och uppmanar världssamfundet att fortsätta att tillhandahålla stöd för att möta de humanitära behoven i landet. Kommissionen uppmuntras att ge kompletterande direktstöd till befolkningen under 2018. Parlamentet betonar att en återgång till en klassisk typ av samarbete förutsätter en återgång till rättsstatliga principer och demokrati, däribland kampen mot strafflöshet och skyddet av burundiska medborgare. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet är oroat över att den pågående politiska krisen kan urarta till en etnisk konflikt genom användning av propaganda och uttalanden som hetsar till hat eller våld och som går ut på att motståndare, medlemmar av det civila samhället, journalister och tutsier likställs med ”fiender” som måste undanröjas. Alla parter i Burundi uppmanas med kraft att avstå från sådant handlande och språkbruk som ytterligare kan förvärra våldet, fördjupa krisen eller påverka den regionala stabiliteten på lång sikt. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet är fortfarande djupt oroat över att den nya författning som antogs genom en folkomröstning den 17 maj 2018 skulle kunna börja leda till en upplösning av de omsorgsfullt framförhandlade bestämmelserna i Arushaavtalet, som bidrog till att sätta stopp för inbördeskriget i Burundi. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet står fast vid det beslut som EU fattade efter samrådet med Burundis myndigheter enligt artikel 96 i Cotonouavtalet och som var inriktat på att inställa det direkta ekonomiska stödet till Burundis regering, och välkomnar att EU antagit restriktioner i form av reserestriktioner och frysning av tillgångar mot dem som försöker undergräva fredsansträngningarna eller de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet kräver ett slut på ytterligare utbetalningar till burundiska soldater och till olika kontingenter från Burundi som deltar i FN:s och AU:s fredsbevarande uppdrag. Parlamentet noterar president Nkurunzizas tillkännagivande att han inte kommer att ställa upp i valet för ytterligare en mandatperiod 2020. Världssamfundet uppmanas att på nära håll följa situationen i Burundi, oberoende av president Nkurunzizas uttalande om valet 2020. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet påminner om vice ordförandens/den höga representantens starka uttalande den 8 maj 2018 om inledandet av den sista förberedande etappen för den konstitutionella folkomröstningen den 17 maj 2018. Parlamentet beklagar bristen på samförstånd mellan de olika sociala och politiska grupperna i Burundi, bristen på officiell information till allmänheten om de viktigaste delarna i konstitutionsförslaget, och den strikta kontrollen över journalisterna och medierna. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet påminner Burundis regering om att villkoren för inkluderande, trovärdiga och transparenta val under 2020 förutsätter att man säkerställer rätten till yttrandefrihet, tillgången till information och förekomsten av ett fritt område där människorättsförsvarare kan uttala sig utan hot eller fruktan för repressalier. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Burundis regering och parlament, AVS-EU-ministerrådet, kommissionen, rådet, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, EU-medlemsstaternas regeringar och parlament, Afrikanska unionens medlemsländer och parlament samt till FN:s generalsekreterare. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  EUT C 265, 11.8.2017, s. 137.

(2)  EUT C 399, 24.11.2017, s. 190.

(3)  Antagna texter, P8_TA(2017)0004.

(4)  Antagna texter, P8_TA(2017)0310.

(5)  EUT L 73, 18.3.2016, s. 90.

(6)  EUT L 257, 2.10.2015, s. 1.

(7)  EUT L 257, 2.10.2015, s. 37.

(8)  EUT L 264, 30.9.2016, s. 29.

---

| 8.4.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 118/125 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 118/125

---

P8_TA(2018)0313

Migrationskrisen och den humanitära situationen i Venezuela och vid dess gränser

Europaparlamentets resolution av den 5 juli 2018 om migrationskrisen och den humanitära situationen i Venezuela och vid dess landgränser till Colombia och Brasilien (2018/2770(RSP))

(2020/C 118/20)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Venezuela, i synnerhet de av den 27 februari 2014 om situationen i Venezuela (1), av den 18 december 2014 om förföljelsen av den demokratiska oppositionen i Venezuela (2), av den 12 mars 2015 om situationen i Venezuela (3), av den 8 juni 2016 om situationen i Venezuela (4), av den 27 april 2017 om situationen i Venezuela (5), av den 8 februari 2018 om situationen i Venezuela (6) och av den 3 maj 2018 om presidentvalet i Venezuela (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Venezuela, i synnerhet de av den 27 februari 2014 om situationen i Venezuela (1), av den 18 december 2014 om förföljelsen av den demokratiska oppositionen i Venezuela (2), av den 12 mars 2015 om situationen i Venezuela (3), av den 8 juni 2016 om situationen i Venezuela (4), av den 27 april 2017 om situationen i Venezuela (5), av den 8 februari 2018 om situationen i Venezuela (6) och av den 3 maj 2018 om presidentvalet i Venezuela (7),

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter,

| — | med beaktande av Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen,

| — | med beaktande av uttalandet av den 8 februari 2018 av Fatou Bensouda, åklagare vid Internationella brottmålsdomstolen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 8 februari 2018 av Fatou Bensouda, åklagare vid Internationella brottmålsdomstolen,

| — | med beaktande av uttalandet av den 31 mars 2017 om Venezuela av FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 31 mars 2017 om Venezuela av FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter,

| — | med beaktande av rapporten av den 22 juni 2018 från kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter (OHCHR) Human rights violations in the Bolivarian Republic of Venezuela, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 22 juni 2018 från kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter (OHCHR) Human rights violations in the Bolivarian Republic of Venezuela,

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 28 april 2017 av FN:s särskilda rapportör om utomrättsliga, summariska eller godtyckliga avrättningar, FN:s särskilda rapportör om mötes- och föreningsfrihet, FN:s särskilda rapportör om situationen för människorättsförsvarare samt FN:s arbetsgrupp mot godtyckligt frihetsberövande, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 28 april 2017 av FN:s särskilda rapportör om utomrättsliga, summariska eller godtyckliga avrättningar, FN:s särskilda rapportör om mötes- och föreningsfrihet, FN:s särskilda rapportör om situationen för människorättsförsvarare samt FN:s arbetsgrupp mot godtyckligt frihetsberövande,

| — | med beaktande av G7-ledarnas uttalande av den 23 maj 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av G7-ledarnas uttalande av den 23 maj 2018,

| — | med beaktande av Limagruppens förklaringar av den 23 januari, den 14 februari, den 21 maj, den 2 juni och den 15 juni 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Limagruppens förklaringar av den 23 januari, den 14 februari, den 21 maj, den 2 juni och den 15 juni 2018,

| — | med beaktande av Amerikanska samarbetsorganisationens (OAS) förklaring av den 20 april 2018 om den förvärrade humanitära situationen i Venezuela, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Amerikanska samarbetsorganisationens (OAS) förklaring av den 20 april 2018 om den förvärrade humanitära situationen i Venezuela,

| — | med beaktande av rapporten av den 29 maj 2018 från OAS generalsekretariat och en panel bestående av oberoende internationella experter om möjliga brott mot mänskligheten i Venezuela, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 29 maj 2018 från OAS generalsekretariat och en panel bestående av oberoende internationella experter om möjliga brott mot mänskligheten i Venezuela,

| — | med beaktande av rapporten Democratic Institutions, the Rule of Law and Human Rights in Venezuela från den interamerikanska kommissionen för de mänskliga rättigheterna, offentliggjord den 12 februari 2018, liksom dess resolution av den 14 mars 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten Democratic Institutions, the Rule of Law and Human Rights in Venezuela från den interamerikanska kommissionen för de mänskliga rättigheterna, offentliggjord den 12 februari 2018, liksom dess resolution av den 14 mars 2018,

| — | med beaktande av uttalandena av den 26 januari, den 19 april och den 22 maj 2018 av vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om den senaste utvecklingen i Venezuela, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandena av den 26 januari, den 19 april och den 22 maj 2018 av vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om den senaste utvecklingen i Venezuela,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 13 november 2017, den 22 januari 2018, den 28 maj 2018 och den 25 juni 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 13 november 2017, den 22 januari 2018, den 28 maj 2018 och den 25 juni 2018,

| — | med beaktande av uttalandet av Christos Stylianides, kommissionsledamot med ansvar för humanitärt bistånd och krishantering, om det officiella besöket i Colombia i mars 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av Christos Stylianides, kommissionsledamot med ansvar för humanitärt bistånd och krishantering, om det officiella besöket i Colombia i mars 2018,

| — | med beaktande av uttalandet av den 23 april 2018 från parlamentets grupp för demokratistöd och valsamordning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 23 april 2018 från parlamentets grupp för demokratistöd och valsamordning,

| — | med beaktande av artikel 123.2 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 123.2 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Situationen för de mänskliga rättigheterna, demokratin och rättsstatsprincipen i Venezuela fortsätter att försämras. Venezuela står inför en aldrig tidigare skådad politisk, social, ekonomisk och humanitär kris, som kännetecknas av osäkerhet, våld, människorättskränkningar, en allt sämre situation för rättsstaten, brist på läkemedel och sociala tjänster samt inkomstbortfall och stigande fattigdom, vilken kräver allt fler dödsfall och leder till ett ökat antal flyktingar och migranter. |
| --- | --- |

A.

Situationen för de mänskliga rättigheterna, demokratin och rättsstatsprincipen i Venezuela fortsätter att försämras. Venezuela står inför en aldrig tidigare skådad politisk, social, ekonomisk och humanitär kris, som kännetecknas av osäkerhet, våld, människorättskränkningar, en allt sämre situation för rättsstaten, brist på läkemedel och sociala tjänster samt inkomstbortfall och stigande fattigdom, vilken kräver allt fler dödsfall och leder till ett ökat antal flyktingar och migranter.

| B. | Allt fler människor i Venezuela, i synnerhet utsatta grupper som kvinnor, barn och sjuka, lider av undernäring på grund av begränsad tillgång till bra hälso- och sjukvård, läkemedel, mat och vatten. 87 procent av Venezuelas befolkning lever i fattigdom, och 61,2 procent i extrem fattigdom. Mödradödligheten har gått upp med 60 procent och spädbarnsdödligheten med 30 procent. Under 2017 ökade antalet malariafall med 69 procent jämfört med året innan, och detta är enligt WHO den största ökningen i hela världen och andra sjukdomar som tuberkulos och mässling är på väg att urarta till epidemier. |
| --- | --- |

B.

Allt fler människor i Venezuela, i synnerhet utsatta grupper som kvinnor, barn och sjuka, lider av undernäring på grund av begränsad tillgång till bra hälso- och sjukvård, läkemedel, mat och vatten. 87 procent av Venezuelas befolkning lever i fattigdom, och 61,2 procent i extrem fattigdom. Mödradödligheten har gått upp med 60 procent och spädbarnsdödligheten med 30 procent. Under 2017 ökade antalet malariafall med 69 procent jämfört med året innan, och detta är enligt WHO den största ökningen i hela världen och andra sjukdomar som tuberkulos och mässling är på väg att urarta till epidemier.

| C. | Trots att det internationella samfundet står berett fortsätter den venezuelanska regeringen tyvärr hårdnackat att förneka problemet och vägrar att öppet ta emot och underlätta utdelningen av internationellt humanitärt bistånd. |
| --- | --- |

C.

Trots att det internationella samfundet står berett fortsätter den venezuelanska regeringen tyvärr hårdnackat att förneka problemet och vägrar att öppet ta emot och underlätta utdelningen av internationellt humanitärt bistånd.

| D. | Den ekonomiska situationen har försämrats avsevärt. Internationella valutafonden har beräknat att hyperinflationen i Venezuela kommer att öka våldsamt från uppskattningsvis 2 400 procent 2017 till 13 000 procent 2018, vilket innebär en genomsnittlig prisökning med nästan 1,5 procent i timmen. |
| --- | --- |

D.

Den ekonomiska situationen har försämrats avsevärt. Internationella valutafonden har beräknat att hyperinflationen i Venezuela kommer att öka våldsamt från uppskattningsvis 2 400 procent 2017 till 13 000 procent 2018, vilket innebär en genomsnittlig prisökning med nästan 1,5 procent i timmen.

| E. | En OHCHR-rapport som offentliggjordes den 22 juni 2018 belyser hur de venezuelanska myndigheterna har misslyckats med att utkräva ansvar av personer som gjort sig skyldiga till allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna, inklusive dödande, överdrivet bruk av maktmedel mot demonstranter, godtyckliga gripanden, misshandel och tortyr. Det tycks även råda straffrihet för säkerhetstjänstemän som misstänks för utomrättsligt dödande av demonstranter. |
| --- | --- |

E.

En OHCHR-rapport som offentliggjordes den 22 juni 2018 belyser hur de venezuelanska myndigheterna har misslyckats med att utkräva ansvar av personer som gjort sig skyldiga till allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna, inklusive dödande, överdrivet bruk av maktmedel mot demonstranter, godtyckliga gripanden, misshandel och tortyr. Det tycks även råda straffrihet för säkerhetstjänstemän som misstänks för utomrättsligt dödande av demonstranter.

| F. | Enligt den rapport som den 29 maj 2018 lades fram av den panel bestående av oberoende internationella experter som tillsatts av OAS har det begåtts sju brott mot mänskligheten i Venezuela sedan åtminstone februari 2014, och det är regeringen själv som bär ansvaret för den nuvarande humanitära krisen i regionen. Internationella brottmålsdomstolens åklagare har meddelat att det har inletts en förundersökning av brott som ska ha begåtts i Venezuela sedan april 2017. |
| --- | --- |

F.

Enligt den rapport som den 29 maj 2018 lades fram av den panel bestående av oberoende internationella experter som tillsatts av OAS har det begåtts sju brott mot mänskligheten i Venezuela sedan åtminstone februari 2014, och det är regeringen själv som bär ansvaret för den nuvarande humanitära krisen i regionen. Internationella brottmålsdomstolens åklagare har meddelat att det har inletts en förundersökning av brott som ska ha begåtts i Venezuela sedan april 2017.

| G. | Det val som hölls den 20 maj 2018 följde inte de internationella miniminormerna för ett trovärdigt förfarande och respekterade inte politisk mångfald, demokrati, öppenhet och rättsstatsprincipen, vilket ytterligare försvårar arbetet med att lösa den politiska krisen. EU och andra demokratiska organ har varken erkänt valet eller de myndigheter som inrättats genom denna olagliga process. |
| --- | --- |

G.

Det val som hölls den 20 maj 2018 följde inte de internationella miniminormerna för ett trovärdigt förfarande och respekterade inte politisk mångfald, demokrati, öppenhet och rättsstatsprincipen, vilket ytterligare försvårar arbetet med att lösa den politiska krisen. EU och andra demokratiska organ har varken erkänt valet eller de myndigheter som inrättats genom denna olagliga process.

| H. | Dagens flerdimensionella kris i Venezuela håller på att leda till den största folkförflyttningen man upplevt i regionen. Enligt UNHCR och Internationella organisationen för migration (IOM) har det totala antalet venezuelaner som lämnat landet ökat dramatiskt, från 437 000 år 2005 till fler än 1,6 miljoner år 2017. Omkring 945 000 venezuelaner lämnade landet mellan 2015 och 2017. År 2018 har över 2 miljoner människor lämnat landet sedan 2014. Antalet venezuelanska medborgare som har sökt asyl runt om i världen har ökat med 2 000 procent sedan 2014, och siffran uppgick till över 280 000 i mitten av juni 2018. |
| --- | --- |

H.

Dagens flerdimensionella kris i Venezuela håller på att leda till den största folkförflyttningen man upplevt i regionen. Enligt UNHCR och Internationella organisationen för migration (IOM) har det totala antalet venezuelaner som lämnat landet ökat dramatiskt, från 437 000 år 2005 till fler än 1,6 miljoner år 2017. Omkring 945 000 venezuelaner lämnade landet mellan 2015 och 2017. År 2018 har över 2 miljoner människor lämnat landet sedan 2014. Antalet venezuelanska medborgare som har sökt asyl runt om i världen har ökat med 2 000 procent sedan 2014, och siffran uppgick till över 280 000 i mitten av juni 2018.

| I. | 520 000 venezuelaner i regionen har kommit åt att bosätta sig under olika lagliga former, och över 280 000 har gjort anspråk på flyktingstatus runt om i världen. Antalet venezuelaner som ansöker om internationellt skydd i EU ökade med över 3 500 procent mellan 2014 och 2017. Uppskattningsvis över 60 procent av venezuelanerna befinner sig fortfarande i en irreguljär situation. |
| --- | --- |

I.

520 000 venezuelaner i regionen har kommit åt att bosätta sig under olika lagliga former, och över 280 000 har gjort anspråk på flyktingstatus runt om i världen. Antalet venezuelaner som ansöker om internationellt skydd i EU ökade med över 3 500 procent mellan 2014 och 2017. Uppskattningsvis över 60 procent av venezuelanerna befinner sig fortfarande i en irreguljär situation.

| J. | Enligt FN:s kontor för samordning av humanitära frågor (Ocha) är det Colombia som har tagit emot merparten av de människor som fördrivits i och med att 820 000 venezuelaner bor i landet. Cúcuta och Boa Vista, som ligger på gränsen mot Venezuela, upplever en stor tillströmning av människor som ofta är vid fruktansvärt dålig hälsa och lider av svår näringsbrist. Många flyktingar och migranter kommer även till Peru, Chile, Argentina, Panama, Brasilien, Ecuador, Mexiko, Dominikanska republiken, Costa Rica, Uruguay, Bolivia och Paraguay. Rutterna till havs blir allt viktigare, särskilt till de västindiska öarna Aruba, Curaçao, Bonaire, Trinidad och Tobago och Guyana. Europeiska länder, framför allt Spanien, Portugal och Italien, påverkas också alltmer. Påfrestningarna för värdländerna blir allt större när det gäller att tillhandahålla stöd för nyanlända. |
| --- | --- |

J.

Enligt FN:s kontor för samordning av humanitära frågor (Ocha) är det Colombia som har tagit emot merparten av de människor som fördrivits i och med att 820 000 venezuelaner bor i landet. Cúcuta och Boa Vista, som ligger på gränsen mot Venezuela, upplever en stor tillströmning av människor som ofta är vid fruktansvärt dålig hälsa och lider av svår näringsbrist. Många flyktingar och migranter kommer även till Peru, Chile, Argentina, Panama, Brasilien, Ecuador, Mexiko, Dominikanska republiken, Costa Rica, Uruguay, Bolivia och Paraguay. Rutterna till havs blir allt viktigare, särskilt till de västindiska öarna Aruba, Curaçao, Bonaire, Trinidad och Tobago och Guyana. Europeiska länder, framför allt Spanien, Portugal och Italien, påverkas också alltmer. Påfrestningarna för värdländerna blir allt större när det gäller att tillhandahålla stöd för nyanlända.

| K. | Colombianska nationella och lokala myndigheter arbetar på ett lovvärt sätt för att garantera de människor som flytt från Venezuela deras mänskliga rättigheter, exempelvis rätten till grundskoleutbildning och grundläggande hälso- och sjukvård, oavsett status. I Colombia välkomnar lokalsamhällen, religiösa institutioner och vanligt folk venezuelanska migranter i en anda av broderskap, och de visar stor motståndskraft och solidaritet. |
| --- | --- |

K.

Colombianska nationella och lokala myndigheter arbetar på ett lovvärt sätt för att garantera de människor som flytt från Venezuela deras mänskliga rättigheter, exempelvis rätten till grundskoleutbildning och grundläggande hälso- och sjukvård, oavsett status. I Colombia välkomnar lokalsamhällen, religiösa institutioner och vanligt folk venezuelanska migranter i en anda av broderskap, och de visar stor motståndskraft och solidaritet.

| L. | Den 7 juni 2018 tillkännagav kommissionen ett paket på 35,1 miljoner euro i katastrofhjälp och utvecklingsbistånd för att stödja de venezuelaner och de grannländer som drabbats av krisen. Detta ekonomiska stöd kommer att läggas till de 37 miljoner euro som EU redan avsatt till förmån för humanitär hjälp och samarbetsprojekt i landet. Den 13 juni 2018 fattades fortfarande 56 procent av den finansiering som begärts i UNHCR:s upprop om ytterligare stöd till ett värde av 46,1 miljoner US-dollar. |
| --- | --- |

L.

Den 7 juni 2018 tillkännagav kommissionen ett paket på 35,1 miljoner euro i katastrofhjälp och utvecklingsbistånd för att stödja de venezuelaner och de grannländer som drabbats av krisen. Detta ekonomiska stöd kommer att läggas till de 37 miljoner euro som EU redan avsatt till förmån för humanitär hjälp och samarbetsprojekt i landet. Den 13 juni 2018 fattades fortfarande 56 procent av den finansiering som begärts i UNHCR:s upprop om ytterligare stöd till ett värde av 46,1 miljoner US-dollar.

| M. | Varje månad kommer över 12 000 venezuelaner in i den brasilianska delstaten Roraima. Ungefär 2 700 av dem uppehåller sig i staden Boa Vista. Venezuelanerna står redan för över 7 procent av stadens befolkning, och om det fortsätter så här kommer det vid utgången av året att finnas över 60 000 venezuelaner där. Denna folktillströmning innebär en enorm belastning för stadens offentliga tjänster, särskilt i fråga om folkhälsa och utbildning. Roraima är en av Brasiliens fattigaste delstater, med en mycket inskränkt arbetsmarknad och ekonomi, något som ytterligare hindrar integrationen av flyktingar och migranter. |
| --- | --- |

M.

Varje månad kommer över 12 000 venezuelaner in i den brasilianska delstaten Roraima. Ungefär 2 700 av dem uppehåller sig i staden Boa Vista. Venezuelanerna står redan för över 7 procent av stadens befolkning, och om det fortsätter så här kommer det vid utgången av året att finnas över 60 000 venezuelaner där. Denna folktillströmning innebär en enorm belastning för stadens offentliga tjänster, särskilt i fråga om folkhälsa och utbildning. Roraima är en av Brasiliens fattigaste delstater, med en mycket inskränkt arbetsmarknad och ekonomi, något som ytterligare hindrar integrationen av flyktingar och migranter.

| N. | Europaparlamentet sände ut en ad hoc-delegation till gränserna mellan Venezuela och Colombia respektive Brasilien mellan den 25 och 30 juni 2018, för att bedöma krisens konsekvenser på ort och ställe. |
| --- | --- |

N.

Europaparlamentet sände ut en ad hoc-delegation till gränserna mellan Venezuela och Colombia respektive Brasilien mellan den 25 och 30 juni 2018, för att bedöma krisens konsekvenser på ort och ställe.

| 1. | Europaparlamentet är djupt chockat och oroat över den förödande humanitära situationen i Venezuela, som har lett till många dödsfall och en aldrig tidigare skådad tillströmning av flyktingar och migranter till såväl grannländerna som andra länder. Parlamentet står solidariskt med alla de venezuelaner som tvingats fly sitt land på grund av bristen på grundläggande livsvillkor som tillgång till mat, dricksvatten, hälso- och sjukvård och läkemedel. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar med kraft de venezuelanska myndigheterna att erkänna den pågående humanitära krisen, förhindra att den förvärras ytterligare och främja politiska och ekonomiska lösningar som garanterar säkerheten för civilbefolkningen liksom stabilitet för landet och regionen. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet begär att de venezuelanska myndigheterna omedelbart tillåter att humanitärt bistånd obehindrat kommer in i landet för att förhindra att den humanitära krisen och folkhälsokrisen förvärras, särskilt så att sådana sjukdomar som mässlingen, malaria, difteri och mul- och klövsjuka inte dyker upp på nytt, och att de beviljar obehindrat tillträde för internationella organisationer som vill bistå de samhällssektorer som drabbats. Parlamentet efterlyser ett snabbt genomförande av akuta insatser för att bekämpa undernäring hos de mest utsatta grupperna, såsom kvinnor, barn och sjuka. Parlamentet är extremt oroat över antalet ensamkommande barn som korsar gränserna. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet lovordar den colombianska regeringen för dess snabba insatser och dess stöd till alla venezuelaner som kommer till landet. Parlamentet lovordar även Brasilien och andra länder i regionen, framför allt Peru, regionala och internationella organisationer, privata och offentliga organ, katolska kyrkan och vanliga medborgare i hela regionen för deras aktiva hjälp till och solidaritet med venezuelanska flyktingar och migranter. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna till omedelbara, skyddsinriktade insatser för venezuelanska flyktingar eller migranter på sitt territorium, såsom viseringar av humanitära skäl, särskilda uppehållsarrangemang, eller andra regionala ramar för migration, med de relevanta garantierna för skydd. De venezuelanska myndigheterna uppmanas att underlätta och skynda på utfärdandet och förnyandet av id-handlingar för sina egna medborgare, oavsett om de befinner sig i Venezuela eller utomlands. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar det internationella samfundet, inbegripet EU, att utforma ett samordnat, övergripande och regionalt svar på krisen och att intensifiera sitt ekonomiska och materiella stöd till mottagarländerna genom att fullgöra sina åtaganden. Parlamentet välkomnar varmt det humanitära bistånd från EU som hittills anslagits och efterlyser snarast möjligt ytterligare humanitärt stöd, som ska frigöras via fonder för nödåtgärder, för att möta de ökande behoven bland människor i grannländerna som drabbats av krisen i Venezuela. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet upprepar att den humanitära krisen har sin upprinnelse i en politisk kris. Parlamentet uppmanar eftertryckligen de venezuelanska myndigheterna att säkerställa att alla människorättskränkningar, inklusive kränkningar som riktar sig mot civila, omedelbart upphör samt att alla mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, inbegripet yttrandefriheten, pressfriheten och mötesfriheten, respekteras fullt ut. Parlamentet uppmanar eftertryckligen de venezuelanska myndigheterna att respektera samtliga demokratiskt valda institutioner, framför allt nationalförsamlingen, att frige alla politiska fångar och att upprätthålla demokratins principer, rättsstaten och de mänskliga rättigheterna. Europeiska utrikestjänsten uppmanas att göra sitt yttersta för att underlätta de internationella medlingsinsatser som behövs för att bana väg för en fungerande lösning på den pågående humanitära och politiska krisen. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet efterlyser ett nytt presidentval som följer internationellt erkända demokratinormer och Venezuelas konstitutionella ordning inom en öppen, jämlik och rättvis ram med internationell observation, utan några begränsningar för politiska partier eller kandidater, och där alla venezuelaners politiska rättigheter till fullo respekteras. Parlamentet betonar att den rättmätiga regering som bildas efter ett sådant val utan dröjsmål måste ta tag i den pågående ekonomiska och sociala krisen i Venezuela och arbeta för nationell försoning. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet påminner om att sanktioner som vidtas av det internationella samfundet måste vara riktade och kunna återkallas och inte får åsamka det venezuelanska folket någon som helst skada. Parlamentet välkomnar det snabba antagandet av ytterligare riktade sanktioner som kan återkallas och det vapenembargo som infördes i november 2017. Parlamentet upprepar att dessa sanktioner har införts mot höga tjänstemän som gjort sig skyldiga till grova människorättskränkningar, som undergrävde demokratin och rättsstatsprincipen i Venezuela och genomförde det olagliga valet den 20 maj 2018, vilket inte erkändes internationellt, och som ägde rum utan att någon överenskommelse nåtts om datum eller villkor och under omständigheter som gjorde det omöjligt för alla politiska partier att delta på lika villkor. Parlamentet påminner om att dessa sanktioner kan utvidgas till att omfatta dem som bär ansvaret för den tilltagande politiska, sociala, ekonomiska och humanitära krisen, särskilt president Nicolás Maduro, i enlighet med sina tidigare resolutioner. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet upprepar att de som gjort sig skyldiga till grova människorättskränkningar måste ställas till svars. Parlamentet stöder till fullo Internationella brottmålsdomstolens förundersökning av de omfattande brott och de förtryckshandlingar som begåtts av Venezuelas regim, och efterlyser en aktiv roll för EU i detta avseende. Parlamentet stöder till fullo uppmaningen från den panel av oberoende internationella experter som tillsatts av OAS generalsekreterare och FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter att det ska inrättas en undersökningskommission för att utreda situationen i Venezuela och fördjupa Internationella brottmålsdomstolen involvering. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Bolivarianska republiken Venezuelas regering och nationalförsamling, Republiken Colombias, Republiken Brasiliens och Republiken Perus regeringar och parlament, den parlamentariska församlingen EU–Latinamerika, Amerikanska samarbetsorganisationens generalsekreterare och Limagruppen. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  EUT C 285, 29.8.2017, s. 145.

(2)  EUT C 294, 12.8.2016, s. 21.

(3)  EUT C 316, 30.8.2016, s. 190.

(4)  EUT C 86, 6.3.2018, s. 101.

(5)  Antagna texter, P8_TA(2017)0200.

(6)  Antagna texter, P8_TA(2018)0041.

(7)  Antagna texter, P8_TA(2018)0199.

---

| 8.4.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 118/130 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 118/130

---

P8_TA(2018)0314

Riktlinjer för medlemsstaterna för att förhindra att det humanitära biståndet kriminaliseras

Europaparlamentets resolution av den 5 juli 2018 om riktlinjer för medlemsstaterna för att förhindra att det humanitära biståndet kriminaliseras (2018/2769(RSP))

(2020/C 118/21)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets direktiv 2002/90/EG av den 28 november 2002 om hjälp till olaglig inresa, transitering och vistelse (1) (direktivet om definition av hjälp till olaglig inresa, transitering och vistelse), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 2002/90/EG av den 28 november 2002 om hjälp till olaglig inresa, transitering och vistelse (1) (direktivet om definition av hjälp till olaglig inresa, transitering och vistelse),

| — | med beaktande av rådets rambeslut 2002/946/RIF av den 28 november 2002 om förstärkning av den straffrättsliga ramen för att förhindra hjälp till olaglig inresa, transitering och vistelse (2) (rambeslutet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rambeslut 2002/946/RIF av den 28 november 2002 om förstärkning av den straffrättsliga ramen för att förhindra hjälp till olaglig inresa, transitering och vistelse (2) (rambeslutet),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 27 maj 2015EU:s åtgärdsplan mot smuggling av migranter (2015–2020) (COM(2015)0285), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 27 maj 2015EU:s åtgärdsplan mot smuggling av migranter (2015–2020) (COM(2015)0285),

| — | med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 22 mars 2017Refit Evaluation of the EU legal framework against facilitation of unauthorised entry, transit and residence: the Facilitators Package (direktiv 2002/90/EG och rambeslut 2002/946/RIF) (SWD(2017)0117), |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 22 mars 2017Refit Evaluation of the EU legal framework against facilitation of unauthorised entry, transit and residence: the Facilitators Package (direktiv 2002/90/EG och rambeslut 2002/946/RIF) (SWD(2017)0117),

| — | med beaktande av sin resolution av den 18 april 2018 om framstegen när det gäller FN:s globala pakter för säker, ordnad och reguljär migration och om flyktingar (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 18 april 2018 om framstegen när det gäller FN:s globala pakter för säker, ordnad och reguljär migration och om flyktingar (3),

| — | med beaktande av studien Fit for purpose? The Facilitation Directive and the criminalisation of humanitarian assistance to irregular migrants, offentliggjord 2016 av parlamentets generaldirektoratet för unionens interna politik, |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien Fit for purpose? The Facilitation Directive and the criminalisation of humanitarian assistance to irregular migrants, offentliggjord 2016 av parlamentets generaldirektoratet för unionens interna politik,

| — | med beaktande av studien från 2014 från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter Criminalisation of migrants in an irregular situation and of persons engaging with them, |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien från 2014 från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter Criminalisation of migrants in an irregular situation and of persons engaging with them,

| — | med beaktande av dokumentet av den 4 februari 2010 från Europarådets kommissarie för mänskliga rättigheter Criminalisation of migration in Europe: Human rights implications, |
| --- | --- |

—

med beaktande av dokumentet av den 4 februari 2010 från Europarådets kommissarie för mänskliga rättigheter Criminalisation of migration in Europe: Human rights implications,

| — | med beaktande av FN:s tilläggsprotokoll mot människosmuggling land-, luft- och sjövägen till Förenta nationernas konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet, antaget genom resolution 55/25 av den 15 november 2000 vid FN:s generalförsamlings 55:e session, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s tilläggsprotokoll mot människosmuggling land-, luft- och sjövägen till Förenta nationernas konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet, antaget genom resolution 55/25 av den 15 november 2000 vid FN:s generalförsamlings 55:e session,

| — | med beaktande av rapporten av den 24 april 2013 från FN:s särskilda rapportör för migranters mänskliga rättigheter Regional Study: management of the external borders of the European Union and its impact on the human rights of migrants, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 24 april 2013 från FN:s särskilda rapportör för migranters mänskliga rättigheter Regional Study: management of the external borders of the European Union and its impact on the human rights of migrants,

| — | med beaktande av frågan till kommissionen om riktlinjer för medlemsstaterna för att förhindra att det humanitära biståndet kriminaliseras (O-000065/2018 – B8-0034/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av frågan till kommissionen om riktlinjer för medlemsstaterna för att förhindra att det humanitära biståndet kriminaliseras (O-000065/2018 – B8-0034/2018),

| — | med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor,

| — | med beaktande av artiklarna 128.5 och 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 128.5 och 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | I EU:s åtgärdsplan mot smuggling av migranter (2015–2020) betonade kommissionen behovet av ”att lämpliga straffrättsliga påföljder införs samtidigt som risken för kriminalisering av den som förser migranter i sjönöd med humanitärt bistånd undviks” och behovet av att förbättra det befintliga regelverk som ska motverka personer som hjälper till med olaglig invandring, dvs. direktivet om definition av hjälp till olaglig inresa, transitering och vistelse samt tillhörande rambeslut. |
| --- | --- |

A.

I EU:s åtgärdsplan mot smuggling av migranter (2015–2020) betonade kommissionen behovet av ”att lämpliga straffrättsliga påföljder införs samtidigt som risken för kriminalisering av den som förser migranter i sjönöd med humanitärt bistånd undviks” och behovet av att förbättra det befintliga regelverk som ska motverka personer som hjälper till med olaglig invandring, dvs. direktivet om definition av hjälp till olaglig inresa, transitering och vistelse samt tillhörande rambeslut.

| B. | I artikel 1.2 i det direktivet fastställs det ett icke-bindande undantag för humanitärt stöd som innebär att medlemsstaterna kan välja att inte kriminalisera sådan hjälp när den är av humanitär karaktär. |
| --- | --- |

B.

I artikel 1.2 i det direktivet fastställs det ett icke-bindande undantag för humanitärt stöd som innebär att medlemsstaterna kan välja att inte kriminalisera sådan hjälp när den är av humanitär karaktär.

| C. | I sin resolution av den 18 april 2018 om framstegen när det gäller FN:s globala pakter för säker, ordnad och reguljär migration samt om flyktingar efterlyser [parlamentet] en icke-kriminalisering av humanitärt bistånd och ökad kapacitet i samband med sök- och räddningsinsatser för personer i nöd. Dessutom måste alla länder öka sin kapacitet och erkänna det stöd som privata aktörer och icke-statliga organisationer ger vid räddningsinsatser till havs och på land”. |
| --- | --- |

C.

I sin resolution av den 18 april 2018 om framstegen när det gäller FN:s globala pakter för säker, ordnad och reguljär migration samt om flyktingar efterlyser [parlamentet] en icke-kriminalisering av humanitärt bistånd och ökad kapacitet i samband med sök- och räddningsinsatser för personer i nöd. Dessutom måste alla länder öka sin kapacitet och erkänna det stöd som privata aktörer och icke-statliga organisationer ger vid räddningsinsatser till havs och på land”.

| D. | I arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar om Refit-utvärderingen av det regelverk som ska motverka personer som hjälper till med olaglig invandring betonade kommissionen att förstärkt utbyte av kunskap och bästa praxis mellan åklagare, brottsbekämpning och civilsamhälle skulle kunna bidra till att förbättra den rådande situationen och förhindra att genuint humanitärt stöd kriminaliseras. |
| --- | --- |

D.

I arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar om Refit-utvärderingen av det regelverk som ska motverka personer som hjälper till med olaglig invandring betonade kommissionen att förstärkt utbyte av kunskap och bästa praxis mellan åklagare, brottsbekämpning och civilsamhälle skulle kunna bidra till att förbättra den rådande situationen och förhindra att genuint humanitärt stöd kriminaliseras.

| E. | Artikel 1.1 b i direktivet om definition av hjälp till olaglig inresa tvingar inte medlemsstaterna att avstå från att straffa medhjälp till olaglig vistelse om handlingen inte har ett avsiktligt vinstsyfte, och rambeslutet innehåller inga obligatoriska bestämmelser som hindrar bestraffning av handlande som sker i humanitärt syfte eller i nödsituationer. |
| --- | --- |

E.

Artikel 1.1 b i direktivet om definition av hjälp till olaglig inresa tvingar inte medlemsstaterna att avstå från att straffa medhjälp till olaglig vistelse om handlingen inte har ett avsiktligt vinstsyfte, och rambeslutet innehåller inga obligatoriska bestämmelser som hindrar bestraffning av handlande som sker i humanitärt syfte eller i nödsituationer.

| 1. | Europaparlamentet påminner om att medlemsstaterna enligt direktivet om definition av hjälp till olaglig inresa och tillhörande rambeslut är skyldiga att tillämpa lagstiftning som innebär att straffrättsliga påföljder utdöms för hjälp till olaglig inresa, transitering och vistelse. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet är bekymrat över de oavsiktliga följder som det regelverk som ska motverka personer som hjälper till med olaglig invandring får för personer som tillhandahåller humanitärt stöd till migranter och för den sociala sammanhållningen i det mottagande samhället i stort. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet understryker att tillhandahållande av humanitärt stöd inte bör kriminaliseras, i linje med FN:s tilläggsprotokoll mot människosmuggling land-, luft- och sjövägen. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet noterar att aktörer som sysslar med humanitärt bistånd som stöder och kompletterar livräddande insatser som utförs av de behöriga myndigheterna i en medlemsstat måste hålla sig inom de ramar som fastställts för humanitärt stöd i direktivet om definition av hjälp till olaglig inresa, och att deras uppdrag måste ske under överinseende av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet beklagar att medlemsstaterna i väldigt liten utsträckning har införlivat det undantag för humanitärt stöd som föreskrivs i direktivet om definition av hjälp till olaglig inresa, och konstaterar att undantaget bör tillämpas som en spärr för åtal, i syfte att säkerställa att åtal inte väcks mot enskilda och mot organisationer i det civila samhället som hjälper migranter av humanitära skäl. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att införliva det undantag för humanitärt stöd som föreskrivs i direktivet om definition av hjälp till olaglig inresa och att införa lämpliga system för att övervaka att regelverket för att motverka personer som hjälper till med olaglig invandring följs och verkligen tillämpas i praktiken, genom att samla in och årligen registrera information om antalet personer som gripits för att ha bistått med sådan hjälp vid gränsen eller inne i landet, antalet inledda rättsliga förfaranden, antalet fällande domar tillsammans med uppgifter om hur domarna fastställs samt skäl för att avbryta en utredning. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att anta riktlinjer för medlemsstaterna som anger vilka former av hjälp som inte bör kriminaliseras, i syfte att säkerställa klarhet och enhetlighet i det befintliga regelverket, inbegripet artikel 1.1 b och 1.2 i direktivet om definition av hjälp till olaglig inresa, och betonar att tydliga parametrar kommer att garantera större konsekvens i den straffrättsliga regleringen av hjälp av detta slag i samtliga medlemsstater och begränsa oberättigad kriminalisering. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen, rådet och medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  EGT L 328, 5.12.2002, s. 17.

(2)  EGT L 328, 5.12.2002, s. 1.

(3)  Antagna texter, P8_TA(2018)0118.

---

| 8.4.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 118/133 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 118/133

---

P8_TA(2018)0315

Tillräckligheten avseende det skydd som säkerställs genom skölden för skydd av privatlivet i EU och USA

Europaparlamentets resolution av den 5 juli 2018 om huruvida ett adekvat skydd säkerställs genom skölden för skydd av privatlivet i EU och USA (2018/2645(RSP))

(2020/C 118/22)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) och artiklarna 6, 7, 8, 11, 16, 47 och 52 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (nedan kallad stadgan), |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) och artiklarna 6, 7, 8, 11, 16, 47 och 52 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (nedan kallad stadgan),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (1), och av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/680 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behöriga myndigheters behandling av personuppgifter för att förebygga, förhindra, utreda, avslöja eller lagföra brott eller verkställa straffrättsliga påföljder, och det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av rådets rambeslut 2008/977/RIF (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (1), och av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/680 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behöriga myndigheters behandling av personuppgifter för att förebygga, förhindra, utreda, avslöja eller lagföra brott eller verkställa straffrättsliga påföljder, och det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av rådets rambeslut 2008/977/RIF (2),

| — | med beaktande av Europeiska unionens domstols dom av den 6 oktober 2015 i mål C-362/14, Maximillian Schrems mot Data Protection Commissioner (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens domstols dom av den 6 oktober 2015 i mål C-362/14, Maximillian Schrems mot Data Protection Commissioner (3),

| — | med beaktande av Europeiska unionens domstols domar av den 21 december 2016 i mål C-203/15, Tele2 Sverige AB mot Post- och telestyrelsen, och mål C-698/15, Secretary of State for the Home Department mot Tom Watson m.fl.1a (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens domstols domar av den 21 december 2016 i mål C-203/15, Tele2 Sverige AB mot Post- och telestyrelsen, och mål C-698/15, Secretary of State for the Home Department mot Tom Watson m.fl.1a (4),

| — | med beaktande av kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/1250 av den 12 juli 2016 enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG om huruvida ett adekvat skydd säkerställs genom skölden för skydd av privatlivet i EU och USA (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/1250 av den 12 juli 2016 enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG om huruvida ett adekvat skydd säkerställs genom skölden för skydd av privatlivet i EU och USA (5),

| — | med beaktande av Europeiska datatillsynsmannens (EDPS) yttrande 4/2016 av den 30 maj 2016 om utkastet till beslut om huruvida ett adekvat skydd säkerställs genom skölden för skydd av privatlivet i EU och USA (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska datatillsynsmannens (EDPS) yttrande 4/2016 av den 30 maj 2016 om utkastet till beslut om huruvida ett adekvat skydd säkerställs genom skölden för skydd av privatlivet i EU och USA (6),

| — | med beaktande av artikel 29-gruppens (WP29) yttrande av den 13 april 2016 om utkastet till beslut om adekvat skydd genom skölden för skydd av privatlivet i EU och USA (7), samt dess (WP29) uttalande av den 26 juli 2016 (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 29-gruppens (WP29) yttrande av den 13 april 2016 om utkastet till beslut om adekvat skydd genom skölden för skydd av privatlivet i EU och USA (7), samt dess (WP29) uttalande av den 26 juli 2016 (8),

| — | med beaktande av rapporten från kommissionen av den 18 oktober 2017 till Europaparlamentet och rådet om den första årliga översynen av skölden för skydd av privatlivet i EU och USA (COM(2017)0611) och dess funktion och arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar som åtföljer dokumentet (SWD(2017)0344), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från kommissionen av den 18 oktober 2017 till Europaparlamentet och rådet om den första årliga översynen av skölden för skydd av privatlivet i EU och USA (COM(2017)0611) och dess funktion och arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar som åtföljer dokumentet (SWD(2017)0344),

| — | med beaktande av dokumentet av den 28 november 2017 från artikel 29-arbetsgruppen för uppgiftsskydd (WP 29) om den första årliga översynen av skölden för skydd av privatlivet i EU och USA (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av dokumentet av den 28 november 2017 från artikel 29-arbetsgruppen för uppgiftsskydd (WP 29) om den första årliga översynen av skölden för skydd av privatlivet i EU och USA (9),

| — | med beaktande av svarsbrevet från WP 29 av den 11 april 2018 om det förnyade godkännandet av avsnitt 702 i den amerikanska Foreign Intelligence Surveillance Act (Fisa), |
| --- | --- |

—

med beaktande av svarsbrevet från WP 29 av den 11 april 2018 om det förnyade godkännandet av avsnitt 702 i den amerikanska Foreign Intelligence Surveillance Act (Fisa),

| — | med beaktande av sin resolution av den 6 april 2017 om huruvida ett adekvat skydd säkerställs genom skölden för skydd av privatlivet i EU och USA (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 6 april 2017 om huruvida ett adekvat skydd säkerställs genom skölden för skydd av privatlivet i EU och USA (10),

| — | med beaktande av artikel 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | I sin dom av den 6 oktober 2015 i mål C-362/14, Maximillian Schrems mot Data Protection Commissioner, ogiltigförklarade EU-domstolen Safe Harbour-beslutet och klargjorde att en adekvat skyddsnivå i ett tredjeland måste förstås som ”väsentligen likvärdig” med den som garanteras av EU enligt direktiv 95/46/EG jämfört med stadgan, vilket medför ett behov av att genomföra förhandlingar om en ny ordning för att säkerställa juridisk visshet om hur personuppgifter ska överföras från EU till USA. |
| --- | --- |

A.

I sin dom av den 6 oktober 2015 i mål C-362/14, Maximillian Schrems mot Data Protection Commissioner, ogiltigförklarade EU-domstolen Safe Harbour-beslutet och klargjorde att en adekvat skyddsnivå i ett tredjeland måste förstås som ”väsentligen likvärdig” med den som garanteras av EU enligt direktiv 95/46/EG jämfört med stadgan, vilket medför ett behov av att genomföra förhandlingar om en ny ordning för att säkerställa juridisk visshet om hur personuppgifter ska överföras från EU till USA.

| B. | När kommissionen granskar skyddsnivån i ett tredjeland måste den bedöma innehållet i de bestämmelser som är tillämpliga i det landet enligt landets interna lagstiftning eller dess internationella förpliktelser, samt det förfarande som ska se till att dessa bestämmelser iakttas, eftersom kommissionen enligt artikel 25.2 i direktiv 95/46/EG måste beakta alla de förhållanden som har samband med en överföring av personuppgifter till ett tredjeland. Denna bedömning ska inte bara avse lagstiftning och förfaranden med avseende på skyddet av personuppgifter för kommersiella och privata ändamål, utan även alla aspekter av den ram som är tillämplig för detta land eller denna sektor, framför allt, men inte uteslutande, brottsbekämpning, nationell säkerhet och respekt för de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

B.

När kommissionen granskar skyddsnivån i ett tredjeland måste den bedöma innehållet i de bestämmelser som är tillämpliga i det landet enligt landets interna lagstiftning eller dess internationella förpliktelser, samt det förfarande som ska se till att dessa bestämmelser iakttas, eftersom kommissionen enligt artikel 25.2 i direktiv 95/46/EG måste beakta alla de förhållanden som har samband med en överföring av personuppgifter till ett tredjeland. Denna bedömning ska inte bara avse lagstiftning och förfaranden med avseende på skyddet av personuppgifter för kommersiella och privata ändamål, utan även alla aspekter av den ram som är tillämplig för detta land eller denna sektor, framför allt, men inte uteslutande, brottsbekämpning, nationell säkerhet och respekt för de grundläggande rättigheterna.

| C. | Överföringar av personuppgifter mellan kommersiella organisationer i EU och USA är ett viktigt inslag i de transatlantiska förbindelserna, med tanke på att den globala ekonomin hela tiden digitaliseras allt mer. Dessa överföringar bör göras med full respekt för rätten till uppgiftsskydd och rätten till personlig integritet. Ett av EU:s grundläggande mål är att skydda de grundläggande rättigheterna, i enlighet med stadgan. |
| --- | --- |

C.

Överföringar av personuppgifter mellan kommersiella organisationer i EU och USA är ett viktigt inslag i de transatlantiska förbindelserna, med tanke på att den globala ekonomin hela tiden digitaliseras allt mer. Dessa överföringar bör göras med full respekt för rätten till uppgiftsskydd och rätten till personlig integritet. Ett av EU:s grundläggande mål är att skydda de grundläggande rättigheterna, i enlighet med stadgan.

| D. | Facebook, som har undertecknat skölden för skydd av privatlivet, har bekräftat att uppgifterna för 2,7 miljoner EU-medborgare var bland dem som otillbörligt användes av det politiska konsultföretaget Cambridge Analytica. |
| --- | --- |

D.

Facebook, som har undertecknat skölden för skydd av privatlivet, har bekräftat att uppgifterna för 2,7 miljoner EU-medborgare var bland dem som otillbörligt användes av det politiska konsultföretaget Cambridge Analytica.

| E. | I sitt yttrande 4/2016 aktualiserade EDPS ett flertal farhågor om utkastet till sköld för skydd av privatlivet. I samma yttrande välkomnade EDPS de ansträngningar som samtliga parter gjort för att finna en lösning för överföringar av personuppgifter från EU till Förenta staterna för kommersiella ändamål inom ramen för ett system med självcertifiering. |
| --- | --- |

E.

I sitt yttrande 4/2016 aktualiserade EDPS ett flertal farhågor om utkastet till sköld för skydd av privatlivet. I samma yttrande välkomnade EDPS de ansträngningar som samtliga parter gjort för att finna en lösning för överföringar av personuppgifter från EU till Förenta staterna för kommersiella ändamål inom ramen för ett system med självcertifiering.

| F. | I sitt yttrande 1/2016 över kommissionens förslag till genomförandebeslut om huruvida ett adekvat skydd säkerställs genom skölden för skydd av privatlivet i EU och USA välkomnade artikel 29-gruppen de förbättringar som skölden för skydd av privatlivet fört med sig, jämfört med Safe Harbour-beslutet, men samtidigt aktualiserades starka farhågor både om de kommersiella aspekterna och om myndigheternas åtkomst till uppgifter som överförts med hjälp av denna sköld. |
| --- | --- |

F.

I sitt yttrande 1/2016 över kommissionens förslag till genomförandebeslut om huruvida ett adekvat skydd säkerställs genom skölden för skydd av privatlivet i EU och USA välkomnade artikel 29-gruppen de förbättringar som skölden för skydd av privatlivet fört med sig, jämfört med Safe Harbour-beslutet, men samtidigt aktualiserades starka farhågor både om de kommersiella aspekterna och om myndigheternas åtkomst till uppgifter som överförts med hjälp av denna sköld.

| G. | Den 12 juli 2016, efter ytterligare diskussioner med Förenta staternas administration, antog kommissionen sitt genomförandebeslut (EU) 2016/1250, och förklarade att skölden för skydd av privatlivet i EU och USA medger en adekvat skyddsnivå för personuppgifter som, med hjälp av denna sköld, överförs från unionen till organisationer i Förenta staterna. |
| --- | --- |

G.

Den 12 juli 2016, efter ytterligare diskussioner med Förenta staternas administration, antog kommissionen sitt genomförandebeslut (EU) 2016/1250, och förklarade att skölden för skydd av privatlivet i EU och USA medger en adekvat skyddsnivå för personuppgifter som, med hjälp av denna sköld, överförs från unionen till organisationer i Förenta staterna.

| H. | Skölden för skydd av privatlivet i EU och USA åtföljs av ett flertal ensidiga åtaganden och försäkringar från USA:s administration, där man förklarar bl.a. vilka principer som gäller för uppgiftsskyddet, hur tillsynen, verkställigheten och rättsmedlen fungerar, och vilka skyddsåtgärder säkerhetsorganen måste rätta sig efter för att komma åt personuppgifter och få behandla dem. |
| --- | --- |

H.

Skölden för skydd av privatlivet i EU och USA åtföljs av ett flertal ensidiga åtaganden och försäkringar från USA:s administration, där man förklarar bl.a. vilka principer som gäller för uppgiftsskyddet, hur tillsynen, verkställigheten och rättsmedlen fungerar, och vilka skyddsåtgärder säkerhetsorganen måste rätta sig efter för att komma åt personuppgifter och få behandla dem.

| I. | I sitt uttalande av den 26 juli 2016 välkomnade artikel 29-gruppen de förbättringar som skölden för skydd av privatlivet i EU och USA fört med sig, jämfört med Safe Harbour-programmet, och samtidigt berömdes kommissionen och de amerikanska myndigheterna för att de beaktat arbetsgruppens farhågor. Det oaktat anger artikel 29-gruppen att ett antal av dess farhågor kvarstår, både om de kommersiella aspekterna och om de amerikanska myndigheternas åtkomst till uppgifter som överförts från EU, bl.a. att det varken finns särskilda regler för automatiserat beslutsfattande eller en allmän rätt att göra invändningar, att det behövs striktare garantier för ombudspersonens oberoende och befogenheter, eller att det saknas konkreta försäkringar om att massinsamling och slumpartad insamling av personuppgifter (bulkinsamling) inte ska förekomma. |
| --- | --- |

I.

I sitt uttalande av den 26 juli 2016 välkomnade artikel 29-gruppen de förbättringar som skölden för skydd av privatlivet i EU och USA fört med sig, jämfört med Safe Harbour-programmet, och samtidigt berömdes kommissionen och de amerikanska myndigheterna för att de beaktat arbetsgruppens farhågor. Det oaktat anger artikel 29-gruppen att ett antal av dess farhågor kvarstår, både om de kommersiella aspekterna och om de amerikanska myndigheternas åtkomst till uppgifter som överförts från EU, bl.a. att det varken finns särskilda regler för automatiserat beslutsfattande eller en allmän rätt att göra invändningar, att det behövs striktare garantier för ombudspersonens oberoende och befogenheter, eller att det saknas konkreta försäkringar om att massinsamling och slumpartad insamling av personuppgifter (bulkinsamling) inte ska förekomma.

| J. | I sin resolution av den 6 april 2017 erkänner visserligen Europaparlamentet att skölden för skydd av privatlivet i EU och USA innebär avsevärda förbättringar gällande tydligheten i standarderna jämfört med den tidigare Safe Harbour mellan EU och USA, men anser att det återstår viktiga frågor när det gäller vissa kommersiella aspekter, nationell säkerhet och brottsbekämpning. Kommissionen uppmanas att under den första gemensamma årliga utvärderingen göra en noggrann och djupgående undersökning av alla brister och svagheter och visa hur de har åtgärdats, för att säkerställa efterlevnad av EU-stadgan och unionslagstiftningen, och noggrant bedöma om de mekanismer och skydd som anges i försäkringarna och klargörandena från USA:s administration är ändamålsenliga och genomförbara. |
| --- | --- |

J.

I sin resolution av den 6 april 2017 erkänner visserligen Europaparlamentet att skölden för skydd av privatlivet i EU och USA innebär avsevärda förbättringar gällande tydligheten i standarderna jämfört med den tidigare Safe Harbour mellan EU och USA, men anser att det återstår viktiga frågor när det gäller vissa kommersiella aspekter, nationell säkerhet och brottsbekämpning. Kommissionen uppmanas att under den första gemensamma årliga utvärderingen göra en noggrann och djupgående undersökning av alla brister och svagheter och visa hur de har åtgärdats, för att säkerställa efterlevnad av EU-stadgan och unionslagstiftningen, och noggrant bedöma om de mekanismer och skydd som anges i försäkringarna och klargörandena från USA:s administration är ändamålsenliga och genomförbara.

| K. | I rapporten från kommissionen till parlamentet och rådet om den första årliga översynen av skölden för skydd av privatlivet i EU och USA och dess funktion, och i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som åtföljer detta dokument, erkänns det att USA:s myndigheter har upprättat de nödvändiga strukturerna och förfarandena för att säkerställa att skölden för skydd av privatlivet fungerar korrekt, med slutsatsen att USA fortsätter att säkerställa en lämplig skyddsnivå för personuppgifter som överförs enligt skölden för skydd av privatlivet, men samtidigt lämnas tio rekommendationer till USA:s myndigheter för att ta itu med problem som inte bara rör det amerikanska handelsdepartementets uppgifter och verksamheter som administratör med ansvar för att övervaka certifieringen av organisationer inom skölden för skydd av privatlivet och verkställandet av principerna, utan även problem som rör den nationella säkerheten, såsom det förnyade godkännandet av avsnitt 702 i Foreign Intelligence Surveillance Act (Fisa) eller utnämningen av en permanent ombudsperson och det faktum att det fortfarande saknas ledamöter i översynspanelen för civila friheter i privatlivet (PCLOB). |
| --- | --- |

K.

I rapporten från kommissionen till parlamentet och rådet om den första årliga översynen av skölden för skydd av privatlivet i EU och USA och dess funktion, och i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som åtföljer detta dokument, erkänns det att USA:s myndigheter har upprättat de nödvändiga strukturerna och förfarandena för att säkerställa att skölden för skydd av privatlivet fungerar korrekt, med slutsatsen att USA fortsätter att säkerställa en lämplig skyddsnivå för personuppgifter som överförs enligt skölden för skydd av privatlivet, men samtidigt lämnas tio rekommendationer till USA:s myndigheter för att ta itu med problem som inte bara rör det amerikanska handelsdepartementets uppgifter och verksamheter som administratör med ansvar för att övervaka certifieringen av organisationer inom skölden för skydd av privatlivet och verkställandet av principerna, utan även problem som rör den nationella säkerheten, såsom det förnyade godkännandet av avsnitt 702 i Foreign Intelligence Surveillance Act (Fisa) eller utnämningen av en permanent ombudsperson och det faktum att det fortfarande saknas ledamöter i översynspanelen för civila friheter i privatlivet (PCLOB).

| L. | I artikel 29-gruppens yttrande om den första årliga översynen av skölden för skydd av privatlivet i EU och USA av den 28 november 2017, efter den första årliga gemensamma översynen, erkänns framstegen för skölden för skydd av privatlivet jämfört med det upphävda Safe Harbour-beslutet. Artikel 29-gruppen erkänner de insatser som gjorts av USA:s myndigheter och kommissionen för att genomföra skölden för skydd av privatlivet. |
| --- | --- |

L.

I artikel 29-gruppens yttrande om den första årliga översynen av skölden för skydd av privatlivet i EU och USA av den 28 november 2017, efter den första årliga gemensamma översynen, erkänns framstegen för skölden för skydd av privatlivet jämfört med det upphävda Safe Harbour-beslutet. Artikel 29-gruppen erkänner de insatser som gjorts av USA:s myndigheter och kommissionen för att genomföra skölden för skydd av privatlivet.

| M. | Artikel 29-gruppen har identifierat ett antal viktiga olösta frågor av stor betydelse, gällande både de kommersiella frågorna och de som angår de amerikanska offentliga myndigheternas tillgång till uppgifter som överförs till USA inom ramen för skölden för skydd av privatlivet (antingen för brottsbekämpning eller nationell säkerhet), som behöver tas upp av både kommissionen och USA:s myndigheter. Gruppen har begärt att det genast upprättas en handlingsplan för att visa att alla dessa frågor kommer att bemötas, senast vid den andra gemensamma översynen. |
| --- | --- |

M.

Artikel 29-gruppen har identifierat ett antal viktiga olösta frågor av stor betydelse, gällande både de kommersiella frågorna och de som angår de amerikanska offentliga myndigheternas tillgång till uppgifter som överförs till USA inom ramen för skölden för skydd av privatlivet (antingen för brottsbekämpning eller nationell säkerhet), som behöver tas upp av både kommissionen och USA:s myndigheter. Gruppen har begärt att det genast upprättas en handlingsplan för att visa att alla dessa frågor kommer att bemötas, senast vid den andra gemensamma översynen.

| N. | Om de problem som artikel 29-arbetsgruppen har påtalat inte åtgärdas inom de angivna tidsramarna kommer ledamöterna i artikel 29-arbetsgruppen att vidta lämpliga åtgärder, däribland att dra beslutet om adekvat skydd genom skölden för skydd av privatlivet inför nationella domstolar så att de kan begära ett förhandsavgörande hos EU-domstolen. |
| --- | --- |

N.

Om de problem som artikel 29-arbetsgruppen har påtalat inte åtgärdas inom de angivna tidsramarna kommer ledamöterna i artikel 29-arbetsgruppen att vidta lämpliga åtgärder, däribland att dra beslutet om adekvat skydd genom skölden för skydd av privatlivet inför nationella domstolar så att de kan begära ett förhandsavgörande hos EU-domstolen.

| O. | En ogiltighetstalan av La Quadrature du Net m.fl. mot kommissionen (mål T-738/16) och en begäran av Irlands High Court i målet mellan Irlands Data Protection Commissioner och Facebook Ireland Limited och Maximilian Schrems (Schrems II-målet) har överlämnats till Europeiska unionens domstol. I begäran noteras att massövervakning fortfarande pågår och det analyseras om det finns ändamålsenliga rättsmedel i amerikansk lagstiftning för EU-medborgare vars personuppgifter överförs till USA. |
| --- | --- |

O.

En ogiltighetstalan av La Quadrature du Net m.fl. mot kommissionen (mål T-738/16) och en begäran av Irlands High Court i målet mellan Irlands Data Protection Commissioner och Facebook Ireland Limited och Maximilian Schrems (Schrems II-målet) har överlämnats till Europeiska unionens domstol. I begäran noteras att massövervakning fortfarande pågår och det analyseras om det finns ändamålsenliga rättsmedel i amerikansk lagstiftning för EU-medborgare vars personuppgifter överförs till USA.

| P. | Den 11 januari 2018 godkände och ändrade USA:s kongress avsnitt 702 i Fisa för ytterligare sex år utan att ta upp orosmomenten i kommissionens rapport från den gemensamma översynen och artikel 29-gruppens yttrande. |
| --- | --- |

P.

Den 11 januari 2018 godkände och ändrade USA:s kongress avsnitt 702 i Fisa för ytterligare sex år utan att ta upp orosmomenten i kommissionens rapport från den gemensamma översynen och artikel 29-gruppens yttrande.

| Q. | Som en del i den omnibusbudgetlagstiftning som godkändes som lag den 23 mars 2018 antog USA:s kongress Clarifying Overseas Use of Data (”CLOUD”) Act, som underlättar brottsbekämpande myndigheters tillgång till innehållet i kommunikation och besläktade uppgifter genom att amerikanska brottsbekämpande myndigheter tillåts att kräva ut kommunikationsuppgifter även om den lagras utanför Förenta staterna, och genom att vissa främmande länder tillåts ingå exekutiva avtal med Förenta staterna så att amerikanska tjänsteleverantörer kan bemöta vissa utländska beslut om tillgång till kommunikationsuppgifter. |
| --- | --- |

Q.

Som en del i den omnibusbudgetlagstiftning som godkändes som lag den 23 mars 2018 antog USA:s kongress Clarifying Overseas Use of Data (”CLOUD”) Act, som underlättar brottsbekämpande myndigheters tillgång till innehållet i kommunikation och besläktade uppgifter genom att amerikanska brottsbekämpande myndigheter tillåts att kräva ut kommunikationsuppgifter även om den lagras utanför Förenta staterna, och genom att vissa främmande länder tillåts ingå exekutiva avtal med Förenta staterna så att amerikanska tjänsteleverantörer kan bemöta vissa utländska beslut om tillgång till kommunikationsuppgifter.

| R. | Företagen Facebook Inc., Cambridge Analytica och SCL Elections Ltd har certifierats enligt ramen för skölden för skydd av privatlivet, och har som sådana dragit nytta av beslutet om adekvat skydd som rättslig grund för överföring och vidare behandling av personuppgifter från EU till Förenta staterna. |
| --- | --- |

R.

Företagen Facebook Inc., Cambridge Analytica och SCL Elections Ltd har certifierats enligt ramen för skölden för skydd av privatlivet, och har som sådana dragit nytta av beslutet om adekvat skydd som rättslig grund för överföring och vidare behandling av personuppgifter från EU till Förenta staterna.

| S. | Enligt artikel 45.5 i den allmänna dataskyddsförordningen ska kommissionen återkalla, ändra eller upphäva sitt beslut om adekvat skydd när tillgänglig information visar att ett tredjeland inte längre säkerställer skydd på en tillräcklig nivå. |
| --- | --- |

S.

Enligt artikel 45.5 i den allmänna dataskyddsförordningen ska kommissionen återkalla, ändra eller upphäva sitt beslut om adekvat skydd när tillgänglig information visar att ett tredjeland inte längre säkerställer skydd på en tillräcklig nivå.

| 1. | Europaparlamentet framhåller de kvarvarande bristerna i skölden för skydd av privatlivet när det gäller respekten för registrerade personers grundläggande rättigheter. Parlamentet understryker risken för att domstolen ogiltigförklarar kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/1250 om skölden för skydd av privatlivet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet noterar förbättringarna jämfört med Safe Harbour-överenskommelsen, bland annat införandet av viktiga definitioner, strängare skyldigheter när det gäller lagring och vidare överföring av uppgifter till tredjeländer, inrättandet av en ombudsman som ska säkerställa enskildas rätt till gottgörelse och oberoende tillsyn, kontroller och motvikter för registrerade personernas rättigheter (PCLOB), intern- och externkontroller av regelefterlevnad, mer regelbunden och utförlig dokumentation och kontroll, flera olika sätt för omprövning av rättsliga avgöranden och de nationella dataskyddsmyndigheternas roll i utredningar av klagomål. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet påminner om att artikel 29-gruppen angett den 25 maj 2018 som sista datum för när alla kvarvarande problem skulle vara lösta och om de inte var det kunde artikel 29-gruppen besluta att anmäla skölden för skydd av privatlivet till nationella domstolar så att dessa kan vända sig till domstolen för ett förhandsavgörande (11). |
| --- | --- |

3.

Institutionella frågor/utnämningar

| 4. | Europaparlamentet beklagar att det har tagit så lång tid att utse de två ytterligare ledamöter samt att tillsätta ordföranden för PCLOB och uppmanar senaten att granska dessas bakgrund för att sedan godkänna de utsedda ledamöterna så att det oberoende organet återfår sin beslutsförhet och kan utföra sitt uppdrag att förhindra terrorism och säkerställa behovet att skydda den personliga integriteten och medborgerliga friheter. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uttrycker oro över att avsaknaden av ordförande och beslutsförhet har begränsat PCLOB:s möjligheter att agera och uppfylla sina skyldigheter. Parlamentet betonar att PCLOB så länge organet inte är beslutsmässigt inte kan ta initiativ till nya råd eller tillsynsprojekt eller anställa personal. Parlamentet påminner om att PCLOB ännu inte har släppt den sedan länge efterfrågade rapporten om hur övervakningen enligt presidentorder 12333 utförs, vilken ska innehålla information om hur denna presidentorder följs i praktiken och om nödvändigheten och proportionaliteten vad gäller intrång i skyddet av personuppgifter i detta sammanhang. Parlamentet noterar att denna rapport är högst önskvärd med tanke på osäkerheten och oförutsägbarheten i hur presidentorder 12333 används. Parlamentet beklagar att PCLOB inte släppte någon ny rapport om paragraf 702 i FISA-lagen innan denna lag godkändes på nytt i januari 2018. Parlamentet anser att avsaknaden av beslutsförhet allvarligt undergräver garantierna och försäkringarna om efterlevnad och översyn som myndigheterna i USA gett. Parlamentet uppmanar därför myndigheterna i USA med kraft att utan dröjsmål utse och bekräfta de nya styrelseledamöterna. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet efterlyser med tanke på att Presidential Policy Directive 28 (PPD 28) är en av de centrala grundstenarna som skölden för skydd av privatlivet bygger på att PCLOB släpper rapporten om PPD 28, som fortfarande är underkastat ett presidentprivilegium och därför ännu inte har offentliggjorts. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet upprepar sin ståndpunkt att ombudsmannen som inrättats av USA:s utrikesministerium inte är tillräckligt oberoende och inte har tilldelats tillräckligt effektiva befogenheter för att kunna utföra sitt uppdrag och förse EU-medborgare med tillgång till effektiv tvistlösning. Parlamentet betonar att det måste förtydligas exakt vilka befogenheter ombudsmannen har, särskilt när det gäller dennes befogenhet gentemot underrättelseorganen, och vilken vikt dennes beslut har. Parlamentet beklagar att ombudsmannen endast kan efterfråga åtgärder och information från USA:s statliga organ och inte beordra att myndigheterna upphör med olaglig övervakning eller att de permanent förstör information. Parlamentet poängterar att även om det finns en tillförordnad ombudsman så har Förenta staternas administration ännu inte utsett någon ny permanent ombudsman, vilket inte bidrar till ömsesidigt förtroende. Parlamentet anser att USA:s försäkringar om att man ska tillhandahålla tillgång till effektiv tvistlösning för EU-medborgare är av noll och intet värde om inte en oberoende och erfaren ombudsman med tillräckliga befogenheter utnämns. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet sätter värde på att senaten nyligen bekräftat en ny ordförande och fyra kommissionärer i den federala handelskommissionen (FTC). Parlamentet beklagar djupt att fyra av de fem platserna i FTC fram till ovan nämnda bekräftelse varit tomma, med tanke på att FTC är det behöriga organ som ser till att principerna i skölden för skydd av privatlivet följs av organisationer i USA. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet betonar att de senaste avslöjandena om Facebooks och Cambridge Analyticas agerande visar på att det behövs proaktiv tillsyn och tvingande åtgärder inte endast efter att klagomål inkommit utan även systematisk kontroll av huruvida integritetspolicyer i praktiken faktiskt lever upp till principerna i skölden för skydd av privatlivet under hela certifieringens giltighetstid. Parlamentet uppmanar de behöriga dataskyddsmyndigheterna i EU att vidta lämpliga åtgärder och att stoppa överföringar i de fall då principerna inte följs. |
| --- | --- |

9.

Handelsfrågor

| 10. | Europaparlamentet anser att handelsministeriet, för att säkerställa öppenhet och undvika falska påstående om deltagande i skölden, inte bör tillåta att företag i USA offentliggör påståenden om att de följer principerna i skölden innan kontrollförfarandena är avklarade och företagen är upptagna i förteckningen över organisationer som anslutit sig till skölden. Parlamentet uttrycker oro över det faktum att handelsministeriet inte har utnyttjat den möjlighet som man enligt skölden för skydd av privatlivet har att begära kopior av de avtalsvillkor som de certifierade företagen använder i sina avtal med tredje parter för att säkerställa att principerna följs. Parlamentet anser därför att det inte finns någon verkningsfull kontroll av om de certifierade företagen faktiskt följer bestämmelserna i skölden för skydd av privatlivet. Parlamentet uppmanar handelsministeriet att proaktivt och regelbundet på eget initiativ genomföra kontroller av om företagen faktiskt följer reglerna och uppfyller kraven. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet anser att de olika klagomålsförfarandena för EU-medborgare kan visa sig vara för krångliga och svåra att använda och därför mindre verkningsfulla. Parlamentet noterar, vilket också framhållits av de företag som erbjuder oberoende hjälp vid klagomål, att de flesta klagomål riktas direkt till företagen och kommer från enskilda som vill ha allmän information om skölden för skydd av privatlivet och om hur deras uppgifter behandlas. Parlamentet rekommenderar därför USA:s myndigheter att på webbplatsen om skölden för skydd av privatlivet tillhandahålla mer konkret information i ett tillgänglighetsanpassat och lättläst format om enskildas rättigheter och om vilka förfaranden för klagomål och gottgörelse som finns att tillgå. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Med anledning av de senaste avslöjandena om att personuppgifter missbrukats av företag som certifierats enligt skölden för skydd av privatlivet, som Facebook och Cambridge Analytica, uppmanar Europaparlamentet de myndigheter i USA som har ansvar för att upprätthålla skölden för skydd av privatlivet att utan dröjsmål agera på denna typ av avslöjanden, i enlighet med de garantier och åtaganden man har gjort om att upprätthålla systemet med skölden för skydd av privatlivet, och om så blir nödvändigt stryka dessa företag från förteckningen över organisationer som anslutit sig till skölden. Parlamentet uppmanar även behöriga dataskyddsmyndigheter i EU att utreda denna typ av avslöjanden och, om så är nödvändigt, tillfälligt eller permanent förbjuda överföringar av uppgifter som omfattas av skölden för skydd av privatlivet. Parlamentet anser att avslöjandena tydligt visar att skölden för skydd av privatlivet inte ger tillräckligt skydd när det gäller rätten till skydd av personuppgifter. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet är allvarligt oroat över ändringarna i villkoren för Facebooks användare utanför USA och Kanada som inte är EU-medborgare, vilka tidigare varit skyddade av EU:s dataskyddslagstiftning men som nu måste godta att det är Facebook USA i stället för Facebook Irland är personuppgiftsansvarig. Parlamentet anser att detta innebär att personuppgifter från cirka 1,5 miljarder användare överförs till ett tredjeland. Parlamentet betvivlar i högsta grad att en sådan aldrig tidigare skådad begränsning av de grundläggande rättigheterna för användare av en de facto monopolplattform är vad som var tanken med skölden för skydd av privatlivet. Parlamentet uppmanar dataskyddsmyndigheterna i EU att utreda denna fråga. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uttrycker stark oro över att denna typ av missbruk av personuppgifter i syfte att påverka politiska uppfattningar och röstningsbeteenden, om det inte stoppas, kan bli ett hot mot demokratin och den underliggande tanken om att väljare kan fatta egna informerade och faktabaserade beslut. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet välkomnar och stöder uppmaningarna till USA:s lagstiftare om att arbeta för en samlad lag om personlig integritet och skydd av personuppgifter. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet upprepar sin oro över att det i skölden för skydd av privatlivet inte finns några särskilda regler och garantier för beslut fattade utifrån automatiserad behandling/profilering som har rättslig verkan och i hög grad påverkar enskilda. Parlamentet ser positivt på kommissionens avsikt att beställa en studie, i vilken man ska samla in faktiska bevis och ytterligare utvärdera hur automatiserat beslutsfattande påverkar överföringar av personuppgifter som omfattas av skölden för skydd av privatlivet. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta fram särskilda regler för automatiserat beslutsfattande, så att det finns ett fullgott skydd, om så rekommenderas i studien Parlamentet noterar i detta sammanhang informationen från den gemensamma översynen om att automatiserade beslut inte får fattas utifrån personuppgifter som överförts i enlighet med skölden för skydd av privatlivet. Parlamentet beklagar dock djupt att återkopplingen från företagen enligt artikel 29-gruppen fortsatt varit väldigt allmän, vilket innebär att det fortfarande är oklart om dessa försäkranden överensstämmer med verkligheten i alla företag som anslutit sig till skölden för skydd av privatlivet. Parlamentet betonar vidare den allmänna dataskyddsförordningens tillämplighet enligt villkoren i artikel 3.2 i den allmänna dataskyddsförordningen. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet betonar att ytterligare förbättringar bör göras när det gäller tolkningen och hanteringen av uppgifter om personalresurser på grund av olika tolkningar av begreppet ”uppgifter om personalresurser” av den amerikanska regeringen, å ena sidan, och av kommissionen och artikel 29-gruppen, å andra sidan. Parlamentet instämmer helt med artikel 29-gruppens uppmaning till kommissionen att inleda förhandlingar med de amerikanska myndigheterna i syfte att ändra mekanismen för skölden för skydd av privatlivet i denna fråga. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet upprepar sin oro över att principerna om skölden för skydd av privatlivet inte följer EU:s modell med samtyckesbaserad behandling, utan gör det möjligt att välja att undantas/göra invändningar endast under mycket speciella omständigheter. Mot bakgrund av den gemensamma översynen uppmanas därför handelsministeriet med kraft att samarbeta med europeiska dataskyddsmyndigheter för att ge mer exakt vägledning när det gäller grundläggande principer om skölden för skydd av privatlivet, såsom principen om valmöjlighet, principen om meddelande, vidare överföring, den personuppgiftsansvariges och personuppgiftsbiträdets relation och åtkomst, som mycket närmare anpassats till den registrerade personens rättigheter i enlighet med förordning (EU) 2016/679. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet upprepar sin oro över att kongressen i mars 2017 röstade emot den bestämmelse som framlagts av Federal Communications Commission om integritetsskydd för kunder som använder bredbands- och andra kommunikationstjänster (Protecting the Privacy of Customers of Broadband and Other Telecommunications Services), vilket i praktiken innebär slutet för regler om integritetsskydd som skulle ha gällt för bredbandstjänster och ålagt internetleverantörerna att utverka kundernas uttryckliga samtycke innan de säljer eller delar med sig av uppgifter om webbsökning eller annan privat information till annonsörer eller andra företag. Parlamentet anser detta vara ännu ett hot mot skyddet för privatlivet i Förenta staterna. |
| --- | --- |

19.

Brottsbekämpning och nationell säkerhet

| 20. | Europaparlamentet anser att begreppet ”nationell säkerhet” i mekanismen för skölden för skydd av privatlivet inte specifikt avgränsas i syfte att se till att brott mot uppgiftsskyddet kan prövas i domstolar på ett effektivt sätt för att säkerställa överensstämmelse med ett strikt prov av vad som är nödvändigt och proportionerligt. Parlamentet efterlyser därför en tydlig definition av ”nationell säkerhet”. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet noterar att antalet mål enligt avsnitt 702 i Fisa har ökat på grund av förändringar i teknik och kommunikationsmönster samt en föränderlig hotbild. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet beklagar att USA inte utnyttjade det faktum att avsnitt 702 i Fisa nyligen godkändes på nytt för att omfatta garantierna i den amerikanske presidentens policydirektiv 28 (PPD-28). Parlamentet efterlyser bevis och rättsligt bindande åtaganden som garanterar att datainsamlingen enligt avsnitt 702 i Fisa inte är godtycklig och att åtkomst inte sker på generell basis (bulkinsamling) i motsats till EU:s stadgar. Parlamentet noterar kommissionens förklaring i dess arbetsdokument att övervakning enligt avsnitt 702 i Fisa alltid baseras på underrättelseprioriteringar och därför inte tillåter massinsamling. Parlamentet ansluter sig därför till artikel 29-gruppens krav på en uppdaterad rapport från PCLOB om definitionen av ”mål”, om ”avdelade underrättelseprioriteringar” och om den konkreta tillämpningen av underrättelseprioriteringar i samband med programmet Upstream, för att klargöra och bedöma huruvida massåtkomst till personuppgifter förekommer i detta sammanhang. Parlamentet beklagar att enskilda personer i EU är undantagna från ytterligare skydd som tillhandahålls av förnyat godkännande av avsnitt 702 i Fisa. Parlamentet beklagar att det förnyade godkännandet av avsnitt 702 innehåller flera ändringar av rent formell natur och inte tar itu med de mest problematiska frågorna, vilket också påpekats av artikel 29-gruppen. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta den kommande analysen från artikel 29-gruppen om avsnitt 702 i Fisa på allvar och agera därefter. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet bekräftar att det förnyade godkännandet av avsnitt 702 i Fisa för ytterligare sex år bestrider lagenligheten av skölden för skydd av privatlivet. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet upprepar sin oro beträffande dekret (executive order) nr 12333, som tillåter NSA att utbyta stora mängder privata uppgifter som insamlats utan tillstånd, domstolsbeslut eller kongressens tillstånd med 16 andra myndigheter, inklusive FBI, Förenta staternas federala narkotikabekämpningsbyrå (Drug Enforcement Agency) och Department of Homeland Security. Parlamentet beklagar avsaknaden av domstolsprövning av övervakningsverksamhet som bedrivs på grundval av dekret nr 12333. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet framhåller de kvarvarande hindren när det gäller ersättning för icke-amerikanska medborgare som utsatts för en övervakningsåtgärd som bygger på avsnitt 702 i Fisa eller på dekret nr 12333 på grund av formkraven att de ska vara ”stående” såsom det för närvarande tolkas av amerikanska domstolar, för att göra det möjligt för icke-amerikanska medborgare att väcka talan vid amerikanska domstolar mot beslut som påverkar dem. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över konsekvenserna av dekret nr 13768 om att öka allmänhetens säkerhet i Förenta staternas inland (Enhancing Public Safety in the Interior of the United States) för de rättsliga och administrativa rättsmedel som är tillgängliga för individer i USA, eftersom skyddet i lagen om integritetsskydd (Privacy Act) inte längre tillämpas på icke-amerikanska medborgare. Parlamentet noterar kommissionens ståndpunkt att lämplighetsbedömningen inte grundar sig på skyddet i lagen om integritetsskydd (Privacy Act) och att detta dekret därför inte påverkar skölden för skydd av privatlivet. Parlamentet anser emellertid att dekret nr 13768 indikerar den amerikanska verkställande maktens avsikter att upphäva de dataskyddsgarantier som tidigare beviljats EU-medborgare och att åsidosätta åtaganden som gjorts gentemot EU under Barack Obamas tid som president. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet uttrycker sin starka oro över den nyligen antagna lagen om att förtydliga laglig användning av uppgifter utomlands (Clarifying Lawful Overseas Use of Data Act) eller CLOUD Act (H.R. 4943), som ökar amerikanska och utländska brottsbekämpande myndigheters möjligheter att inrikta sig på och komma åt människors uppgifter över internationella gränser utan att använda sig av instrumentet för ömsesidig rättslig hjälp, som tillhandahåller lämpliga skyddsåtgärder och respekterar de rättsliga befogenheterna för de länder där informationen finns. Parlamentet framhåller att CLOUD Act skulle kunna få allvarliga konsekvenser för EU, eftersom den är långtgående och skapar en potentiell konflikt med EU:s dataskyddslagstiftning. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet anser att en mer balanserad lösning hade varit att stärka befintliga internationella system för ömsesidig rättslig hjälp, i syfte att främja internationellt och rättsligt samarbete. Parlamentet upprepar att ömsesidig rättslig hjälp och andra internationella överenskommelser enligt artikel 48 i förordning (EU) 2016/679 (den allmänna dataskyddsförordningen) är de lämpligaste mekanismerna för att möjliggöra tillgång till personuppgifter utanför EU. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet beklagar att de amerikanska myndigheterna har misslyckats med att aktivt fullgöra sitt åtagande att förse kommissionen med aktuell och uttömmande information om all utveckling som skulle kunna vara av betydelse för skölden för skydd av privatlivet, däribland underlåtenheten att underrätta kommissionen om ändringar i den amerikanska lagstiftningen, till exempel när det gäller president Trumps dekret nr 13768 om att öka allmänhetens säkerhet i Förenta staternas inland (Enhancing Public Safety in the Interior of the United States) eller upphävandet av bestämmelserna om personlig integritet för internetleverantörer. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet erinrar i enlighet med sin resolution av den 6 april 2017 om att varken principerna för skölden för skydd av privatlivet eller skrivelserna från Förenta staternas administration ger några förtydliganden och försäkringar som påvisar rättigheterna till effektiva rättsmedel för personer i EU, när det gäller användningen av deras personuppgifter av amerikanska myndigheter som behandlar dem för brottsbekämpningsändamål och andra ändamål som rör allmänintresset, vilket EU-domstolen i sin dom av den 6 oktober 2015 framhöll som kärnan i den grundläggande rättigheten i artikel 47 i EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

30.

Slutsatser

| 31. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta alla nödvändiga åtgärder för att se till att skölden för skydd för privatlivet fullt ut uppfyller kraven i förordning (EU) 2016/679, som ska tillämpas från och med den 25 maj 2018, och i EU-stadgan, så att anpassningen inte leder till kryphål eller konkurrensfördel för amerikanska företag. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet beklagar att kommissionen och de behöriga amerikanska myndigheterna inte återupptog diskussionerna om arrangemanget kring skölden för skydd av privatlivet och inte upprättade någon handlingsplan för att så snart som möjligt ta itu med de fastställda bristerna, vilket efterlystes av artikel 29-gruppen i dess rapport från december om den gemensamma översynen. Parlamentet uppmanar kommissionen och de behöriga amerikanska myndigheterna att göra detta utan ytterligare dröjsmål. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet erinrar om att integritet och dataskydd är rättsligt bindande grundläggande rättigheter som fastställs i fördragen, Europeiska unionens stadga och Europakonventionen om de mänskliga rättigheterna, samt i lagar och rättspraxis. Parlamentet betonar att de måste tillämpas på ett sätt som inte i onödan hindrar handel eller internationella relationer, men att de inte kan ”vägas” mot kommersiella eller politiska intressen. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet anser att det nuvarande arrangemanget kring skölden för skydd av privatlivet inte ger den skyddsnivå som krävs i unionens dataskyddslagstiftning och i EU-stadgan, såsom den tolkas av domstolen. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet anser att kommissionen har underlåtit att vidta åtgärder i enlighet med artikel 45.5 i allmänna dataskyddsförordningen om USA inte följer lagstiftningen fullt ut senast den 1 september 2018. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att tillfälligt upphäva skölden för skydd av privatlivet tills de amerikanska myndigheterna uppfyller villkoren. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar sitt utskott för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor att fortsätta att övervaka utvecklingen på detta område, däribland de mål som prövas av domstolen, och uppföljningen av de rekommendationer som utfärdas i resolutionen. |
| --- | --- |

36.

o

o o

| 37. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament samt Europarådet. |
| --- | --- |

37.

---

(1)  EUT L 119, 4.5.2016, s. 1.

(2)  EUT L 119, 4.5.2016, s. 89.

(3)  ECLI:EU:C:2015:650.

(4)  ECLI:EU:C:2016:970.

(5)  EUT L 207, 1.8.2016, s. 1.

(6)  EUT C 257, 15.7.2016, s. 8.

(7)  http://ec.europa.eu/justice/article-29/documentation/opinion-recommendation/files/2016/wp238_en.pdf

(8)  http://ec.europa.eu/justice/article-29/press-material/press-release/art29_press_material/2016/20160726_wp29_wp_statement_eu_us_privacy_shield_en.pdf

(9)  WP 255 som finns på http://ec.europa.eu/newsroom/article29/item-detail.cfm?item_id=612621.

(10)  Antagna texter, P8_TA(2017)0131.

(11)  https://ec.europa.eu/newsroom/just/document.cfm?doc_id=48782

---

| 8.4.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 118/141 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 118/141

---

P8_TA(2018)0316

De negativa effekterna av Förenta staternas Foreign Account Tax Compliance Act för EU-medborgare

Europaparlamentets resolution av den 5 juli 2018 om de negativa effekterna av USA:s utlandsskattelag FATCA på EU-medborgare och särskilt ”ofrivilliga amerikaner” (2018/2646(RSP))

(2020/C 118/23)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 7, 8 och 21 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 7, 8 och 21 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av artiklarna 8 och 14 i den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 8 och 14 i den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/92/EU av den 23 juli 2014 om jämförbarhet för avgifter som avser betalkonto, byte av betalkonto och tillgång till betalkonto med grundläggande funktioner (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/92/EU av den 23 juli 2014 om jämförbarhet för avgifter som avser betalkonto, byte av betalkonto och tillgång till betalkonto med grundläggande funktioner (2),

| — | med beaktande av rådets direktiv 2014/107/EU av den 9 december 2014 om ändring av direktiv 2011/16/EU vad gäller obligatoriskt automatiskt utbyte av upplysningar i fråga om beskattning (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 2014/107/EU av den 9 december 2014 om ändring av direktiv 2011/16/EU vad gäller obligatoriskt automatiskt utbyte av upplysningar i fråga om beskattning (3),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 11 oktober 2016 om skattetransparens, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 11 oktober 2016 om skattetransparens,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 juli 2016 om ytterligare åtgärder för att öka transparensen och främja bekämpandet av skatteundandragande och skatteflykt (COM(2016)0451), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 juli 2016 om ytterligare åtgärder för att öka transparensen och främja bekämpandet av skatteundandragande och skatteflykt (COM(2016)0451),

| — | med beaktande av sin rekommendation av den 13 december 2017 till rådet och kommissionen till följd av undersökningen avseende penningtvätt, skatteundandragande och skatteflykt (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin rekommendation av den 13 december 2017 till rådet och kommissionen till följd av undersökningen avseende penningtvätt, skatteundandragande och skatteflykt (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 6 juli 2016 om skattebeslut och andra åtgärder av liknande karaktär eller med liknande effekt (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 6 juli 2016 om skattebeslut och andra åtgärder av liknande karaktär eller med liknande effekt (5),

| — | med beaktande av OECD:s gemensamma rapporteringsstandard som OECD-rådet godkände den 15 juli 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av OECD:s gemensamma rapporteringsstandard som OECD-rådet godkände den 15 juli 2014,

| — | med beaktande av frågorna till kommissionen och rådet om de negativa effekterna av USA:s utlandsskattelag (FATCA) på EU-medborgare och särskilt ”ofrivilliga amerikaner” (O-000052/2018 – B8-0033/2018 och O-000053/2018 – B8-0032/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av frågorna till kommissionen och rådet om de negativa effekterna av USA:s utlandsskattelag (FATCA) på EU-medborgare och särskilt ”ofrivilliga amerikaner” (O-000052/2018 – B8-0033/2018 och O-000053/2018 – B8-0032/2018),

| — | med beaktande av artiklarna 128.5 och 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 128.5 och 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Parlamentets utskott för framställningar har tagit emot en framställning från en grupp europeiska medborgare som är bekymrade över de negativa effekterna av FATCA, dess mellanstatliga genomförandeavtal och de extraterritoriella effekterna av beskattning på grundval av medborgarskap. |
| --- | --- |

A.

Parlamentets utskott för framställningar har tagit emot en framställning från en grupp europeiska medborgare som är bekymrade över de negativa effekterna av FATCA, dess mellanstatliga genomförandeavtal och de extraterritoriella effekterna av beskattning på grundval av medborgarskap.

| B. | Sedan ikraftträdandet av FATCA och de relaterade mellanstatliga avtal som ingåtts mellan medlemsstaterna och USA måste EU:s finansinstitut, under hot av påföljder som omöjliggör deras licenser i USA, inklusive en källskatt på 30 procent, lämna detaljerade uppgifter om konton som innehas av förmodade ”US persons” till USA:s skatteförvaltning IRS via sina nationella myndigheter. Detta skulle kunna utgöra en överträdelse av EU:s dataskyddsregler och grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

B.

Sedan ikraftträdandet av FATCA och de relaterade mellanstatliga avtal som ingåtts mellan medlemsstaterna och USA måste EU:s finansinstitut, under hot av påföljder som omöjliggör deras licenser i USA, inklusive en källskatt på 30 procent, lämna detaljerade uppgifter om konton som innehas av förmodade ”US persons” till USA:s skatteförvaltning IRS via sina nationella myndigheter. Detta skulle kunna utgöra en överträdelse av EU:s dataskyddsregler och grundläggande rättigheter.

| C. | Syftet med FATCA är att förhindra skatteundandragande från amerikanska personer. Det kräver att utländska finansiella institut ska söka efter ”US persons” genom att titta på en rad olika indikatorer, såsom födelseort i USA, ett amerikanskt telefonnummer och indikationer på en fullmakt över kontot till en person med adress i USA. I dessa fall måste den enskilde bevisa att han eller hon inte är en ”US person”. |
| --- | --- |

C.

Syftet med FATCA är att förhindra skatteundandragande från amerikanska personer. Det kräver att utländska finansiella institut ska söka efter ”US persons” genom att titta på en rad olika indikatorer, såsom födelseort i USA, ett amerikanskt telefonnummer och indikationer på en fullmakt över kontot till en person med adress i USA. I dessa fall måste den enskilde bevisa att han eller hon inte är en ”US person”.

| D. | Användningen av dessa indikatorer, med stöd av FATCA, kan leda till godtycklig exponering och bestraffning av personer som i själva verket inte har några väsentliga band till USA. I praktiken omfattar FATCA en stor grupp av personer, såsom personer med dubbla EU-/amerikanska medborgarskap och deras icke-amerikanska familjemedlemmar, och framför allt så kallade ”ofrivilliga amerikaner” som genom födseln fick ett amerikanskt medborgarskap men som inte har några band till USA och som aldrig har bott, arbetat eller studerat i USA och som inte innehar något amerikanskt socialförsäkringsnummer. |
| --- | --- |

D.

Användningen av dessa indikatorer, med stöd av FATCA, kan leda till godtycklig exponering och bestraffning av personer som i själva verket inte har några väsentliga band till USA. I praktiken omfattar FATCA en stor grupp av personer, såsom personer med dubbla EU-/amerikanska medborgarskap och deras icke-amerikanska familjemedlemmar, och framför allt så kallade ”ofrivilliga amerikaner” som genom födseln fick ett amerikanskt medborgarskap men som inte har några band till USA och som aldrig har bott, arbetat eller studerat i USA och som inte innehar något amerikanskt socialförsäkringsnummer.

| E. | Kommissionen har erkänt att FATCA och de därtill förknippade mellanstatliga avtalen har fått den oavsiktliga effekten att tillgången till finansiella tjänster i EU för amerikanska medborgare och även för alla andra som uppvisar ”indicier” på att de möjligen kan omfattas av FATCA (”US person”). |
| --- | --- |

E.

Kommissionen har erkänt att FATCA och de därtill förknippade mellanstatliga avtalen har fått den oavsiktliga effekten att tillgången till finansiella tjänster i EU för amerikanska medborgare och även för alla andra som uppvisar ”indicier” på att de möjligen kan omfattas av FATCA (”US person”).

| F. | Liv och utkomst för tusentals laglydiga EU-medborgares och deras familjer i EU påverkas allvarligt av FATCA på daglig basis då de personer som omfattas av definitionen av ”US person” får sina sparkonton frusna och nekas all tillgång till banktjänster, inbegripet livförsäkringar, pensioner och bolån, på grund av finansinstitutens motvillighet att följa den kostsamma FATCA-rapporteringen. Dessutom får deras anhöriga i EU sina personuppgifter utlämnade till USA, och deras tillgång till banktjänster i EU blir kraftigt begränsad (t.ex. konton/bolån). |
| --- | --- |

F.

Liv och utkomst för tusentals laglydiga EU-medborgares och deras familjer i EU påverkas allvarligt av FATCA på daglig basis då de personer som omfattas av definitionen av ”US person” får sina sparkonton frusna och nekas all tillgång till banktjänster, inbegripet livförsäkringar, pensioner och bolån, på grund av finansinstitutens motvillighet att följa den kostsamma FATCA-rapporteringen. Dessutom får deras anhöriga i EU sina personuppgifter utlämnade till USA, och deras tillgång till banktjänster i EU blir kraftigt begränsad (t.ex. konton/bolån).

| G. | Ofrivilliga amerikaner som inte vill beröras av FATCA måste formellt avstå från sina amerikanska medborgarskap, som är en mycket besvärlig process och för vilket ett amerikanskt socialförsäkringsnummer eller ett amerikanskt internationellt skattenummer krävs, vilket de flesta ofrivilliga amerikaner inte besitter. |
| --- | --- |

G.

Ofrivilliga amerikaner som inte vill beröras av FATCA måste formellt avstå från sina amerikanska medborgarskap, som är en mycket besvärlig process och för vilket ett amerikanskt socialförsäkringsnummer eller ett amerikanskt internationellt skattenummer krävs, vilket de flesta ofrivilliga amerikaner inte besitter.

| H. | Amerikanska internetplattformar såsom AirBnB Tripadvisor och Amazon, är skyldiga att samla in skatteinformation från alla de EU-medborgare som använder dessa tjänster på nätet, och överlämna dessa till den amerikanska federala skattemyndigheten (Internal Revenue Service, IRS). Syftet med detta förfarande är att kontrollera om användaren är en amerikansk medborgare, och därmed att avgöra om förtjänsterna genom dessa plattformar är föremål för amerikansk skatterapportering inom ramen för FATCA. Denna praxis är helt klart inte förenlig med EU:s dataskyddsregler. |
| --- | --- |

H.

Amerikanska internetplattformar såsom AirBnB Tripadvisor och Amazon, är skyldiga att samla in skatteinformation från alla de EU-medborgare som använder dessa tjänster på nätet, och överlämna dessa till den amerikanska federala skattemyndigheten (Internal Revenue Service, IRS). Syftet med detta förfarande är att kontrollera om användaren är en amerikansk medborgare, och därmed att avgöra om förtjänsterna genom dessa plattformar är föremål för amerikansk skatterapportering inom ramen för FATCA. Denna praxis är helt klart inte förenlig med EU:s dataskyddsregler.

| I. | Direktiv 2014/92/EU (direktivet om betalkonton) ålägger medlemsstaterna att säkerställa att deras kreditinstitut inte diskriminerar kunder på grundval av deras nationalitet eller hemvist. |
| --- | --- |

I.

Direktiv 2014/92/EU (direktivet om betalkonton) ålägger medlemsstaterna att säkerställa att deras kreditinstitut inte diskriminerar kunder på grundval av deras nationalitet eller hemvist.

| J. | Tidsfristen för medlemsstaterna att införa direktivet om betalkonton var den 18 september 2016. |
| --- | --- |

J.

Tidsfristen för medlemsstaterna att införa direktivet om betalkonton var den 18 september 2016.

| K. | I sin resolution av den 6 juli 2016 om skattebeslut och andra åtgärder av liknande karaktär eller med liknande effekt konstaterade parlamentet att det råder en betydande brist på ömsesidighet mellan USA och EU inom ramen för FATCA-avtalet. |
| --- | --- |

K.

I sin resolution av den 6 juli 2016 om skattebeslut och andra åtgärder av liknande karaktär eller med liknande effekt konstaterade parlamentet att det råder en betydande brist på ömsesidighet mellan USA och EU inom ramen för FATCA-avtalet.

| L. | FATCA och OECD:s gemensamma rapporteringsstandard om automatiskt utbyte av skatteinformation är mycket viktiga verktyg för att bekämpa korruption, gränsöverskridande skattebedrägeri och skatteundandragande. |
| --- | --- |

L.

FATCA och OECD:s gemensamma rapporteringsstandard om automatiskt utbyte av skatteinformation är mycket viktiga verktyg för att bekämpa korruption, gränsöverskridande skattebedrägeri och skatteundandragande.

| M. | I oktober 2016 offentliggjorde den franska nationalförsamlingen en rapport till följd av dess tvåpartsundersökningsuppdrag att undersöka de extraterritoriella effekterna av vissa amerikanska lagar, inbegripet FATCA, och rekommenderade att den franska regeringen endera förhandlar fram en ändring till sitt skatteavtal med USA eller begär att de amerikanska lagstiftarna ändrar de amerikanska lagarna så att franska ”ofrivilliga amerikaner” tillåts avsäga sig sina oönskade amerikanska medborgarskap utan några avgifter, registreringar eller påföljder. En kommission inrättades nyligen för att specifikt studera USA:s extraterritoriella beskattning av franska ”ofrivilliga amerikaner”, och resolutioner lades fram i november 2017 i både den franska senaten och nationalförsamlingen i denna specifika fråga. Den 15 maj 2018 antog den franska senaten enhälligt en resolution som uppmanade den franska regeringen att omedelbart vidta åtgärder för att se till att franska ofrivilliga amerikaners rätt till ett bankkonto respekteras, att franska bankers diskriminerande praxis till följd av FATCA upphör, och att en informationskampanj omedelbart lanseras för att omedelbart informera franska medborgare bosatta i USA om konsekvenserna av USA:s medborgarskap och skattelagstiftning. I resolutionen begärs vidare att en kraftfull diplomatisk insats görs för att finna en lösning för franska ofrivilliga amerikaner som skulle göra det möjligt för dem att bli av med sina oönskade amerikanska medborgarskap utan några avgifter, registreringar och påföljder och att USA infriar sitt löfte om ömsesidighet vilket var en förutsättning för att Frankrike skulle underteckna det mellanstatliga avtalet. |
| --- | --- |

M.

I oktober 2016 offentliggjorde den franska nationalförsamlingen en rapport till följd av dess tvåpartsundersökningsuppdrag att undersöka de extraterritoriella effekterna av vissa amerikanska lagar, inbegripet FATCA, och rekommenderade att den franska regeringen endera förhandlar fram en ändring till sitt skatteavtal med USA eller begär att de amerikanska lagstiftarna ändrar de amerikanska lagarna så att franska ”ofrivilliga amerikaner” tillåts avsäga sig sina oönskade amerikanska medborgarskap utan några avgifter, registreringar eller påföljder. En kommission inrättades nyligen för att specifikt studera USA:s extraterritoriella beskattning av franska ”ofrivilliga amerikaner”, och resolutioner lades fram i november 2017 i både den franska senaten och nationalförsamlingen i denna specifika fråga. Den 15 maj 2018 antog den franska senaten enhälligt en resolution som uppmanade den franska regeringen att omedelbart vidta åtgärder för att se till att franska ofrivilliga amerikaners rätt till ett bankkonto respekteras, att franska bankers diskriminerande praxis till följd av FATCA upphör, och att en informationskampanj omedelbart lanseras för att omedelbart informera franska medborgare bosatta i USA om konsekvenserna av USA:s medborgarskap och skattelagstiftning. I resolutionen begärs vidare att en kraftfull diplomatisk insats görs för att finna en lösning för franska ofrivilliga amerikaner som skulle göra det möjligt för dem att bli av med sina oönskade amerikanska medborgarskap utan några avgifter, registreringar och påföljder och att USA infriar sitt löfte om ömsesidighet vilket var en förutsättning för att Frankrike skulle underteckna det mellanstatliga avtalet.

| N. | USA och Eritrea är de enda två länderna i världen som tillämpar beskattning på grundval av medborgarskap, och Eritrea har fördömts av FN för sina ansträngningar att tillämpa sin ”diasporaskatt”. |
| --- | --- |

N.

USA och Eritrea är de enda två länderna i världen som tillämpar beskattning på grundval av medborgarskap, och Eritrea har fördömts av FN för sina ansträngningar att tillämpa sin ”diasporaskatt”.

| O. | I december 2017 antog USA en betydande skattereform, som emellertid inte avskaffade den medborgarskapsbaserade beskattningsprincipen för enskilda personer. Däremot infördes territoriellt baserad beskattning för amerikanska multinationella företag. |
| --- | --- |

O.

I december 2017 antog USA en betydande skattereform, som emellertid inte avskaffade den medborgarskapsbaserade beskattningsprincipen för enskilda personer. Däremot infördes territoriellt baserad beskattning för amerikanska multinationella företag.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att se till att de grundläggande rättigheterna för alla medborgare, inte minst ofrivilliga amerikaner, garanteras, och särskilt rätten till privat- och familjeliv, rätten till personlig integritet och principen om icke-diskriminering, i enlighet med vad som fastställs i stadgan om de grundläggande rättigheterna och i den europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa ett fullständigt och korrekt införlivande av direktivet om betalkonton, särskilt artiklarna 15 och 16 i direktivet, och att garantera alla EU-medborgare rätten att ha ett betalkonto med grundläggande funktioner oberoende av deras nationalitet. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att påskynda sin bedömning av nationella åtgärder för införlivande av direktivet om betalkonton och att i sin bedömning ta med situationen för ”ofrivilliga amerikaner”, personer med dubbla medborgarskap och amerikanska medborgare som har laglig hemvist i EU, och därvid ta vederbörlig hänsyn till diskriminering från finansinstitut av skattebetalare som är lagligen bosatta i EU och som klassificeras som ”US persons” enligt FATCA. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utan dröjsmål inleda överträdelseförfaranden då överträdelser konstateras i genomförandet av direktivet om betalkonton, och att rapportera till Europaparlamentet och rådet om de åtgärder som vidtagits för att säkerställa ett korrekt genomförande av det direktivet. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet understryker vikten av ett adekvat skydd för personuppgifter som överförts till USA enligt FATCA, i full överensstämmelse med nationell lagstiftning och EU-lagstiftning om skydd av personuppgifter. Medlemsstaterna uppmanas att se över sina mellanstatliga avtal och att ändra dem om så behövs, så att de blir förenliga med rättigheterna och principerna i den allmänna dataskyddsförordningen. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen och Europeiska dataskyddsstyrelsen att utan dröjsmål utreda eventuella överträdelser av EU:s uppgiftsskyddsregler som de medlemsstater vilkas lagstiftning tillåter överföring av personuppgifter till amerikanska IRS i FATCA-syfte gjort sig skyldiga till, och att inleda överträdelseförfaranden mot de medlemsstater som inte genomför EU:s uppgiftsskyddsregler på ett korrekt sätt. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra en fullständig bedömning av konsekvenserna av FATCA och USA:s extraterritoriella tillämpning av medborgarskapsbaserad beskattning för EU-medborgare och EU:s finansinstitut och ekonomier, med beaktande av de pågående insatserna i Frankrike och andra medlemsstater, och förklara om det finns en betydande diskrepans mellan EU-medborgare eller EU-bosatta i olika medlemsstater, särskilt vad gäller EU:s uppgiftsskyddsregler och grundläggande rättigheter till följd av FATCA och USA:s ”indicier”. Kommissionen uppmanas att göra en heltäckande bedömning av hur det ligger till med FATCA:s ömsesidighet, eller brist på sådan, på olika håll i EU, och USA:s efterlevnad av sina förpliktelser enligt de olika mellanstatliga avtal som ingåtts med EU:s medlemsstater. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera och vid behov vidta åtgärder för att se till att EU:s grundläggande rättigheter och värden enligt Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och Europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna, till exempel rätten till personlig integritet och principen om icke-diskriminering, liksom EU:s uppgiftsskyddsregler, respekteras i samband med FATCA och det automatiska utbytet av skatteinformation med USA. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet beklagar den inneboende bristen på ömsesidighet i de mellanstatliga avtal som medlemsstaterna har undertecknat, särskilt när det gäller omfånget på de upplysningar som ska utbytas, vilket är bredare för EU:s medlemsstater än för USA. Alla medlemsstater uppmanas att kollektivt upphäva tillämpningen av sina mellanstatliga avtal (eller utbyte av all information utom i fråga om bankkonton i EU som innehas av amerikanska medborgare bosatta i USA) fram till dess att USA godkänner en multilateral strategi för automatiskt informationsutbyte, antingen genom upphävande av FATCA och anslutning till de gemensamma rapporteringsstandarderna eller genom omförhandling av FATCA på EU-nivå med samma ömsesidiga utbytesförpliktelser på båda sidor av Atlanten. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att lägga fram en gemensam EU-strategi för FATCA i syfte att på lämpligt sätt skydda europeiska medborgares rättigheter (i synnerhet ”ofrivilliga amerikaner”) och få USA att förbättra ömsesidigheten i det automatiska utbytet så att det blir likvärdigt. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar rådet att ge kommissionen i uppdrag att inleda förhandlingar med USA för att nå en överenskommelse mellan EU och USA om FATCA, i syfte att säkerställa ett fullständigt ömsesidigt informationsutbyte och upprätthålla de grundläggande principerna i EU-rätten samt direktivet om betalkonton och tillåta EU:s ”ofrivilliga amerikaner” att avsäga sig sina oönskade amerikanska medborgarskap utan några avgifter, registreringar eller påföljder. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

11.

---

(1)  EUT L 119, 4.5.2016, s. 1.

(2)  EUT L 257, 28.8.2014, s. 214.

(3)  EUT L 359, 16.12.2014, s. 1.

(4)  Antagna texter, P8_TA(2017)0491.

(5)  EUT C 101, 16.3.2018, s. 79.

---

| 8.4.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 118/145 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 118/145

---

P8_TA(2018)0317

Stadga för sociala och solidariska företag

Europaparlamentets resolution av den 5 juli 2018 med rekommendationer till kommissionen om en stadga för sociala och solidariska företag (2016/2237(INL))

(2020/C 118/24)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sin förklaring av den 10 mars 2011 om inrättandet av europeiska stadgar för ömsesidiga bolag, föreningar och stiftelser, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin förklaring av den 10 mars 2011 om inrättandet av europeiska stadgar för ömsesidiga bolag, föreningar och stiftelser,

| — | med beaktande av artiklarna 225 och 50 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 225 och 50 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av sin resolution av den 19 februari 2009 om den sociala ekonomin (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 19 februari 2009 om den sociala ekonomin (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 20 november 2012 om initiativ för socialt företagande – skapa förutsättningar för att främja sociala företag inom ramen för social ekonomi och innovation (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 20 november 2012 om initiativ för socialt företagande – skapa förutsättningar för att främja sociala företag inom ramen för social ekonomi och innovation (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 10 september 2015 om socialt entreprenörskap och social innovation för att bekämpa arbetslöshet (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 10 september 2015 om socialt entreprenörskap och social innovation för att bekämpa arbetslöshet (3),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 7 december 2015 om främjandet av den sociala ekonomin som en viktig drivande faktor för ekonomisk och social utveckling i Europa (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 7 december 2015 om främjandet av den sociala ekonomin som en viktig drivande faktor för ekonomisk och social utveckling i Europa (4),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 april 2011Inremarknadsakten – Tolv åtgärder för att stimulera tillväxten och stärka förtroendet för inre marknaden –”Gemensamma insatser för att skapa ny tillväxt” (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 april 2011Inremarknadsakten – Tolv åtgärder för att stimulera tillväxten och stärka förtroendet för inre marknaden –”Gemensamma insatser för att skapa ny tillväxt” (COM(2011)0206),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 25 oktober 2011Initiativ för socialt företagande – Skapa förutsättningar för att främja sociala företag inom ramen för social ekonomi och innovation (COM(2011)0682), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 25 oktober 2011Initiativ för socialt företagande – Skapa förutsättningar för att främja sociala företag inom ramen för social ekonomi och innovation (COM(2011)0682),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 346/2013 (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 346/2013 (5),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1296/2013 (6), särskilt artikel 2.1, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1296/2013 (6), särskilt artikel 2.1,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/24/EU (7), särskilt artikel 20, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/24/EU (7), särskilt artikel 20,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1435/2003 (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1435/2003 (8),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 mars 2013 med rekommendationer till kommissionen om stadgan för europeiska ömsesidiga bolag (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 mars 2013 med rekommendationer till kommissionen om stadgan för europeiska ömsesidiga bolag (9),

| — | med beaktande av den studie från juli 2011 som beställdes av parlamentets utskott för sysselsättning och sociala frågor De ömsesidiga bolagens roll på 2000-talet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den studie från juli 2011 som beställdes av parlamentets utskott för sysselsättning och sociala frågor De ömsesidiga bolagens roll på 2000-talet,

| — | med beaktande av rapporten från kommissionens expertgrupp för socialt företagande från oktober 2016 om framtidens sociala företag och den sociala ekonomin (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från kommissionens expertgrupp för socialt företagande från oktober 2016 om framtidens sociala företag och den sociala ekonomin (10),

| — | med beaktande av den studie som beställts av Europaparlamentets utredningsavdelning C från februari 2017 om en europeisk stadga för sociala och solidariska företag, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den studie som beställts av Europaparlamentets utredningsavdelning C från februari 2017 om en europeisk stadga för sociala och solidariska företag,

| — | med beaktande av artiklarna 46 och 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 46 och 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och yttrandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A8-0231/2018), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och yttrandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A8-0231/2018), och av följande skäl:

| A. | Begreppen ”sociala företag” och ”solidariskt företag” betecknas ofta som synonymer, trots att de företag som avses inte alltid är desamma och kan skilja sig mycket åt mellan medlemsstaterna. Begreppet ”socialt företag” avser huvudsakligen traditionella organisationer inom den sociala ekonomin, såsom kooperativ, ömsesidiga bolag, föreningar och stiftelser. Det pågår för närvarande omfattande diskussioner bland samhällsvetare och jurister om hur begreppet ”socialt företag” ska avgränsas. Det förefaller absolut nödvändigt att utan dröjsmål försöka få till stånd ett bättre erkännande av begreppet ”socialt och solidariskt företag” genom att införa en grundläggande rättslig definition som på ett handfast sätt skulle kunna bidra till Europeiska unionens och medlemsstaternas arbete med att utveckla sociala och solidariska företag så att dessa också kan dra nytta av den inre marknaden. |
| --- | --- |

A.

Begreppen ”sociala företag” och ”solidariskt företag” betecknas ofta som synonymer, trots att de företag som avses inte alltid är desamma och kan skilja sig mycket åt mellan medlemsstaterna. Begreppet ”socialt företag” avser huvudsakligen traditionella organisationer inom den sociala ekonomin, såsom kooperativ, ömsesidiga bolag, föreningar och stiftelser. Det pågår för närvarande omfattande diskussioner bland samhällsvetare och jurister om hur begreppet ”socialt företag” ska avgränsas. Det förefaller absolut nödvändigt att utan dröjsmål försöka få till stånd ett bättre erkännande av begreppet ”socialt och solidariskt företag” genom att införa en grundläggande rättslig definition som på ett handfast sätt skulle kunna bidra till Europeiska unionens och medlemsstaternas arbete med att utveckla sociala och solidariska företag så att dessa också kan dra nytta av den inre marknaden.

| B. | Den sociala och solidariska ekonomin bidrar i stor omfattning till EU:s ekonomi. Parlamentet framhöll i sina resolutioner av den 19 februari 2009, 20 november 2012 och 10 september 2015 att den sociala och solidariska ekonomin sysselsätter över 14 miljoner människor, vilket motsvarar omkring 6,5 % av arbetstagarna i EU och 10 % av EU:s företag. Denna sektor har visat sig vara särskilt motståndskraftig mot den ekonomiska och finansiella krisen och erbjuder möjligheter vad gäller social och teknisk innovation, anständiga, inkluderande, lokala och hållbara arbetstillfällen, främjande av den ekonomiska tillväxten och miljöskyddet samt stärkande av den sociala, ekonomiska och regionala sammanhållningen. Sociala och solidariska företag anger nya riktningar för social problemlösning i en värld som förändras snabbt. Den sociala och solidariska ekonomin fortsätter att utvecklas och driver således på tillväxt och sysselsättning, och bör uppmuntras och stödjas. |
| --- | --- |

B.

Den sociala och solidariska ekonomin bidrar i stor omfattning till EU:s ekonomi. Parlamentet framhöll i sina resolutioner av den 19 februari 2009, 20 november 2012 och 10 september 2015 att den sociala och solidariska ekonomin sysselsätter över 14 miljoner människor, vilket motsvarar omkring 6,5 % av arbetstagarna i EU och 10 % av EU:s företag. Denna sektor har visat sig vara särskilt motståndskraftig mot den ekonomiska och finansiella krisen och erbjuder möjligheter vad gäller social och teknisk innovation, anständiga, inkluderande, lokala och hållbara arbetstillfällen, främjande av den ekonomiska tillväxten och miljöskyddet samt stärkande av den sociala, ekonomiska och regionala sammanhållningen. Sociala och solidariska företag anger nya riktningar för social problemlösning i en värld som förändras snabbt. Den sociala och solidariska ekonomin fortsätter att utvecklas och driver således på tillväxt och sysselsättning, och bör uppmuntras och stödjas.

| C. | Det finns stora skillnader mellan medlemsstaterna när det gäller hur sociala och solidariska företag regleras och vilka organisationsformer som finns tillgängliga för sociala entreprenörer enligt medlemsstaternas rättssystem. Vilka särskilda organisationsformer som dessa företag väljer att använda sig av beror på de rättsliga ramar som finns, på den nationalekonomiska politik som förs beträffande social trygghet och solidaritet samt på de kulturella och historiska traditionerna i varje medlemsstat. |
| --- | --- |

C.

Det finns stora skillnader mellan medlemsstaterna när det gäller hur sociala och solidariska företag regleras och vilka organisationsformer som finns tillgängliga för sociala entreprenörer enligt medlemsstaternas rättssystem. Vilka särskilda organisationsformer som dessa företag väljer att använda sig av beror på de rättsliga ramar som finns, på den nationalekonomiska politik som förs beträffande social trygghet och solidaritet samt på de kulturella och historiska traditionerna i varje medlemsstat.

| D. | I vissa medlemsstater har man inrättat särskilda juridiska former genom att antingen anpassa den kooperativa modellen, ömsesidiga bolag, föreningar, stiftelser eller andra organisationsformer eller genom att införa juridiska former som erkänner det sociala engagemang som en mängd olika företag visar och som omfattar vissa egenskaper som är specifika för sociala och solidariska företag. I andra medlemsstater har det inte inrättats några specifika juridiska former för sociala och solidariska företag och dessa använder sig således av juridiska former som redan finns och som bland annat används av konventionella företag, till exempel privata eller publika aktiebolag. I vissa medlemsstater kan sociala och solidariska företag själva välja vilken juridisk form de ska använda sig av. Även om särskilda juridiska former har utformats för de sociala och solidariska företagen väljer många av dem ofta andra juridiska former som är bättre anpassade till deras behov och mål. |
| --- | --- |

D.

I vissa medlemsstater har man inrättat särskilda juridiska former genom att antingen anpassa den kooperativa modellen, ömsesidiga bolag, föreningar, stiftelser eller andra organisationsformer eller genom att införa juridiska former som erkänner det sociala engagemang som en mängd olika företag visar och som omfattar vissa egenskaper som är specifika för sociala och solidariska företag. I andra medlemsstater har det inte inrättats några specifika juridiska former för sociala och solidariska företag och dessa använder sig således av juridiska former som redan finns och som bland annat används av konventionella företag, till exempel privata eller publika aktiebolag. I vissa medlemsstater kan sociala och solidariska företag själva välja vilken juridisk form de ska använda sig av. Även om särskilda juridiska former har utformats för de sociala och solidariska företagen väljer många av dem ofta andra juridiska former som är bättre anpassade till deras behov och mål.

| E. | Antagandet av olika rättsliga ramar för sociala och solidariska företag i många medlemsstater bekräftar att det har utvecklats en ny form av entreprenörskap som bygger på principerna om solidaritet och ansvarighet och som är mer inriktat på skapande av socialt mervärde, lokala förbindelser och främjande av en mer hållbar ekonomi. Denna mångfald bekräftar också att det sociala entreprenörskapet till sin natur är innovativt och gynnsamt. |
| --- | --- |

E.

Antagandet av olika rättsliga ramar för sociala och solidariska företag i många medlemsstater bekräftar att det har utvecklats en ny form av entreprenörskap som bygger på principerna om solidaritet och ansvarighet och som är mer inriktat på skapande av socialt mervärde, lokala förbindelser och främjande av en mer hållbar ekonomi. Denna mångfald bekräftar också att det sociala entreprenörskapet till sin natur är innovativt och gynnsamt.

| F. | I sin resolution av den 10 september 2015 om socialt entreprenörskap och social innovation för att bekämpa arbetslöshet betonade parlamentet att social innovation handlar om utvecklingen och genomförandet av nya idéer, oavsett om det rör sig om produkter, tjänster eller sociala organisationsmodeller, som är inriktade på att möta nya krav och utmaningar på det sociala, territoriella och miljömässiga planet, såsom den åldrande befolkningen, avfolkningen, möjligheten att förena yrkes- och familjeliv, mångfaldshantering, tacklandet av ungdomsarbetslösheten, integrationen av de mest utestängda från arbetsmarknaden och bekämpningen av klimatförändringarna. |
| --- | --- |

F.

I sin resolution av den 10 september 2015 om socialt entreprenörskap och social innovation för att bekämpa arbetslöshet betonade parlamentet att social innovation handlar om utvecklingen och genomförandet av nya idéer, oavsett om det rör sig om produkter, tjänster eller sociala organisationsmodeller, som är inriktade på att möta nya krav och utmaningar på det sociala, territoriella och miljömässiga planet, såsom den åldrande befolkningen, avfolkningen, möjligheten att förena yrkes- och familjeliv, mångfaldshantering, tacklandet av ungdomsarbetslösheten, integrationen av de mest utestängda från arbetsmarknaden och bekämpningen av klimatförändringarna.

| G. | Mot bakgrund av denna mångfald av juridiska former som finns för att etablera sociala och solidariska företag i medlemsstaterna finns det i dagsläget inget samförstånd i EU om att inrätta en särskild form av socialt och solidariskt företag. Parlamentet har redan framhållit betydelsen av att det tas fram nya rättsliga ramar på EU-nivå, men har alltid betonat att dessa bör vara frivilliga för företagen i förhållande till de nationella ramarna och föregås av en konsekvensbedömning, så att hänsyn tas till de olika modellerna för socialt företagande i medlemsstaterna. Parlamentet har också framhållit att alla åtgärder bör ge ett mervärde i hela EU. |
| --- | --- |

G.

Mot bakgrund av denna mångfald av juridiska former som finns för att etablera sociala och solidariska företag i medlemsstaterna finns det i dagsläget inget samförstånd i EU om att inrätta en särskild form av socialt och solidariskt företag. Parlamentet har redan framhållit betydelsen av att det tas fram nya rättsliga ramar på EU-nivå, men har alltid betonat att dessa bör vara frivilliga för företagen i förhållande till de nationella ramarna och föregås av en konsekvensbedömning, så att hänsyn tas till de olika modellerna för socialt företagande i medlemsstaterna. Parlamentet har också framhållit att alla åtgärder bör ge ett mervärde i hela EU.

| H. | Den sociala dialogen är av avgörande betydelse för att både förverkliga målet med den sociala marknadsekonomin, nämligen full sysselsättning och sociala framsteg, och säkerställa konkurrenskraft och rättvisa på EU:s inre marknad. Den sociala dialogen och samrådet med arbetsmarknadens parter vid utformningen av EU:s politik utgör en viktig social innovation. |
| --- | --- |

H.

Den sociala dialogen är av avgörande betydelse för att både förverkliga målet med den sociala marknadsekonomin, nämligen full sysselsättning och sociala framsteg, och säkerställa konkurrenskraft och rättvisa på EU:s inre marknad. Den sociala dialogen och samrådet med arbetsmarknadens parter vid utformningen av EU:s politik utgör en viktig social innovation.

| I. | Att man kan välja mellan olika juridiska former har den fördelen att de sociala och solidariska företagen har möjlighet att lägga upp sin struktur på det sätt som är bäst för dem med tanke på de aktuella omständigheterna, den tradition i vilken de har sina rötter och den typ av verksamhet de vill bedriva. |
| --- | --- |

I.

Att man kan välja mellan olika juridiska former har den fördelen att de sociala och solidariska företagen har möjlighet att lägga upp sin struktur på det sätt som är bäst för dem med tanke på de aktuella omständigheterna, den tradition i vilken de har sina rötter och den typ av verksamhet de vill bedriva.

| J. | Trots det som sägs ovan är det möjligt att utifrån de nationella erfarenheterna i medlemsstaterna fastställa vissa särskilda egenskaper och kriterier som ett socialt och solidariskt företag, oavsett juridisk form, bör uppfylla om det ska betraktas som ett företag av detta slag. Det är lämpligt att på EU-nivå fastställa en gemensam uppsättning egenskaper och kriterier i form av miniminormer för att skapa en effektivare och enhetligare rättslig ram för sådana företag och se till att alla sociala och solidariska företag, trots skillnaderna företagen sinsemellan, har en gemensam identitet oavsett i vilken medlemsstat företaget har bildats. Sådana institutionella egenskaper bör bidra till att ge de sociala och solidariska företagen en fortsatt fördel framför andra sätt att organisera produktionen av tjänster, däribland sociala tjänster. |
| --- | --- |

J.

Trots det som sägs ovan är det möjligt att utifrån de nationella erfarenheterna i medlemsstaterna fastställa vissa särskilda egenskaper och kriterier som ett socialt och solidariskt företag, oavsett juridisk form, bör uppfylla om det ska betraktas som ett företag av detta slag. Det är lämpligt att på EU-nivå fastställa en gemensam uppsättning egenskaper och kriterier i form av miniminormer för att skapa en effektivare och enhetligare rättslig ram för sådana företag och se till att alla sociala och solidariska företag, trots skillnaderna företagen sinsemellan, har en gemensam identitet oavsett i vilken medlemsstat företaget har bildats. Sådana institutionella egenskaper bör bidra till att ge de sociala och solidariska företagen en fortsatt fördel framför andra sätt att organisera produktionen av tjänster, däribland sociala tjänster.

| K. | I sitt meddelande av den 25 oktober 2011 (initiativet för socialt företagande) beskrev kommissionen ett socialt företag som ”en aktör inom den sociala ekonomin, vars främsta mål är att skapa sociala effekter snarare än att skapa vinst för sina ägare eller partner. Det är verksamt på en marknad och tillhandahåller varor och tjänster på grundval av företagaranda och på innovativa sätt, och använder främst överskottet på vinsten för sociala ändamål. Ett socialt företag förvaltas på ett öppet och ansvarsfullt sätt, bland annat genom att knyta anställda, kunder och övriga berörda parter till sin ekonomiska verksamhet”. |
| --- | --- |

K.

I sitt meddelande av den 25 oktober 2011 (initiativet för socialt företagande) beskrev kommissionen ett socialt företag som ”en aktör inom den sociala ekonomin, vars främsta mål är att skapa sociala effekter snarare än att skapa vinst för sina ägare eller partner. Det är verksamt på en marknad och tillhandahåller varor och tjänster på grundval av företagaranda och på innovativa sätt, och använder främst överskottet på vinsten för sociala ändamål. Ett socialt företag förvaltas på ett öppet och ansvarsfullt sätt, bland annat genom att knyta anställda, kunder och övriga berörda parter till sin ekonomiska verksamhet”.

| L. | I förordning (EU) nr 1296/2013 avses med ett ”socialt företag” ett företag som, oavsett juridisk form,






  a) | enligt sin bolagsordning, sina stadgar eller andra juridiska handlingar genom vilka det upprättats i första hand strävar efter att uppnå mätbara, positiva sociala effekter snarare än att generera vinst till sina bolagsägare, medlemmar och aktie- eller andelsägare, och som






  i) | tillhandahåller tjänster eller varor som genererar social avkastning, och/eller |
| --- | --- | --- | --- |

L.

I förordning (EU) nr 1296/2013 avses med ett ”socialt företag” ett företag som, oavsett juridisk form,

a)

enligt sin bolagsordning, sina stadgar eller andra juridiska handlingar genom vilka det upprättats i första hand strävar efter att uppnå mätbara, positiva sociala effekter snarare än att generera vinst till sina bolagsägare, medlemmar och aktie- eller andelsägare, och som

i)

tillhandahåller tjänster eller varor som genererar social avkastning, och/eller

| ii) | använder en metod för produktion av varor eller tjänster som uttrycker dess sociala mål, |
| --- | --- |

ii)

använder en metod för produktion av varor eller tjänster som uttrycker dess sociala mål,

| b) | använder sina vinster för att i första hand uppnå sitt primära mål och har på förhand fastställda förfaranden och regler för utdelning av vinst till aktie- eller andelsägare och bolagsägare, med syftet att säkerställa att sådan utdelning inte äventyrar det primära målet, och |
| --- | --- |

b)

använder sina vinster för att i första hand uppnå sitt primära mål och har på förhand fastställda förfaranden och regler för utdelning av vinst till aktie- eller andelsägare och bolagsägare, med syftet att säkerställa att sådan utdelning inte äventyrar det primära målet, och

| c) | drivs på ett affärsmässigt, ansvarigt och transparent sätt, särskilt genom delaktighet av anställda, kunder och/eller intressenter som påverkas av dess affärsverksamhet. |
| --- | --- |

c)

drivs på ett affärsmässigt, ansvarigt och transparent sätt, särskilt genom delaktighet av anställda, kunder och/eller intressenter som påverkas av dess affärsverksamhet.

| M. | I sin resolution av den 10 september 2015 framhöll parlamentet att företag inom den sociala och solidariska ekonomin, som inte nödvändigtvis behöver vara ideella organisationer, är företag vars syfte är att uppnå sina sociala mål, till exempel att skapa arbetstillfällen för utsatta grupper, tillhandahålla tjänster för sina medlemmar eller mer generellt, ha en positiv inverkan på samhället och miljön, och som i första hand låter återinvestera sin vinst för att nå dessa mål. Parlamentet påpekar att sociala och solidariska företag utmärks av sitt åtagande att upprätthålla följande värden:






  — | Den enskilde och det sociala målet har företräde framför kapitalet. |
| --- | --- | --- |

M.

I sin resolution av den 10 september 2015 framhöll parlamentet att företag inom den sociala och solidariska ekonomin, som inte nödvändigtvis behöver vara ideella organisationer, är företag vars syfte är att uppnå sina sociala mål, till exempel att skapa arbetstillfällen för utsatta grupper, tillhandahålla tjänster för sina medlemmar eller mer generellt, ha en positiv inverkan på samhället och miljön, och som i första hand låter återinvestera sin vinst för att nå dessa mål. Parlamentet påpekar att sociala och solidariska företag utmärks av sitt åtagande att upprätthålla följande värden:

—

Den enskilde och det sociala målet har företräde framför kapitalet.

| — | Medlemmarna står för den demokratiska styrningen. |
| --- | --- |

—

Medlemmarna står för den demokratiska styrningen.

| — | Medlemmarnas och användarnas intressen och det allmänna intresset kombineras. |
| --- | --- |

—

Medlemmarnas och användarnas intressen och det allmänna intresset kombineras.

| — | Principerna om solidaritet och ansvar skyddas och tillämpas. |
| --- | --- |

—

Principerna om solidaritet och ansvar skyddas och tillämpas.

| — | Överskottsmedel återinvesteras för att utveckla företaget på lång sikt eller för att tillhandahålla tjänster i medlemmarnas intresse eller tjänster av allmänt intresse. |
| --- | --- |

—

Överskottsmedel återinvesteras för att utveckla företaget på lång sikt eller för att tillhandahålla tjänster i medlemmarnas intresse eller tjänster av allmänt intresse.

| — | Medlemskapet är frivilligt och öppet. |
| --- | --- |

—

Medlemskapet är frivilligt och öppet.

| — | Förvaltningen är självständig och oberoende av myndigheter. |
| --- | --- |

—

Förvaltningen är självständig och oberoende av myndigheter.

| N. | Definitionerna ovan är förenliga med varandra och förenar alla de egenskaper som är gemensamma för alla sociala och solidariska företag oavsett i vilken medlemsstat de har bildats och vilken juridisk form de har valt i enlighet med nationell rätt. Sådana särdrag bör utgöra grunden för en övergripande och mer definitiv rättslig definition av begreppet ”socialt företag” som är allmänt erkänd och tillämpad på unionsnivå. |
| --- | --- |

N.

Definitionerna ovan är förenliga med varandra och förenar alla de egenskaper som är gemensamma för alla sociala och solidariska företag oavsett i vilken medlemsstat de har bildats och vilken juridisk form de har valt i enlighet med nationell rätt. Sådana särdrag bör utgöra grunden för en övergripande och mer definitiv rättslig definition av begreppet ”socialt företag” som är allmänt erkänd och tillämpad på unionsnivå.

| O. | Sociala och solidariska företag är privata organisationer som är oberoende av offentliga myndigheter. |
| --- | --- |

O.

Sociala och solidariska företag är privata organisationer som är oberoende av offentliga myndigheter.

| P. | Sociala och solidariska företag verkar på marknaden på ett affärsmässigt sätt, vilket innebär att de bedriver verksamhet av ekonomisk natur. |
| --- | --- |

P.

Sociala och solidariska företag verkar på marknaden på ett affärsmässigt sätt, vilket innebär att de bedriver verksamhet av ekonomisk natur.

| Q. | Landsbygdsområden har en stor potential för socialt och solidariskt företagande, och det är därför mycket viktigt att landsbygdsregioner har en adekvat och heltäckande infrastruktur. |
| --- | --- |

Q.

Landsbygdsområden har en stor potential för socialt och solidariskt företagande, och det är därför mycket viktigt att landsbygdsregioner har en adekvat och heltäckande infrastruktur.

| R. | Utbildning och fortbildning måste vara prioriterade områden för främjandet av en entreprenörskapskultur bland ungdomar. |
| --- | --- |

R.

Utbildning och fortbildning måste vara prioriterade områden för främjandet av en entreprenörskapskultur bland ungdomar.

| S. | Ömsesidiga bolag inom sektorerna för hälso- och sjukvård samt socialt stöd inom unionen sysselsätter 8,6 miljoner människor och ger 120 miljoner medborgare stöd. Dessa ömsesidiga bolag har en marknadsandel på 24 % och genererar mer än 4 % av unionens BNP. |
| --- | --- |

S.

Ömsesidiga bolag inom sektorerna för hälso- och sjukvård samt socialt stöd inom unionen sysselsätter 8,6 miljoner människor och ger 120 miljoner medborgare stöd. Dessa ömsesidiga bolag har en marknadsandel på 24 % och genererar mer än 4 % av unionens BNP.

| T. | Det främsta syftet med ett socialt och solidariskt företag måste vara att bidra till att det skapas ett socialt mervärde. De sociala och solidariska företagen bör uttryckligen syfta till att gynna samhället i stort eller en viss grupp av människor och inte bara sina medlemmar. Deras sociala syfte bör anges tydligt i etableringshandlingarna. Begreppet socialt och solidariskt företag bör inte förväxlas med begreppet företagens sociala ansvar, även om kommersiella företag som tar betydande socialt ansvar kan ha en stark koppling till socialt företagande. Sociala och solidariska företag bör inte sträva efter att skapa ekonomisk vinst i traditionell mening, utan bör i stället använda det eventuella mervärde som skapas för att vidareutveckla projekt som syftar till att förbättra de omständigheter som deras målgrupper befinner sig i. |
| --- | --- |

T.

Det främsta syftet med ett socialt och solidariskt företag måste vara att bidra till att det skapas ett socialt mervärde. De sociala och solidariska företagen bör uttryckligen syfta till att gynna samhället i stort eller en viss grupp av människor och inte bara sina medlemmar. Deras sociala syfte bör anges tydligt i etableringshandlingarna. Begreppet socialt och solidariskt företag bör inte förväxlas med begreppet företagens sociala ansvar, även om kommersiella företag som tar betydande socialt ansvar kan ha en stark koppling till socialt företagande. Sociala och solidariska företag bör inte sträva efter att skapa ekonomisk vinst i traditionell mening, utan bör i stället använda det eventuella mervärde som skapas för att vidareutveckla projekt som syftar till att förbättra de omständigheter som deras målgrupper befinner sig i.

| U. | Framför allt digitalisering, ambitiösa klimatmål, migration, ojämlikhet, samhällsutveckling – särskilt i marginaliserade områden –, social välfärd samt hälso- och sjukvård, behoven hos personer med funktionsnedsättning, kampen mot fattigdom, socialt utanförskap, långtidsarbetslöshet, bristande jämställdhet och specifika miljöfrågor erbjuder stor potential för socialt företagande. De flesta sociala och solidariska företag verkar på marknaden på ett affärsmässigt sätt genom att ta ekonomiska risker. |
| --- | --- |

U.

Framför allt digitalisering, ambitiösa klimatmål, migration, ojämlikhet, samhällsutveckling – särskilt i marginaliserade områden –, social välfärd samt hälso- och sjukvård, behoven hos personer med funktionsnedsättning, kampen mot fattigdom, socialt utanförskap, långtidsarbetslöshet, bristande jämställdhet och specifika miljöfrågor erbjuder stor potential för socialt företagande. De flesta sociala och solidariska företag verkar på marknaden på ett affärsmässigt sätt genom att ta ekonomiska risker.

| V. | Sociala och solidariska företag bör bedriva en samhällsnyttig verksamhet, och de kan vara verksamma inom en rad olika verksamhetsområden. Traditionellt sett har sociala och solidariska företag ägnat sig åt att tillhandahålla tjänster som syftar till att förbättra levnadsförhållandena i samhället, särskilt tjänster som syftar till att ge stöd åt personer som befinner sig i en utsatt situation eller som drabbats av socioekonomiskt utanförskap samt tjänster för att hjälpa missgynnade grupper att ta sig in på arbetsmarknaden. I ljuset av det sociala värde som sociala och solidariska företag skapar och deras förmåga att återintegrera långtidsarbetslösa, för att främja social sammanhållning och ekonomisk tillväxt, har en vanlig tendens i nationell lagstiftning varit att man utvidgar de verksamheter som sociala och solidariska företag har rätt att bedriva, under förutsättning att verksamheterna är av allmänt intresse och/eller har en social nytta, till exempel tillhandahållande av samhällstjänster, bland annat inom utbildning, hälso- och sjukvård, kultur, bostadsfrågor, rekreation och miljö. |
| --- | --- |

V.

Sociala och solidariska företag bör bedriva en samhällsnyttig verksamhet, och de kan vara verksamma inom en rad olika verksamhetsområden. Traditionellt sett har sociala och solidariska företag ägnat sig åt att tillhandahålla tjänster som syftar till att förbättra levnadsförhållandena i samhället, särskilt tjänster som syftar till att ge stöd åt personer som befinner sig i en utsatt situation eller som drabbats av socioekonomiskt utanförskap samt tjänster för att hjälpa missgynnade grupper att ta sig in på arbetsmarknaden. I ljuset av det sociala värde som sociala och solidariska företag skapar och deras förmåga att återintegrera långtidsarbetslösa, för att främja social sammanhållning och ekonomisk tillväxt, har en vanlig tendens i nationell lagstiftning varit att man utvidgar de verksamheter som sociala och solidariska företag har rätt att bedriva, under förutsättning att verksamheterna är av allmänt intresse och/eller har en social nytta, till exempel tillhandahållande av samhällstjänster, bland annat inom utbildning, hälso- och sjukvård, kultur, bostadsfrågor, rekreation och miljö.

| W. | Sociala och solidariska företag erbjuder en företagsmodell för 2000-talet som säkerställer balansen mellan ekonomiska och sociala behov. Sociala och solidariska företag förknippas i allmänhet med social, teknisk och ekonomisk innovation, som ett resultat av expansionen av deras verksamhet till nya områden för varuproduktion eller tillhandahållande av tjänster, inbegripet tjänster som avser miljö, hälso- och sjukvård, kultur, utbildning och rekreation, och/eller införandet av innovativa produktionsmetoder eller arbetsorganisationsmetoder, som är utformade för att möta nya krav och utmaningar på det sociala, territoriella och miljömässiga planet, såsom den åldrande befolkningen, avfolkningen, möjligheten att förena yrkes- och familjeliv, mångfaldshantering, tacklandet av ungdomsarbetslösheten, integrationen av de mest utestängda från arbetsmarknaden och bekämpningen av klimatförändringarna. |
| --- | --- |

W.

Sociala och solidariska företag erbjuder en företagsmodell för 2000-talet som säkerställer balansen mellan ekonomiska och sociala behov. Sociala och solidariska företag förknippas i allmänhet med social, teknisk och ekonomisk innovation, som ett resultat av expansionen av deras verksamhet till nya områden för varuproduktion eller tillhandahållande av tjänster, inbegripet tjänster som avser miljö, hälso- och sjukvård, kultur, utbildning och rekreation, och/eller införandet av innovativa produktionsmetoder eller arbetsorganisationsmetoder, som är utformade för att möta nya krav och utmaningar på det sociala, territoriella och miljömässiga planet, såsom den åldrande befolkningen, avfolkningen, möjligheten att förena yrkes- och familjeliv, mångfaldshantering, tacklandet av ungdomsarbetslösheten, integrationen av de mest utestängda från arbetsmarknaden och bekämpningen av klimatförändringarna.

| X. | Tack vare sin sociala och inkluderande karaktär erbjuder sociala och solidariska företag sysselsättning för de grupper av arbetstagare som oftast är utestängda från den öppna arbetsmarknaden. Dessutom bidrar de på ett betydande sätt till att återintegrera långtidsarbetslösa och till att bekämpa arbetslösheten i allmänhet och därigenom till att stärka den sociala sammanhållningen och den ekonomiska tillväxten. |
| --- | --- |

X.

Tack vare sin sociala och inkluderande karaktär erbjuder sociala och solidariska företag sysselsättning för de grupper av arbetstagare som oftast är utestängda från den öppna arbetsmarknaden. Dessutom bidrar de på ett betydande sätt till att återintegrera långtidsarbetslösa och till att bekämpa arbetslösheten i allmänhet och därigenom till att stärka den sociala sammanhållningen och den ekonomiska tillväxten.

| Y. | Tack vare de särskilda egenskaperna hos de företag och organisationer som ingår i den sociala ekonomin, dess specifika regler, dess sociala engagemang och dess innovativa metoder har den gång på gång visat sin motståndskraft under svåra ekonomiska förhållanden och sin förmåga att snabbare ta sig ur krissituationer. |
| --- | --- |

Y.

Tack vare de särskilda egenskaperna hos de företag och organisationer som ingår i den sociala ekonomin, dess specifika regler, dess sociala engagemang och dess innovativa metoder har den gång på gång visat sin motståndskraft under svåra ekonomiska förhållanden och sin förmåga att snabbare ta sig ur krissituationer.

| Z. | Särskilt i små och medelstora företag tjänar personalägande ofta ett socialt syfte, vilket framgår av ett exempel på bästa praxis när det gäller framgångsrik återintegrering av långtidsarbetslösa med hjälp av den juridiska formen ”sociedad laboral” (personalägt företag) i Spanien. Arbetssökande får där möjlighet att använda sin arbetslöshetsersättning för att bilda ett företag och därigenom skapa ytterligare arbetstillfällen – med stöd och rådgivning från staten i frågor som rör företagsstyrning. |
| --- | --- |

Z.

Särskilt i små och medelstora företag tjänar personalägande ofta ett socialt syfte, vilket framgår av ett exempel på bästa praxis när det gäller framgångsrik återintegrering av långtidsarbetslösa med hjälp av den juridiska formen ”sociedad laboral” (personalägt företag) i Spanien. Arbetssökande får där möjlighet att använda sin arbetslöshetsersättning för att bilda ett företag och därigenom skapa ytterligare arbetstillfällen – med stöd och rådgivning från staten i frågor som rör företagsstyrning.

| AA. | Sociala och solidariska företag är inte nödvändigtvis ideella organisationer utan kan också vara vinstdrivande, förutsatt att deras verksamhet till fullo uppfyller kriterierna för att erhålla den europeiska märkningen med anknytning till den sociala ekonomin. Trots detta bör de sociala och solidariska företagen i första hand vara inriktade på sociala värden och på att ha en positiv och varaktig inverkan på samhällets välstånd och ekonomiska utveckling snarare än på att skapa vinster för sina ägare, medlemmar eller aktieägare. I detta sammanhang är det nödvändigt att de sociala och solidariska företagen strikt begränsar utdelningen av vinster och tillgångar bland medlemmarna eller aktieägarna, dvs. tillämpar ett system med odelbara tillgångar (asset lock). En begränsad vinstutdelning skulle kunna tillåtas, med beaktande av det sociala och solidariska företagets juridiska form, men förfarandena och reglerna för denna utdelning bör vara utformade på ett sätt som säkerställer att utdelningen inte äventyrar företagets primära sociala mål. Den största och mest betydande delen av de vinster som ett socialt och solidariskt företag gör bör under alla omständigheter återinvesteras eller på annat sätt användas för att upprätthålla och uppnå företagets sociala mål. |
| --- | --- |

AA.

Sociala och solidariska företag är inte nödvändigtvis ideella organisationer utan kan också vara vinstdrivande, förutsatt att deras verksamhet till fullo uppfyller kriterierna för att erhålla den europeiska märkningen med anknytning till den sociala ekonomin. Trots detta bör de sociala och solidariska företagen i första hand vara inriktade på sociala värden och på att ha en positiv och varaktig inverkan på samhällets välstånd och ekonomiska utveckling snarare än på att skapa vinster för sina ägare, medlemmar eller aktieägare. I detta sammanhang är det nödvändigt att de sociala och solidariska företagen strikt begränsar utdelningen av vinster och tillgångar bland medlemmarna eller aktieägarna, dvs. tillämpar ett system med odelbara tillgångar (asset lock). En begränsad vinstutdelning skulle kunna tillåtas, med beaktande av det sociala och solidariska företagets juridiska form, men förfarandena och reglerna för denna utdelning bör vara utformade på ett sätt som säkerställer att utdelningen inte äventyrar företagets primära sociala mål. Den största och mest betydande delen av de vinster som ett socialt och solidariskt företag gör bör under alla omständigheter återinvesteras eller på annat sätt användas för att upprätthålla och uppnå företagets sociala mål.

| AB. | För att utdelningsbegränsningen ska bli effektiv bör den omfatta flera aspekter, bland annat utbetalning av periodiska utdelningar, utdelning av ackumulerade reserver, överlåtelse av resterande tillgångar vid företagets upplösning, ombildning av det sociala och solidariska företaget till en annan organisationsform, om detta är tillåtet, och förlust av ställning som ett sådant företag. Utdelningsbegränsningen skulle också kunna åsidosättas indirekt genom utbetalning av omotiverade ersättningar till anställda eller styrelseledamöter som överstiger marknadsnivån. |
| --- | --- |

AB.

För att utdelningsbegränsningen ska bli effektiv bör den omfatta flera aspekter, bland annat utbetalning av periodiska utdelningar, utdelning av ackumulerade reserver, överlåtelse av resterande tillgångar vid företagets upplösning, ombildning av det sociala och solidariska företaget till en annan organisationsform, om detta är tillåtet, och förlust av ställning som ett sådant företag. Utdelningsbegränsningen skulle också kunna åsidosättas indirekt genom utbetalning av omotiverade ersättningar till anställda eller styrelseledamöter som överstiger marknadsnivån.

| AC. | Sociala och solidariska företag bör styras enligt demokratiska styrningsmodeller som knyter anställda, kunder och intressenter som berörs av verksamheten till beslutsfattandet. Denna modell som bygger på deltagande utgör ett strukturellt förfarande för att kontrollera det faktiska genomförandet av organisationens sociala mål. Medlemmarnas beslutsbefogenheter får inte uteslutande eller främst grundas på det kapital de eventuellt innehar, inte ens när den rättsliga form som antagits för det sociala och solidariska företaget motsvarar en kommersiell företagsmodell. |
| --- | --- |

AC.

Sociala och solidariska företag bör styras enligt demokratiska styrningsmodeller som knyter anställda, kunder och intressenter som berörs av verksamheten till beslutsfattandet. Denna modell som bygger på deltagande utgör ett strukturellt förfarande för att kontrollera det faktiska genomförandet av organisationens sociala mål. Medlemmarnas beslutsbefogenheter får inte uteslutande eller främst grundas på det kapital de eventuellt innehar, inte ens när den rättsliga form som antagits för det sociala och solidariska företaget motsvarar en kommersiell företagsmodell.

| AD. | Sociala och solidariska företag kan i vissa medlemsstater ha samma juridiska form som ett kommersiellt företag. Om sådana företag ska kunna erkännas som sociala och solidariska företag EU-nivå måste de uppfylla vissa krav och villkor som bidrar till att lösa de eventuella motsättningarna mellan företagsformen och modellen för sociala och solidariska företag. |
| --- | --- |

AD.

Sociala och solidariska företag kan i vissa medlemsstater ha samma juridiska form som ett kommersiellt företag. Om sådana företag ska kunna erkännas som sociala och solidariska företag EU-nivå måste de uppfylla vissa krav och villkor som bidrar till att lösa de eventuella motsättningarna mellan företagsformen och modellen för sociala och solidariska företag.

| AE. | Anställda i sociala och solidariska företag bör behandlas på ett sätt som är jämförbart med hur anställda behandlas i konventionella affärsföretag. |
| --- | --- |

AE.

Anställda i sociala och solidariska företag bör behandlas på ett sätt som är jämförbart med hur anställda behandlas i konventionella affärsföretag.

| AF. | De sociala och solidariska företagens positiva inverkan på samhället kan motivera att man vidtar konkreta åtgärder för att stödja dem, till exempel betalar ut bidrag och antar förmånliga skattebestämmelser och bestämmelser för offentlig upphandling. Dessa åtgärder bör i princip betraktas som förenliga med fördragen eftersom de syftar till att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter eller områden som främst är avsedda att ha en positiv inverkan på samhället och eftersom dessa företags förmåga att anskaffa kapital och göra vinst är avsevärt mer begränsad än för kommersiella företag. |
| --- | --- |

AF.

De sociala och solidariska företagens positiva inverkan på samhället kan motivera att man vidtar konkreta åtgärder för att stödja dem, till exempel betalar ut bidrag och antar förmånliga skattebestämmelser och bestämmelser för offentlig upphandling. Dessa åtgärder bör i princip betraktas som förenliga med fördragen eftersom de syftar till att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter eller områden som främst är avsedda att ha en positiv inverkan på samhället och eftersom dessa företags förmåga att anskaffa kapital och göra vinst är avsevärt mer begränsad än för kommersiella företag.

| AG. | I Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 346/2013 (11) anges villkoren och kraven för inrättandet av europeiska fonder för socialt företagande. |
| --- | --- |

AG.

I Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 346/2013 (11) anges villkoren och kraven för inrättandet av europeiska fonder för socialt företagande.

| AH. | EU bör införa en certifiering eller märkning för sociala och solidariska företag i syfte att göra sådana företag mer synliga och främja en mer enhetlig rättslig ram. De offentliga myndigheterna måste kontrollera och säkerställa att ett företag uppfyller kraven för att bli certifierat som ett socialt och solidariskt företag och därmed kunna dra nytta av alla åtgärder som vidtas på EU-nivå för sådana företag. Certifieringen får återkallas om det sociala och solidariska företaget inte uppfyller kraven och sina rättsliga skyldigheter. |
| --- | --- |

AH.

EU bör införa en certifiering eller märkning för sociala och solidariska företag i syfte att göra sådana företag mer synliga och främja en mer enhetlig rättslig ram. De offentliga myndigheterna måste kontrollera och säkerställa att ett företag uppfyller kraven för att bli certifierat som ett socialt och solidariskt företag och därmed kunna dra nytta av alla åtgärder som vidtas på EU-nivå för sådana företag. Certifieringen får återkallas om det sociala och solidariska företaget inte uppfyller kraven och sina rättsliga skyldigheter.

| AI. | De sociala och solidariska företagen bör årligen utarbeta en social rapport, som minst ska innehålla en redogörelse för verksamheten, resultat, berörda parters medverkan, fördelning av vinster, löner, bidrag och andra förmåner som erhållits. |
| --- | --- |

AI.

De sociala och solidariska företagen bör årligen utarbeta en social rapport, som minst ska innehålla en redogörelse för verksamheten, resultat, berörda parters medverkan, fördelning av vinster, löner, bidrag och andra förmåner som erhållits.

| 1. | Europaparlamentet betonar att de omkring två miljoner sociala och solidariska företagen i Europa (12) med sina över 14,5 miljoner anställda (13) är mycket viktiga, och att de på ett ovärderligt sätt bidrar till skapandet av trygga och bra jobb, till den sociala och regionala sammanhållningen och till fortsatt ekonomisk tillväxt på den inre marknaden. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på unionsnivå införa en europeisk märkning med anknytning till den sociala ekonomin för sociala och solidariska företag, baserad på tydliga kriterier som utformats för att framhålla de kännetecknande dragen hos dessa företag och deras samhällsinverkan, öka deras synlighet, uppmuntra investeringar, främja tillgången till finansiering och den inre marknaden för dem som vill expandera nationellt eller till andra medlemsstater, samtidigt som de olika juridiska formerna och ramarna inom sektorn och i medlemsstaterna respekteras. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet anser att den europeiska märkningen med anknytning till den sociala ekonomin bör vara tillgänglig för privata organisationer och företag som strikt uppfyller de rättsliga kraven för ett socialt och solidariskt företag, oavsett enligt vilken juridisk form de har bildats i en medlemsstat. Parlamentet betonar att märkningen dessutom bör vara frivillig för företaget. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet anser att den europeiska märkningen med anknytning till den sociala ekonomin bör vara frivillig för företagen men måste erkännas av samtliga medlemsstater. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet anser att de rättsliga kraven för att erhålla och behålla den europeiska märkningen med anknytning till den sociala ekonomin bör fastställas utifrån vissa egenskaper och gemensamma kriterier, särskilt de som anges i bilagan till denna resolution. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Mot bakgrund av den ökande efterfrågan på sociala tjänster betonar Europaparlamentet den växande betydelsen av sociala och solidariska företag i EU när det gäller att tillhandahålla sociala tjänster till stöd för människor som riskerar att drabbas – eller redan drabbats – av fattigdom och socialt utanförskap. Parlamentet betonar att sociala och solidariska företag inte bör ersätta de sociala tjänster som samhället tillhandahåller utan snarare bör fungera som ett komplement till dessa. Parlamentet uppmärksammar betydelsen av sociala och solidariska företag som tillhandahåller utbildning, vård eller sociala tjänster samt specifika miljötjänster i samarbete med lokala organ och frivilliga. Parlamentet framhåller att sociala och solidariska företag eventuellt kan lösa vissa samhällsutmaningar genom att tillämpa en bottom-up-strategi. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet påpekar att sociala och solidariska företag skapar arbetstillfällen för personer med funktionsnedsättning och för personer från andra missgynnade grupper. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet betonar att sociala och solidariska företag har en stark lokal och regional förankring, vilket ger dem fördelen av att ha bättre kännedom om de specifika behoven och av att därmed kunna erbjuda produkter och tjänster som behövs i området, för att därigenom förbättra den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet konstaterar att sociala och solidariska företag kan bidra till ökad jämställdhet och minskade löneskillnader mellan könen. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet framhåller att de som oftast ställs utanför arbetsmarknaden måste erbjudas sysselsättning, genom återintegrering av långtidsarbetslösa och bekämpning av arbetslöshet i allmänhet. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet anser att man i samarbete med medlemsstaterna bör inrätta en mekanism som gör att företag som uppfyller de relevanta rättsliga kraven kan erhålla den europeiska märkningen med anknytning till den sociala ekonomin. Alla juridiska personer på privaträttens område som uppfyller de rättsliga kriterierna bör ha rätt till den europeiska märkningen, oavsett om det finns en särskild juridisk form för sociala och solidariska företag i den medlemsstat där företaget bildades. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet anser att man i nära samarbete med medlemsstaterna bör inrätta en mekanism för att skydda den europeiska märkningen med anknytning till den sociala ekonomin och förhindra att ”falska” sociala och solidariska företag etableras och bedriver verksamhet. Mekanismen bör säkerställa att företag som tilldelats den europeiska märkningen med anknytning till den sociala ekonomin övervakas regelbundet vad gäller deras efterlevnad av de bestämmelser som anges i märkningen. Parlamentet anser att medlemsstaterna bör fastställa verksamma och proportionella sanktioner för att säkerställa att märkningen inte erhålls eller används på felaktiga grunder. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet anser att sociala och solidariska företag som bär den europeiska märkningen med anknytning till den sociala ekonomin bör erkännas som sådana företag i alla medlemsstater utifrån den verksamhet de bedriver och ha samma förmåner, rättigheter och skyldigheter som de företag som bildats i enlighet med lagstiftningen i den medlemsstat där de är verksamma. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet betonar behovet av en allmän och inkluderande definition för hela EU och framhåller vikten av principen att en väsentlig andel av den vinst som ett socialt och solidariskt företag gör bör återinvesteras eller på annat sätt användas för att uppnå företagets sociala mål. Parlamentet framhåller de särskilda utmaningar som sociala kooperativ och sociala företag för arbetsmarknadsintegration ställs inför vid fullgörandet av sitt uppdrag att hjälpa dem som oftast ställs utanför arbetsmarknaden, och betonar behovet att låta sådana organisationer omfattas av den nya märkningen. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet anser att minimikriterierna och de rättsliga kraven för att erhålla och behålla den europeiska märkningen med anknytning till den sociala ekonomin bör vara att ett företag bedriver en samhällsnyttig verksamhet som definierats på unionsnivå. Parlamentet framhåller att denna verksamhet bör vara mätbar i fråga om sociala effekter på områden såsom utsatta människors sociala integrering, arbetsmarknadsintegrering genom högkvalitativa hållbara arbetstillfällen för dem som riskerar utestängning, minskade klyftor mellan könen, åtgärder mot migranters marginalisering, främjande av lika möjligheter genom hälso- och sjukvård, utbildning, kultur och anständiga bostäder samt bekämpning av fattigdom och ojämlikhet. Parlamentet betonar att sociala och solidariska företag själva måste följa bästa praxis i fråga om arbets- och anställningsförhållanden. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet betonar att man för en sådan märkning måste säkerställa låga kostnader och en begränsad arbetsinsats, så att sociala och solidariska företag inte missgynnas, särskilt med tanke på små och medelstora sociala och solidariska företag. De gemensamma, unionsövergripande kriterierna måste följaktligen vara enkla och tydliga och utgå från materiella snarare än formella faktorer, och de tillämpliga förfarandena får inte vara betungande. Parlamentet konstaterar att rapporteringsskyldigheter visserligen är ett rimligt verktyg för att kontrollera att sociala och solidariska företag alltjämt är berättigade till den europeiska märkningen med anknytning till den sociala ekonomin, men att de inte får bli alltför betungande i fråga om frekvensen för sådana rapporter och den information som de ska innehålla. Parlamentet konstaterar att kostnaderna för märknings-/certifieringsförfarandet skulle kunna begränsas om den centrala administrativa delen görs av nationella myndigheter som sedan, i samarbete med de sociala och solidariska företagen, skulle kunna överlåta administrationen och hanteringen av märkningen på ett oberoende nationellt organ på grundval av den unionsövergripande definitionen av kriterier för sociala och solidariska företag. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att aktivt främja en europeisk märkning med anknytning till den sociala ekonomin samt sprida insikt om den samhällsnytta och ekonomiska nytta som sociala och solidariska företag ger upphov till, inbegripet nya högkvalitativa arbetstillfällen och social sammanhållning. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet påminner om att genomförandet av strategier för företagens sociala ansvar i ett företags affärsplaner inte utgör en tillräcklig förutsättning för att företaget ska betraktas som ett socialt och solidariskt företag, och framhåller därför vikten av att göra en klar distinktion mellan å ena sidan sociala och solidariska företag och å andra sidan företag som gjort åtaganden avseende företagens sociala ansvar. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att dess politiska åtgärder återspeglar åtagandet att skapa en gynnsam miljö för sociala och solidariska företag. Parlamentet uppmanar kommissionen i detta avseende att i samarbete med medlemsstaterna och företrädarna för den sociala ekonomin genomföra en jämförande studie om de olika nationella och regionala rättsliga ramarna för företagen inom den sociala och solidariska ekonomin inom EU och om villkoren för dessa sociala och solidariska företags verksamhet och deras särdrag, bland annat deras storlek och antal och deras verksamhetsområden, liksom om de olika nationella systemen för stadgar, certifiering och märkning. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet understryker att sociala och solidariska företag har en lång historia i flertalet medlemsstater och att de har befäst sin ställning som nödvändiga och viktiga marknadsaktörer. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet anser att investeringsprioriteringarna avseende den sociala och solidariska ekonomin och sociala företag inte bör begränsas till social inkludering, utan bör inbegripa även sysselsättning och utbildning, för att spegla det breda spektrum av ekonomiska verksamheter inom vilka de förekommer. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet efterlyser en fortsättning av programmet ”Erasmus för unga företagare” och ett effektivt utnyttjande av budgeten, samt tillgängliggörande av information om detta program. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet efterlyser en förenkling av förfarandena för att inrätta sociala och solidariska företag, så att inte onödig byråkrati utgör hinder för det sociala företagandet. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i samarbete med medlemsstaterna upprätta en förteckning, som ska vara föremål för en översyn, över de befintliga juridiska former i medlemsstaterna som har de drag som är typiska för sociala och solidariska företag och att hålla förteckningen uppdaterad med respekt för den historiska och rättsliga egenarten. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på ett bättre sätt införliva den sociala ekonomin i unionslagstiftningen för att skapa lika villkor för sociala och solidariska företag, å ena sidan, och andra former av företag, å den andra. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet betonar betydelsen av att sociala och solidariska företag bildar nätverk, och uppmanar medlemsstaterna att uppmuntra överföring av kunskap och bästa praxis inom medlemsstaterna (exempelvis genom inrättande av nationella kontaktpunkter) och i hela EU, med deltagande av inte bara de sociala och solidariska företagen själva utan även traditionella företag, den akademiska världen och andra berörda aktörer. Kommissionen uppmanas att inom ramen för expertgruppen för socialt företagande och i samarbete med medlemsstaterna fortsätta att samla in och dela med sig av information om befintlig god praxis och att analysera både kvalitativa och kvantitativa uppgifter om sociala och solidariska företags bidrag både till utformningen av offentlig politik och till lokalsamhällena. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet betonar att kommissionen och medlemsstaterna, liksom regionala och lokala myndigheter, bör effektivisera dimensionen avseende sociala och solidariska företag inom politik, program och praxis på området. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet betonar med kraft att bestämmelserna för sociala och solidariska företag måste vara i linje med principerna för rättvis konkurrens och inte får innebära otillbörlig konkurrens, så att traditionella små och medelstora företag ges möjlighet att fungera i vederbörlig ordning. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se över den befintliga unionsrätten och att vid behov lägga fram lagstiftningsförslag om att införa en mer enhetlig och heltäckande rättslig ram till stöd för sociala och solidariska företag, särskilt – men inte enbart – inom områdena offentlig upphandling och konkurrensrätt, så att sådana företag behandlas på ett sätt som är förenligt med deras särskilda karaktär och bidrag till den sociala sammanhållningen och den ekonomiska tillväxten. Parlamentet anser att sådana åtgärder bör göras tillgängliga för företag som har tilldelats den europeiska märkningen med anknytning till den sociala ekonomin, vilket garanterar respekt för kriterierna för att betraktas som ett socialt och solidariskt företag. Parlamentet anser att ett sådant lagstiftningsförslag framför allt skulle kunna göra det lättare för sociala och solidariska företag att samarbeta och göra affärer med andra sådana företag över gränserna. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta konkreta åtgärder för att häva blockeringen av och stimulera ökade offentliga och privata investeringar i sociala och solidariska företag, inbegripet främjande av en europeisk märkning med anknytning till den sociala ekonomin. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet efterlyser en allmänt tillgänglig flerspråkig europeisk onlineplattform för sociala och solidariska företag genom vilken dessa kan söka information och utbyta idéer om etablering, möjligheter till och krav avseende EU-finansiering, deltagande i offentlig upphandling samt tänkbara rättsliga strukturer. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet anser att kommissionen bör undersöka möjligheten att inrätta en budgetpost för stöd till innovation inom sociala och solidariska företag, särskilt när den innovativa karaktären hos den verksamhet som företaget bedriver gör att företaget har svårt att säkerställa tillräcklig finansiering under normala marknadsvillkor. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta konkreta åtgärder för att göra det lättare för sociala och solidariska företag för att få de medel de behöver för att fortsätta sin verksamhet. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet betonar vikten av att stödja sociala och solidariska företag med tillräcklig finansiering, eftersom den finansiella hållbarheten är av avgörande betydelse för deras överlevnad. Parlamentet betonar behovet av att främja finansiellt stöd från privata investerare och offentliga organ till sociala och solidariska företag på regional och nationell nivå och på unionsnivå, särskilt för finansiering av innovation. Kommissionen uppmanas att stärka den sociala dimensionen av befintliga EU-medel i samband med den fleråriga budgetramen 2021–2027, t.ex. Europeiska socialfonden, Europeiska regionala utvecklingsfonden och programmet för sysselsättning och social innovation, i syfte att främja den sociala ekonomin och socialt företagande. Parlamentet uppmanar vidare kommissionen att stärka genomförandet av Europeiska unionens program för sysselsättning och social innovation (EaSI) och dess axel avseende mikrofinanser och socialt företagande, och att öka medvetenheten inom finanssektorn om egenskaperna hos och den ekonomiska nyttan och samhällsnyttan med sociala och solidariska företag. Parlamentet anser att det är nödvändigt att i allmänhet stödja alternativa finansieringssätt såsom riskkapitalfonder, startfinansiering, mikrokrediter och gräsrotsfinansiering, för att öka investeringarna i denna sektor baserat på den europeiska märkningen med anknytning till den sociala ekonomin. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet efterlyser ett effektivt utnyttjande av unionens medel och understryker att tillgången till dessa medel måste underlättas för stödmottagare, också för att stödja och stötta sociala och solidariska företag i deras primära mål att uppnå sociala effekter snarare än att maximera vinsten, vilket i slutändan ger en långsiktig avkastning på investeringen för samhället. Kommissionen uppmanas att i samband med nästa fleråriga budgetram för 2021–2027 se över regelverket för sociala investeringsfonder för att göra det lättare för sociala och solidariska företag att få tillträde till finansmarknaden. Parlamentet efterlyser i detta sammanhang en effektiv europeisk kampanj för att minska byråkratin och främja en europeisk märkning med anknytning till den sociala ekonomin. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet konstaterar i detta sammanhang att den sociala ekonomin fortfarande har svårt att få tillträde till offentlig upphandling, på grund av t.ex. hinder avseende storlek och finansiell kapacitet. Parlamentet upprepar betydelsen av att reformpaketet avseende offentlig upphandling genomförs på ett effektivt sätt av medlemsstaterna i syfte att uppnå ett större deltagande av sådana företag i upphandlingsförfaranden angående offentliga kontrakt, genom bättre spridning av upphandlingsregler, kriterier och information om upphandlingar och genom ökad tillgång till kontrakt för sådana företag, inbegripet sociala klausuler och kriterier, förenkling av förfaranden och utformning av upphandlingar på ett sätt som gör dem mer tillgängliga för mindre aktörer. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet erkänner betydelsen av att stödja den sociala och solidariska ekonomins företag ekonomiskt. Kommissionen uppmanas att ta hänsyn till de sociala och solidariska företagens särdrag vid mottagande av statligt stöd. Parlamentet föreslår förenklad tillgång till finansiering i linje med kategorierna i kommissionens förordning (EU) nr 651/2014 (14). |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet konstaterar att, förutom finansiering, tillhandahållande av undervisnings- och utbildningstjänster för enskilda personer anställda av sociala och solidariska företag i synnerhet för att främja kunskaper om entreprenörskap och grundläggande ekonomisk sakkunskap när det gäller att driva företag, samt tillhandahållande av specialiststöd och effektivisering av förvaltningen, är av avgörande betydelse för att öka tillväxten inom denna sektor. Medlemsstaterna uppmanas att införa politik för skattemässigt förmånlig behandling av sociala och solidariska företag. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att samla in både kvantitativa och kvalitativa uppgifter och analyser om sociala och solidariska företag och deras bidrag till den offentliga politiken inom och mellan länder, med beaktande av dessa företags särdrag och med hjälp av relevanta och lämpliga kriterier, i syfte att förbättra utformningen av politiken och strategierna men även att utveckla verktyg för att stödja deras utveckling. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på grundval av artikel 50 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt lägga fram ett förslag till lagstiftningsakt om införande av en europeisk märkning med anknytning till den sociala ekonomin för sociala och solidariska företag i enlighet med de rekommendationer som ges i bilagan. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet anser att det begärda förslagets ekonomiska konsekvenser ska täckas av EU och medlemsstaterna. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution och bifogade rekommendationer till kommissionen och rådet samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

41.

---

(1)  Antagna texter, P6_TA(2009)0062.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2012)0429.

(3)  Antagna texter, P8_TA(2015)0320.

(4)  13766/15 SOC 643 EMPL 423.

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 346/2013 av den 17 april 2013 om europeiska fonder för socialt företagande (EUT L 115, 25.4.2013, s. 18).

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1296/2013 av den 11 december 2013 om Europeiska unionens program för sysselsättning och social innovation (EaSI) och om ändring av beslut nr 283/2010/EU om inrättande av ett europeiskt instrument Progress för mikrokrediter för sysselsättning och social delaktighet (EUT L 347, 20.12.2013, s. 238).

(7)  Europaparlamentets och rådet direktiv 2014/24/EU av den 26 februari 2014 om offentlig upphandling och om upphävande av direktiv 2004/18/EG (EUT L 94, 28.3.2014, s. 65).

(8)  Rådets förordning (EG) nr 1435/2003 av den 22 juli 2003 om stadga för europeiska kooperativa föreningar (SCE-föreningar) (EUT L 207, 18.8.2003, s. 1).

(9)  Antagna texter, P7_TA(2013)0094.

(10)  http://ec.europa.eu/growth/tools-databases/newsroom/cf/itemdetail.cfm?item_id=9024

(11)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 346/2013 av den 17 april 2013 om europeiska fonder för socialt företagande (EUT L 115, 25.4.2013, s. 18).

(12)  https://ec.europa.eu/growth/sectors/social-economy_en

(13)  http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=738&langId=en&pubId=7523, s. 47.

(14)  Kommissionens förordning (EU) nr 651/2014 av den 17 juni 2014 genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget (EUT L 187, 26.6.2014, s. 1).

---

BILAGA TILL RESOLUTIONEN:

REKOMMENDATIONER OM INNEHÅLLET I DET BEGÄRDA FÖRSLAGET

Rekommendation 1 (införande av en europeisk märkning med anknytning till den sociala ekonomin och företag som kan komma i fråga)

Europaparlamentet anser att den lagstiftningsakt som ska antas bör syfta till att skapa en europeisk märkning med anknytning till den sociala ekonomin, som ska vara frivillig för sociala och solidariska företag, oavsett vilken juridisk form de väljer i enlighet med nationell lagstiftning.

Parlamentet anser att den europeiska märkningen med anknytning till den sociala ekonomin enbart bör tilldelas företag som uppfyller samtliga följande kriterier:

| a) | Organisationen bör vara en privaträttslig enhet som har bildats i en företagsform som finns tillgänglig i medlemsstaterna och i enlighet med EU-rätten, och bör vara oberoende av staten och de offentliga myndigheterna. |
| --- | --- |

a)

Organisationen bör vara en privaträttslig enhet som har bildats i en företagsform som finns tillgänglig i medlemsstaterna och i enlighet med EU-rätten, och bör vara oberoende av staten och de offentliga myndigheterna.

| b) | Syftet är i huvudsak riktat mot allmänintresset eller den allmänna nyttan. |
| --- | --- |

b)

Syftet är i huvudsak riktat mot allmänintresset eller den allmänna nyttan.

| c) | Det bör främst bedriva samhällsnyttig och solidarisk verksamhet, det vill säga att företaget har målsättningen att genom sin verksamhet stödja människor i utsatta situationer och motverka utanförskap, ojämlikhet och kränkningar av grundläggande rättigheter, även på internationell nivå, eller att bidra till skyddet av miljön, den biologiska mångfalden, klimatet och naturresurserna. |
| --- | --- |

c)

Det bör främst bedriva samhällsnyttig och solidarisk verksamhet, det vill säga att företaget har målsättningen att genom sin verksamhet stödja människor i utsatta situationer och motverka utanförskap, ojämlikhet och kränkningar av grundläggande rättigheter, även på internationell nivå, eller att bidra till skyddet av miljön, den biologiska mångfalden, klimatet och naturresurserna.

| d) | Det bör omfattas av åtminstone partiell begränsning av vinstutdelning och av särskilda bestämmelser om fördelningen av vinster och tillgångar under hela dess livslängd, även vid upplösning. Den största delen av de vinster som företaget gör bör under alla omständigheter återinvesteras eller användas på annat sätt för att uppnå företagets sociala mål. |
| --- | --- |

d)

Det bör omfattas av åtminstone partiell begränsning av vinstutdelning och av särskilda bestämmelser om fördelningen av vinster och tillgångar under hela dess livslängd, även vid upplösning. Den största delen av de vinster som företaget gör bör under alla omständigheter återinvesteras eller användas på annat sätt för att uppnå företagets sociala mål.

| e) | Det bör styras enligt demokratiska styrningsmodeller som omfattar dess anställda, dess kunder och de intressenter som berörs av dess verksamhet. Medlemmarnas inflytande och befogenheter i beslutsfattandet får inte grundas på det kapital de eventuellt innehar. |
| --- | --- |

e)

Det bör styras enligt demokratiska styrningsmodeller som omfattar dess anställda, dess kunder och de intressenter som berörs av dess verksamhet. Medlemmarnas inflytande och befogenheter i beslutsfattandet får inte grundas på det kapital de eventuellt innehar.

Europaparlamentet anser att det inte finns något som hindrar att konventionella företag tilldelas den europeiska märkningen med anknytning till den sociala ekonomin om de uppfyller de ovannämnda kraven, särskilt i fråga om ändamål, vinstutdelning, styrning och beslutsfattande.

Rekommendation 2 (mekanism för certifiering, tillsyn och övervakning av den europeiska märkningen med anknytning till den sociala ekonomin)

Lagstiftningsakten bör inrätta en mekanism för certifiering och för tillsyn och övervakning av den rättsliga märkningen i samarbete med medlemsstaterna och företrädarna för den sociala ekonomin, vilket är nödvändigt för att skydda den rättsliga märkningen ”sociala och solidariska företag” och bevara dess inneboende värde. Europaparlamentet anser att denna kontroll borde omfatta andra organisationer som är representativa för sektorn för sociala företag.

Sanktionerna för överträdelse av relevanta bestämmelser skulle kunna sträcka sig från en enkel tillrättavisning till att märkningen dras tillbaka.

Rekommendation 3 (erkännande av den europeiska märkningen med anknytning till den sociala ekonomin)

Den europeiska märkningen med anknytning till den sociala ekonomin bör gälla i alla medlemsstater, och företag med denna märkning bör erkännas som sociala och solidariska företag i alla medlemsstater. Märkningen bör göra det möjligt för alla företag som tilldelats den att bedriva sin huvudsakliga verksamhet i andra medlemsstater på samma villkor som nationella företag med samma märkning. De bör ha samma förmåner, rättigheter och skyldigheter som sociala och solidariska företag som bildats i enlighet med lagstiftningen i den medlemsstat där de är verksamma.

Rekommendation 4 (rapporteringsskyldigheter)

Lagstiftningsakten bör föreskriva att sociala och solidariska företag som vill behålla märkningen varje år ska utarbeta en social rapport om sin verksamhet, sina resultat, berörda parters medverkan, fördelningen av vinster, löner, bidrag och andra förmåner som erhållits. Kommissionen bör i detta sammanhang ges befogenhet att ta fram en modell för att hjälpa de sociala och solidariska företagen med detta.

Rekommendation 5 (riktlinjer angående god praxis)

Lagstiftningsakten bör också ge kommissionen befogenhet att fastställa riktlinjer för god praxis för sociala och solidariska företag i Europa. Sådan god praxis bör särskilt omfatta följande:

| a) | Modeller för en effektiv demokratisk styrning. |
| --- | --- |

a)

Modeller för en effektiv demokratisk styrning.

| b) | Samråd för fastställandet av en effektiv affärsstrategi. |
| --- | --- |

b)

Samråd för fastställandet av en effektiv affärsstrategi.

| c) | Anpassning till de sociala behoven och arbetsmarknaden, särskilt på lokal nivå. |
| --- | --- |

c)

Anpassning till de sociala behoven och arbetsmarknaden, särskilt på lokal nivå.

| d) | Lönepolitik, yrkesutbildning, hälsa och säkerhet på arbetsplatsen och sysselsättningens kvalitet. |
| --- | --- |

d)

Lönepolitik, yrkesutbildning, hälsa och säkerhet på arbetsplatsen och sysselsättningens kvalitet.

| e) | Användar- och kundrelationer och åtgärder för att tillgodose sociala behov som inte täcks av marknaden eller staten. |
| --- | --- |

e)

Användar- och kundrelationer och åtgärder för att tillgodose sociala behov som inte täcks av marknaden eller staten.

| f) | Situationen på företaget i fråga om mångfald, icke-diskriminering och lika möjligheter för kvinnor och män bland medlemmarna, inklusive ansvarsfulla och ledande befattningar. |
| --- | --- |

f)

Situationen på företaget i fråga om mångfald, icke-diskriminering och lika möjligheter för kvinnor och män bland medlemmarna, inklusive ansvarsfulla och ledande befattningar.

Rekommendation 6 (förteckning över juridiska former)

Lagstiftningsakten bör innehålla en förteckning över de juridiska företagsformer i medlemsstaterna som kan komma i fråga för den europeiska märkningen med anknytning till den sociala ekonomin. Denna förteckning bör regelbundet ses över. För att säkerställa insyn och ett effektivt samarbete mellan medlemsstaterna bör förteckningen offentliggöras på kommissionens webbplats.

Rekommendation 7 (översyn av befintlig lagstiftning)

Kommissionen uppmanas att se över befintliga rättsakter och att vid behov lägga fram lagstiftningsförslag om att införa en mer enhetlig och heltäckande rättslig ram till stöd för sociala och solidariska företag.

Rekommendation 8 (om ekosystemet för sociala och solidariska företag och samarbete mellan medlemsstaterna)

Kommissionen bör se till att dess politiska åtgärder återspeglar åtagandet att skapa ett ekosystem för sociala och solidariska företag. Kommissionen uppmanas att ta hänsyn till att de sociala och solidariska företagen har ett starkt lokalt och regionalt inflytande, vilket ger dem fördelen att de har en bättre uppfattning om de specifika behoven och gör att de kan erbjuda produkter och tjänster – de flesta av dem lokalt förankrade – och förbättra den sociala och territoriella sammanhållningen. Kommissionen uppmanas att vidta åtgärder för att främja samarbetet mellan de sociala och solidariska företagen över gränser och sektorer så att utbytet av kunskap och praxis främjas på ett sådant sätt att utvecklingen av dessa företag stöds.

---

REKOMMENDATIONER

Europaparlamentet

Onsdagen den 4 juli 2018

| 8.4.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 118/158 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 118/158

---

P8_TA(2018)0294

Förhandlingarna om ett övergripande avtal mellan EU och Azerbajdzjan

Europaparlamentets rekommendation av den 4 juli 2018 till rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om förhandlingarna om ett övergripande avtal mellan EU och Azerbajdzjan (2017/2056(INI))

(2020/C 118/25)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 2, 3 och 8 samt avdelning V, särskilt artiklarna 21, 22 och 36, i fördraget om Europeiska unionen, och femte delen i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 2, 3 och 8 samt avdelning V, särskilt artiklarna 21, 22 och 36, i fördraget om Europeiska unionen, och femte delen i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av att det den 7 februari 2017 inleddes förhandlingar mellan Europeiska unionen och Azerbajdzjan om ett nytt övergripande avtal som bör ersätta 1999 års partnerskaps- och samarbetsavtal mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Azerbajdzjan, å andra sidan (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av att det den 7 februari 2017 inleddes förhandlingar mellan Europeiska unionen och Azerbajdzjan om ett nytt övergripande avtal som bör ersätta 1999 års partnerskaps- och samarbetsavtal mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Azerbajdzjan, å andra sidan (1),

| — | med beaktande av att rådet den 7 november 2016 antog förhandlingsdirektiven för detta avtal, |
| --- | --- |

—

med beaktande av att rådet den 7 november 2016 antog förhandlingsdirektiven för detta avtal,

| — | med beaktande av samförståndsavtalet om ett strategiskt partnerskap på energiområdet mellan EU och Azerbajdzjan av den 7 november 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av samförståndsavtalet om ett strategiskt partnerskap på energiområdet mellan EU och Azerbajdzjan av den 7 november 2006,

| — | med beaktande av de viktigaste resultaten från det 15:e sammanträdet i rådet för samarbete mellan Europeiska unionen och Azerbajdzjan den 9 februari 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de viktigaste resultaten från det 15:e sammanträdet i rådet för samarbete mellan Europeiska unionen och Azerbajdzjan den 9 februari 2018,

| — | med beaktande av kommissionens rapport av den 19 december 2017 om förbindelserna mellan EU och Azerbajdzjan inom ramen för den reviderade europeiska grannskapspolitiken (EGP) (SWD(2017)0485), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport av den 19 december 2017 om förbindelserna mellan EU och Azerbajdzjan inom ramen för den reviderade europeiska grannskapspolitiken (EGP) (SWD(2017)0485),

| — | med beaktande av meddelandet av den 30 oktober 2017 från den parlamentariska församlingen Euronests presidium till stats- och regeringscheferna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet av den 30 oktober 2017 från den parlamentariska församlingen Euronests presidium till stats- och regeringscheferna,

| — | med beaktande av sin rekommendation av den 15 november 2017 till rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten om det östliga partnerskapet inför toppmötet i november 2017 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin rekommendation av den 15 november 2017 till rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten om det östliga partnerskapet inför toppmötet i november 2017 (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 december 2017 om årsrapporten om genomförandet av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 december 2017 om årsrapporten om genomförandet av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (3),

| — | med beaktande av den gemensamma förklaringen från toppmötet inom det östliga partnerskapet i Bryssel den 24 november 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma förklaringen från toppmötet inom det östliga partnerskapet i Bryssel den 24 november 2017,

| — | med beaktande av kommissionens och utrikestjänstens publikation från juni 2016 om den globala strategin för Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik, och i synnerhet de centrala principerna däri, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens och utrikestjänstens publikation från juni 2016 om den globala strategin för Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik, och i synnerhet de centrala principerna däri,

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 juni 2017 om fallet med den azerbajdzjanske journalisten Afgan Mukhtarli (4) och sina övriga resolutioner om Azerbajdzjan, särskilt de som rör mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 juni 2017 om fallet med den azerbajdzjanske journalisten Afgan Mukhtarli (4) och sina övriga resolutioner om Azerbajdzjan, särskilt de som rör mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen,

| — | med beaktande av uttalandet av den 14 januari 2018 som gjordes av talespersonen för utrikes frågor och säkerhetspolitik/europeiska grannskapspolitiken och utvidgningsförhandlingar om domen mot journalisten Afgan Mukhtarli i Azerbajdzjan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 14 januari 2018 som gjordes av talespersonen för utrikes frågor och säkerhetspolitik/europeiska grannskapspolitiken och utvidgningsförhandlingar om domen mot journalisten Afgan Mukhtarli i Azerbajdzjan,

| — | med beaktande av resolutionen av den 11 oktober 2017 från Europarådets parlamentariska församling om hur de demokratiska institutionerna fungerar i Azerbajdzjan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolutionen av den 11 oktober 2017 från Europarådets parlamentariska församling om hur de demokratiska institutionerna fungerar i Azerbajdzjan,

| — | med beaktande av att Europarådets ministerkommitté den 5 december 2017 inledde överträdelseförfaranden på grund av de azerbajdzjanska myndigheternas fortsatta vägran att verkställa domen från Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna (Europadomstolen) i målet Ilgar Mammadov mot Azerbajdzjan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av att Europarådets ministerkommitté den 5 december 2017 inledde överträdelseförfaranden på grund av de azerbajdzjanska myndigheternas fortsatta vägran att verkställa domen från Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna (Europadomstolen) i målet Ilgar Mammadov mot Azerbajdzjan,

| — | med beaktande av rapporten om behovsbedömningsuppdraget från Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa/Kontoret för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter (OSSE/ODIHR) av den 2 mars 2018 avseende det tidigarelagda presidentvalet i Azerbajdzjan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten om behovsbedömningsuppdraget från Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa/Kontoret för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter (OSSE/ODIHR) av den 2 mars 2018 avseende det tidigarelagda presidentvalet i Azerbajdzjan,

| — | med beaktande av artiklarna 108.4 och 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 108.4 och 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och ståndpunkten i form av ändringsförslag från utskottet för internationell handel (A8-0185/2018). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och ståndpunkten i form av ändringsförslag från utskottet för internationell handel (A8-0185/2018).

| A. | Det östliga partnerskapet bygger på gemensamma åtaganden mellan Armenien, Azerbajdzjan, Georgien, Moldavien, Ukraina, Vitryssland och Europeiska unionen i fråga om att fördjupa sina förbindelser och följa internationell rätt och grundläggande värden, såsom demokrati, rättsstatsprincipen, god samhällsstyrning, respekten för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter. Det nya avtalet mellan EU och Azerbajdzjan bör gynna unionens intresse i regionen samt främja dess värden. |
| --- | --- |

A.

Det östliga partnerskapet bygger på gemensamma åtaganden mellan Armenien, Azerbajdzjan, Georgien, Moldavien, Ukraina, Vitryssland och Europeiska unionen i fråga om att fördjupa sina förbindelser och följa internationell rätt och grundläggande värden, såsom demokrati, rättsstatsprincipen, god samhällsstyrning, respekten för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter. Det nya avtalet mellan EU och Azerbajdzjan bör gynna unionens intresse i regionen samt främja dess värden.

| B. | Parlamentet förordar fördjupade förbindelser med alla medlemmar inom det östliga partnerskapet i den mån de respekterar dessa grundläggande värden. Inom ramen för politiken för det östliga partnerskapet bör den tilltalande och mer långsiktiga modellen för det östliga partnerskapet (EaP+), som föreslogs av parlamentet i dess resolution av den 15 november 2017 om det östliga partnerskapet, som i slutändan skulle kunna leda till en anslutning till bland annat tullunionen, energiunionen, den digitala unionen och Schengenområdet, även vara öppen för länder som inte har något associeringsavtal med EU, t.ex. Azerbajdzjan, så snart de är redo för sådana ökade åtaganden och har gjort betydande framsteg med att genomföra ömsesidigt avtalade reformer. |
| --- | --- |

B.

Parlamentet förordar fördjupade förbindelser med alla medlemmar inom det östliga partnerskapet i den mån de respekterar dessa grundläggande värden. Inom ramen för politiken för det östliga partnerskapet bör den tilltalande och mer långsiktiga modellen för det östliga partnerskapet (EaP+), som föreslogs av parlamentet i dess resolution av den 15 november 2017 om det östliga partnerskapet, som i slutändan skulle kunna leda till en anslutning till bland annat tullunionen, energiunionen, den digitala unionen och Schengenområdet, även vara öppen för länder som inte har något associeringsavtal med EU, t.ex. Azerbajdzjan, så snart de är redo för sådana ökade åtaganden och har gjort betydande framsteg med att genomföra ömsesidigt avtalade reformer.

| C. | Förbindelserna mellan EU och Azerbajdzjan regleras för närvarande av partnerskaps- och samarbetsavtalet från 1999. EU är Azerbajdzjans främsta handelspartner och landets största export- och importmarknad, och utgör 48,6 procent av Azerbajdzjans totala handel. EU är också landets största källa för utländska direktinvesteringar. Azerbajdzjan är en strategisk energipartner för EU, vilket möjliggör en diversifiering av EU:s energikällor. Azerbajdzjans ekonomi är emellertid beroende av olja och gas, som står för omkring 90 procent av landets export, vilket gör att den är sårbar för externa chocker och svängningar i världsmarknadspriserna på olja. Azerbajdzjan är ännu inte medlem av WTO, vilket leder till att handels- och affärsförbindelser med EU hämmas av svåra tariffära och icke-tariffära hinder. |
| --- | --- |

C.

Förbindelserna mellan EU och Azerbajdzjan regleras för närvarande av partnerskaps- och samarbetsavtalet från 1999. EU är Azerbajdzjans främsta handelspartner och landets största export- och importmarknad, och utgör 48,6 procent av Azerbajdzjans totala handel. EU är också landets största källa för utländska direktinvesteringar. Azerbajdzjan är en strategisk energipartner för EU, vilket möjliggör en diversifiering av EU:s energikällor. Azerbajdzjans ekonomi är emellertid beroende av olja och gas, som står för omkring 90 procent av landets export, vilket gör att den är sårbar för externa chocker och svängningar i världsmarknadspriserna på olja. Azerbajdzjan är ännu inte medlem av WTO, vilket leder till att handels- och affärsförbindelser med EU hämmas av svåra tariffära och icke-tariffära hinder.

| D. | EU och Azerbajdzjan underströk i den gemensamma förklaringen från toppmötet inom det östliga partnerskapet som hölls den 24 november 2017 att EU, ”på ett differentierat sätt, kommer att fortsätta att diskutera gemensamt med vart och ett av partnerländerna, inbegripet Armenien, Azerbajdzjan och Vitryssland, attraktiva och realistiska alternativ för att stärka den ömsesidiga handeln och uppmuntra till investeringar som speglar gemensamma intressen, den reformerade investeringspolitiken vad gäller skydd för investeringar, samt internationella handelsregler och handelsrelaterade internationella standarder, inbegripet på området för immateriella rättigheter, och bidra till moderniseringen och diversifieringen av ekonomier”. |
| --- | --- |

D.

EU och Azerbajdzjan underströk i den gemensamma förklaringen från toppmötet inom det östliga partnerskapet som hölls den 24 november 2017 att EU, ”på ett differentierat sätt, kommer att fortsätta att diskutera gemensamt med vart och ett av partnerländerna, inbegripet Armenien, Azerbajdzjan och Vitryssland, attraktiva och realistiska alternativ för att stärka den ömsesidiga handeln och uppmuntra till investeringar som speglar gemensamma intressen, den reformerade investeringspolitiken vad gäller skydd för investeringar, samt internationella handelsregler och handelsrelaterade internationella standarder, inbegripet på området för immateriella rättigheter, och bidra till moderniseringen och diversifieringen av ekonomier”.

| E. | Det nya avtalet förväntas få en positiv inverkan på Azerbajdzjan när det gäller främjandet av demokratiska normer, tillväxt och ekonomisk utveckling. Sådana framtidsutsikter är särskilt viktiga för Azerbajdzjans ungdomar i fråga om att fostra en ny generation utbildade azerbajdzjaner, i syfte att upprätthålla våra grundläggande värden och modernisera landet. Ett fullt fungerande civilt samhälle är en grundläggande förutsättning för att säkra ekonomisk diversifiering. |
| --- | --- |

E.

Det nya avtalet förväntas få en positiv inverkan på Azerbajdzjan när det gäller främjandet av demokratiska normer, tillväxt och ekonomisk utveckling. Sådana framtidsutsikter är särskilt viktiga för Azerbajdzjans ungdomar i fråga om att fostra en ny generation utbildade azerbajdzjaner, i syfte att upprätthålla våra grundläggande värden och modernisera landet. Ett fullt fungerande civilt samhälle är en grundläggande förutsättning för att säkra ekonomisk diversifiering.

| 1. | Europaparlamentet rekommenderar rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik


  Allmänna principer, grundläggande värden och åtaganden om konfliktlösning








  a) | att säkerställa att fördjupandet av förbindelserna mellan EU och Azerbajdzjan sker på villkor av att landet upprätthåller och respekterar de grundläggande värdena och principerna om demokrati, rättsstaten, god förvaltning och respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, inbegripet yttrande- och föreningsfrihet, minoriteters rättigheter och jämställdhet, till förmån för båda parter och särskilt för deras medborgare, |
| --- | --- | --- |

1.

Allmänna principer, grundläggande värden och åtaganden om konfliktlösning

a)

att säkerställa att fördjupandet av förbindelserna mellan EU och Azerbajdzjan sker på villkor av att landet upprätthåller och respekterar de grundläggande värdena och principerna om demokrati, rättsstaten, god förvaltning och respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, inbegripet yttrande- och föreningsfrihet, minoriteters rättigheter och jämställdhet, till förmån för båda parter och särskilt för deras medborgare,

| b) | att påminna de azerbajdzjanska myndigheterna om parlamentets ståndpunkt som framförts i parlamentets rekommendation av den 15 november 2017 om det östliga partnerskapet, där det begärs att Azerbajdzjan ska uppfylla sina internationella åtaganden och där det otvetydigt fastslås att inget övergripande avtal kommer att ratificeras med ett land som inte respekterar EU:s grundläggande värden och rättigheter, särskilt inte vid uteblivet genomförande av beslut från Europadomstolen och vid trakasserier, hot och förföljelse av människorättsförsvarare, icke-statliga organisationer, medlemmar av oppositionen, advokater, journalister och miljöaktivister; att säkerställa att alla politiska fångar och samvetsfångar i Azerbajdzjan friges, vilket meddelats av landets myndigheter, innan något nytt avtal tecknas mellan EU och Azerbajdzjan; att säkerställa att en särskild upphävandemekanism med tydliga bestämmelser om respekten för rättsstatsprincipen, mänskliga rättigheter och grundläggande friheter ingår i det nya avtalet, |
| --- | --- |

b)

att påminna de azerbajdzjanska myndigheterna om parlamentets ståndpunkt som framförts i parlamentets rekommendation av den 15 november 2017 om det östliga partnerskapet, där det begärs att Azerbajdzjan ska uppfylla sina internationella åtaganden och där det otvetydigt fastslås att inget övergripande avtal kommer att ratificeras med ett land som inte respekterar EU:s grundläggande värden och rättigheter, särskilt inte vid uteblivet genomförande av beslut från Europadomstolen och vid trakasserier, hot och förföljelse av människorättsförsvarare, icke-statliga organisationer, medlemmar av oppositionen, advokater, journalister och miljöaktivister; att säkerställa att alla politiska fångar och samvetsfångar i Azerbajdzjan friges, vilket meddelats av landets myndigheter, innan något nytt avtal tecknas mellan EU och Azerbajdzjan; att säkerställa att en särskild upphävandemekanism med tydliga bestämmelser om respekten för rättsstatsprincipen, mänskliga rättigheter och grundläggande friheter ingår i det nya avtalet,

| c) | att påminna de azerbajdzjanska myndigheterna om parlamentets ståndpunkt i samma rekommendation enligt vilken ratificeringen av nya avtal mellan EU och var och en av parterna i konflikten om Nagorno-Karabach måste göras på villkor av meningsfulla åtaganden och betydande framsteg i riktning mot en fredlig lösning på konflikten, genom att till exempel upprätthålla eldupphöret och stödja genomförandet av OSSE:s grundläggande principer från 2009 och det arbete som utförs av ordförandena för OSSE:s Minskgrupp; att påminna om behovet av att involvera både det armeniska och det azerbajdzjanska civila samhället i varje förhandlingsprocess, |
| --- | --- |

c)

att påminna de azerbajdzjanska myndigheterna om parlamentets ståndpunkt i samma rekommendation enligt vilken ratificeringen av nya avtal mellan EU och var och en av parterna i konflikten om Nagorno-Karabach måste göras på villkor av meningsfulla åtaganden och betydande framsteg i riktning mot en fredlig lösning på konflikten, genom att till exempel upprätthålla eldupphöret och stödja genomförandet av OSSE:s grundläggande principer från 2009 och det arbete som utförs av ordförandena för OSSE:s Minskgrupp; att påminna om behovet av att involvera både det armeniska och det azerbajdzjanska civila samhället i varje förhandlingsprocess,

| d) | att säkerställa att det framtida avtalet med Azerbajdzjan är ambitiöst, omfattande och framåtblickande, förenligt med både EU:s och Azerbajdzjans ambitioner baserat på gemensamma värden och intressen, och anpassat till Agenda 2030 för hållbar utveckling, samt att det kommer att medföra märkbara och konkreta fördelar för båda sidor, inte bara för stora företag utan även med beaktande av små och medelstora företags särskilda egenskaper och för invånarna i EU och i Azerbajdzjan, |
| --- | --- |

d)

att säkerställa att det framtida avtalet med Azerbajdzjan är ambitiöst, omfattande och framåtblickande, förenligt med både EU:s och Azerbajdzjans ambitioner baserat på gemensamma värden och intressen, och anpassat till Agenda 2030 för hållbar utveckling, samt att det kommer att medföra märkbara och konkreta fördelar för båda sidor, inte bara för stora företag utan även med beaktande av små och medelstora företags särskilda egenskaper och för invånarna i EU och i Azerbajdzjan,

| e) | att, i den mån de ovanstående villkoren uppfylls, säkerställa att förhandlingarna går snabbt och stadigt framåt mot målet att underteckna detta nya avtal före nästa toppmöte inom det östliga partnerskapet under 2019, |
| --- | --- |

e)

att, i den mån de ovanstående villkoren uppfylls, säkerställa att förhandlingarna går snabbt och stadigt framåt mot målet att underteckna detta nya avtal före nästa toppmöte inom det östliga partnerskapet under 2019,

| f) | att aktivt och tydligt informera om det nya avtalets syften och villkor samt den pågående förhandlingsprocessen för att öka öppenheten och medvetenheten hos allmänheten i såväl Azerbajdzjan som EU om de möjligheter och fördelar som ett ingånget avtal skulle kunna medföra, och därmed motverka alla desinformationskampanjer, |
| --- | --- |

f)

att aktivt och tydligt informera om det nya avtalets syften och villkor samt den pågående förhandlingsprocessen för att öka öppenheten och medvetenheten hos allmänheten i såväl Azerbajdzjan som EU om de möjligheter och fördelar som ett ingånget avtal skulle kunna medföra, och därmed motverka alla desinformationskampanjer,

Politisk dialog och regionalt samarbete

| g) | att skapa förutsättningar för regelbunden och djupgående politisk dialog som uppmuntrar till kraftfulla reformer som syftar till att stärka institutioner och öka maktdelningen mellan dem, för att göra dem mer demokratiska och oberoende, för att upprätthålla de mänskliga rättigheterna och mediefriheten och utveckla ett regelverk där det civila samhället kan verka utan otillbörlig inblandning, bland annat i reformprocessen, |
| --- | --- |

g)

att skapa förutsättningar för regelbunden och djupgående politisk dialog som uppmuntrar till kraftfulla reformer som syftar till att stärka institutioner och öka maktdelningen mellan dem, för att göra dem mer demokratiska och oberoende, för att upprätthålla de mänskliga rättigheterna och mediefriheten och utveckla ett regelverk där det civila samhället kan verka utan otillbörlig inblandning, bland annat i reformprocessen,

| h) | att fastställa specifika åtgärder som syftar till att genomföra rekommendationerna från OSSE/ODIHR och Europarådets Venedigkommission i syfte att säkerställa framsteg i riktning mot inkluderande, konkurrensutsatta och öppna val och folkomröstningar som garanterar att de azerbajdzjanska medborgarna fritt och rättvist kan uttrycka sina åsikter och förhoppningar, |
| --- | --- |

h)

att fastställa specifika åtgärder som syftar till att genomföra rekommendationerna från OSSE/ODIHR och Europarådets Venedigkommission i syfte att säkerställa framsteg i riktning mot inkluderande, konkurrensutsatta och öppna val och folkomröstningar som garanterar att de azerbajdzjanska medborgarna fritt och rättvist kan uttrycka sina åsikter och förhoppningar,

| i) | att fullt ut stödja de preliminära slutsatserna från OSSE:s och Europarådets valobservatörsuppdrag avseende det tidigarelagda presidentvalet den 11 april 2018 enligt vilka ”valet saknade verklig konkurrens” på grund av den ”restriktiva politiska miljön”, ”en rättslig ram som inskränker de grundläggande rättigheterna och friheterna”, ”en avsaknad av mångfald, även i medierna”, ”omfattande åsidosättande av obligatoriska förfaranden, bristande insyn och många allvarliga oegentligheter, t.ex. att obehöriga röstsedlar lades i valurnorna”, |
| --- | --- |

i)

att fullt ut stödja de preliminära slutsatserna från OSSE:s och Europarådets valobservatörsuppdrag avseende det tidigarelagda presidentvalet den 11 april 2018 enligt vilka ”valet saknade verklig konkurrens” på grund av den ”restriktiva politiska miljön”, ”en rättslig ram som inskränker de grundläggande rättigheterna och friheterna”, ”en avsaknad av mångfald, även i medierna”, ”omfattande åsidosättande av obligatoriska förfaranden, bristande insyn och många allvarliga oegentligheter, t.ex. att obehöriga röstsedlar lades i valurnorna”,

| j) | att eftersträva bestämmelser som förbättrar samarbetet med att främja fred och internationell rättvisa och att i synnerhet insistera på att Azerbajdzjan håller sina internationella förpliktelser, även i egenskap av medlem av Europarådet, så att det följer besluten från Europadomstolen; att med kraft uppmana Azerbajdzjan att underteckna och ratificera Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen; att även eftersträva kraftfulla samarbetsåtgärder för att motverka spridningen av massförstörelsevapen samt att få bukt med den olagliga handeln med handeldvapen och lätta vapen, |
| --- | --- |

j)

att eftersträva bestämmelser som förbättrar samarbetet med att främja fred och internationell rättvisa och att i synnerhet insistera på att Azerbajdzjan håller sina internationella förpliktelser, även i egenskap av medlem av Europarådet, så att det följer besluten från Europadomstolen; att med kraft uppmana Azerbajdzjan att underteckna och ratificera Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen; att även eftersträva kraftfulla samarbetsåtgärder för att motverka spridningen av massförstörelsevapen samt att få bukt med den olagliga handeln med handeldvapen och lätta vapen,

| k) | att skapa förutsättningar för närmare samarbete i utrikes-, försvars- och säkerhetsfrågor för att säkerställa största möjliga konvergens, särskilt i fråga om åtgärder mot globala hot och utmaningar, däribland terrorism, förebyggande av konflikter, krishantering och regionalt samarbete, samtidigt som man beaktar Azerbajdzjans diversifierade utrikespolitik; att stödja undertecknandet av ett ramavtal om deltagande mellan EU och Azerbajdzjan för att tillhandahålla en rättslig och politisk grund för samarbete i uppdrag och insatser inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP), |
| --- | --- |

k)

att skapa förutsättningar för närmare samarbete i utrikes-, försvars- och säkerhetsfrågor för att säkerställa största möjliga konvergens, särskilt i fråga om åtgärder mot globala hot och utmaningar, däribland terrorism, förebyggande av konflikter, krishantering och regionalt samarbete, samtidigt som man beaktar Azerbajdzjans diversifierade utrikespolitik; att stödja undertecknandet av ett ramavtal om deltagande mellan EU och Azerbajdzjan för att tillhandahålla en rättslig och politisk grund för samarbete i uppdrag och insatser inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP),

| l) | att säkerställa att hög prioritet ges åt dialog mellan Azerbajdzjan och Armenien och åt ökat deltagande från EU i att lösa konflikten om Nagorno-Karabach på ett fredligt sätt, i enlighet med OSSE:s grundläggande principer från 2009 och framför allt med stöd från ordförandena för OSSE:s Minskgrupp, och samtidigt främja alla initiativ som bidrar till att skapa fred, såsom iakttagande av eldupphör av alla parter, dialog på alla nivåer, däribland högnivåsamtal, stävjande av hatpropaganda, genuina förtroendeskapande åtgärder, en markant ökning av antalet internationella observatörer från OSSE och djupare utbyten mellan det armeniska och det azerbajdzjanska civila samhället, bland annat mellan religiösa och kulturella företrädare, i syfte att förbereda de armeniska och azerbajdzjanska samhällena för en fredlig samexistens; att uttrycka djup oro över den militära upptrappningen och de oproportionerliga försvarsutgifterna i regionen, |
| --- | --- |

l)

att säkerställa att hög prioritet ges åt dialog mellan Azerbajdzjan och Armenien och åt ökat deltagande från EU i att lösa konflikten om Nagorno-Karabach på ett fredligt sätt, i enlighet med OSSE:s grundläggande principer från 2009 och framför allt med stöd från ordförandena för OSSE:s Minskgrupp, och samtidigt främja alla initiativ som bidrar till att skapa fred, såsom iakttagande av eldupphör av alla parter, dialog på alla nivåer, däribland högnivåsamtal, stävjande av hatpropaganda, genuina förtroendeskapande åtgärder, en markant ökning av antalet internationella observatörer från OSSE och djupare utbyten mellan det armeniska och det azerbajdzjanska civila samhället, bland annat mellan religiösa och kulturella företrädare, i syfte att förbereda de armeniska och azerbajdzjanska samhällena för en fredlig samexistens; att uttrycka djup oro över den militära upptrappningen och de oproportionerliga försvarsutgifterna i regionen,

| m) | att införa särskilda bestämmelser till stöd för myndigheternas viktiga insatser för att bistå det stora antalet flyktingar och internflyktingar och att stödja civilbefolkningen i konfliktområden inom Azerbajdzjans internationellt erkända gränser; att insistera på att de rättigheter som tillkommer alla personer som bor inom Azerbajdzjans gränser, tillfälligt eller permanent, respekteras; att i synnerhet bidra till att upprätthålla dessa personers rätt att återvända till sina hem och sin egendom och att tilldelas ersättning av konfliktens alla parter, i enlighet med Europadomstolens beslut, |
| --- | --- |

m)

att införa särskilda bestämmelser till stöd för myndigheternas viktiga insatser för att bistå det stora antalet flyktingar och internflyktingar och att stödja civilbefolkningen i konfliktområden inom Azerbajdzjans internationellt erkända gränser; att insistera på att de rättigheter som tillkommer alla personer som bor inom Azerbajdzjans gränser, tillfälligt eller permanent, respekteras; att i synnerhet bidra till att upprätthålla dessa personers rätt att återvända till sina hem och sin egendom och att tilldelas ersättning av konfliktens alla parter, i enlighet med Europadomstolens beslut,

Rättsstatsprincipen, respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna

| n) | att ge stöd åt reformer inom rättsväsendet som syftar till att säkerställa dess opartiskhet och oberoende i förhållande till den verkställande makten och att stärka rättsstatsprincipen; att särskilt säkerställa rättstillämpares oberoende genom att undanröja all otillbörlig inblandning i advokaternas arbete, att tillåta oberoende verksamma advokater att företräda klienter i enlighet med en av notarius publicus bestyrkt fullmakt och att stoppa Azerbajdzjans advokatsamfunds godtyckliga befogenheter att utesluta advokater och att neka tillträde för nya medlemmar, |
| --- | --- |

n)

att ge stöd åt reformer inom rättsväsendet som syftar till att säkerställa dess opartiskhet och oberoende i förhållande till den verkställande makten och att stärka rättsstatsprincipen; att särskilt säkerställa rättstillämpares oberoende genom att undanröja all otillbörlig inblandning i advokaternas arbete, att tillåta oberoende verksamma advokater att företräda klienter i enlighet med en av notarius publicus bestyrkt fullmakt och att stoppa Azerbajdzjans advokatsamfunds godtyckliga befogenheter att utesluta advokater och att neka tillträde för nya medlemmar,

| o) | att också ge stöd för att utveckla en stark ram för skydd av de mänskliga rättigheterna, de grundläggande friheterna och jämställdhet; att betona vikten av att kvinnor representeras på alla förvaltningsnivåer, bland annat att de på ett jämlikt och aktivt sätt till fullo deltar i arbetet med att förebygga och lösa konflikter, samt att med kraft uppmana Azerbajdzjan att underteckna Istanbulkonventionen om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet, |
| --- | --- |

o)

att också ge stöd för att utveckla en stark ram för skydd av de mänskliga rättigheterna, de grundläggande friheterna och jämställdhet; att betona vikten av att kvinnor representeras på alla förvaltningsnivåer, bland annat att de på ett jämlikt och aktivt sätt till fullo deltar i arbetet med att förebygga och lösa konflikter, samt att med kraft uppmana Azerbajdzjan att underteckna Istanbulkonventionen om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet,

| p) | att införa särskilda bestämmelser för att stödja Azerbajdzjan i kampen mot ekonomisk brottslighet, inbegripet korruption, penningtvätt och skatteundandragande; att främja ökad insyn när det gäller de verkliga ägarna av bolag och truster samt stora företags finansiella verksamheter vad avser realiserade vinster och betald skatt; att stödja utredningar av penningtvätt, särskilt det s.k. tvättomatfallet, och att inrätta särskilda mekanismer för tillsyn och kontroll, till exempel begränsad tillgång till det europeiska banksystemet för dem som deltar i penningtvättupplägg och bedrägerier, |
| --- | --- |

p)

att införa särskilda bestämmelser för att stödja Azerbajdzjan i kampen mot ekonomisk brottslighet, inbegripet korruption, penningtvätt och skatteundandragande; att främja ökad insyn när det gäller de verkliga ägarna av bolag och truster samt stora företags finansiella verksamheter vad avser realiserade vinster och betald skatt; att stödja utredningar av penningtvätt, särskilt det s.k. tvättomatfallet, och att inrätta särskilda mekanismer för tillsyn och kontroll, till exempel begränsad tillgång till det europeiska banksystemet för dem som deltar i penningtvättupplägg och bedrägerier,

| q) | att möjliggöra ökat samarbete och stöd till Azerbajdzjan i kampen mot terrorism, organiserad brottslighet och it-brottslighet samt förebyggande av radikalisering och gränsöverskridande brottslighet; att samarbeta, i synnerhet när det gäller att bekämpa terroristorganisationers rekryteringskampanjer, |
| --- | --- |

q)

att möjliggöra ökat samarbete och stöd till Azerbajdzjan i kampen mot terrorism, organiserad brottslighet och it-brottslighet samt förebyggande av radikalisering och gränsöverskridande brottslighet; att samarbeta, i synnerhet när det gäller att bekämpa terroristorganisationers rekryteringskampanjer,

| r) | att inkludera bestämmelser som rör genomförande av straffrätten i Azerbajdzjan i fråga om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och för att sätta stopp för såväl politiska förföljelser och bortföranden, godtyckliga reseförbud som angrepp på politiskt oliktänkande, bland annat genom förtal, och oberoende journalister, människorättsförsvarare, företrädare för icke-statliga organisationer och de mest utsatta samhällsmedlemmarna, såsom människor som tillhör vissa minoritetsgrupper, däribland hbtqi-personer; att säkerställa att specifika hänvisningar till dessa grupper införs i avtalet; att upprepa att dessa metoder är oacceptabla för EU:s alla potentiella partnerländer; att inrätta ett stärkt forum för en effektiv och resultatinriktad människorättsdialog mellan EU och Azerbajdzjan i samråd med de främsta internationella och verkligt oberoende azerbajdzjanska icke-statliga organisationerna, vars framsteg bör bedömas årligen mot konkreta riktmärken, |
| --- | --- |

r)

att inkludera bestämmelser som rör genomförande av straffrätten i Azerbajdzjan i fråga om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och för att sätta stopp för såväl politiska förföljelser och bortföranden, godtyckliga reseförbud som angrepp på politiskt oliktänkande, bland annat genom förtal, och oberoende journalister, människorättsförsvarare, företrädare för icke-statliga organisationer och de mest utsatta samhällsmedlemmarna, såsom människor som tillhör vissa minoritetsgrupper, däribland hbtqi-personer; att säkerställa att specifika hänvisningar till dessa grupper införs i avtalet; att upprepa att dessa metoder är oacceptabla för EU:s alla potentiella partnerländer; att inrätta ett stärkt forum för en effektiv och resultatinriktad människorättsdialog mellan EU och Azerbajdzjan i samråd med de främsta internationella och verkligt oberoende azerbajdzjanska icke-statliga organisationerna, vars framsteg bör bedömas årligen mot konkreta riktmärken,

| s) | att insistera på att relevanta ändringar i lagstiftningen antas för att möjliggöra civilsamhällets lagliga verksamhet, undanröjandet av onödiga begränsningar av deras registreringskrav, insatser och åtkomst till registrering av utländsk finansiering och utländska bidrag, och att avskaffa omotiverade brottsutredningar, onödig rapportering till olika statliga myndigheter, razzior mot deras lokaler, frysning av konton, reseförbud och förföljelser av deras ledare, |
| --- | --- |

s)

att insistera på att relevanta ändringar i lagstiftningen antas för att möjliggöra civilsamhällets lagliga verksamhet, undanröjandet av onödiga begränsningar av deras registreringskrav, insatser och åtkomst till registrering av utländsk finansiering och utländska bidrag, och att avskaffa omotiverade brottsutredningar, onödig rapportering till olika statliga myndigheter, razzior mot deras lokaler, frysning av konton, reseförbud och förföljelser av deras ledare,

| t) | att före förhandlingarnas slut säkerställa att Azerbajdzjan friger sina politiska fångar och samvetsfångar, varav några av de mest uppmärksammade fallen är Ilgar Mammadov, Afgan Mukhtarli, Mehman Huseynov, Ilkin Rustamzada, Seymur Haziyev, Rashad Ramazanov, Elchin Ismayilli, Giyas Ibrahimov, Beyram Mammadov, Asif Yusifli och Fuad Gahramanli, så att man upphäver dessa personers reseförbud efter frigivningen, däribland reseförbuden för journalisten Khadija Ismayilova och advokaten Intigam Aliyev, samt att man fullt ut genomför Europadomstolens beslut, särskilt i fallet Ilgar Mammadov; att säkerställa att dessa personer friges och att deras situation förbättras, bland annat när det gäller deras egen och deras familjers rehabilitering, med hjälp av rättsväsendet och tillämpningen av rättsstatsprincipen, samt att skydda azerbajdzjanska oliktänkande i EU; att fördöma att ingen av de ovannämnda politiska fångarna har frigetts, vilket står i strid med de azerbajdzjanska myndigheternas tillkännagivanden, och att ytterligare personer, bland annat medlemmar av oppositionspartierna och människorättsadvokaten Emin Aslan, har frihetsberövats för att de fredligt utövat sina konstitutionella rättigheter; att kräva att människorättsadvokaten Emin Aslan omedelbart friges från sitt förvar och att han frikänns helt från de tvivelaktiga anklagelserna om ”olydnad mot polisen”; att se till att Azerbajdzjan upphör med att använda administrativa frihetsberövanden för att tysta regeringskritiker. |
| --- | --- |

t)

att före förhandlingarnas slut säkerställa att Azerbajdzjan friger sina politiska fångar och samvetsfångar, varav några av de mest uppmärksammade fallen är Ilgar Mammadov, Afgan Mukhtarli, Mehman Huseynov, Ilkin Rustamzada, Seymur Haziyev, Rashad Ramazanov, Elchin Ismayilli, Giyas Ibrahimov, Beyram Mammadov, Asif Yusifli och Fuad Gahramanli, så att man upphäver dessa personers reseförbud efter frigivningen, däribland reseförbuden för journalisten Khadija Ismayilova och advokaten Intigam Aliyev, samt att man fullt ut genomför Europadomstolens beslut, särskilt i fallet Ilgar Mammadov; att säkerställa att dessa personer friges och att deras situation förbättras, bland annat när det gäller deras egen och deras familjers rehabilitering, med hjälp av rättsväsendet och tillämpningen av rättsstatsprincipen, samt att skydda azerbajdzjanska oliktänkande i EU; att fördöma att ingen av de ovannämnda politiska fångarna har frigetts, vilket står i strid med de azerbajdzjanska myndigheternas tillkännagivanden, och att ytterligare personer, bland annat medlemmar av oppositionspartierna och människorättsadvokaten Emin Aslan, har frihetsberövats för att de fredligt utövat sina konstitutionella rättigheter; att kräva att människorättsadvokaten Emin Aslan omedelbart friges från sitt förvar och att han frikänns helt från de tvivelaktiga anklagelserna om ”olydnad mot polisen”; att se till att Azerbajdzjan upphör med att använda administrativa frihetsberövanden för att tysta regeringskritiker.

| u) | att säkerställa att Azerbajdzjan respekterar rätten att delta i fredliga sammankomster, så att man avstår från att begränsa denna rätt på sätt som inte är förenliga med landets skyldigheter enligt internationell rätt, inbegripet den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (Europakonventionen), och att man omedelbart och på ett effektivt sätt utreder alla förekomster av övervåld, godtyckliga gripanden och felaktiga kvarhållanden av fredliga demonstranter, inbegripet i samband med oppositionens sanktionerade möten i september 2017 och mars 2018, och att ställa förövarna inför rätta, |
| --- | --- |

u)

att säkerställa att Azerbajdzjan respekterar rätten att delta i fredliga sammankomster, så att man avstår från att begränsa denna rätt på sätt som inte är förenliga med landets skyldigheter enligt internationell rätt, inbegripet den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (Europakonventionen), och att man omedelbart och på ett effektivt sätt utreder alla förekomster av övervåld, godtyckliga gripanden och felaktiga kvarhållanden av fredliga demonstranter, inbegripet i samband med oppositionens sanktionerade möten i september 2017 och mars 2018, och att ställa förövarna inför rätta,

| v) | att före förhandlingarnas slut begära ett åtagande från de azerbajdzjanska myndigheternas sida att tillämpa FN:s konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, och att verkligen utreda alla fall av misshandel av politiska fångar och samvetsfångar, i synnerhet fallet med den framlidne Mehman Galandarov, som avled medan han var frihetsberövad i Azerbajdzjan, och hbtqi-personer som trakasserades och greps i stor skala i september 2017, |
| --- | --- |

v)

att före förhandlingarnas slut begära ett åtagande från de azerbajdzjanska myndigheternas sida att tillämpa FN:s konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, och att verkligen utreda alla fall av misshandel av politiska fångar och samvetsfångar, i synnerhet fallet med den framlidne Mehman Galandarov, som avled medan han var frihetsberövad i Azerbajdzjan, och hbtqi-personer som trakasserades och greps i stor skala i september 2017,

| w) | att betona EU:s oro över den aktuella situationen för pressfriheten i Azerbajdzjan, som hamnar på 163:e plats i rangordningen av 180 länder i Reportrar utan gränsers pressfrihetsindex (World Press Freedom Index) 2018; att understryka vikten av fria och oberoende medier, både på och utanför internet, och att säkerställa stärkt EU-stöd, både politiskt och ekonomiskt, för fria och pluralistiska medier i Azerbajdzjan, med redaktionellt oberoende från dominanta politiska grupper och oligarkgrupper och i enlighet med EU:s normer; att uppmana myndigheterna att häva blockeringen av Azadliqs webbplatser och tre andra nyhetskanaler som måste bedriva sin verksamhet från utlandet: Radio Free Europe/Radio Liberty (RFE/RL) Azerbaijan Service, Meydan TV och Azerbaycan Saati, |
| --- | --- |

w)

att betona EU:s oro över den aktuella situationen för pressfriheten i Azerbajdzjan, som hamnar på 163:e plats i rangordningen av 180 länder i Reportrar utan gränsers pressfrihetsindex (World Press Freedom Index) 2018; att understryka vikten av fria och oberoende medier, både på och utanför internet, och att säkerställa stärkt EU-stöd, både politiskt och ekonomiskt, för fria och pluralistiska medier i Azerbajdzjan, med redaktionellt oberoende från dominanta politiska grupper och oligarkgrupper och i enlighet med EU:s normer; att uppmana myndigheterna att häva blockeringen av Azadliqs webbplatser och tre andra nyhetskanaler som måste bedriva sin verksamhet från utlandet: Radio Free Europe/Radio Liberty (RFE/RL) Azerbaijan Service, Meydan TV och Azerbaycan Saati,

Samarbete inom handel och ekonomi

| x) | att i den utsträckning det är förenligt med Azerbajdzjans status som icke-medlem av WTO införa rättvisa och ambitiösa bestämmelser om handel och investeringar som är fullt förenliga med och inte undergräver EU:s normer, framför allt sanitära och fytosanitära normer, miljönormer, arbetsnormer, sociala normer, normer om könsbalans och icke-diskriminering, och som ser till att skydd för immateriella rättigheter, däribland geografiska beteckningar för i synnerhet viner och spritdrycker, erkänns; att stödja Azerbajdzjan i dess anslutning till WTO, |
| --- | --- |

x)

att i den utsträckning det är förenligt med Azerbajdzjans status som icke-medlem av WTO införa rättvisa och ambitiösa bestämmelser om handel och investeringar som är fullt förenliga med och inte undergräver EU:s normer, framför allt sanitära och fytosanitära normer, miljönormer, arbetsnormer, sociala normer, normer om könsbalans och icke-diskriminering, och som ser till att skydd för immateriella rättigheter, däribland geografiska beteckningar för i synnerhet viner och spritdrycker, erkänns; att stödja Azerbajdzjan i dess anslutning till WTO,

| y) | att införa kraftfulla åtgärder som skulle säkerställa snabba framsteg i riktning mot ett förbättrat affärs- och investeringsklimat i Azerbajdzjan, särskilt när det gäller beskattning och förvaltning av offentliga finanser och offentliga upphandlingar – med hänvisning till bestämmelserna i WTO-avtalet om offentlig upphandling – för att möjliggöra större insyn, bättre förvaltning och ansvarsskyldighet, lika tillträde och rättvis konkurrens, |
| --- | --- |

y)

att införa kraftfulla åtgärder som skulle säkerställa snabba framsteg i riktning mot ett förbättrat affärs- och investeringsklimat i Azerbajdzjan, särskilt när det gäller beskattning och förvaltning av offentliga finanser och offentliga upphandlingar – med hänvisning till bestämmelserna i WTO-avtalet om offentlig upphandling – för att möjliggöra större insyn, bättre förvaltning och ansvarsskyldighet, lika tillträde och rättvis konkurrens,

Energi och andra samarbetsområden

| z) | att möjliggöra ökat samarbete inom energisektorn i enlighet med EU:s och Azerbajdzjans strategiska energipartnerskap och mot bakgrund av Azerbajdzjans dokumenterade historia som en pålitlig energileverantör, men ändå samtidigt beakta att landet tillfälligt uteslöts och senare drog sig ur utvinningsindustrins initiativ för ökad öppenhet (EITI) i mars 2017 till följd av ”de ändringar i lagstiftningen om icke-statliga organisationer i Azerbajdzjan” som inte är förenliga med gruppens krav avseende det civila samhället; att driva på för att Azerbajdzjan åter ska anpassa sig till dessa krav för att kunna återuppta sin verksamhet inom EITI, |
| --- | --- |

z)

att möjliggöra ökat samarbete inom energisektorn i enlighet med EU:s och Azerbajdzjans strategiska energipartnerskap och mot bakgrund av Azerbajdzjans dokumenterade historia som en pålitlig energileverantör, men ändå samtidigt beakta att landet tillfälligt uteslöts och senare drog sig ur utvinningsindustrins initiativ för ökad öppenhet (EITI) i mars 2017 till följd av ”de ändringar i lagstiftningen om icke-statliga organisationer i Azerbajdzjan” som inte är förenliga med gruppens krav avseende det civila samhället; att driva på för att Azerbajdzjan åter ska anpassa sig till dessa krav för att kunna återuppta sin verksamhet inom EITI,

| aa) | att även stödja diversifieringen av Azerbajdzjans energimix genom att främja energikällor som inte släpper ut koldioxid och förbereda landet inför en fossilfri tidsålder genom att minska beroendet av fossila bränslen och främja användningen av förnybara energikällor, något som även är av intresse för energitryggheten; att ge stöd åt fullbordandet av den södra gaskorridoren efter att ha tagit itu med de viktiga problem som gäller klimatförändringarna och inverkan på lokalsamhällen enligt Europeiska investeringsbankens beslut om finansieringen av den transanatoliska gasledningen (Tanap), |
| --- | --- |

aa)

att även stödja diversifieringen av Azerbajdzjans energimix genom att främja energikällor som inte släpper ut koldioxid och förbereda landet inför en fossilfri tidsålder genom att minska beroendet av fossila bränslen och främja användningen av förnybara energikällor, något som även är av intresse för energitryggheten; att ge stöd åt fullbordandet av den södra gaskorridoren efter att ha tagit itu med de viktiga problem som gäller klimatförändringarna och inverkan på lokalsamhällen enligt Europeiska investeringsbankens beslut om finansieringen av den transanatoliska gasledningen (Tanap),

| ab) | att införa ambitiösa bestämmelser om miljöskydd och begränsning av klimatförändringar som en del av det nya avtalet, i överensstämmelse med unionens klimatagenda och båda parters åtaganden avseende Parisavtalet, bland annat genom att integrera dessa frågor i annan sektorspolitik, |
| --- | --- |

ab)

att införa ambitiösa bestämmelser om miljöskydd och begränsning av klimatförändringar som en del av det nya avtalet, i överensstämmelse med unionens klimatagenda och båda parters åtaganden avseende Parisavtalet, bland annat genom att integrera dessa frågor i annan sektorspolitik,

| ac) | att ge nya möjligheter för ett fördjupat samarbete inom områden som inte rör energi, särskilt inom områdena utbildning, hälsa, transporter, konnektivitet och turism för att diversifiera den azerbajdzjanska ekonomin, främja skapande av arbetstillfällen, modernisera industri- och tjänstesektorn och stimulera hållbar utveckling inom näringslivet och forskningen; att möjliggöra fler direktkontakter mellan människor, både på europeisk nivå och i regionala utbyten med armeniska icke-statliga organisationer, |
| --- | --- |

ac)

att ge nya möjligheter för ett fördjupat samarbete inom områden som inte rör energi, särskilt inom områdena utbildning, hälsa, transporter, konnektivitet och turism för att diversifiera den azerbajdzjanska ekonomin, främja skapande av arbetstillfällen, modernisera industri- och tjänstesektorn och stimulera hållbar utveckling inom näringslivet och forskningen; att möjliggöra fler direktkontakter mellan människor, både på europeisk nivå och i regionala utbyten med armeniska icke-statliga organisationer,

| ad) | att fördjupa samarbetet när det gäller ungdoms- och studentutbyten genom att stärka sådana befintliga och redan framgångsrika program som nätverket ”Young European Neighbours” och genom att utveckla nya stipendieprogram och utbildningskurser, samt att underlätta deltagande i program inom den högre utbildningen, i synnerhet inom ramen för Erasmus+-programmet, vilket kommer att främja utvecklingen av färdigheter, inbegripet språkkunskaper, och göra det möjligt för azerbajdzjanska medborgare att bekanta sig med EU och dess värden, |
| --- | --- |

ad)

att fördjupa samarbetet när det gäller ungdoms- och studentutbyten genom att stärka sådana befintliga och redan framgångsrika program som nätverket ”Young European Neighbours” och genom att utveckla nya stipendieprogram och utbildningskurser, samt att underlätta deltagande i program inom den högre utbildningen, i synnerhet inom ramen för Erasmus+-programmet, vilket kommer att främja utvecklingen av färdigheter, inbegripet språkkunskaper, och göra det möjligt för azerbajdzjanska medborgare att bekanta sig med EU och dess värden,

| ae) | att även främja ekonomisk tillväxt via transporter och konnektivitet; att utvidga det transeuropeiska transportnätet (TEN-T) till Azerbajdzjan, |
| --- | --- |

ae)

att även främja ekonomisk tillväxt via transporter och konnektivitet; att utvidga det transeuropeiska transportnätet (TEN-T) till Azerbajdzjan,

| af) | att, i enlighet med den gemensamma förklaringen från toppmötet inom det östliga partnerskapet år 2017, ”i sinom tid överväga att inleda en dialog om viseringsliberalisering med Armenien och Azerbajdzjan, om och när omständigheterna tillåter, under förutsättning att det finns förutsättningar för en väl förvaltad och säker rörlighet på plats, bland annat ett effektivt genomförande av ett förenklat viseringsförfarande och återtagandeavtal mellan parterna”, |
| --- | --- |

af)

att, i enlighet med den gemensamma förklaringen från toppmötet inom det östliga partnerskapet år 2017, ”i sinom tid överväga att inleda en dialog om viseringsliberalisering med Armenien och Azerbajdzjan, om och när omständigheterna tillåter, under förutsättning att det finns förutsättningar för en väl förvaltad och säker rörlighet på plats, bland annat ett effektivt genomförande av ett förenklat viseringsförfarande och återtagandeavtal mellan parterna”,

Institutionella bestämmelser

| ag) | att säkerställa att avtalet har en solid parlamentarisk dimension där de nuvarande samarbetsbestämmelserna och samarbetsmekanismerna stärks för att möjliggöra större insatser i och granskning av genomförandet, särskilt genom att upprätta en uppgraderad interparlamentarisk struktur för att möjliggöra en regelbunden och konstruktiv dialog mellan Europaparlamentet och Azerbajdzjans parlament som rör alla aspekter av våra förbindelser, bland annat genomförandet av avtal, |
| --- | --- |

ag)

att säkerställa att avtalet har en solid parlamentarisk dimension där de nuvarande samarbetsbestämmelserna och samarbetsmekanismerna stärks för att möjliggöra större insatser i och granskning av genomförandet, särskilt genom att upprätta en uppgraderad interparlamentarisk struktur för att möjliggöra en regelbunden och konstruktiv dialog mellan Europaparlamentet och Azerbajdzjans parlament som rör alla aspekter av våra förbindelser, bland annat genomförandet av avtal,

| ah) | att föra förhandlingarna på ett så öppet sätt som möjligt; att underrätta parlamentet i alla skeden av förhandlingarna, i enlighet med artikel 218.10 i EUF-fördraget, där det anges att Europaparlamentet ”omedelbart och fullständigt [ska] informeras i alla skeden av förfarandet”; att även förse parlamentet med förhandlingstexterna och protokollen från varje förhandlingsrunda; att påminna rådet om att Europeiska unionens domstol redan tidigare har ogiltigförklarat flera av rådets beslut om undertecknande och ingående av avtal på grund av tidigare överträdelser av artikel 218.10 i EUF-fördraget; att ha i åtanke att parlamentet även kan komma att vägra att godkänna nya avtal i framtiden tills rådet uppfyller sina fördragsenliga skyldigheter, |
| --- | --- |

ah)

att föra förhandlingarna på ett så öppet sätt som möjligt; att underrätta parlamentet i alla skeden av förhandlingarna, i enlighet med artikel 218.10 i EUF-fördraget, där det anges att Europaparlamentet ”omedelbart och fullständigt [ska] informeras i alla skeden av förfarandet”; att även förse parlamentet med förhandlingstexterna och protokollen från varje förhandlingsrunda; att påminna rådet om att Europeiska unionens domstol redan tidigare har ogiltigförklarat flera av rådets beslut om undertecknande och ingående av avtal på grund av tidigare överträdelser av artikel 218.10 i EUF-fördraget; att ha i åtanke att parlamentet även kan komma att vägra att godkänna nya avtal i framtiden tills rådet uppfyller sina fördragsenliga skyldigheter,

| ai) | att säkerställa att det nya avtalet inte tillämpas provisoriskt förrän efter det att parlamentet har gett sitt godkännande; att betona att parlamentet kan komma att vägra att godkänna nya avtal och andra framtida avtal ifall detta inte beaktas. |
| --- | --- |

ai)

att säkerställa att det nya avtalet inte tillämpas provisoriskt förrän efter det att parlamentet har gett sitt godkännande; att betona att parlamentet kan komma att vägra att godkänna nya avtal och andra framtida avtal ifall detta inte beaktas.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna rekommendation till rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik samt till Republiken Azerbajdzjans president, regering och parlament. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EUT L 246, 17.9.1999, s. 3.

(2)  Antagna texter, P8_TA(2017)0440.

(3)  Antagna texter, P8_TA(2017)0493.

(4)  Antagna texter, P8_TA(2017)0267.

---

Torsdagen den 5 juli 2018

| 8.4.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 118/165 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 118/165

---

P8_TA(2018)0312

FN:s generalförsamlings 73:e session

Europaparlamentets rekommendation av den 5 juli 2018 till rådet om FN:s generalförsamlings 73:e session (2018/2040(INI))

(2020/C 118/26)

Europaparlamentet utfärdar denna rekommendation

| — | med beaktande av FN-stadgan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN-stadgan,

| — | med beaktande av FN:s resolution, som antogs av generalförsamlingen den 3 april 2006, om inrättandet av ett råd för mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s resolution, som antogs av generalförsamlingen den 3 april 2006, om inrättandet av ett råd för mänskliga rättigheter,

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), särskilt artiklarna 21, 34 och 36, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), särskilt artiklarna 21, 34 och 36,

| — | med beaktande av EU:s årsrapport om mänskliga rättigheter och demokrati i världen 2016 och av Europeiska unionens politik på området, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s årsrapport om mänskliga rättigheter och demokrati i världen 2016 och av Europeiska unionens politik på området,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, dess ingress och artikel 18, och FN:s människorättskonventioner och tillhörande fakultativa protokoll, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, dess ingress och artikel 18, och FN:s människorättskonventioner och tillhörande fakultativa protokoll,

| — | med beaktande av sin rekommendation av den 5 juli 2017 till rådet om FN:s generalförsamlings 72:a session (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin rekommendation av den 5 juli 2017 till rådet om FN:s generalförsamlings 72:a session (1),

| — | med beaktande av FN:s resolution, som antogs av generalförsamlingen den 3 maj 2011, om Europeiska unionens deltagande i FN:s arbete, som ger EU rätt att tala i FN:s generalförsamling och lägga fram muntliga förslag och ändringsförslag som går till omröstning på begäran av en medlemsstat och att utöva rätten till genmäle, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s resolution, som antogs av generalförsamlingen den 3 maj 2011, om Europeiska unionens deltagande i FN:s arbete, som ger EU rätt att tala i FN:s generalförsamling och lägga fram muntliga förslag och ändringsförslag som går till omröstning på begäran av en medlemsstat och att utöva rätten till genmäle,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 17 juli 2017 om EU:s prioriteringar inför FN:s generalförsamlings 72:a session, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 17 juli 2017 om EU:s prioriteringar inför FN:s generalförsamlings 72:a session,

| — | med beaktande av New York-deklarationen om flyktingar och migranter av den 19 september 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av New York-deklarationen om flyktingar och migranter av den 19 september 2016,

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolutioner 1325 (2000), 1820 (2009), 1888 (2009), 1889 (2010), 1960 (2011), 2106 (2013), 2122 (2013) och 2242 (2015) om kvinnor, fred och säkerhet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolutioner 1325 (2000), 1820 (2009), 1888 (2009), 1889 (2010), 1960 (2011), 2106 (2013), 2122 (2013) och 2242 (2015) om kvinnor, fred och säkerhet,

| — | med beaktande av nyckelprinciperna i den globala strategin för EU:s utrikes- och säkerhetspolitik från juni 2016, särskilt de som hör samman med suveränitet, territoriell integritet och statsgränsers okränkbarhet, som ska respekteras lika mycket av alla deltagande stater, |
| --- | --- |

—

med beaktande av nyckelprinciperna i den globala strategin för EU:s utrikes- och säkerhetspolitik från juni 2016, särskilt de som hör samman med suveränitet, territoriell integritet och statsgränsers okränkbarhet, som ska respekteras lika mycket av alla deltagande stater,

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 december 2017 om årsrapporten om genomförandet av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 december 2017 om årsrapporten om genomförandet av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (2),

| — | med beaktande av FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling och målen för hållbar utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling och målen för hållbar utveckling,

| — | med beaktande av artikel 113 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 113 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A8-0230/2018), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A8-0230/2018), och av följande skäl:

| A. | EU och dess medlemsstater stöder fortfarande helhjärtat multilateralismen, global styrning, främjandet av FN:s grundläggande värden som en viktig del av EU:s yttre politik och FN-systemets tre pelare: mänskliga rättigheter, fred och säkerhet samt utveckling. Ett multilateralt system som grundas på universella regler och värden är bäst lämpat för att ta itu med kriser, utmaningar och hot. Framtiden för det multilaterala systemet står dock inför aldrig förut skådade utmaningar. |
| --- | --- |

A.

EU och dess medlemsstater stöder fortfarande helhjärtat multilateralismen, global styrning, främjandet av FN:s grundläggande värden som en viktig del av EU:s yttre politik och FN-systemets tre pelare: mänskliga rättigheter, fred och säkerhet samt utveckling. Ett multilateralt system som grundas på universella regler och värden är bäst lämpat för att ta itu med kriser, utmaningar och hot. Framtiden för det multilaterala systemet står dock inför aldrig förut skådade utmaningar.

| B. | EU:s globala strategi återspeglar nivån på dagens globala utmaningar, som ställer krav på ett starkt och effektivare FN och ett fördjupat samarbete på medlemsstatsnivå både inom EU och FN. |
| --- | --- |

B.

EU:s globala strategi återspeglar nivån på dagens globala utmaningar, som ställer krav på ett starkt och effektivare FN och ett fördjupat samarbete på medlemsstatsnivå både inom EU och FN.

| C. | EU:s medlemsstater måste göra allt de kan för att samordna sina insatser i organen och byråerna inom FN-systemet och tala med en röst med utgångspunkt i internationell människorättslagstiftning och EU:s grundläggande värden. Detta samarbete måste baseras på gemensamma insatser för att förhindra att pågående konflikter eskalerar ytterligare, för att lösa dem, främja en effektiv nedrustning och vapenkontroll, i synnerhet när det gäller kärnvapenarsenaler, genomföra målen för hållbar utveckling och Parisavtalet om klimatförändringar och bidra till en regelbaserad internationell ordning, enligt det mandat som föreskrivs i artikel 34.1 i EU-fördraget. |
| --- | --- |

C.

EU:s medlemsstater måste göra allt de kan för att samordna sina insatser i organen och byråerna inom FN-systemet och tala med en röst med utgångspunkt i internationell människorättslagstiftning och EU:s grundläggande värden. Detta samarbete måste baseras på gemensamma insatser för att förhindra att pågående konflikter eskalerar ytterligare, för att lösa dem, främja en effektiv nedrustning och vapenkontroll, i synnerhet när det gäller kärnvapenarsenaler, genomföra målen för hållbar utveckling och Parisavtalet om klimatförändringar och bidra till en regelbaserad internationell ordning, enligt det mandat som föreskrivs i artikel 34.1 i EU-fördraget.

| D. | Den internationella politiska ordningen och säkerhetsmiljön förändras snabbt och kräver globala åtgärder. FN fortsätter att stå i centrum för det multilaterala systemet för samarbete mellan dess medlemsstater för att bemöta dessa utmaningar och är bäst lämpat för att ta itu med internationella kriser och globala utmaningar och hot. |
| --- | --- |

D.

Den internationella politiska ordningen och säkerhetsmiljön förändras snabbt och kräver globala åtgärder. FN fortsätter att stå i centrum för det multilaterala systemet för samarbete mellan dess medlemsstater för att bemöta dessa utmaningar och är bäst lämpat för att ta itu med internationella kriser och globala utmaningar och hot.

| E. | Världen står inför en mängd olika globala utmaningar med anknytning till pågående och framväxande konflikter och konsekvenserna av dem, till exempel klimatförändringar och terrorism, som måste hanteras på global nivå. Den nuvarande strukturen i FN:s säkerhetsråd har fortfarande sin grund i ett föråldrat politiskt scenario och dess beslutsfattande speglar inte den föränderliga globala verkligheten på lämpligt sätt. EU och dess medlemsstater spelade en viktig roll i utformningen av FN:s globala Agenda 2030 och EU fortsätter att vara en föregångare i arbetet med att mobilisera alla genomförandeverktyg och en kraftfull uppföljnings-, kontroll- och översynsmekanism för att säkerställa framsteg och ansvarsskyldighet. Detta speglas i EU:s yttre åtgärder och övriga strategier genom EU:s finansieringsinstrument. |
| --- | --- |

E.

Världen står inför en mängd olika globala utmaningar med anknytning till pågående och framväxande konflikter och konsekvenserna av dem, till exempel klimatförändringar och terrorism, som måste hanteras på global nivå. Den nuvarande strukturen i FN:s säkerhetsråd har fortfarande sin grund i ett föråldrat politiskt scenario och dess beslutsfattande speglar inte den föränderliga globala verkligheten på lämpligt sätt. EU och dess medlemsstater spelade en viktig roll i utformningen av FN:s globala Agenda 2030 och EU fortsätter att vara en föregångare i arbetet med att mobilisera alla genomförandeverktyg och en kraftfull uppföljnings-, kontroll- och översynsmekanism för att säkerställa framsteg och ansvarsskyldighet. Detta speglas i EU:s yttre åtgärder och övriga strategier genom EU:s finansieringsinstrument.

| F. | FN:s tre pelare – fred och säkerhet, utveckling, mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen – är oskiljbara och ömsesidigt förstärkande. FN:s ursprungliga syfte, att bevara freden, har utmanats av kontinuerliga och komplexa kriser. |
| --- | --- |

F.

FN:s tre pelare – fred och säkerhet, utveckling, mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen – är oskiljbara och ömsesidigt förstärkande. FN:s ursprungliga syfte, att bevara freden, har utmanats av kontinuerliga och komplexa kriser.

| G. | FN:s betungande byråkratiska förfaranden och komplexa och stela struktur har ibland hindrat institutionen från att fungera som den ska och dess förmåga att snabbt kunna bemöta kriser och globala utmaningar. |
| --- | --- |

G.

FN:s betungande byråkratiska förfaranden och komplexa och stela struktur har ibland hindrat institutionen från att fungera som den ska och dess förmåga att snabbt kunna bemöta kriser och globala utmaningar.

| H. | För att med framgång kunna bemöta globala kriser, hot och utmaningar krävs det ett effektivt multilateralt system som grundas på universella regler och värden. |
| --- | --- |

H.

För att med framgång kunna bemöta globala kriser, hot och utmaningar krävs det ett effektivt multilateralt system som grundas på universella regler och värden.

| I. | Den internationella ordning som baseras på samarbete, dialog och mänskliga rättigheter ifrågasätts av flera nationalistiska och protektionistiska rörelser runt om i världen. |
| --- | --- |

I.

Den internationella ordning som baseras på samarbete, dialog och mänskliga rättigheter ifrågasätts av flera nationalistiska och protektionistiska rörelser runt om i världen.

| J. | FN-systemets ständigt växande antal uppgifter kräver lämplig finansiering från dess medlemsstater. Klyftan mellan organisationens behov och dess finansiering blir allt större. Med tanke på Förenta staternas avsikt att skära ner på sina bidrag till FN-budgeten, och att EU och dess medlemsstater tillsammans fortfarande är den största enskilda ekonomiska bidragsgivaren, bör EU och dess medlemsstater aktivt stödja FN:s generalsekreterare i hans ansträngningar för att säkra att FN fungerar som det ska och finansieras med det främsta målet att utrota fattigdomen, främja fred och stabilitet på lång sikt, försvara de mänskliga rättigheterna, bekämpa sociala klyftor och tillhandahålla humanitärt stöd till befolkningar, länder och regioner som drabbas av olika slags kriser, oavsett om dessa är naturliga eller orsakade av människan. EU:s bidrag till FN bör bli mer synligt. FN-organ, inklusive FN:s hjälporganisation för Palestinaflyktingar (UNRWA), har drabbats av betydande ekonomiska nedskärningar. Den aktuella övergripande nivån på FN:s finansiering är fortfarande för låg för att organisationen ska kunna genomföra sitt mandat och ta itu med de nuvarande globala utmaningarna. |
| --- | --- |

J.

FN-systemets ständigt växande antal uppgifter kräver lämplig finansiering från dess medlemsstater. Klyftan mellan organisationens behov och dess finansiering blir allt större. Med tanke på Förenta staternas avsikt att skära ner på sina bidrag till FN-budgeten, och att EU och dess medlemsstater tillsammans fortfarande är den största enskilda ekonomiska bidragsgivaren, bör EU och dess medlemsstater aktivt stödja FN:s generalsekreterare i hans ansträngningar för att säkra att FN fungerar som det ska och finansieras med det främsta målet att utrota fattigdomen, främja fred och stabilitet på lång sikt, försvara de mänskliga rättigheterna, bekämpa sociala klyftor och tillhandahålla humanitärt stöd till befolkningar, länder och regioner som drabbas av olika slags kriser, oavsett om dessa är naturliga eller orsakade av människan. EU:s bidrag till FN bör bli mer synligt. FN-organ, inklusive FN:s hjälporganisation för Palestinaflyktingar (UNRWA), har drabbats av betydande ekonomiska nedskärningar. Den aktuella övergripande nivån på FN:s finansiering är fortfarande för låg för att organisationen ska kunna genomföra sitt mandat och ta itu med de nuvarande globala utmaningarna.

| K. | Demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen hotas allt mer i olika regioner i världen, och utrymmet för det civila samhället krymper i många FN-medlemsstater. Människorättsförsvarare och aktivister från civilsamhället står inför allt mer hot och risker runt om i världen på grund av deras legitima arbete. |
| --- | --- |

K.

Demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen hotas allt mer i olika regioner i världen, och utrymmet för det civila samhället krymper i många FN-medlemsstater. Människorättsförsvarare och aktivister från civilsamhället står inför allt mer hot och risker runt om i världen på grund av deras legitima arbete.

| L. | Främjandet och skyddet av de mänskliga rättigheterna är kärnan i multilateralismen och en central pelare i FN-systemet. EU är en stark förespråkare för alla mänskliga rättigheter, som är universella, odelbara, ömsesidigt beroende och sammanlänkade. Vidare är EU en av de mest engagerade försvararna av och förespråkarna för mänskliga rättigheter, grundläggande friheter, kulturella värden och mångfald, demokrati och rättsstatsprincipen. Dessa värden hotas allt mer i olika regioner i världen. Människorättsförsvarare och aktivister från civilsamhället står inför allt mer hot och risker runt om i världen på grund av deras legitima arbete och bestraffas allt oftare för att ha haft kontakt med FN-organ och FN-mekanismer. Det internationella samfundet och EU måste öka sina ansträngningar för att ge människorättsförsvarare skydd och stöd och upprätthålla de internationella normerna demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen, i synnerhet när det gäller rättigheterna för människor som tillhör minoritetsgrupper eller personer i utsatta situationer, bland annat kvinnor, barn, ungdomar, etniska eller religiösa minoriteter, migranter, flyktingar och internflyktingar, människor med funktionsnedsättningar, lesbiska, homosexuella, bisexuella, transpersoner och intersexuella (hbti-personer) och ursprungsbefolkningar. |
| --- | --- |

L.

Främjandet och skyddet av de mänskliga rättigheterna är kärnan i multilateralismen och en central pelare i FN-systemet. EU är en stark förespråkare för alla mänskliga rättigheter, som är universella, odelbara, ömsesidigt beroende och sammanlänkade. Vidare är EU en av de mest engagerade försvararna av och förespråkarna för mänskliga rättigheter, grundläggande friheter, kulturella värden och mångfald, demokrati och rättsstatsprincipen. Dessa värden hotas allt mer i olika regioner i världen. Människorättsförsvarare och aktivister från civilsamhället står inför allt mer hot och risker runt om i världen på grund av deras legitima arbete och bestraffas allt oftare för att ha haft kontakt med FN-organ och FN-mekanismer. Det internationella samfundet och EU måste öka sina ansträngningar för att ge människorättsförsvarare skydd och stöd och upprätthålla de internationella normerna demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen, i synnerhet när det gäller rättigheterna för människor som tillhör minoritetsgrupper eller personer i utsatta situationer, bland annat kvinnor, barn, ungdomar, etniska eller religiösa minoriteter, migranter, flyktingar och internflyktingar, människor med funktionsnedsättningar, lesbiska, homosexuella, bisexuella, transpersoner och intersexuella (hbti-personer) och ursprungsbefolkningar.

| 1. | Europaparlamentet rekommenderar rådet


  En reform av FN-systemet, däribland en reform av säkerhetsrådet








  a) | att aktivt stödja FN:s generalsekreterares reformagenda som omfattar tre pelare med målet att göra FN-systemet verkligt samordnat, effektivt, ändamålsenligt, integrerat, öppet och ansvarigt; att stödja en rationalisering av freds- och säkerhetsstrukturen, som måste bli mer effektiv, målinriktad, tillräckligt finansierad och operationell, där befogenheterna delas upp på ett mer balanserat sätt och med effektivare mångfald när det gäller den regionala representationen i alla dess organ, |
| --- | --- | --- |

1.

En reform av FN-systemet, däribland en reform av säkerhetsrådet

a)

att aktivt stödja FN:s generalsekreterares reformagenda som omfattar tre pelare med målet att göra FN-systemet verkligt samordnat, effektivt, ändamålsenligt, integrerat, öppet och ansvarigt; att stödja en rationalisering av freds- och säkerhetsstrukturen, som måste bli mer effektiv, målinriktad, tillräckligt finansierad och operationell, där befogenheterna delas upp på ett mer balanserat sätt och med effektivare mångfald när det gäller den regionala representationen i alla dess organ,

| b) | att stödja minskad byråkrati, förenklade förfaranden och decentraliserat beslutsfattande, liksom mer öppenhet och ansvarsskyldighet med avseende på FN-personalens uppdrag och arbete, i synnerhet när det gäller deras insatser på fältet, |
| --- | --- |

b)

att stödja minskad byråkrati, förenklade förfaranden och decentraliserat beslutsfattande, liksom mer öppenhet och ansvarsskyldighet med avseende på FN-personalens uppdrag och arbete, i synnerhet när det gäller deras insatser på fältet,

| c) | att stödja FN:s generalsekreterares ansträngningar för att genomföra väsentliga ändringar så att FN:s utvecklingssystem anpassas till de prioriteringar som fastställts inom Agenda 2030 och målen för hållbar utveckling, och skyldigheten att skydda, och göra det lämpligt så att det kan stödja genomförandet av dessa på ett bättre sätt, |
| --- | --- |

c)

att stödja FN:s generalsekreterares ansträngningar för att genomföra väsentliga ändringar så att FN:s utvecklingssystem anpassas till de prioriteringar som fastställts inom Agenda 2030 och målen för hållbar utveckling, och skyldigheten att skydda, och göra det lämpligt så att det kan stödja genomförandet av dessa på ett bättre sätt,

| d) | att uppmana FN:s medlemsstater att ge både FN:s generalsekreterare och biträdande generalsekreterare och deras respektive myndigheter större befogenheter i processen med att effektivisera FN:s förvaltningssystem för att främja ökad effektivitet, flexibilitet, anpassningsbarhet och valuta för pengarna för FN och dess organ, |
| --- | --- |

d)

att uppmana FN:s medlemsstater att ge både FN:s generalsekreterare och biträdande generalsekreterare och deras respektive myndigheter större befogenheter i processen med att effektivisera FN:s förvaltningssystem för att främja ökad effektivitet, flexibilitet, anpassningsbarhet och valuta för pengarna för FN och dess organ,

| e) | att påminna FN:s samtliga medlemsstater om deras skyldighet att fortsätta med sitt finansiella stöd till alla FN-organ och uppfylla sina åtaganden gällande utgifter för utvecklingsbistånd och samtidigt öka ändamålsenligheten och effektiviteten och hålla regeringar ansvariga för genomförandet av de globala målen för hållbar utveckling, |
| --- | --- |

e)

att påminna FN:s samtliga medlemsstater om deras skyldighet att fortsätta med sitt finansiella stöd till alla FN-organ och uppfylla sina åtaganden gällande utgifter för utvecklingsbistånd och samtidigt öka ändamålsenligheten och effektiviteten och hålla regeringar ansvariga för genomförandet av de globala målen för hållbar utveckling,

| f) | att aktivt stödja FN:s generalsekreterares insatser för genomförandet av FN:s strategi för jämn könsfördelning som ett avgörande verktyg för att säkerställa en jämlik representation av kvinnor i FN-systemet; att utse fler kvinnor och i synnerhet kvinnor som tillhör minoritetsgrupper till ledande befattningar vid FN:s högkvarter och att börja med jämställdhetsintegrering och jämställdhetsbudgetering; att uppmana EU och FN att utse fler kvinnliga poliser och soldater till uppdrag och insatser; att förespråka intersektoriella jämställdhetsrådgivare för enskilda uppdrag och insatser och särskilda handlingsplaner som anger hur FN:s säkerhetsråds resolutioner 1325 och 2242 genomförs under varje uppdrag och insats; att säkerställa att alla FN-styrkor har samma krav på lägsta utbildningsnivå och kompetens, och att denna måste inkludera ett tydligt jämställdhets-, hbti- och antirasistperspektiv, med nolltolerans för alla former av sexuellt utnyttjande och våld, inklusive ett effektivt visselblåsarsystem inom FN för att anonymt kunna anmäla brott som begås av FN-personal mot annan FN-personal och lokalbefolkningen, |
| --- | --- |

f)

att aktivt stödja FN:s generalsekreterares insatser för genomförandet av FN:s strategi för jämn könsfördelning som ett avgörande verktyg för att säkerställa en jämlik representation av kvinnor i FN-systemet; att utse fler kvinnor och i synnerhet kvinnor som tillhör minoritetsgrupper till ledande befattningar vid FN:s högkvarter och att börja med jämställdhetsintegrering och jämställdhetsbudgetering; att uppmana EU och FN att utse fler kvinnliga poliser och soldater till uppdrag och insatser; att förespråka intersektoriella jämställdhetsrådgivare för enskilda uppdrag och insatser och särskilda handlingsplaner som anger hur FN:s säkerhetsråds resolutioner 1325 och 2242 genomförs under varje uppdrag och insats; att säkerställa att alla FN-styrkor har samma krav på lägsta utbildningsnivå och kompetens, och att denna måste inkludera ett tydligt jämställdhets-, hbti- och antirasistperspektiv, med nolltolerans för alla former av sexuellt utnyttjande och våld, inklusive ett effektivt visselblåsarsystem inom FN för att anonymt kunna anmäla brott som begås av FN-personal mot annan FN-personal och lokalbefolkningen,

| g) | att betona den vikt som EU-medlemsstaterna fäster vid att samordna sina insatser i organen och byråerna inom FN-systemet, |
| --- | --- |

g)

att betona den vikt som EU-medlemsstaterna fäster vid att samordna sina insatser i organen och byråerna inom FN-systemet,

| h) | att begära en omfattande reform av FN:s säkerhetsråd för att göra detta organ mer representativt som bygger på ett brett samförstånd för att säkerställa att det kan bemöta hot mot internationell fred och säkerhet på ett snabbare och effektivare sätt; att arbeta för att förnya generalförsamlingens arbete och öka samordningen och samstämdheten i de åtgärder som vidtas av samtliga FN-institutioner, |
| --- | --- |

h)

att begära en omfattande reform av FN:s säkerhetsråd för att göra detta organ mer representativt som bygger på ett brett samförstånd för att säkerställa att det kan bemöta hot mot internationell fred och säkerhet på ett snabbare och effektivare sätt; att arbeta för att förnya generalförsamlingens arbete och öka samordningen och samstämdheten i de åtgärder som vidtas av samtliga FN-institutioner,

| i) | att intensifiera ansträngningarna för att reformera FN:s säkerhetsråd, särskilt genom en avsevärd begränsning av vetorätten, i synnerhet i fall där det finns bevis för krigsbrott och brott mot mänskligheten, vilket har hindrat beslutsfattandet, och genom en ändrad sammansättning av dess medlemmar så att den bättre återspeglar dagens värld, bland annat genom att ge Europeiska unionen en permanent plats i säkerhetsrådet, |
| --- | --- |

i)

att intensifiera ansträngningarna för att reformera FN:s säkerhetsråd, särskilt genom en avsevärd begränsning av vetorätten, i synnerhet i fall där det finns bevis för krigsbrott och brott mot mänskligheten, vilket har hindrat beslutsfattandet, och genom en ändrad sammansättning av dess medlemmar så att den bättre återspeglar dagens värld, bland annat genom att ge Europeiska unionen en permanent plats i säkerhetsrådet,

| j) | att uppmana EU och dess medlemsstater att tala med en röst; att stödja de ansträngningar som gjorts av Europeiska utrikestjänsten, EU-delegationerna i New York och Genève och medlemsstaterna för att förbättra samordningen av EU:s ställningstaganden och att nå en gemensam EU-ståndpunkt i samband med omröstningar för att förbättra EU:s samstämdhet och trovärdighet i FN, |
| --- | --- |

j)

att uppmana EU och dess medlemsstater att tala med en röst; att stödja de ansträngningar som gjorts av Europeiska utrikestjänsten, EU-delegationerna i New York och Genève och medlemsstaterna för att förbättra samordningen av EU:s ställningstaganden och att nå en gemensam EU-ståndpunkt i samband med omröstningar för att förbättra EU:s samstämdhet och trovärdighet i FN,

| k) | att på nytt framhålla sitt stöd för människorättsrådets särskilda FN-förfaranden, inklusive de särskilda rapportörerna, och andra tematiska och landsspecifika människorättsmekanismer och sitt krav på alla stater som är parter i FN ska bjuda in alla särskilda rapportörer att besöka deras länder, |
| --- | --- |

k)

att på nytt framhålla sitt stöd för människorättsrådets särskilda FN-förfaranden, inklusive de särskilda rapportörerna, och andra tematiska och landsspecifika människorättsmekanismer och sitt krav på alla stater som är parter i FN ska bjuda in alla särskilda rapportörer att besöka deras länder,

| l) | att stödja inrättandet av en öppen och inkluderande mellanstatlig förberedande process under ledning av FN:s generalförsamling om ett toppmöte i FN 2020, med anledning av FN:s 75-årsjubileum, där man kommer att överväga en omfattande reform för att förnya och stärka FN, |
| --- | --- |

l)

att stödja inrättandet av en öppen och inkluderande mellanstatlig förberedande process under ledning av FN:s generalförsamling om ett toppmöte i FN 2020, med anledning av FN:s 75-årsjubileum, där man kommer att överväga en omfattande reform för att förnya och stärka FN,

| m) | att förespråka att det inom FN-systemet upprättas en parlamentarisk församling i syfte att göra de globala styrelseformerna mer demokratiska till sin karaktär, öka deras demokratiska ansvarsskyldighet och öppenhet och göra det möjligt att öka medborgarnas deltagande i FN:s verksamhet och i synnerhet att bidra till det framgångsrika genomförandet av FN:s Agenda 2030 och målen för hållbar utveckling, |
| --- | --- |

m)

att förespråka att det inom FN-systemet upprättas en parlamentarisk församling i syfte att göra de globala styrelseformerna mer demokratiska till sin karaktär, öka deras demokratiska ansvarsskyldighet och öppenhet och göra det möjligt att öka medborgarnas deltagande i FN:s verksamhet och i synnerhet att bidra till det framgångsrika genomförandet av FN:s Agenda 2030 och målen för hållbar utveckling,

Fred och säkerhet

| n) | att uppmana EU och FN att inta kompletterande och förstärkande roller varje gång fred och säkerhet hotas; att inleda ett strukturerat politiskt samarbete mellan EU och FN, |
| --- | --- |

n)

att uppmana EU och FN att inta kompletterande och förstärkande roller varje gång fred och säkerhet hotas; att inleda ett strukturerat politiskt samarbete mellan EU och FN,

| o) | att främja ett kraftfullare åtagande från medlemsstaterna gällande fred och säkerhet, både på internationell och nationell nivå; att stödja FN:s generalsekreterare i hans arbete med att öka FN:s deltagande i fredsförhandlingar; att uppmana FN att prioritera förebyggande, medling och politiska lösningar på konflikter samtidigt som man tar itu med orsakerna och drivkrafterna bakom dem; att fortsätta att stödja FN:s särskilda sändebuds arbete, insatser och initiativ för en lösning av dessa konflikter; att öka medlemsstaternas stöd för FN:s fredsbevarande och fredsbyggande insatser, framför allt genom att bidra med personal och utrustning, och att stärka EU:s understödjande roll i detta avseende; att öka synligheten för detta stöd och bidrag; att säkerställa att FN:s alla fredsbevarande och fredsbyggande insatser har ett mandat för mänskliga rättigheter och tillräckligt med personal för att utföra denna uppgift, |
| --- | --- |

o)

att främja ett kraftfullare åtagande från medlemsstaterna gällande fred och säkerhet, både på internationell och nationell nivå; att stödja FN:s generalsekreterare i hans arbete med att öka FN:s deltagande i fredsförhandlingar; att uppmana FN att prioritera förebyggande, medling och politiska lösningar på konflikter samtidigt som man tar itu med orsakerna och drivkrafterna bakom dem; att fortsätta att stödja FN:s särskilda sändebuds arbete, insatser och initiativ för en lösning av dessa konflikter; att öka medlemsstaternas stöd för FN:s fredsbevarande och fredsbyggande insatser, framför allt genom att bidra med personal och utrustning, och att stärka EU:s understödjande roll i detta avseende; att öka synligheten för detta stöd och bidrag; att säkerställa att FN:s alla fredsbevarande och fredsbyggande insatser har ett mandat för mänskliga rättigheter och tillräckligt med personal för att utföra denna uppgift,

| p) | att fördjupa samarbetet med FN inom det strategiska partnerskapet för fredsbevarande verksamhet och krishantering; att uppmuntra samarbetet mellan EU och FN inom reformen av säkerhetssektorn; att uppmana FN att göra de fredsbevarande insatserna mer trovärdiga och transparenta genom att inrätta och förstärka effektiva mekanismer för att förhindra möjliga övergrepp från FN-personalens sida och hålla dem ansvariga; att använda en multilateral metod under hela uppdragsprocessen; att förstärka kontakten med lokalsamhällena, och ge dem skydd och hjälp; att säkerställa att skyddet av civilbefolkningen står i centrum för de fredsbevarande mandaten; att stärka stödet till lokala aktörer genom att göra det möjligt för de mest utsatta grupperna att fungera som drivkrafter för förändring och skapa utrymme för att involvera dem i alla faser av det humanitära och fredsbyggande arbetet; att uppmana FN att minska den övergripande miljöinverkan av FN:s fredsbevarande insatser och uppnå förbättrad kostnadseffektivitet och säkerhet samt förbättrat skydd för såväl trupper som för civilbefolkningen i mottagarländerna, |
| --- | --- |

p)

att fördjupa samarbetet med FN inom det strategiska partnerskapet för fredsbevarande verksamhet och krishantering; att uppmuntra samarbetet mellan EU och FN inom reformen av säkerhetssektorn; att uppmana FN att göra de fredsbevarande insatserna mer trovärdiga och transparenta genom att inrätta och förstärka effektiva mekanismer för att förhindra möjliga övergrepp från FN-personalens sida och hålla dem ansvariga; att använda en multilateral metod under hela uppdragsprocessen; att förstärka kontakten med lokalsamhällena, och ge dem skydd och hjälp; att säkerställa att skyddet av civilbefolkningen står i centrum för de fredsbevarande mandaten; att stärka stödet till lokala aktörer genom att göra det möjligt för de mest utsatta grupperna att fungera som drivkrafter för förändring och skapa utrymme för att involvera dem i alla faser av det humanitära och fredsbyggande arbetet; att uppmana FN att minska den övergripande miljöinverkan av FN:s fredsbevarande insatser och uppnå förbättrad kostnadseffektivitet och säkerhet samt förbättrat skydd för såväl trupper som för civilbefolkningen i mottagarländerna,

| q) | att betona att globala och regionala hot samt gemensamma globala problem ställer krav på snabbare åtgärder och ansvarighet från hela världssamfundet; att understryka att om en stat inte kan eller vill uppfylla sin skyldighet att skydda övergår denna skyldighet till det internationella samfundet, vilket inbegriper alla permanenta medlemmar i FN:s säkerhetsråd och involverar alla andra stora framväxande ekonomier och utvecklingsländer, och att de som bryter mot internationell rätt därefter kan ställas inför rätta; att stärka de blå hjälmarnas kapaciteter; att uppmana EU att uppmuntra framväxande ekonomier och utvecklingsländer att ansluta sig till det internationella samfundet när det vidtar åtgärder enligt dess skyldighet att skydda, |
| --- | --- |

q)

att betona att globala och regionala hot samt gemensamma globala problem ställer krav på snabbare åtgärder och ansvarighet från hela världssamfundet; att understryka att om en stat inte kan eller vill uppfylla sin skyldighet att skydda övergår denna skyldighet till det internationella samfundet, vilket inbegriper alla permanenta medlemmar i FN:s säkerhetsråd och involverar alla andra stora framväxande ekonomier och utvecklingsländer, och att de som bryter mot internationell rätt därefter kan ställas inför rätta; att stärka de blå hjälmarnas kapaciteter; att uppmana EU att uppmuntra framväxande ekonomier och utvecklingsländer att ansluta sig till det internationella samfundet när det vidtar åtgärder enligt dess skyldighet att skydda,

| r) | att välkomna samarbete mellan EU, FN och andra mellanstatliga organisationer, såsom trepartssamarbetet mellan Afrikanska unionen (AU), EU och FN, och se det som ett verktyg i fråga om att stärka multilateralismen och globala styrelseformer och att ge stöd åt dem som är i behov av internationellt skydd, samtidigt som man säkerställer respekten för mänskliga rättigheter och internationell människorättslagstiftning, och att efterlysa en samordnad insats för kapacitetsuppbyggande av EU, FN och AU i detta avseende, |
| --- | --- |

r)

att välkomna samarbete mellan EU, FN och andra mellanstatliga organisationer, såsom trepartssamarbetet mellan Afrikanska unionen (AU), EU och FN, och se det som ett verktyg i fråga om att stärka multilateralismen och globala styrelseformer och att ge stöd åt dem som är i behov av internationellt skydd, samtidigt som man säkerställer respekten för mänskliga rättigheter och internationell människorättslagstiftning, och att efterlysa en samordnad insats för kapacitetsuppbyggande av EU, FN och AU i detta avseende,

| s) | att fortsätta att främja en bred definition av begreppet mänsklig säkerhet och skyldigheten att skydda och att ytterligare främja en stor roll för FN i genomförandet av dessa; att ytterligare stärka skyldigheten att skydda som en viktig princip för FN-medlemsstaternas arbete med konfliktlösning, mänskliga rättigheter och utveckling; att fortsätta stödja insatserna för att främja operationaliseringen av skyldigheten att skydda och att stödja FN, så att det även framöver spelar en avgörande roll för att bistå länder vid genomförandet av skyldigheten att skydda, i syfte att upprätthålla de mänskliga rättigheterna, rättsstatsprincipen och internationell humanitär rätt; att erinra om EU:s åtagande att genomföra skyldigheten att skydda samt att förebygga och stoppa människorättskränkningar i samband med övergrepp, |
| --- | --- |

s)

att fortsätta att främja en bred definition av begreppet mänsklig säkerhet och skyldigheten att skydda och att ytterligare främja en stor roll för FN i genomförandet av dessa; att ytterligare stärka skyldigheten att skydda som en viktig princip för FN-medlemsstaternas arbete med konfliktlösning, mänskliga rättigheter och utveckling; att fortsätta stödja insatserna för att främja operationaliseringen av skyldigheten att skydda och att stödja FN, så att det även framöver spelar en avgörande roll för att bistå länder vid genomförandet av skyldigheten att skydda, i syfte att upprätthålla de mänskliga rättigheterna, rättsstatsprincipen och internationell humanitär rätt; att erinra om EU:s åtagande att genomföra skyldigheten att skydda samt att förebygga och stoppa människorättskränkningar i samband med övergrepp,

| t) | att använda alla instrument som står till dess förfogande för att se till att statliga och icke-statliga aktörers åtgärder stämmer bättre överens med internationell humanitär rätt; att stödja det arbete som leds av Internationella rödakorskommittén för att inrätta en effektiv mekanism för att förbättra överensstämmelsen med internationell humanitär rätt, |
| --- | --- |

t)

att använda alla instrument som står till dess förfogande för att se till att statliga och icke-statliga aktörers åtgärder stämmer bättre överens med internationell humanitär rätt; att stödja det arbete som leds av Internationella rödakorskommittén för att inrätta en effektiv mekanism för att förbättra överensstämmelsen med internationell humanitär rätt,

| u) | att på nytt ge uttryck för sitt entydiga fördömande av terrorism och sitt helhjärtade stöd till åtgärder som syftar till att besegra och utplåna terroristorganisationer, i synnerhet Daish/IS, vilka utgör ett tydligt hot mot den regionala och internationella säkerheten; att fortsätta att arbeta med FN:s generalförsamling och FN:s säkerhetsråd för att bekämpa finansieringen av terrorism, med beaktande av parlamentets rekommendation av den 1 mars 2018 (3) och att samarbeta med FN:s generalförsamling för att bekämpa finansieringen av terrorism och bygga upp mekanismer för att identifiera enskilda terrorister och organisationer samt stärka mekanismerna för frysande av tillgångar globalt för att stärka FN:s institut för interregional juridisk forskning (Unicri) i samband med genomförandet och ibruktagande av det globala forumet för terroristbekämpning genom att bygga på det globala initiativet mot gränsöverskridande organiserad brottslighet; att stärka EU:s och FN:s gemensamma insatser i kampen mot de bakomliggande orsakerna till terrorism, särskilt när det gäller att motverka hybridhot och utveckla forskning och kapacitetsuppbyggnad inom it-försvar; att förlita sig på befintliga initiativ som satts igång av lokala partner för att utarbeta, genomföra och utveckla metoder för att motverka radikalisering och rekrytering till terrorism; att intensifiera ansträngningarna att slå ned på rekrytering och bekämpa terroristpropaganda, som sker båda på sociala medier och genom nätverk av radikaliserade hatpredikanter; att stödja åtgärder för att stärka motståndskraften i lokalsamhällen som är sårbara för radikalisering, bland annat genom att ta itu med de ekonomiska, sociala, kulturella och politiska orsaker som leder till detta; att stärka effektiviteten inom det internationella polisiära och rättsliga samarbetet i kampen mot terrorism och gränsöverskridande brottslighet; att främja utbildning som ett verktyg för att förhindra terrorism; att stödja strategier mot radikalisering och för avradikalisering i linje med FN:s handlingsplan för att förhindra våldsbejakande extremism; att ge sitt stöd till ett förstärkt bidrag från EU till FN:s initiativ för kapacitetsuppbyggnad i kampen mot utländska terroriststridande och våldsbejakande extremism, |
| --- | --- |

u)

att på nytt ge uttryck för sitt entydiga fördömande av terrorism och sitt helhjärtade stöd till åtgärder som syftar till att besegra och utplåna terroristorganisationer, i synnerhet Daish/IS, vilka utgör ett tydligt hot mot den regionala och internationella säkerheten; att fortsätta att arbeta med FN:s generalförsamling och FN:s säkerhetsråd för att bekämpa finansieringen av terrorism, med beaktande av parlamentets rekommendation av den 1 mars 2018 (3) och att samarbeta med FN:s generalförsamling för att bekämpa finansieringen av terrorism och bygga upp mekanismer för att identifiera enskilda terrorister och organisationer samt stärka mekanismerna för frysande av tillgångar globalt för att stärka FN:s institut för interregional juridisk forskning (Unicri) i samband med genomförandet och ibruktagande av det globala forumet för terroristbekämpning genom att bygga på det globala initiativet mot gränsöverskridande organiserad brottslighet; att stärka EU:s och FN:s gemensamma insatser i kampen mot de bakomliggande orsakerna till terrorism, särskilt när det gäller att motverka hybridhot och utveckla forskning och kapacitetsuppbyggnad inom it-försvar; att förlita sig på befintliga initiativ som satts igång av lokala partner för att utarbeta, genomföra och utveckla metoder för att motverka radikalisering och rekrytering till terrorism; att intensifiera ansträngningarna att slå ned på rekrytering och bekämpa terroristpropaganda, som sker båda på sociala medier och genom nätverk av radikaliserade hatpredikanter; att stödja åtgärder för att stärka motståndskraften i lokalsamhällen som är sårbara för radikalisering, bland annat genom att ta itu med de ekonomiska, sociala, kulturella och politiska orsaker som leder till detta; att stärka effektiviteten inom det internationella polisiära och rättsliga samarbetet i kampen mot terrorism och gränsöverskridande brottslighet; att främja utbildning som ett verktyg för att förhindra terrorism; att stödja strategier mot radikalisering och för avradikalisering i linje med FN:s handlingsplan för att förhindra våldsbejakande extremism; att ge sitt stöd till ett förstärkt bidrag från EU till FN:s initiativ för kapacitetsuppbyggnad i kampen mot utländska terroriststridande och våldsbejakande extremism,

| v) | att verka för starkare multilaterala åtaganden för att hitta hållbara politiska lösningar på de pågående konflikterna i Mellanöstern och Nordafrika; att fortsätta att stödja FN:s särskilda sändebuds arbete, insatser och initiativ för en lösning på dessa konflikter; att understödja EU:s roll på det humanitära området; att kräva fortsatt humanitärt, finansiellt och politiskt stöd från det internationella samfundet; att hålla dem som gjort sig skyldiga till kränkningar av internationell humanitär rätt och internationell människorättslagstiftning ansvariga och att arbeta för ett omedelbart stopp för våld; att insistera på att en Syrienledd politisk process som syftar till fria och rättvisa val, som stöds och övervakas av FN och hålls på grundval av en ny konstitution, är det enda sättet att uppnå fred i landet; att betona att en vapenvila i hela landet och en fredlig ömsesidigt godtagbar lösning på Syrienkrisen kan uppnås under FN:s ledning och, i enlighet med Genève-kommunikén från 2012 och resolution 2254 (2015) från FN:s säkerhetsråd, med stöd från FN:s särskilda sändebud för Syrien; att med kraft uppmana det internationella samfundet att göra allt som står i dess makt för att kraftfullt fördöma dem som gjort sig skyldiga till krigsbrott och brott mot mänskligheten under konflikten i Syrien; att stödja FN:s generalsekreterares begäran om att inrätta en ny opartisk och oberoende panel för att fastställa vem som ligger bakom anfallen med kemiska stridsmedel i Syrien, eftersom frånvaron av ett sådant organ ökar risken för militär upptrappning; att stödja FN:s initiativ till fredsplan för Jemen och att skyndsamt bemöta den pågående humanitära krisen; att uppmana alla parter att respektera de mänskliga rättigheterna och friheterna för alla medborgare i Jemen, och att framhålla behovet av en förhandlad politisk lösning genom en inkluderande dialog i Jemen, |
| --- | --- |

v)

att verka för starkare multilaterala åtaganden för att hitta hållbara politiska lösningar på de pågående konflikterna i Mellanöstern och Nordafrika; att fortsätta att stödja FN:s särskilda sändebuds arbete, insatser och initiativ för en lösning på dessa konflikter; att understödja EU:s roll på det humanitära området; att kräva fortsatt humanitärt, finansiellt och politiskt stöd från det internationella samfundet; att hålla dem som gjort sig skyldiga till kränkningar av internationell humanitär rätt och internationell människorättslagstiftning ansvariga och att arbeta för ett omedelbart stopp för våld; att insistera på att en Syrienledd politisk process som syftar till fria och rättvisa val, som stöds och övervakas av FN och hålls på grundval av en ny konstitution, är det enda sättet att uppnå fred i landet; att betona att en vapenvila i hela landet och en fredlig ömsesidigt godtagbar lösning på Syrienkrisen kan uppnås under FN:s ledning och, i enlighet med Genève-kommunikén från 2012 och resolution 2254 (2015) från FN:s säkerhetsråd, med stöd från FN:s särskilda sändebud för Syrien; att med kraft uppmana det internationella samfundet att göra allt som står i dess makt för att kraftfullt fördöma dem som gjort sig skyldiga till krigsbrott och brott mot mänskligheten under konflikten i Syrien; att stödja FN:s generalsekreterares begäran om att inrätta en ny opartisk och oberoende panel för att fastställa vem som ligger bakom anfallen med kemiska stridsmedel i Syrien, eftersom frånvaron av ett sådant organ ökar risken för militär upptrappning; att stödja FN:s initiativ till fredsplan för Jemen och att skyndsamt bemöta den pågående humanitära krisen; att uppmana alla parter att respektera de mänskliga rättigheterna och friheterna för alla medborgare i Jemen, och att framhålla behovet av en förhandlad politisk lösning genom en inkluderande dialog i Jemen,

| w) | att säkerställa att FN:s generalförsamling, tillsammans med EU, tillhandahåller alla positiva instrument för att garantera en varaktig och faktisk tvåstatslösning, baserad på gränserna från 1967 och med Jerusalem som huvudstad för båda staterna, där staten Israel med säkra och erkända gränser och en angränsande självständig, demokratisk och livskraftig palestinsk stat samexisterar sida vid sida i fred och säkerhet, |
| --- | --- |

w)

att säkerställa att FN:s generalförsamling, tillsammans med EU, tillhandahåller alla positiva instrument för att garantera en varaktig och faktisk tvåstatslösning, baserad på gränserna från 1967 och med Jerusalem som huvudstad för båda staterna, där staten Israel med säkra och erkända gränser och en angränsande självständig, demokratisk och livskraftig palestinsk stat samexisterar sida vid sida i fred och säkerhet,

| x) | att stödja FN:s insatser för att säkra en rättvis och varaktig lösning på Västsaharakonflikten som utgår från det västsahariska folkets rätt till självbestämmande, i enlighet med relevanta FN-resolutioner, |
| --- | --- |

x)

att stödja FN:s insatser för att säkra en rättvis och varaktig lösning på Västsaharakonflikten som utgår från det västsahariska folkets rätt till självbestämmande, i enlighet med relevanta FN-resolutioner,

| y) | att fortsatt bemöta de största säkerhetshoten i Sahel, Sahara, området runt Tchadsjön och Afrikas horn i syfte att utrota terrorhotet från grupper anslutna till IS/Daish och al-Qaida samt Boko Haram eller andra närstående terroristgrupper, |
| --- | --- |

y)

att fortsatt bemöta de största säkerhetshoten i Sahel, Sahara, området runt Tchadsjön och Afrikas horn i syfte att utrota terrorhotet från grupper anslutna till IS/Daish och al-Qaida samt Boko Haram eller andra närstående terroristgrupper,

| z) | att framhålla kärnenergiavtalet mellan Iran och säkerhetsrådets medlemmar plus Tyskland som en viktig framgång för den internationella diplomatin, i synnerhet EU-diplomatin, och att fortsätta att utöva påtryckningar mot Förenta staterna för att uppnå resultat i samband med det praktiska genomförandet, |
| --- | --- |

z)

att framhålla kärnenergiavtalet mellan Iran och säkerhetsrådets medlemmar plus Tyskland som en viktig framgång för den internationella diplomatin, i synnerhet EU-diplomatin, och att fortsätta att utöva påtryckningar mot Förenta staterna för att uppnå resultat i samband med det praktiska genomförandet,

| aa) | att fortsätta att uppmana till fullständig respekt för suveränitet, internationellt erkända gränser och territoriell integritet för Georgien, Moldavien och Ukraina, med tanke på överträdelserna av internationell rätt i dessa områden; att stödja och blåsa nytt liv i de diplomatiska ansträngningarna för en fredlig och hållbar lösning av dessa pågående och frusna konflikter; att med kraft uppmana det internationella samfundet att till fullo följa linjen att inte erkänna den olagliga annekteringen av Krim, |
| --- | --- |

aa)

att fortsätta att uppmana till fullständig respekt för suveränitet, internationellt erkända gränser och territoriell integritet för Georgien, Moldavien och Ukraina, med tanke på överträdelserna av internationell rätt i dessa områden; att stödja och blåsa nytt liv i de diplomatiska ansträngningarna för en fredlig och hållbar lösning av dessa pågående och frusna konflikter; att med kraft uppmana det internationella samfundet att till fullo följa linjen att inte erkänna den olagliga annekteringen av Krim,

| ab) | att stödja diskussionerna mellan Nord- och Sydkorea om en kärnvapennedrustning av Koreahalvön; att uppmana alla internationella aktörer som är involverade att bidra på ett aktivt och positivt sätt till att uppnå detta mål på grundval av en dialog, |
| --- | --- |

ab)

att stödja diskussionerna mellan Nord- och Sydkorea om en kärnvapennedrustning av Koreahalvön; att uppmana alla internationella aktörer som är involverade att bidra på ett aktivt och positivt sätt till att uppnå detta mål på grundval av en dialog,

| ac) | att eftertryckligen uppmana FN:s generalförsamling och säkerhetsråd att diskutera spänningarna i Sydkinesiska sjön i syfte att uppmana alla berörda parter att slutföra förhandlingarna om en uppförandekod, |
| --- | --- |

ac)

att eftertryckligen uppmana FN:s generalförsamling och säkerhetsråd att diskutera spänningarna i Sydkinesiska sjön i syfte att uppmana alla berörda parter att slutföra förhandlingarna om en uppförandekod,

Agendan för kvinnor, fred och säkerhet

| ad) | att uppmana samtliga medlemsstater att fortsätta ställa sig bakom och genomföra de åtta ovannämnda resolutionerna från FN:s säkerhetsråd som utgör agendan för kvinnor, fred och säkerhet och att inrikta arbetet på att uppnå fullständig jämställdhet och säkerställa kvinnors deltagande, skydd och rättigheter genom hela konfliktcykeln – från förebyggandet av konflikter till återuppbyggnaden efter konflikter, samtidigt som man antar en metod som utgår från offren för att minska ytterligare skador på kvinnor och flickor som drabbas direkt av konflikter, |
| --- | --- |

ad)

att uppmana samtliga medlemsstater att fortsätta ställa sig bakom och genomföra de åtta ovannämnda resolutionerna från FN:s säkerhetsråd som utgör agendan för kvinnor, fred och säkerhet och att inrikta arbetet på att uppnå fullständig jämställdhet och säkerställa kvinnors deltagande, skydd och rättigheter genom hela konfliktcykeln – från förebyggandet av konflikter till återuppbyggnaden efter konflikter, samtidigt som man antar en metod som utgår från offren för att minska ytterligare skador på kvinnor och flickor som drabbas direkt av konflikter,

| ae) | att påminna om att kvinnors deltagande i fredsprocessen fortsätter att vara en av de minst uppfyllda aspekterna i agendan för kvinnor, fred och säkerhet, trots att kvinnor är de främsta offren för säkerhetskriser, politiska kriser och humanitära kriser; att betona att FN:s säkerhetsråds resolution 1325 om kvinnor, fred och säkerhet inte har uppnått sitt huvudmål att skydda kvinnor och avsevärt öka deras deltagande i politiska processer och beslutsprocesser; att påminna om att jämställdhet mellan kvinnor och män är en grundprincip för Europeiska unionen och dess medlemsstater, och att främjandet av jämställdhet är ett av unionens huvudmål; att fortsätta att främja jämställdhet och icke-diskriminering mellan könen, och att aktivt främja stöd till ytterligare åtgärder för att motverka kränkningar av hbti-personers rättigheter; att göra de mest utsatta grupperna delaktiga på alla nivåer av beslutsfattandet och i alla processer, |
| --- | --- |

ae)

att påminna om att kvinnors deltagande i fredsprocessen fortsätter att vara en av de minst uppfyllda aspekterna i agendan för kvinnor, fred och säkerhet, trots att kvinnor är de främsta offren för säkerhetskriser, politiska kriser och humanitära kriser; att betona att FN:s säkerhetsråds resolution 1325 om kvinnor, fred och säkerhet inte har uppnått sitt huvudmål att skydda kvinnor och avsevärt öka deras deltagande i politiska processer och beslutsprocesser; att påminna om att jämställdhet mellan kvinnor och män är en grundprincip för Europeiska unionen och dess medlemsstater, och att främjandet av jämställdhet är ett av unionens huvudmål; att fortsätta att främja jämställdhet och icke-diskriminering mellan könen, och att aktivt främja stöd till ytterligare åtgärder för att motverka kränkningar av hbti-personers rättigheter; att göra de mest utsatta grupperna delaktiga på alla nivåer av beslutsfattandet och i alla processer,

| af) | att påminna om att väpnade konflikter gör både män och kvinnor sårbara, men att kvinnor löper större risk att utsättas för ekonomiskt och sexuellt utnyttjande, tvångsarbete, att fördrivas och att gripas samt att utsättas för sexuellt våld som exempelvis våldtäkt som används som krigstaktik och utgör en krigsförbrytelse; att säkerställa säker läkarvård för personer som utsatts för krigsvåldtäkter; att uppmana till förstärkt skydd för minderåriga, kvinnor, flickor och äldre i konflikter, särskilt mot sexuellt våld, och barnäktenskap, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap, samt till förstärkt skydd för män och pojkar som faller offer, eftersom de faktiska siffrorna om dessa i konfliktdrabbade miljöer kraftigt underskattas enligt WHO och internationella studier (4); att eftertryckligen uppmana alla FN-medlemsstater att tillgängliggöra alla nödvändiga ekonomiska och mänskliga resurser för att bistå befolkningen i konfliktområden, |
| --- | --- |

af)

att påminna om att väpnade konflikter gör både män och kvinnor sårbara, men att kvinnor löper större risk att utsättas för ekonomiskt och sexuellt utnyttjande, tvångsarbete, att fördrivas och att gripas samt att utsättas för sexuellt våld som exempelvis våldtäkt som används som krigstaktik och utgör en krigsförbrytelse; att säkerställa säker läkarvård för personer som utsatts för krigsvåldtäkter; att uppmana till förstärkt skydd för minderåriga, kvinnor, flickor och äldre i konflikter, särskilt mot sexuellt våld, och barnäktenskap, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap, samt till förstärkt skydd för män och pojkar som faller offer, eftersom de faktiska siffrorna om dessa i konfliktdrabbade miljöer kraftigt underskattas enligt WHO och internationella studier (4); att eftertryckligen uppmana alla FN-medlemsstater att tillgängliggöra alla nödvändiga ekonomiska och mänskliga resurser för att bistå befolkningen i konfliktområden,

| ag) | att uppmana FN att inrätta effektiva förfaranden för att rapportera misstankar om eller bevis för övergrepp, bedrägeri, korruption eller missförhållanden med koppling till verksamhet som utförs av FN:s militära och civila personal under fredsbevarande uppdrag och att hantera dessa fall genom specifika utredningar inom fastställda tidsramar; att skyndsamt förändra det faktum att rättsliga åtgärder avseende påstådda övergrepp i nuläget fortfarande är helt frivilliga och är beroende av det land som bidrar med trupper; att skyndsamt hantera alla aspekter i FN:s utvärderingsrapport av den 15 maj 2015 om insatser för verkställighet och korrigerande åtgärder avseende sexuellt utnyttjande och sexuella övergrepp som begåtts av FN-personal och annan personal vid fredsbevarande insatser utan dröjsmål och att hålla förövarna ansvariga; att utreda, åtala och döma all militär och civil personal som har begått sexuella våldshandlingar utan dröjsmål och med största beslutsamhet; att uppmuntra vidareutbildning av FN:s fredsbevarande personal om det internationella protokollet om dokumentation och utredning av sexuellt våld i konflikter för att främja sakkunskap i frågor som rör sexuellt våld, |
| --- | --- |

ag)

att uppmana FN att inrätta effektiva förfaranden för att rapportera misstankar om eller bevis för övergrepp, bedrägeri, korruption eller missförhållanden med koppling till verksamhet som utförs av FN:s militära och civila personal under fredsbevarande uppdrag och att hantera dessa fall genom specifika utredningar inom fastställda tidsramar; att skyndsamt förändra det faktum att rättsliga åtgärder avseende påstådda övergrepp i nuläget fortfarande är helt frivilliga och är beroende av det land som bidrar med trupper; att skyndsamt hantera alla aspekter i FN:s utvärderingsrapport av den 15 maj 2015 om insatser för verkställighet och korrigerande åtgärder avseende sexuellt utnyttjande och sexuella övergrepp som begåtts av FN-personal och annan personal vid fredsbevarande insatser utan dröjsmål och att hålla förövarna ansvariga; att utreda, åtala och döma all militär och civil personal som har begått sexuella våldshandlingar utan dröjsmål och med största beslutsamhet; att uppmuntra vidareutbildning av FN:s fredsbevarande personal om det internationella protokollet om dokumentation och utredning av sexuellt våld i konflikter för att främja sakkunskap i frågor som rör sexuellt våld,

| ah) | att stödja och stärka internationella insatser genom FN för att säkerställa jämställdhetsanalys och integrering av mänskliga rättigheter i FN:s hela verksamhet, framför allt vid fredsbevarande insatser, humanitära insatser, återuppbyggnad efter konflikter och försoningsprocesser; att ta fram indikatorer och tillämpa verktyg för övervakning för att mäta framstegen i fråga om kvinnors delaktighet i uppbyggnaden av fred och säkerhet, inklusive i fredsbevarande insatser, och se till att ansvar utkrävs, liksom att arbeta tillsammans med samhällena, och att säkerställa förbättrade kulturer och beteenden som också är i linje med FN:s generalsekreterares högnivåpanel om kvinnors ekonomiska egenmakt; att säkerställa att genomförandet av agendan för kvinnor, fred och säkerhet inbegriper tillräcklig finansiering och stöd för att göra kvinnor till en central del i alla insatser i syfte att ta itu med globala utmaningar, bland annat tilltagande våldsbejakande extremism, konfliktförebyggande och medling, humanitära kriser, fattigdom, klimatförändringar, migration, hållbar utveckling, fred och säkerhet, |
| --- | --- |

ah)

att stödja och stärka internationella insatser genom FN för att säkerställa jämställdhetsanalys och integrering av mänskliga rättigheter i FN:s hela verksamhet, framför allt vid fredsbevarande insatser, humanitära insatser, återuppbyggnad efter konflikter och försoningsprocesser; att ta fram indikatorer och tillämpa verktyg för övervakning för att mäta framstegen i fråga om kvinnors delaktighet i uppbyggnaden av fred och säkerhet, inklusive i fredsbevarande insatser, och se till att ansvar utkrävs, liksom att arbeta tillsammans med samhällena, och att säkerställa förbättrade kulturer och beteenden som också är i linje med FN:s generalsekreterares högnivåpanel om kvinnors ekonomiska egenmakt; att säkerställa att genomförandet av agendan för kvinnor, fred och säkerhet inbegriper tillräcklig finansiering och stöd för att göra kvinnor till en central del i alla insatser i syfte att ta itu med globala utmaningar, bland annat tilltagande våldsbejakande extremism, konfliktförebyggande och medling, humanitära kriser, fattigdom, klimatförändringar, migration, hållbar utveckling, fred och säkerhet,

| ai) | att stödja och stärka internationella insatser genom FN för att få slut på utnyttjandet av barn i väpnade konflikter och hantera konsekvenserna av konflikter och situationer efter konflikter för flickor på ett mer effektivt sätt; att stödja den roll som spelas av FN:s arbetsgrupp för barn i väpnade konflikter för att fördjupa stödet till unga krigsdrabbade människor och att stödja FN:s kampanj ”Barn, inte soldater” i syfte att sätta stopp för att väpnade regeringsstyrkor och icke-statliga aktörer rekryterar och utnyttjar barn i konflikter, |
| --- | --- |

ai)

att stödja och stärka internationella insatser genom FN för att få slut på utnyttjandet av barn i väpnade konflikter och hantera konsekvenserna av konflikter och situationer efter konflikter för flickor på ett mer effektivt sätt; att stödja den roll som spelas av FN:s arbetsgrupp för barn i väpnade konflikter för att fördjupa stödet till unga krigsdrabbade människor och att stödja FN:s kampanj ”Barn, inte soldater” i syfte att sätta stopp för att väpnade regeringsstyrkor och icke-statliga aktörer rekryterar och utnyttjar barn i konflikter,

| aj) | att upprätthålla åtagandet med FN för en effektiv uppföljning och ett effektivt genomförande av initiativet ”Spotlight” som syftar till att sätta stopp för alla former av våld mot kvinnor och flickor, |
| --- | --- |

aj)

att upprätthålla åtagandet med FN för en effektiv uppföljning och ett effektivt genomförande av initiativet ”Spotlight” som syftar till att sätta stopp för alla former av våld mot kvinnor och flickor,

Förebyggande av konflikter samt medling

| ak) | att tillhandahålla alla resurser för att proaktivt stödja FN:s generalsekreterares prioriteringar avseende förebyggande av konflikter samt medling (5), genom initiativ såsom inrättandet av en rådgivande styrelse på hög nivå om medling, och i linje med prioriteringarna för FN:s särskilda politiska uppdrag och verktygen för FN:s fond för fredsbyggande insatser; att se till att de mänskliga rättigheterna får en central plats i strategierna för konfliktförebyggande och medling, |
| --- | --- |

ak)

att tillhandahålla alla resurser för att proaktivt stödja FN:s generalsekreterares prioriteringar avseende förebyggande av konflikter samt medling (5), genom initiativ såsom inrättandet av en rådgivande styrelse på hög nivå om medling, och i linje med prioriteringarna för FN:s särskilda politiska uppdrag och verktygen för FN:s fond för fredsbyggande insatser; att se till att de mänskliga rättigheterna får en central plats i strategierna för konfliktförebyggande och medling,

| al) | att stärka den operativa delen av EU:s och FN:s prioriteringar för förebyggande och minskning av konflikter, bland annat genom att se till att det finns erfarna medlare och medlingsrådgivare, däribland kvinnliga sändebud och högre tjänstemän, och att säkerställa en effektivare samordning av FN:s politiska, humanitära och säkerhetsrelaterade verktyg samt utvecklingsverktyg, |
| --- | --- |

al)

att stärka den operativa delen av EU:s och FN:s prioriteringar för förebyggande och minskning av konflikter, bland annat genom att se till att det finns erfarna medlare och medlingsrådgivare, däribland kvinnliga sändebud och högre tjänstemän, och att säkerställa en effektivare samordning av FN:s politiska, humanitära och säkerhetsrelaterade verktyg samt utvecklingsverktyg,

| am) | att beakta att kvinnor är klart underrepresenterade i samband med fredsförhandlingar, där viktiga beslut om återhämtning efter konflikter och styrning fattas, trots det faktum att när kvinnor har en tydlig roll i fredsprocesser är sannolikheten att ett avtal varar i minst två år 20 % högre, och sannolikheten att ett avtal varar i minst 15 år 35 % högre, |
| --- | --- |

am)

att beakta att kvinnor är klart underrepresenterade i samband med fredsförhandlingar, där viktiga beslut om återhämtning efter konflikter och styrning fattas, trots det faktum att när kvinnor har en tydlig roll i fredsprocesser är sannolikheten att ett avtal varar i minst två år 20 % högre, och sannolikheten att ett avtal varar i minst 15 år 35 % högre,

| an) | att ge ett starkt stöd till agendan för ungdomar, fred och säkerhet och dess mål att ge unga en tydligare röst i beslutsfattandet på lokal, nationell, regional och internationell nivå; att i detta avseende stödja inrättandet av mekanismer som skulle göra det möjligt för unga att delta på ett meningsfullt sätt i fredsprocesser, |
| --- | --- |

an)

att ge ett starkt stöd till agendan för ungdomar, fred och säkerhet och dess mål att ge unga en tydligare röst i beslutsfattandet på lokal, nationell, regional och internationell nivå; att i detta avseende stödja inrättandet av mekanismer som skulle göra det möjligt för unga att delta på ett meningsfullt sätt i fredsprocesser,

| ao) | att stärka samarbetet ytterligare mellan EU och FN när det gäller att ta fram instrument för att hantera återkommande problem som rör valrelaterat våld, bland annat genom att bygga vidare på den erfarenhet som ledamöter från Europaparlamentet har fått från valobservatörsuppdrag och med hjälp av parlamentariska dialoger med politiska partier före valet, så att valen i de länder som försöker stärka sina demokratiska förfaranden kan bli mer trovärdiga, och för att sända en tydlig signal till dem som försöker missbruka systemet, |
| --- | --- |

ao)

att stärka samarbetet ytterligare mellan EU och FN när det gäller att ta fram instrument för att hantera återkommande problem som rör valrelaterat våld, bland annat genom att bygga vidare på den erfarenhet som ledamöter från Europaparlamentet har fått från valobservatörsuppdrag och med hjälp av parlamentariska dialoger med politiska partier före valet, så att valen i de länder som försöker stärka sina demokratiska förfaranden kan bli mer trovärdiga, och för att sända en tydlig signal till dem som försöker missbruka systemet,

| ap) | att erinra om det betydande bidraget från EU (externa finansieringsinstrument) till FN-systemet, som inbegriper världsfred, rättsstatsprincipen, mänskliga rättigheter och utvecklingsagendan, |
| --- | --- |

ap)

att erinra om det betydande bidraget från EU (externa finansieringsinstrument) till FN-systemet, som inbegriper världsfred, rättsstatsprincipen, mänskliga rättigheter och utvecklingsagendan,

| aq) | att ge sitt starka stöd till generalsekreterarens förslag om att göra FN:s utvecklingssystem mer effektivt och att formulera en stödjande ståndpunkt med avseende på den föreslagna finansieringspakten i utbyte mot ökad effektivitet, transparens och ansvarighet, |
| --- | --- |

aq)

att ge sitt starka stöd till generalsekreterarens förslag om att göra FN:s utvecklingssystem mer effektivt och att formulera en stödjande ståndpunkt med avseende på den föreslagna finansieringspakten i utbyte mot ökad effektivitet, transparens och ansvarighet,

Icke-spridning, vapenkontroll och nedrustning

| ar) | att systematiskt stödja FN:s samtliga åtgärder som rör nedrustning, förtroendeskapande, icke-spridning och motverkande av spridning av massförstörelsevapen, inklusive utveckling, framställning, förvärv, lagring, kvarhållande, överföring eller användning av kemiska vapen av en fördragsslutande part eller icke-statlig aktör, |
| --- | --- |

ar)

att systematiskt stödja FN:s samtliga åtgärder som rör nedrustning, förtroendeskapande, icke-spridning och motverkande av spridning av massförstörelsevapen, inklusive utveckling, framställning, förvärv, lagring, kvarhållande, överföring eller användning av kemiska vapen av en fördragsslutande part eller icke-statlig aktör,

| as) | att uttrycka oro över urholkningen av det befintliga systemet för vapenkontroll och nedrustning och dess rättsliga instrument; att stödja alla insatser för att få tillbaka agendan för vapenkontroll och nedrustning på rätt väg, även genom att återuppliva nedrustningskonferensen; att främja icke-spridning av kärnvapen med hjälp av översynsprocessen 2020 genom att utan dröjsmål sätta fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar i kraft; att arbeta för att verkställa konventionen om kemiska vapen; att på nytt bekräfta åtagandet att uppfylla konventionens mål och att uppmuntra samtliga FN-medlemsstater att ratificera eller ansluta sig till den; att stärka Organisationen för förbud mot kemiska vapen och dess arbete genom att säkerställa att den har lämpliga finansiella resurser och personal för att uppfylla dess mål; att säkerställa att i fall där det rapporteras om att kemiska vapen har använts ska förövarna ställas inför rätta; att säkerställa ansvarsskyldighet för överträdelser av fördrag om nedrustning och vapenkontroll genom de befintliga vapenkontrollmekanismerna nedrustningsinstrumenten; att stödja fördraget om förbud mot kärnvapen som 2017 fick stöd av 122 FN-medlemsstater och att arbeta för att detta fördrag ska undertecknas och ratificeras av samtliga FN-medlemsstater; att skyndsamt driva på kärnvapennedrustningen på både regional och global nivå i linje med parlamentets resolution av den 27 oktober 2016 (6) där man uppmanar samtliga EU-medlemsstater att stödja FN:s konferens för att förhandla om ett rättsligt bindande instrument för ett kärnvapenförbud; att stödja FN:s ansträngningar att förhindra att icke-statliga aktörer och terroristgrupper utvecklar, tillverkar, förvärvar eller överför massförstörelsevapen och deras bärare; att insistera på fullständig efterlevnad av fördraget om förhindrande av spridning av kärnvapen, konventionen om kemiska vapen och konventionen om biologiska vapen, |
| --- | --- |

as)

att uttrycka oro över urholkningen av det befintliga systemet för vapenkontroll och nedrustning och dess rättsliga instrument; att stödja alla insatser för att få tillbaka agendan för vapenkontroll och nedrustning på rätt väg, även genom att återuppliva nedrustningskonferensen; att främja icke-spridning av kärnvapen med hjälp av översynsprocessen 2020 genom att utan dröjsmål sätta fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar i kraft; att arbeta för att verkställa konventionen om kemiska vapen; att på nytt bekräfta åtagandet att uppfylla konventionens mål och att uppmuntra samtliga FN-medlemsstater att ratificera eller ansluta sig till den; att stärka Organisationen för förbud mot kemiska vapen och dess arbete genom att säkerställa att den har lämpliga finansiella resurser och personal för att uppfylla dess mål; att säkerställa att i fall där det rapporteras om att kemiska vapen har använts ska förövarna ställas inför rätta; att säkerställa ansvarsskyldighet för överträdelser av fördrag om nedrustning och vapenkontroll genom de befintliga vapenkontrollmekanismerna nedrustningsinstrumenten; att stödja fördraget om förbud mot kärnvapen som 2017 fick stöd av 122 FN-medlemsstater och att arbeta för att detta fördrag ska undertecknas och ratificeras av samtliga FN-medlemsstater; att skyndsamt driva på kärnvapennedrustningen på både regional och global nivå i linje med parlamentets resolution av den 27 oktober 2016 (6) där man uppmanar samtliga EU-medlemsstater att stödja FN:s konferens för att förhandla om ett rättsligt bindande instrument för ett kärnvapenförbud; att stödja FN:s ansträngningar att förhindra att icke-statliga aktörer och terroristgrupper utvecklar, tillverkar, förvärvar eller överför massförstörelsevapen och deras bärare; att insistera på fullständig efterlevnad av fördraget om förhindrande av spridning av kärnvapen, konventionen om kemiska vapen och konventionen om biologiska vapen,

| at) | att till fullo genomföra vapenhandelsfördraget och att uppmuntra samtliga FN-medlemsstater att ratificera eller ansluta sig till det, |
| --- | --- |

at)

att till fullo genomföra vapenhandelsfördraget och att uppmuntra samtliga FN-medlemsstater att ratificera eller ansluta sig till det,

| au) | att verka för effektivare åtgärder mot avledning av och olaglig handel med vapen och ammunition, inklusive handeldvapen och lätta vapen, i synnerhet genom att ta fram ett system för spårning av vapen; att kräva att FN:s medlemmar aktivt vidtar åtgärder för global nedrustning och för att förhindra kapprustning, |
| --- | --- |

au)

att verka för effektivare åtgärder mot avledning av och olaglig handel med vapen och ammunition, inklusive handeldvapen och lätta vapen, i synnerhet genom att ta fram ett system för spårning av vapen; att kräva att FN:s medlemmar aktivt vidtar åtgärder för global nedrustning och för att förhindra kapprustning,

| av) | att särskilt uppmärksamma de tekniska framstegen på området för beväpning av robotar, i synnerhet beväpnade robotar och drönare, och deras överensstämmelse med internationell rätt; att inrätta rättsliga ramar för drönare och beväpnade robotar i linje med befintlig internationell humanitär rätt i syfte att förhindra att stater och icke-statliga aktörer missbrukar denna teknik för olaglig verksamhet; att arbeta för att effektiva förhandlingar ska inledas om förbudet mot drönare och beväpnade robotar, vilka gör det möjligt att genomföra attacker utan mänsklig inblandning; att främja en rättslig ram som utgår från FN och som kräver att användningen av beväpnade drönare måste respektera internationell humanitär rätt och människorättslagstiftning; att med kraft fördöma de utbredda brotten mot de mänskliga rättigheterna och kränkningarna av internationell humanitär rätt; att efterlysa ökat skydd av mänskliga rättigheter och grundläggande friheter i alla uttrycksformer, även i samband med ny teknik; att arbeta för ett internationellt förbud mot vapensystem vars användning av våld inte styrs av människan, vilket parlamentet har efterfrågat vid flera tillfällen, och att inom ramen för relevanta sammanträden på FN-nivå skyndsamt ta fram och anta en gemensam ståndpunkt om autonoma vapensystem samt att tala med en röst vid relevanta forum och agera i enlighet därmed, |
| --- | --- |

av)

att särskilt uppmärksamma de tekniska framstegen på området för beväpning av robotar, i synnerhet beväpnade robotar och drönare, och deras överensstämmelse med internationell rätt; att inrätta rättsliga ramar för drönare och beväpnade robotar i linje med befintlig internationell humanitär rätt i syfte att förhindra att stater och icke-statliga aktörer missbrukar denna teknik för olaglig verksamhet; att arbeta för att effektiva förhandlingar ska inledas om förbudet mot drönare och beväpnade robotar, vilka gör det möjligt att genomföra attacker utan mänsklig inblandning; att främja en rättslig ram som utgår från FN och som kräver att användningen av beväpnade drönare måste respektera internationell humanitär rätt och människorättslagstiftning; att med kraft fördöma de utbredda brotten mot de mänskliga rättigheterna och kränkningarna av internationell humanitär rätt; att efterlysa ökat skydd av mänskliga rättigheter och grundläggande friheter i alla uttrycksformer, även i samband med ny teknik; att arbeta för ett internationellt förbud mot vapensystem vars användning av våld inte styrs av människan, vilket parlamentet har efterfrågat vid flera tillfällen, och att inom ramen för relevanta sammanträden på FN-nivå skyndsamt ta fram och anta en gemensam ståndpunkt om autonoma vapensystem samt att tala med en röst vid relevanta forum och agera i enlighet därmed,

| aw) | att uppmuntra FN:s samtliga medlemsstater att underteckna och ratificera konventionen om förbud mot användning, lagring, produktion och överföring av antipersonella minor (truppminor) samt om deras förstöring, |
| --- | --- |

aw)

att uppmuntra FN:s samtliga medlemsstater att underteckna och ratificera konventionen om förbud mot användning, lagring, produktion och överföring av antipersonella minor (truppminor) samt om deras förstöring,

| ax) | att med beaktande av FN:s miljöförsamlings resolution UNEP/EA.3/Res.1 och FN:s människorättsråd resolution 34/20 arbeta för ett förtydligande och en utveckling av skyldigheter efter konflikter gällande sanering och hantering av den kontaminering som följer av användningen av vapen med utarmat uran samt stöd till de samhällen som drabbats av användningen av sådana vapen, |
| --- | --- |

ax)

att med beaktande av FN:s miljöförsamlings resolution UNEP/EA.3/Res.1 och FN:s människorättsråd resolution 34/20 arbeta för ett förtydligande och en utveckling av skyldigheter efter konflikter gällande sanering och hantering av den kontaminering som följer av användningen av vapen med utarmat uran samt stöd till de samhällen som drabbats av användningen av sådana vapen,

Mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatsprincipen

| ay) | att påminna om att de mänskliga rättigheterna är odelbara, ömsesidigt beroende av varandra och sammanlänkade; att i syfte att motverka en negativ utveckling uppmana EU och FN att inte bara kraftfullt fördöma den oroande globala utvecklingen mot en marginalisering och ett undertryckande av de mänskliga rättigheterna och demokratin, också i fråga om utrymmet för det civila samhället, utan att även effektivt utnyttja de rättsliga instrument som står till förfogande, särskilt artikel 2 i EU:s associeringsavtal med tredjeländer, när så är lämpligt; att uppmana samtliga FN-medlemsstater att ratificera och effektivt genomföra alla grundläggande FN-konventioner om mänskliga rättigheter, bland annat FN:s konvention mot tortyr och det fakultativa protokollet till denna, de fakultativa protokollen till den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, genom att fastställa klagomåls- och utredningsmekanismer, och att följa rapporteringsskyldigheterna enligt dessa instrument och åtagandet att samarbeta i god tro med FN:s människorättsmekanismer; att uppmärksamma det globala bakslaget mot människorättsförsvarare och förespråkare av demokratisering, |
| --- | --- |

ay)

att påminna om att de mänskliga rättigheterna är odelbara, ömsesidigt beroende av varandra och sammanlänkade; att i syfte att motverka en negativ utveckling uppmana EU och FN att inte bara kraftfullt fördöma den oroande globala utvecklingen mot en marginalisering och ett undertryckande av de mänskliga rättigheterna och demokratin, också i fråga om utrymmet för det civila samhället, utan att även effektivt utnyttja de rättsliga instrument som står till förfogande, särskilt artikel 2 i EU:s associeringsavtal med tredjeländer, när så är lämpligt; att uppmana samtliga FN-medlemsstater att ratificera och effektivt genomföra alla grundläggande FN-konventioner om mänskliga rättigheter, bland annat FN:s konvention mot tortyr och det fakultativa protokollet till denna, de fakultativa protokollen till den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, genom att fastställa klagomåls- och utredningsmekanismer, och att följa rapporteringsskyldigheterna enligt dessa instrument och åtagandet att samarbeta i god tro med FN:s människorättsmekanismer; att uppmärksamma det globala bakslaget mot människorättsförsvarare och förespråkare av demokratisering,

| az) | att se till att reformer på människorättsområdet fortsätter att vara helt integrerade i FN:s tre reformpelare; att stödja integrationen av mänskliga rättigheter i FN:s arbete, |
| --- | --- |

az)

att se till att reformer på människorättsområdet fortsätter att vara helt integrerade i FN:s tre reformpelare; att stödja integrationen av mänskliga rättigheter i FN:s arbete,

| ba) | att främja friheterna för deister och teister och människor som betraktar sig som ateister, agnostiker, humanister och fritänkare, |
| --- | --- |

ba)

att främja friheterna för deister och teister och människor som betraktar sig som ateister, agnostiker, humanister och fritänkare,

| bb) | att fortsatt vara en förkämpe för religions- och trosfrihet; att kräva större ansträngningar för att skydda rättigheterna för religiösa och andra minoriteter; att efterlysa ökat skydd för religiösa minoriteter mot förföljelse och våld; att efterlysa ett upphävande av de lagar som kriminaliserar hädelse eller avfällighet och som används som förevändning för förföljelse av religiösa minoriteter och icke-troende; att stödja det arbete som uträttas av den särskilda rapportören om religions- och trosfrihet; att aktivt arbeta för ett FN-erkännande av det folkmord på religiösa och andra minoriteter som begås av IS/Daish och för ett hänskjutande till Internationella brottmålsdomstolen av fall som misstänks utgöra brott mot mänskligheten, krigsförbrytelser och folkmord. |
| --- | --- |

bb)

att fortsatt vara en förkämpe för religions- och trosfrihet; att kräva större ansträngningar för att skydda rättigheterna för religiösa och andra minoriteter; att efterlysa ökat skydd för religiösa minoriteter mot förföljelse och våld; att efterlysa ett upphävande av de lagar som kriminaliserar hädelse eller avfällighet och som används som förevändning för förföljelse av religiösa minoriteter och icke-troende; att stödja det arbete som uträttas av den särskilda rapportören om religions- och trosfrihet; att aktivt arbeta för ett FN-erkännande av det folkmord på religiösa och andra minoriteter som begås av IS/Daish och för ett hänskjutande till Internationella brottmålsdomstolen av fall som misstänks utgöra brott mot mänskligheten, krigsförbrytelser och folkmord.

| bc) | att uppmuntra FN:s människorättsråd att övervaka respekten för mänskliga rättigheter i dess egna medlemsstater för att undvika tidigare misstag, såsom att bevilja medlemskap till länder som kraftigt kränker de mänskliga rättigheterna och dem som antar antisemitiska politiska ståndpunkter, |
| --- | --- |

bc)

att uppmuntra FN:s människorättsråd att övervaka respekten för mänskliga rättigheter i dess egna medlemsstater för att undvika tidigare misstag, såsom att bevilja medlemskap till länder som kraftigt kränker de mänskliga rättigheterna och dem som antar antisemitiska politiska ståndpunkter,

| bd) | att uppmuntra alla FN-medlemsstater att säkerställa att deras medborgare till fullo kan involveras i politiska, sociala och ekonomiska processer – inklusive religions- eller trosfrihet – utan diskriminering, |
| --- | --- |

bd)

att uppmuntra alla FN-medlemsstater att säkerställa att deras medborgare till fullo kan involveras i politiska, sociala och ekonomiska processer – inklusive religions- eller trosfrihet – utan diskriminering,

| be) | att uppmana alla nationella och internationella myndigheter att snarast möjligt anta bindande instrument som syftar till ett effektivt skydd av de mänskliga rättigheterna och se till att alla nationella och internationella skyldigheter som härrör från internationella bestämmelser fullt ut efterlevs, att på nytt framhålla vikten av FN:s råd för mänskliga rättigheter, att påminna om generalförsamlingens skyldighet – när medlemmarna i FN:s råd för mänskliga rättigheter utses – att beakta huruvida kandidaterna respekterar främjande och skydd av mänskliga rättigheter, rättsstatsprincipen och demokrati; att efterlysa tydliga kriterier baserade på resultat inom området mänskliga rättigheter för medlemskap i FN:s råd för mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

be)

att uppmana alla nationella och internationella myndigheter att snarast möjligt anta bindande instrument som syftar till ett effektivt skydd av de mänskliga rättigheterna och se till att alla nationella och internationella skyldigheter som härrör från internationella bestämmelser fullt ut efterlevs, att på nytt framhålla vikten av FN:s råd för mänskliga rättigheter, att påminna om generalförsamlingens skyldighet – när medlemmarna i FN:s råd för mänskliga rättigheter utses – att beakta huruvida kandidaterna respekterar främjande och skydd av mänskliga rättigheter, rättsstatsprincipen och demokrati; att efterlysa tydliga kriterier baserade på resultat inom området mänskliga rättigheter för medlemskap i FN:s råd för mänskliga rättigheter,

| bf) | att notera att parlamentet djupt beklagar Förenta staternas beslut att lämna FN:s råd för mänskliga rättigheter; att notera att parlamentet påminner om EU:s deltagande i och stöd för detta oumbärliga organ för mänskliga rättigheter och uppmanar Förenta staternas administration att ompröva sitt beslut, |
| --- | --- |

bf)

att notera att parlamentet djupt beklagar Förenta staternas beslut att lämna FN:s råd för mänskliga rättigheter; att notera att parlamentet påminner om EU:s deltagande i och stöd för detta oumbärliga organ för mänskliga rättigheter och uppmanar Förenta staternas administration att ompröva sitt beslut,

| bg) | att eftertryckligen uppmana alla stater, även EU-medlemsstaterna, att utan dröjsmål ratificera det fakultativa protokollet till den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, genom vilket det inrättas en klagomåls- och utredningsmekanism. |
| --- | --- |

bg)

att eftertryckligen uppmana alla stater, även EU-medlemsstaterna, att utan dröjsmål ratificera det fakultativa protokollet till den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, genom vilket det inrättas en klagomåls- och utredningsmekanism.

| bh) | att arbeta tillsammans med samtliga FN-medlemsstater för att respektera yttrandefriheten, i enlighet med artikel 19 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, och att framhålla vikten av fri press och media i ett hälsosamt samhälle och varje medborgares roll i detta samhälle; att betona vikten av mediefrihet, mediemångfald, medias oberoende och säkerhet för journalister för att möta de nya utmaningarna; att inleda en diskussion om att hitta rätt balans mellan skyddet av mediefrihet och yttrandefrihet och kampen mot oriktiga uppgifter; att sträva efter att skydda journalister som arbetar med korruptionsfall och vars liv är i fara, |
| --- | --- |

bh)

att arbeta tillsammans med samtliga FN-medlemsstater för att respektera yttrandefriheten, i enlighet med artikel 19 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, och att framhålla vikten av fri press och media i ett hälsosamt samhälle och varje medborgares roll i detta samhälle; att betona vikten av mediefrihet, mediemångfald, medias oberoende och säkerhet för journalister för att möta de nya utmaningarna; att inleda en diskussion om att hitta rätt balans mellan skyddet av mediefrihet och yttrandefrihet och kampen mot oriktiga uppgifter; att sträva efter att skydda journalister som arbetar med korruptionsfall och vars liv är i fara,

| bi) | att upprätthålla ett starkt engagemang för att verka för att dödsstraffet avskaffas i hela världen; att fortsätta att förespråka nolltolerans för dödsstraffet; att efterlysa ett moratorium för dödsstraffet och fortsatt verka för ett avskaffande av det överallt; att fördöma det ökade antalet dödsdomar för narkotikarelaterade brott och begära att användningen av dödsstraff och summariska avrättningar ska förbjudas för sådana brott, |
| --- | --- |

bi)

att upprätthålla ett starkt engagemang för att verka för att dödsstraffet avskaffas i hela världen; att fortsätta att förespråka nolltolerans för dödsstraffet; att efterlysa ett moratorium för dödsstraffet och fortsatt verka för ett avskaffande av det överallt; att fördöma det ökade antalet dödsdomar för narkotikarelaterade brott och begära att användningen av dödsstraff och summariska avrättningar ska förbjudas för sådana brott,

| bj) | att stödja och stärka internationella insatser genom FN för att säkerställa jämställdhetsanalys samt integrering av jämställdhet och mänskliga rättigheter i FN:s samtliga verksamheter; att kräva att alla former av våld mot och diskriminering av kvinnor och flickor utrotas, bland annat genom att man beaktar diskriminering på grund av könsidentitet; att hävda och skydda rättigheterna för homo-, bi-, trans- och intersexuella personer (hbti-personer), och att begära att lagstiftning i FN-medlemsstater som kriminaliserar människor på grund av deras sexuella läggning eller könsidentitet ska upphävas; att uppmuntra säkerhetsrådet att behandla och förstärka hbti-personers rättigheter ytterligare, |
| --- | --- |

bj)

att stödja och stärka internationella insatser genom FN för att säkerställa jämställdhetsanalys samt integrering av jämställdhet och mänskliga rättigheter i FN:s samtliga verksamheter; att kräva att alla former av våld mot och diskriminering av kvinnor och flickor utrotas, bland annat genom att man beaktar diskriminering på grund av könsidentitet; att hävda och skydda rättigheterna för homo-, bi-, trans- och intersexuella personer (hbti-personer), och att begära att lagstiftning i FN-medlemsstater som kriminaliserar människor på grund av deras sexuella läggning eller könsidentitet ska upphävas; att uppmuntra säkerhetsrådet att behandla och förstärka hbti-personers rättigheter ytterligare,

| bk) | att stärka rollen för Internationella brottmålsdomstolen och det internationella straffrättssystemet i syfte att främja ansvarsskyldighet och sätta stopp för straffriheten; att ge Internationella brottmålsdomstolen ett starkt diplomatiskt, politiskt och ekonomiskt stöd; att uppmana alla FN-medlemsstater att ansluta sig till Internationella brottmålsdomstolen genom att ratificera och genomföra Romstadgan och att uppmuntra en ratificering av Kampalaändringarna; att uppmana de FN-medlemsstater som drar sig ur Internationella brottmålsdomstolen att ompröva sitt beslut; att stödja Internationella brottmålsdomstolen som en viktig institution för att ställa förövare inför rätta och hjälpa offer att uppnå rättvisa och att uppmuntra en kraftfull dialog och samarbete mellan Internationella brottmålsdomstolen, FN och dess organ och FN:s säkerhetsråd, |
| --- | --- |

bk)

att stärka rollen för Internationella brottmålsdomstolen och det internationella straffrättssystemet i syfte att främja ansvarsskyldighet och sätta stopp för straffriheten; att ge Internationella brottmålsdomstolen ett starkt diplomatiskt, politiskt och ekonomiskt stöd; att uppmana alla FN-medlemsstater att ansluta sig till Internationella brottmålsdomstolen genom att ratificera och genomföra Romstadgan och att uppmuntra en ratificering av Kampalaändringarna; att uppmana de FN-medlemsstater som drar sig ur Internationella brottmålsdomstolen att ompröva sitt beslut; att stödja Internationella brottmålsdomstolen som en viktig institution för att ställa förövare inför rätta och hjälpa offer att uppnå rättvisa och att uppmuntra en kraftfull dialog och samarbete mellan Internationella brottmålsdomstolen, FN och dess organ och FN:s säkerhetsråd,

| bl) | att kraftfullt fördöma alla juridiska trakasserier, gripanden, mord, hot och skrämseltaktiker som drabbar människorättsförsvarare runt om i världen när de utför sitt legitima människorättsarbete; att kräva internationella ansträngningar och att uppmana FN:s medlemsstater att anta strategier för att för att ge människorättsförsvarare i riskzonen skydd och stöd och göra det möjligt för dem att utföra sitt arbete; att anta en politik som systematiskt och otvetydigt fördömer dödandet av människorättsförsvarare och alla försök att utsätta dem för alla former av våld, förföljelser, hot, trakasserier, försvinnanden, frihetsberövande eller godtyckliga gripanden; att fördöma dem som begår eller tolererar sådana grymheter och att utöka offentlig diplomati för att fullt ut stödja människorättsförsvarare; att understryka att människorättsförsvarare och aktivister från det civila samhället ingår bland de centrala aktörerna inom hållbar utveckling; att uppmana FN:s medlemsstater att anta strategier för att ge skydd och stöd till människorättsförsvarare i riskzonen; att erkänna att människorättsförsvarare som arbetar med miljö- och markfrågor samt med ursprungsbefolkningarnas rättigheter har utsatts för allt mer hot, |
| --- | --- |

bl)

att kraftfullt fördöma alla juridiska trakasserier, gripanden, mord, hot och skrämseltaktiker som drabbar människorättsförsvarare runt om i världen när de utför sitt legitima människorättsarbete; att kräva internationella ansträngningar och att uppmana FN:s medlemsstater att anta strategier för att för att ge människorättsförsvarare i riskzonen skydd och stöd och göra det möjligt för dem att utföra sitt arbete; att anta en politik som systematiskt och otvetydigt fördömer dödandet av människorättsförsvarare och alla försök att utsätta dem för alla former av våld, förföljelser, hot, trakasserier, försvinnanden, frihetsberövande eller godtyckliga gripanden; att fördöma dem som begår eller tolererar sådana grymheter och att utöka offentlig diplomati för att fullt ut stödja människorättsförsvarare; att understryka att människorättsförsvarare och aktivister från det civila samhället ingår bland de centrala aktörerna inom hållbar utveckling; att uppmana FN:s medlemsstater att anta strategier för att ge skydd och stöd till människorättsförsvarare i riskzonen; att erkänna att människorättsförsvarare som arbetar med miljö- och markfrågor samt med ursprungsbefolkningarnas rättigheter har utsatts för allt mer hot,

| bm) | att med beaktande av det europeiska regelverket på området bekämpning av korruption åta sig att främja korruptionsbekämpande åtgärder och verka för att dessa i högre grad integreras i FN:s program, |
| --- | --- |

bm)

att med beaktande av det europeiska regelverket på området bekämpning av korruption åta sig att främja korruptionsbekämpande åtgärder och verka för att dessa i högre grad integreras i FN:s program,

| bn) | att begära att EU och dess medlemsstater arbetar med partner för att genomföra FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter genom att be alla länder, inklusive EU-medlemsstaterna, att ta fram och genomföra nationella handlingsplaner som förpliktar företag att respektera mänskliga rättigheter; att upprepa sin uppmaning till EU och dess medlemsstater att aktivt och konstruktivt delta i utarbetandet, så snart som möjligt, av ett rättsligt bindande internationellt instrument som i internationell människorättslagstiftning reglerar den verksamhet som bedrivs av transnationella företag och andra företag i syfte att förebygga, utreda och åtgärda kränkningar av de mänskliga rättigheterna samt att se till att det finns tillgång till rättsmedel när kränkningar förekommer; att stödja ett bindande FN-fördrag om företag och mänskliga rättigheter i syfte att säkerställa företagens ansvarsskyldighet; att i detta sammanhang välkomna det arbete som utförts av FN:s arbetsgrupp för företag och mänskliga rättigheter och att påminna FN, EU och dess medlemsstater om att arbeta konstruktivt för att skynda på dessa förhandlingar och att ta itu med de återstående EU-relaterade problemen, |
| --- | --- |

bn)

att begära att EU och dess medlemsstater arbetar med partner för att genomföra FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter genom att be alla länder, inklusive EU-medlemsstaterna, att ta fram och genomföra nationella handlingsplaner som förpliktar företag att respektera mänskliga rättigheter; att upprepa sin uppmaning till EU och dess medlemsstater att aktivt och konstruktivt delta i utarbetandet, så snart som möjligt, av ett rättsligt bindande internationellt instrument som i internationell människorättslagstiftning reglerar den verksamhet som bedrivs av transnationella företag och andra företag i syfte att förebygga, utreda och åtgärda kränkningar av de mänskliga rättigheterna samt att se till att det finns tillgång till rättsmedel när kränkningar förekommer; att stödja ett bindande FN-fördrag om företag och mänskliga rättigheter i syfte att säkerställa företagens ansvarsskyldighet; att i detta sammanhang välkomna det arbete som utförts av FN:s arbetsgrupp för företag och mänskliga rättigheter och att påminna FN, EU och dess medlemsstater om att arbeta konstruktivt för att skynda på dessa förhandlingar och att ta itu med de återstående EU-relaterade problemen,

| bo) | att öka sina ansträngningar inom ramen för den internationella alliansen för tortyrfri handel, som EU initierat tillsammans med regionala partner; att inrätta en internationell fond för att hjälpa länder att ta fram och genomföra lagstiftning som förbjuder handel med varor som kan användas för tortyr och dödsstraff; att stödja inrättandet av ett internationellt instrument för att förbjuda handel med sådana varor, genom att utgå från erfarenheterna av rådets förordning (EG) nr 1236/2005 om denna fråga, |
| --- | --- |

bo)

att öka sina ansträngningar inom ramen för den internationella alliansen för tortyrfri handel, som EU initierat tillsammans med regionala partner; att inrätta en internationell fond för att hjälpa länder att ta fram och genomföra lagstiftning som förbjuder handel med varor som kan användas för tortyr och dödsstraff; att stödja inrättandet av ett internationellt instrument för att förbjuda handel med sådana varor, genom att utgå från erfarenheterna av rådets förordning (EG) nr 1236/2005 om denna fråga,

| bp) | att säkerställa att kvinnor har rätt till familjeplanering och samtliga allmänna och universella rättigheter gällande sexuell och reproduktiv hälsa, inklusive moderna preventivmedel och säkra och lagliga aborter; att understryka att allmän tillgång till hälsa, framför allt sexuell och reproduktiv hälsa och därmed sammanhängande rättigheter, är en grundläggande mänsklig rättighet, och därigenom motverka munkavleregeln som återinfördes av Förenta staternas regering i början av 2017, |
| --- | --- |

bp)

att säkerställa att kvinnor har rätt till familjeplanering och samtliga allmänna och universella rättigheter gällande sexuell och reproduktiv hälsa, inklusive moderna preventivmedel och säkra och lagliga aborter; att understryka att allmän tillgång till hälsa, framför allt sexuell och reproduktiv hälsa och därmed sammanhängande rättigheter, är en grundläggande mänsklig rättighet, och därigenom motverka munkavleregeln som återinfördes av Förenta staternas regering i början av 2017,

| bq) | att stödja ett människorättsinriktat synsätt på funktionsnedsättning i risksituationer i linje med FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, |
| --- | --- |

bq)

att stödja ett människorättsinriktat synsätt på funktionsnedsättning i risksituationer i linje med FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning,

| br) | att beakta att romer är bland de mest diskriminerade minoriteterna i världen och att diskrimineringen håller på att förvärras i flera länder; att påminna om att romer lever på alla kontinenter och att detta därför är en global fråga; att uppmana FN att utnämna en särskild föredragande för frågor som rör romer för att öka medvetenheten och säkra att FN:s program också når romerna, |
| --- | --- |

br)

att beakta att romer är bland de mest diskriminerade minoriteterna i världen och att diskrimineringen håller på att förvärras i flera länder; att påminna om att romer lever på alla kontinenter och att detta därför är en global fråga; att uppmana FN att utnämna en särskild föredragande för frågor som rör romer för att öka medvetenheten och säkra att FN:s program också når romerna,

| bs) | att be FN:s medlemsstater, däribland EU-medlemsstaterna, att verkställa rekommendationerna från FN:s särskilda rapportör om nutida former av rasism, rasdiskriminering, främlingsfientlighet och därmed sammanhängande intolerans, |
| --- | --- |

bs)

att be FN:s medlemsstater, däribland EU-medlemsstaterna, att verkställa rekommendationerna från FN:s särskilda rapportör om nutida former av rasism, rasdiskriminering, främlingsfientlighet och därmed sammanhängande intolerans,

Globala pakter om migration och flyktingar

| bt) | att fullt ut stödja de FN-ledda ansträngningarna för att förhandla fram två globala pakter om migration och flyktingar, som utgår från New York-deklarationen om flyktingar och migranter från september 2016, för att utforma effektivare internationellt åtgärder för att hantera problemet och motsvarande process för att utveckla ett system för global styrning, för att förbättra samordningen gällande internationell migration, människors rörlighet, omfattande förflyttningar av flyktingar och utdragna flyktingsituationer, och för att inrätta hållbara lösningar och metoder för att tydligt slå fast vikten av att skydda flyktingars och migranters rättigheter; att uppmana EU:s medlemsstater att enas bakom en sådan ståndpunkt och att aktivt försvara och driva på förhandlingarna om dessa viktiga frågor; att påminna om att i målen för hållbar utveckling, som ingår i FN:s Agenda 2030, erkänns att planerade och välhanterade migrationspolitiska åtgärder kan bidra till att uppnå hållbar utveckling och tillväxt för alla samt minska ojämlikheterna inom och mellan staterna, |
| --- | --- |

bt)

att fullt ut stödja de FN-ledda ansträngningarna för att förhandla fram två globala pakter om migration och flyktingar, som utgår från New York-deklarationen om flyktingar och migranter från september 2016, för att utforma effektivare internationellt åtgärder för att hantera problemet och motsvarande process för att utveckla ett system för global styrning, för att förbättra samordningen gällande internationell migration, människors rörlighet, omfattande förflyttningar av flyktingar och utdragna flyktingsituationer, och för att inrätta hållbara lösningar och metoder för att tydligt slå fast vikten av att skydda flyktingars och migranters rättigheter; att uppmana EU:s medlemsstater att enas bakom en sådan ståndpunkt och att aktivt försvara och driva på förhandlingarna om dessa viktiga frågor; att påminna om att i målen för hållbar utveckling, som ingår i FN:s Agenda 2030, erkänns att planerade och välhanterade migrationspolitiska åtgärder kan bidra till att uppnå hållbar utveckling och tillväxt för alla samt minska ojämlikheterna inom och mellan staterna,

| bu) | att verka för ambitiösa och väl avvägda bestämmelser som möjliggör ett effektivare internationellt samarbete och en mer rättvis och förutsägbar global ansvarsfördelning vid hanteringen av migrationsförflyttningar och tvångsförflyttningar, genom att säkerställa tillräckligt stöd till flyktingar världen över, |
| --- | --- |

bu)

att verka för ambitiösa och väl avvägda bestämmelser som möjliggör ett effektivare internationellt samarbete och en mer rättvis och förutsägbar global ansvarsfördelning vid hanteringen av migrationsförflyttningar och tvångsförflyttningar, genom att säkerställa tillräckligt stöd till flyktingar världen över,

| bv) | att stödja alla ansträngningar för att säkerställa ett kraftfullt och kontinuerligt stöd till utvecklingsländer som tar emot ett stort antal flyktingar och att se till att flyktingarna erbjuds hållbara lösningar, bland annat möjligheter att bli självförsörjande och integreras i de samhällen där de bor; att påminna om att genomförandet av den globala pakten är ett unikt tillfälle att stärka kopplingen mellan humanitärt bistånd och utvecklingspolitik, |
| --- | --- |

bv)

att stödja alla ansträngningar för att säkerställa ett kraftfullt och kontinuerligt stöd till utvecklingsländer som tar emot ett stort antal flyktingar och att se till att flyktingarna erbjuds hållbara lösningar, bland annat möjligheter att bli självförsörjande och integreras i de samhällen där de bor; att påminna om att genomförandet av den globala pakten är ett unikt tillfälle att stärka kopplingen mellan humanitärt bistånd och utvecklingspolitik,

| bw) | att se till att de globala pakterna är inriktade på människor och mänskliga rättigheter och tillhandahåller långsiktiga, hållbara och heltäckande åtgärder som gynnar samtliga berörda parter; att särskilt uppmärksamma migranter i utsatta situationer, såsom barn, kvinnor i riskzonen, offer för människohandel och personer med funktionsnedsättning, och andra grupper i riskzonen, bland annat hbti-personer, och att betona vikten av att utforma migrationspolitiken från ett intersektionellt perspektiv för att bemöta deras särskilda behov; att betona behovet av att utveckla ett heltäckande, förnyat och övergripande könsperspektiv för ett gemensamt internationellt bemötande av flyktingar som tar itu med kvinnors behov av särskilt skydd, även genom att bekämpa våld mot kvinnor, och som stärker kvinnors förmågor och färdigheter i återuppbyggnaden och försoningen; att uppmana FN:s medlemsstater att göra ett fristående åtagande att främja jämställdhet mellan kvinnor och män samt kvinnors och flickors egenmakt som en central del av den globala pakten, i linje med mål 5 för hållbar utveckling, |
| --- | --- |

bw)

att se till att de globala pakterna är inriktade på människor och mänskliga rättigheter och tillhandahåller långsiktiga, hållbara och heltäckande åtgärder som gynnar samtliga berörda parter; att särskilt uppmärksamma migranter i utsatta situationer, såsom barn, kvinnor i riskzonen, offer för människohandel och personer med funktionsnedsättning, och andra grupper i riskzonen, bland annat hbti-personer, och att betona vikten av att utforma migrationspolitiken från ett intersektionellt perspektiv för att bemöta deras särskilda behov; att betona behovet av att utveckla ett heltäckande, förnyat och övergripande könsperspektiv för ett gemensamt internationellt bemötande av flyktingar som tar itu med kvinnors behov av särskilt skydd, även genom att bekämpa våld mot kvinnor, och som stärker kvinnors förmågor och färdigheter i återuppbyggnaden och försoningen; att uppmana FN:s medlemsstater att göra ett fristående åtagande att främja jämställdhet mellan kvinnor och män samt kvinnors och flickors egenmakt som en central del av den globala pakten, i linje med mål 5 för hållbar utveckling,

| bx) | att kräva större ansträngningar för att förhindra irreguljär migration och bekämpa smuggling av och handel med människor, i synnerhet genom bekämpning av kriminella nätverk med hjälp av ett tidigt och effektivt utbyte av relevanta underrättelseuppgifter; att förbättra metoderna för att identifiera och skydda offer och att stärka samarbetet med tredjeländer i syfte att spåra, beslagta och återvinna vinning av brottslig verksamhet i denna sektor; att på FN-nivå insistera på vikten av att ratificera och till fullo genomföra FN:s konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet och tilläggsprotokollen mot människosmuggling land-, luft- och sjövägen och för att förebygga, bekämpa och bestraffa handel med människor, särskilt kvinnor och barn, |
| --- | --- |

bx)

att kräva större ansträngningar för att förhindra irreguljär migration och bekämpa smuggling av och handel med människor, i synnerhet genom bekämpning av kriminella nätverk med hjälp av ett tidigt och effektivt utbyte av relevanta underrättelseuppgifter; att förbättra metoderna för att identifiera och skydda offer och att stärka samarbetet med tredjeländer i syfte att spåra, beslagta och återvinna vinning av brottslig verksamhet i denna sektor; att på FN-nivå insistera på vikten av att ratificera och till fullo genomföra FN:s konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet och tilläggsprotokollen mot människosmuggling land-, luft- och sjövägen och för att förebygga, bekämpa och bestraffa handel med människor, särskilt kvinnor och barn,

| by) | att säkerställa att man särskilt uppmärksammar flyktingar och asylsökande som är kvinnor och som utsätts för flera olika former av diskriminering och är mer utsatta för sexuellt och könsrelaterat våld såväl i deras ursprungsländer som under deras resor till säkrare platser; att påminna om att asylsökande som är kvinnor och flickor har specifika behov och bekymmer som skiljer sig från mäns, vilket kräver att genomförandet av all asylpolitik och alla asylförfaranden tar hänsyn till jämställdhetsperspektivet och individen; att efterlysa en förstärkning av systemen för skydd av barn och att stödja konkreta åtgärder i flykting- och migrantbarnens bästa intresse, på basis av konventionen om barnets rättigheter, |
| --- | --- |

by)

att säkerställa att man särskilt uppmärksammar flyktingar och asylsökande som är kvinnor och som utsätts för flera olika former av diskriminering och är mer utsatta för sexuellt och könsrelaterat våld såväl i deras ursprungsländer som under deras resor till säkrare platser; att påminna om att asylsökande som är kvinnor och flickor har specifika behov och bekymmer som skiljer sig från mäns, vilket kräver att genomförandet av all asylpolitik och alla asylförfaranden tar hänsyn till jämställdhetsperspektivet och individen; att efterlysa en förstärkning av systemen för skydd av barn och att stödja konkreta åtgärder i flykting- och migrantbarnens bästa intresse, på basis av konventionen om barnets rättigheter,

| bz) | att ta itu med det utbredda fenomenet statslöshet som utgör en akut utmaning för de mänskliga rättigheterna; att säkerställa att denna fråga behandlas på lämpligt sätt under de aktuella förhandlingarna om den globala pakten, |
| --- | --- |

bz)

att ta itu med det utbredda fenomenet statslöshet som utgör en akut utmaning för de mänskliga rättigheterna; att säkerställa att denna fråga behandlas på lämpligt sätt under de aktuella förhandlingarna om den globala pakten,

| ca) | att fortsätta och stärka det stöd, inbegripet finansiellt stöd, som ges till FN:s flyktingkommissariat inom ramen för dess internationella uppdrag att skydda flyktingar, även från kriminella gäng och personer som är involverade i handel med och smuggling av människor i ursprungs- och transitländer, |
| --- | --- |

ca)

att fortsätta och stärka det stöd, inbegripet finansiellt stöd, som ges till FN:s flyktingkommissariat inom ramen för dess internationella uppdrag att skydda flyktingar, även från kriminella gäng och personer som är involverade i handel med och smuggling av människor i ursprungs- och transitländer,

| cb) | att bistå länderna inom det östliga partnerskapet i att hantera problem som de har stått inför till följd av massiva interna tvångsförflyttningar från konfliktområden, och att agera bestämt för att skydda och återupprätta fördrivna personers rättigheter, inbegripet rätten till återvändande, egendomsrättigheter och rätten till personlig säkerhet, |
| --- | --- |

cb)

att bistå länderna inom det östliga partnerskapet i att hantera problem som de har stått inför till följd av massiva interna tvångsförflyttningar från konfliktområden, och att agera bestämt för att skydda och återupprätta fördrivna personers rättigheter, inbegripet rätten till återvändande, egendomsrättigheter och rätten till personlig säkerhet,

| cc) | att fortsätta att betona att det är absolut nödvändigt med utbildning för flickor och kvinnor för att skapa ekonomiska möjligheter, |
| --- | --- |

cc)

att fortsätta att betona att det är absolut nödvändigt med utbildning för flickor och kvinnor för att skapa ekonomiska möjligheter,

| cd) | att upprepa sin allvarliga oro för att hundratusentals internflyktingar och flyktingar som har flytt från sina födelseländer i samband med utdragna konflikter fortfarande är på flykt och att på nytt bekräfta alla internflyktingars och flyktingars rätt att återvända till sina ursprungsorter på ett säkert och värdigt sätt, |
| --- | --- |

cd)

att upprepa sin allvarliga oro för att hundratusentals internflyktingar och flyktingar som har flytt från sina födelseländer i samband med utdragna konflikter fortfarande är på flykt och att på nytt bekräfta alla internflyktingars och flyktingars rätt att återvända till sina ursprungsorter på ett säkert och värdigt sätt,

| ce) | att framhålla nödvändigheten av att tillhandahålla särskild finansiering för kvinnors deltagande i det internationella beslutsfattandet, |
| --- | --- |

ce)

att framhålla nödvändigheten av att tillhandahålla särskild finansiering för kvinnors deltagande i det internationella beslutsfattandet,

Utveckling

| cf) | att genomföra FN:s ambitiösa Agenda 2030 för hållbar utveckling och dess 17 mål för hållbar utveckling; att understryka EU:s ledande roll i den process som ledde fram till antagandet av Agenda 2030 för hållbar utveckling och Addis Abeba-handlingsplanen; att vidta konkreta åtgärder för att säkerställa ett effektivt genomförande av FN:s Agenda 2030 och Addis Abeba-agendan som viktiga instrument för utveckling; att säkerställa att EU och FN fortsätter att spela en viktig roll i genomförandet av FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling för att utrota fattigdomen och skapa gemensamt välstånd, motarbeta ojämlikheter, skapa en säkrare och mer rättvis värld och bekämpa klimatförändringar och skydda naturmiljön, |
| --- | --- |

cf)

att genomföra FN:s ambitiösa Agenda 2030 för hållbar utveckling och dess 17 mål för hållbar utveckling; att understryka EU:s ledande roll i den process som ledde fram till antagandet av Agenda 2030 för hållbar utveckling och Addis Abeba-handlingsplanen; att vidta konkreta åtgärder för att säkerställa ett effektivt genomförande av FN:s Agenda 2030 och Addis Abeba-agendan som viktiga instrument för utveckling; att säkerställa att EU och FN fortsätter att spela en viktig roll i genomförandet av FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling för att utrota fattigdomen och skapa gemensamt välstånd, motarbeta ojämlikheter, skapa en säkrare och mer rättvis värld och bekämpa klimatförändringar och skydda naturmiljön,

| cg) | att vidta konkreta åtgärder för att säkerställa ett effektivt genomförande av FN:s Agenda 2030 och samtliga 17 mål för hållbar utveckling som viktiga verktyg för förebyggande och hållbar utveckling; att uppmuntra och stödja länder när det gäller att ta egenansvar och upprätta nationella ramverk i syfte att uppnå de 17 målen för hållbar utveckling; att uppmuntra FN:s medlemsstater att omorientera sina budgetar mot FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling; att upprepa att EU fortfarande är världens största givare av utvecklingsbistånd med 75,7 miljarder euro i donationer, och att uppmuntra den fortsätta utvecklingen av EU:s gemensamma stöd genom att stödja medlemsstaternas fortlöpande ansträngningar för att främja fred, välstånd och hållbar utveckling i hela världen; att uppmuntra FN-medlemsstaterna att fullgöra sina åtaganden i fråga om utvecklingsbistånd och att efterlysa en stabil ram av indikatorer samt användningen av statistiska uppgifter för att bedöma situationen i utvecklingsländerna, övervaka framstegen och sörja för ansvarsskyldighet; att fortsätta sina insatser för att uppnå konsekvent politik för utveckling i alla EU-strategier, vilket är avgörande för att uppnå målen för hållbar utveckling, och att även på FN-nivå arbeta för mer konsekvent politik i enlighet med mål 17, |
| --- | --- |

cg)

att vidta konkreta åtgärder för att säkerställa ett effektivt genomförande av FN:s Agenda 2030 och samtliga 17 mål för hållbar utveckling som viktiga verktyg för förebyggande och hållbar utveckling; att uppmuntra och stödja länder när det gäller att ta egenansvar och upprätta nationella ramverk i syfte att uppnå de 17 målen för hållbar utveckling; att uppmuntra FN:s medlemsstater att omorientera sina budgetar mot FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling; att upprepa att EU fortfarande är världens största givare av utvecklingsbistånd med 75,7 miljarder euro i donationer, och att uppmuntra den fortsätta utvecklingen av EU:s gemensamma stöd genom att stödja medlemsstaternas fortlöpande ansträngningar för att främja fred, välstånd och hållbar utveckling i hela världen; att uppmuntra FN-medlemsstaterna att fullgöra sina åtaganden i fråga om utvecklingsbistånd och att efterlysa en stabil ram av indikatorer samt användningen av statistiska uppgifter för att bedöma situationen i utvecklingsländerna, övervaka framstegen och sörja för ansvarsskyldighet; att fortsätta sina insatser för att uppnå konsekvent politik för utveckling i alla EU-strategier, vilket är avgörande för att uppnå målen för hållbar utveckling, och att även på FN-nivå arbeta för mer konsekvent politik i enlighet med mål 17,

Klimatförändringar och klimatdiplomati

| ch) | att bekräfta EU:s åtagande avseende Parisavtalet, uppmuntra samtliga FN-medlemsstater att ratificera avtalet och genomföra det på ett effektivt sätt och betona att Parisavtalet måste genomföras på global nivå av samtliga FN-medlemsstater; att på nytt bekräfta behovet av en ambitiös klimatpolitik för EU och dess beredvillighet att förbättra de befintliga nationellt fastställda bidragen, inbegripet för EU, för 2030, samt behovet av att i tid utveckla en långsiktig strategi för 2050 och att stödja alla initiativ i denna riktning; att arbeta för mer effektiva åtgärder för miljömässig hållbarhet, särskilt i kampen mot klimatförändringarna genom att främja internationella åtgärder och insatser för att bevara och förbättra kvaliteten på miljön och för en hållbar förvaltning av naturresurserna; att höja vår ambitionsnivå ytterligare gällande utsläppsbegränsningar och att framhålla EU:s roll som en global ledare med avseende på klimatåtgärder, |
| --- | --- |

ch)

att bekräfta EU:s åtagande avseende Parisavtalet, uppmuntra samtliga FN-medlemsstater att ratificera avtalet och genomföra det på ett effektivt sätt och betona att Parisavtalet måste genomföras på global nivå av samtliga FN-medlemsstater; att på nytt bekräfta behovet av en ambitiös klimatpolitik för EU och dess beredvillighet att förbättra de befintliga nationellt fastställda bidragen, inbegripet för EU, för 2030, samt behovet av att i tid utveckla en långsiktig strategi för 2050 och att stödja alla initiativ i denna riktning; att arbeta för mer effektiva åtgärder för miljömässig hållbarhet, särskilt i kampen mot klimatförändringarna genom att främja internationella åtgärder och insatser för att bevara och förbättra kvaliteten på miljön och för en hållbar förvaltning av naturresurserna; att höja vår ambitionsnivå ytterligare gällande utsläppsbegränsningar och att framhålla EU:s roll som en global ledare med avseende på klimatåtgärder,

| ci) | att på nytt framhålla att klimatåtgärder är en central prioritering för Europeiska unionen; att se till att EU behåller sitt ledarskap i kampen mot klimatförändringarna och fortsätter att samarbeta med FN på detta område; att uppmana alla FN-medlemsstater att upprätthålla Parisavtalet och att skyndsamt genomföra de beslut som fattades vid FN:s klimatkonferens 2016; att öka ansträngningarna för att på nytt få Förenta staterna att delta i multilateralt samarbete om klimatförändringar, |
| --- | --- |

ci)

att på nytt framhålla att klimatåtgärder är en central prioritering för Europeiska unionen; att se till att EU behåller sitt ledarskap i kampen mot klimatförändringarna och fortsätter att samarbeta med FN på detta område; att uppmana alla FN-medlemsstater att upprätthålla Parisavtalet och att skyndsamt genomföra de beslut som fattades vid FN:s klimatkonferens 2016; att öka ansträngningarna för att på nytt få Förenta staterna att delta i multilateralt samarbete om klimatförändringar,

| cj) | att vara en proaktiv partner i samtliga FN-insatser för att främja globala partnerskap och samarbete på området utmaningar med anknytning till klimatförändringarna, och att betona att klimatet kan vara en utgångspunkt för diplomatiska förbindelser med partner med vilka andra punkter på dagordningen är mycket omtvistade, och därigenom erbjuda en möjlighet att stärka stabiliteten och freden, |
| --- | --- |

cj)

att vara en proaktiv partner i samtliga FN-insatser för att främja globala partnerskap och samarbete på området utmaningar med anknytning till klimatförändringarna, och att betona att klimatet kan vara en utgångspunkt för diplomatiska förbindelser med partner med vilka andra punkter på dagordningen är mycket omtvistade, och därigenom erbjuda en möjlighet att stärka stabiliteten och freden,

| ck) | Att trappa upp sina klimatdiplomatiska ansträngningar genom att utveckla en övergripande strategi för klimatdiplomati och integrera klimatåtgärder i alla områden för EU:s yttre åtgärder, bland annat handel, utvecklingssamarbete, humanitärt bistånd samt säkerhet och försvar, genom att ta hänsyn till att ett miljömässigt ohållbart system skapar instabilitet; att bilda en stark allians av länder och aktörer som kommer att fortsätta att stödja och bidra till målen om att begränsa den globala uppvärmningen till en bra bit under 2 oC, samtidigt som man fortsätter ansträngningarna för att begränsa temperaturökningen till 1,5 oC, |
| --- | --- |

ck)

Att trappa upp sina klimatdiplomatiska ansträngningar genom att utveckla en övergripande strategi för klimatdiplomati och integrera klimatåtgärder i alla områden för EU:s yttre åtgärder, bland annat handel, utvecklingssamarbete, humanitärt bistånd samt säkerhet och försvar, genom att ta hänsyn till att ett miljömässigt ohållbart system skapar instabilitet; att bilda en stark allians av länder och aktörer som kommer att fortsätta att stödja och bidra till målen om att begränsa den globala uppvärmningen till en bra bit under 2 oC, samtidigt som man fortsätter ansträngningarna för att begränsa temperaturökningen till 1,5 oC,

| cl) | att påminna om att klimatförändringarnas effekter upplevs olika av kvinnor och män; att understryka att kvinnor är mer utsatta och löper större risker och utsätts för fler bördor av olika skäl, allt från ojämlik tillgång till resurser, utbildning, jobbmöjligheter och markrättigheter, till sociala och kulturella normer; att betona att detta bör återspeglas i enlighet därmed; att säkerställa att kvinnor spelar en central roll i arbetet med att ta fram lösningar för minskning och anpassning till klimatförändringar, inklusive internationella klimatförhandlingar, i syfte att ta fram genusmedvetna insatser för att ta itu med underliggande ojämlikheter, |
| --- | --- |

cl)

att påminna om att klimatförändringarnas effekter upplevs olika av kvinnor och män; att understryka att kvinnor är mer utsatta och löper större risker och utsätts för fler bördor av olika skäl, allt från ojämlik tillgång till resurser, utbildning, jobbmöjligheter och markrättigheter, till sociala och kulturella normer; att betona att detta bör återspeglas i enlighet därmed; att säkerställa att kvinnor spelar en central roll i arbetet med att ta fram lösningar för minskning och anpassning till klimatförändringar, inklusive internationella klimatförhandlingar, i syfte att ta fram genusmedvetna insatser för att ta itu med underliggande ojämlikheter,

| cm) | att påminna om att i situationer där kvinnor har begränsad tillgång till och kontroll över produktionsmedel och begränsade rättigheter har de färre möjligheter att utforma beslut och påverka politiken, vilket har erkänts officiellt sedan den trettonde partskonferensen om klimatfrågor (COP 13) i Bali 2007, |
| --- | --- |

cm)

att påminna om att i situationer där kvinnor har begränsad tillgång till och kontroll över produktionsmedel och begränsade rättigheter har de färre möjligheter att utforma beslut och påverka politiken, vilket har erkänts officiellt sedan den trettonde partskonferensen om klimatfrågor (COP 13) i Bali 2007,

| cn) | att arbeta nära med små östater och andra länder som står inför klimatförändringarnas mest allvarliga konsekvenser för att säkerställa att deras röst och deras behov beaktas i de olika FN-forumen, |
| --- | --- |

cn)

att arbeta nära med små östater och andra länder som står inför klimatförändringarnas mest allvarliga konsekvenser för att säkerställa att deras röst och deras behov beaktas i de olika FN-forumen,

| co) | att inleda en offentlig och omfattande debatt med alla FN-medlemsstater avseende vikten av att respektera konstitutionella begränsningar för presidentmandat världen över. |
| --- | --- |

co)

att inleda en offentlig och omfattande debatt med alla FN-medlemsstater avseende vikten av att respektera konstitutionella begränsningar för presidentmandat världen över.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna rekommendation till rådet, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Europeiska unionens särskilda representant för mänskliga rättigheter, Europeiska utrikestjänsten och kommissionen samt för kännedom till Förenta nationernas generalförsamling och generalsekreterare. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Antagna texter, P8_TA(2017)0304.

(2)  Antagna texter, P8_TA(2017)0493.

(3)  Europaparlamentets rekommendation av den 1 mars 2018 till rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om att strypa jihadisternas inkomstkällor – åtgärder mot finansiering av terrorism, Antagna texter, P8_TA(2018)0059.

(4)  Världshälsoorganisationen, World Report on Violence and Health, Genève, 2002, s. 154; Förenta nationernas kontor för samordning av humanitära frågor, Discussion paper 2: The Nature, Scope and Motivation for Sexual Violence Against Men and Boys in Armed Conflict, som lades fram vid kontorets forskningsmöte om användningen av sexuellt våld i väpnade konflikter: fastställande av var det saknas forskning för att utforma mer effektiva insatser (den 26 juni 2008).

(5)  I enlighet med generalsekreterarens första uttalande inför FN:s säkerhetsråd den 10 januari 2017.

(6)  EUT C 215, 19.6.2018, s. 202.

---

III Förberedande akter

EUROPAPARLAMENTET

Tisdagen den 3 juli 2018

| 8.4.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 118/180 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 118/180

---

P8_TA(2018)0269

Samarbetsavtal mellan Europeiska unionen och byrån för flygtrafiksäkerhet i Afrika och Madagaskar ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 3 juli 2018 om utkastet till rådets beslut om samarbetsavtal mellan Europeiska unionen och byrån för flygtrafiksäkerhet i Afrika och Madagaskar (ASECNA) om utveckling av satellitnavigering och tillhandahållande av tilläggstjänster för civil flygtrafik inom ASECNA:s behörighetsområde (11351/2017 – C8-0018/2018 – 2017/0104(NLE))

(Godkännande)

(2020/C 118/27)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (11351/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (11351/2017),

| — | med beaktande av utkastet till samarbetsavtal mellan Europeiska unionen och byrån för flygtrafiksäkerhet i Afrika och Madagaskar (ASECNA) om utveckling av satellitnavigering och tillhandahållande av tilläggstjänster för civil flygtrafik inom ASECNA:s behörighetsområde (13661/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till samarbetsavtal mellan Europeiska unionen och byrån för flygtrafiksäkerhet i Afrika och Madagaskar (ASECNA) om utveckling av satellitnavigering och tillhandahållande av tilläggstjänster för civil flygtrafik inom ASECNA:s behörighetsområde (13661/2016),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 172 samt artikel 218.6 andra stycket a och v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0018/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 172 samt artikel 218.6 andra stycket a och v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0018/2018),

| — | med beaktande av artikel 99.1 och 99.4 samt artikel 108.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 99.1 och 99.4 samt artikel 108.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A8-0213/2018). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A8-0213/2018).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och till ASECNA. |
| --- | --- |

2.

---

| 8.4.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 118/181 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 118/181

---

P8_TA(2018)0270

Förlängning av avtalet om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan Europeiska unionen och Förenta staterna ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 3 juli 2018 om utkastet till rådets beslut om förlängning av avtalet om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan Europeiska gemenskapen och Amerikas förenta staters regering (08166/2018 – C8-0259/2018 – 2018/0067(NLE))

(Godkännande)

(2020/C 118/28)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (08166/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (08166/2018),

| — | med beaktande rådets beslut 98/591/EG av den 13 oktober 1998 om att ingå ett avtal om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan Europeiska gemenskapen och Amerikas förenta staters regering (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande rådets beslut 98/591/EG av den 13 oktober 1998 om att ingå ett avtal om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan Europeiska gemenskapen och Amerikas förenta staters regering (1),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 186 samt artikel 218.6 andra stycket a led v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0259/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 186 samt artikel 218.6 andra stycket a led v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0259/2018),

| — | med beaktande av artikel 99.1 och 99.4 samt artikel 108.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 99.1 och 99.4 samt artikel 108.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A8-0212/2018). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A8-0212/2018).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalet förlängs. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Amerikas förenta stater. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EGT L 284, 22.10.1998, s. 35.

---

| 8.4.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 118/182 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 118/182

---

P8_TA(2018)0271

Det gemensamma företaget för europeiska högpresterande datorsystem *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 3 juli 2018 om förslaget till rådets förordning om bildande av det gemensamma företaget för ett europeiskt högpresterande datorsystem (COM(2018)0008 – C8-0037/2018 – 2018/0003(NLE))

(Samråd)

(2020/C 118/29)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2018)0008), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2018)0008),

| — | med beaktande av artikel 187 och artikel 188 första stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka Europaparlamentet har hörts av rådet (C8-0037/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 187 och artikel 188 första stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka Europaparlamentet har hörts av rådet (C8-0037/2018),

| — | med beaktande av artikel 78c i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 78c i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A8-0217/2018). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A8-0217/2018).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 293.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Rådet uppmanas att höra parlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

5.

Ändring 1

Förslag till förordning

Skäl 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (2) | Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1291/2013 (15) inrättades Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation (2014–2020). Ramprogrammet syftar till att uppnå större effekter när det gäller forskning och innovation genom att kombinera medel från Horisont 2020 och den privata sektorn i offentlig-privata partnerskap på nyckelområden där forskning och innovation kan bidra till unionens bredare mål avseende konkurrenskraft och stimulera privata investeringar och hantera samhällsutmaningar. Dessa partnerskap bör bygga på ett långsiktigt engagemang, med ett balanserat bidrag från alla partner, ansvara för att deras målsättningar uppnås och stämma överens med unionens strategiska mål för forskning, utveckling och innovation. Partnerskapen bör förvaltas och drivas på ett öppet, insynsvänligt, ändamålsenligt och effektivt sätt, och en bred uppsättning aktörer, verksamma inom sina respektive specialområden, bör ges möjlighet att medverka. |

Kommissionens förslag

Ändring

(2)

Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1291/2013 (15) inrättades Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation (2014–2020). Ramprogrammet syftar till att uppnå större effekter när det gäller forskning och innovation genom att kombinera medel från Horisont 2020 och den privata sektorn i offentlig-privata partnerskap på nyckelområden där forskning och innovation kan bidra till unionens bredare mål avseende konkurrenskraft och stimulera privata investeringar och hantera samhällsutmaningar. Dessa partnerskap bör bygga på ett långsiktigt engagemang, med ett balanserat bidrag från alla partner, ansvara för att deras målsättningar uppnås och stämma överens med unionens strategiska mål för forskning, utveckling och innovation. Partnerskapen bör förvaltas och drivas på ett öppet, insynsvänligt, ändamålsenligt och effektivt sätt, och en bred uppsättning aktörer, verksamma inom sina respektive specialområden, bör ges möjlighet att medverka.

| (2) | Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1291/2013 (15) inrättades Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation (2014–2020). Ramprogrammet syftar till att uppnå större effekter när det gäller forskning och innovation genom att kombinera medel från Horisont 2020 och den privata sektorn i offentlig-privata partnerskap på nyckelområden där forskning och innovation kan bidra till unionens bredare mål avseende konkurrenskraft och stimulera privata investeringar och hantera samhällsutmaningar. Dessa partnerskap bör bygga på ett långsiktigt engagemang, med ett balanserat bidrag från alla partner, ansvara för att deras målsättningar uppnås och stämma överens med unionens strategiska mål för forskning, utveckling och innovation. Partnerskapen bör förvaltas och drivas på ett öppet, insynsvänligt, ändamålsenligt och effektivt sätt, och en bred uppsättning aktörer, verksamma inom sina respektive specialområden, bör ges möjlighet att medverka
  , och samråd bör ske på vederbörligt sätt med det civila samhällets organisationer och medborgargrupper i beslutsprocessen
  . |
| --- | --- |

(2)

Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1291/2013 (15) inrättades Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation (2014–2020). Ramprogrammet syftar till att uppnå större effekter när det gäller forskning och innovation genom att kombinera medel från Horisont 2020 och den privata sektorn i offentlig-privata partnerskap på nyckelområden där forskning och innovation kan bidra till unionens bredare mål avseende konkurrenskraft och stimulera privata investeringar och hantera samhällsutmaningar. Dessa partnerskap bör bygga på ett långsiktigt engagemang, med ett balanserat bidrag från alla partner, ansvara för att deras målsättningar uppnås och stämma överens med unionens strategiska mål för forskning, utveckling och innovation. Partnerskapen bör förvaltas och drivas på ett öppet, insynsvänligt, ändamålsenligt och effektivt sätt, och en bred uppsättning aktörer, verksamma inom sina respektive specialområden, bör ges möjlighet att medverka
  , och samråd bör ske på vederbörligt sätt med det civila samhällets organisationer och medborgargrupper i beslutsprocessen
  .

Ändring 2

Förslag till förordning

Skäl 8

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (8) | Kommissionens meddelande av den 19 april 2016, med titeln Europeiskt initiativ för molnbaserade tjänster – Att skapa en konkurrenskraftig data- och kunskapsekonomi i Europa (22), efterlyser inrättandet av en europeisk datainfrastruktur baserad på högpresterande datorkapacitet på högsta nivå och utvecklingen av ett fullskaligt europeiskt ekosystem av högpresterande datorsystem med kapacitet att utveckla ny europeisk teknik och förverkliga superdatorer i exaskala. Mot bakgrund av detta områdes betydelse och de stora utmaningar som intressenterna i unionen står inför, är det brådskande att vidta åtgärder för att samla de resurser och den kapacitet som krävs för att fullborda kedjan från forskning och utveckling till leverans och drift av högpresterande datorsystem i exaskala. Därför bör man inrätta en mekanism på unionsnivå för att sammanföra och koncentrera stödet till inrättandet av en världsledande europeisk infrastruktur för högpresterande datorsystem och forskning och innovation inom högpresterande datorsystem i medlemsstaterna, unionen och den privata sektorn. Åtkomst till denna infrastruktur bör ges åt användare från den offentliga sektorn, användare från näringslivet och användare från den akademiska världen, inklusive forskargrupper som ingår i det europeiska öppna forskningsmolnet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(8)

Kommissionens meddelande av den 19 april 2016, med titeln Europeiskt initiativ för molnbaserade tjänster – Att skapa en konkurrenskraftig data- och kunskapsekonomi i Europa (22), efterlyser inrättandet av en europeisk datainfrastruktur baserad på högpresterande datorkapacitet på högsta nivå och utvecklingen av ett fullskaligt europeiskt ekosystem av högpresterande datorsystem med kapacitet att utveckla ny europeisk teknik och förverkliga superdatorer i exaskala. Mot bakgrund av detta områdes betydelse och de stora utmaningar som intressenterna i unionen står inför, är det brådskande att vidta åtgärder för att samla de resurser och den kapacitet som krävs för att fullborda kedjan från forskning och utveckling till leverans och drift av högpresterande datorsystem i exaskala. Därför bör man inrätta en mekanism på unionsnivå för att sammanföra och koncentrera stödet till inrättandet av en världsledande europeisk infrastruktur för högpresterande datorsystem och forskning och innovation inom högpresterande datorsystem i medlemsstaterna, unionen och den privata sektorn. Åtkomst till denna infrastruktur bör ges åt användare från den offentliga sektorn, användare från näringslivet och användare från den akademiska världen, inklusive forskargrupper som ingår i det europeiska öppna forskningsmolnet.

| (8) | Kommissionens meddelande av den 19 april 2016, med titeln Europeiskt initiativ för molnbaserade tjänster – Att skapa en konkurrenskraftig data- och kunskapsekonomi i Europa (22), efterlyser inrättandet av en europeisk datainfrastruktur baserad på högpresterande datorkapacitet på högsta nivå och utvecklingen av ett fullskaligt europeiskt ekosystem av högpresterande datorsystem med kapacitet att utveckla ny europeisk teknik och förverkliga superdatorer i exaskala. Mot bakgrund av detta områdes betydelse och de stora utmaningar som intressenterna i unionen står inför, är det brådskande att vidta åtgärder för att samla de resurser och den kapacitet som krävs för att fullborda kedjan från forskning och utveckling till leverans och drift av högpresterande datorsystem i exaskala. Därför bör man inrätta en mekanism på unionsnivå för att sammanföra och koncentrera stödet till inrättandet av en världsledande europeisk infrastruktur för högpresterande datorsystem och forskning och innovation inom högpresterande datorsystem i medlemsstaterna, unionen och den privata sektorn. Åtkomst till denna infrastruktur bör ges åt användare från den offentliga sektorn, användare från näringslivet
  , inklusive små och medelstora företag,
  och användare från den akademiska världen, inklusive forskargrupper som ingår i det europeiska öppna forskningsmolnet. |
| --- | --- |

(8)

Kommissionens meddelande av den 19 april 2016, med titeln Europeiskt initiativ för molnbaserade tjänster – Att skapa en konkurrenskraftig data- och kunskapsekonomi i Europa (22), efterlyser inrättandet av en europeisk datainfrastruktur baserad på högpresterande datorkapacitet på högsta nivå och utvecklingen av ett fullskaligt europeiskt ekosystem av högpresterande datorsystem med kapacitet att utveckla ny europeisk teknik och förverkliga superdatorer i exaskala. Mot bakgrund av detta områdes betydelse och de stora utmaningar som intressenterna i unionen står inför, är det brådskande att vidta åtgärder för att samla de resurser och den kapacitet som krävs för att fullborda kedjan från forskning och utveckling till leverans och drift av högpresterande datorsystem i exaskala. Därför bör man inrätta en mekanism på unionsnivå för att sammanföra och koncentrera stödet till inrättandet av en världsledande europeisk infrastruktur för högpresterande datorsystem och forskning och innovation inom högpresterande datorsystem i medlemsstaterna, unionen och den privata sektorn. Åtkomst till denna infrastruktur bör ges åt användare från den offentliga sektorn, användare från näringslivet
  , inklusive små och medelstora företag,
  och användare från den akademiska världen, inklusive forskargrupper som ingår i det europeiska öppna forskningsmolnet.

Ändring 3

Förslag till förordning

Skäl 8a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (8a) | Det är av yttersta vikt för unionen att vara en av världens främsta superdatormakter senast 2022. Som läget är nu släpar unionen efter i utvecklingen av högpresterande datorsystem till följd av sina otillräckliga investeringar i upprättandet av ett komplett system. För att täppa till denna lucka måste unionen förvärva superdatorer i världsklass, säkra sitt försörjningssystem och sprida tjänster till näringslivet och små och medelstora företag för simulering, visualisering och prototypframställning och samtidigt säkerställa ett HPC-system som stämmer överens med unionens värden och principer. |

Kommissionens förslag

Ändring

(8a)

Det är av yttersta vikt för unionen att vara en av världens främsta superdatormakter senast 2022. Som läget är nu släpar unionen efter i utvecklingen av högpresterande datorsystem till följd av sina otillräckliga investeringar i upprättandet av ett komplett system. För att täppa till denna lucka måste unionen förvärva superdatorer i världsklass, säkra sitt försörjningssystem och sprida tjänster till näringslivet och små och medelstora företag för simulering, visualisering och prototypframställning och samtidigt säkerställa ett HPC-system som stämmer överens med unionens värden och principer.

Ändring 4

Förslag till förordning

Skäl 10

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (10) | För att förse unionen med den datorprestanda som den behöver för att hålla sin forskning i framkanten bör medlemsstaternas investeringar i högpresterande datorsystem samordnas och industrins anammande av högpresterande datorsystem stärkas. Unionen bör bli effektivare i fråga om att omvandla teknisk utveckling till högpresterande datorsystem som upphandlas i Europa och på så sätt upprätta en effektiv koppling mellan teknikutbud, medskapande design med användarna och en gemensam upphandling av system i världsklass. |

Kommissionens förslag

Ändring

(10)

För att förse unionen med den datorprestanda som den behöver för att hålla sin forskning i framkanten bör medlemsstaternas investeringar i högpresterande datorsystem samordnas och industrins anammande av högpresterande datorsystem stärkas. Unionen bör bli effektivare i fråga om att omvandla teknisk utveckling till högpresterande datorsystem som upphandlas i Europa och på så sätt upprätta en effektiv koppling mellan teknikutbud, medskapande design med användarna och en gemensam upphandling av system i världsklass.

| (10) | För att förse unionen med den datorprestanda som den behöver för att hålla sin forskning i framkanten
  och för att dra nytta av mervärdet av en gemensam åtgärd på unionsnivå
  bör medlemsstaternas investeringar i högpresterande datorsystem samordnas och industrins anammande av högpresterande datorsystem stärkas. Unionen bör bli effektivare i fråga om att omvandla teknisk utveckling till högpresterande datorsystem som upphandlas i Europa och på så sätt upprätta en effektiv koppling mellan teknikutbud, medskapande design med användarna och en gemensam upphandling av system i världsklass. |
| --- | --- |

(10)

För att förse unionen med den datorprestanda som den behöver för att hålla sin forskning i framkanten
  och för att dra nytta av mervärdet av en gemensam åtgärd på unionsnivå
  bör medlemsstaternas investeringar i högpresterande datorsystem samordnas och industrins anammande av högpresterande datorsystem stärkas. Unionen bör bli effektivare i fråga om att omvandla teknisk utveckling till högpresterande datorsystem som upphandlas i Europa och på så sätt upprätta en effektiv koppling mellan teknikutbud, medskapande design med användarna och en gemensam upphandling av system i världsklass.

Ändring 5

Förslag till förordning

Skäl 10a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (10a) | Kommissionen och medlemsstaterna måste undersöka lämpliga förvaltnings- och finansieringsramar, och då ta tillräcklig hänsyn till initiativet för det gemensamma företaget EuroHPC och dess hållbarhet och till att lika villkor måste råda i hela unionen. Medlemsstaterna bör dessutom beakta finansieringsprogrammen på ett sätt som är förenligt med kommissionens strategi. |

Kommissionens förslag

Ändring

(10a)

Kommissionen och medlemsstaterna måste undersöka lämpliga förvaltnings- och finansieringsramar, och då ta tillräcklig hänsyn till initiativet för det gemensamma företaget EuroHPC och dess hållbarhet och till att lika villkor måste råda i hela unionen. Medlemsstaterna bör dessutom beakta finansieringsprogrammen på ett sätt som är förenligt med kommissionens strategi.

Ändring 6

Förslag till förordning

Skäl 10b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (10b) | Den europeiska teknikplattformen och det avtalsbaserade offentlig-privata partnerskapet för högpresterande datorsystem är av avgörande vikt för att fastställa unionens forskningsprioriteringar vid utvecklingen av europeisk teknik inom alla segment av försörjningskedjan för HPC-lösningar. |

Kommissionens förslag

Ändring

(10b)

Den europeiska teknikplattformen och det avtalsbaserade offentlig-privata partnerskapet för högpresterande datorsystem är av avgörande vikt för att fastställa unionens forskningsprioriteringar vid utvecklingen av europeisk teknik inom alla segment av försörjningskedjan för HPC-lösningar.

Ändring 7

Förslag till förordning

Skäl 11a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (11a) | Det gemensamma företagets uppdrag är att i unionen upprätta och upprätthålla ett integrerat högpresterande datorsystem och stordataekosystem i världsklass som bygger på europeiskt ledarskap inom HPC, molntjänster och stordatateknik. |

Kommissionens förslag

Ändring

(11a)

Det gemensamma företagets uppdrag är att i unionen upprätta och upprätthålla ett integrerat högpresterande datorsystem och stordataekosystem i världsklass som bygger på europeiskt ledarskap inom HPC, molntjänster och stordatateknik.

Ändring 8

Förslag till förordning

Skäl 12

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (12) | Det gemensamma företaget bör inrättas och börja fungera under 2019 så att målet att förse unionen med en infrastruktur av pre-exaskala kan uppnås till 2020 och den teknik som krävs för att uppnå exaskalakapacitet utvecklas till 2022/2023. Eftersom cykeln för utveckling av nästa generations teknik normalt tar fyra till fem år måste åtgärderna för att uppnå målet inledas nu, så att vi kan förbli konkurrenskraftiga på den globala marknaden. |

Kommissionens förslag

Ändring

(12)

Det gemensamma företaget bör inrättas och börja fungera under 2019 så att målet att förse unionen med en infrastruktur av pre-exaskala kan uppnås till 2020 och den teknik som krävs för att uppnå exaskalakapacitet utvecklas till 2022/2023. Eftersom cykeln för utveckling av nästa generations teknik normalt tar fyra till fem år måste åtgärderna för att uppnå målet inledas nu, så att vi kan förbli konkurrenskraftiga på den globala marknaden.

| (12) | Det gemensamma företaget bör inrättas och börja fungera under 2019 så att målet att förse unionen med en infrastruktur av pre-exaskala kan uppnås till 2020 och den teknik som krävs för att
  , om möjligt,
  uppnå
  autonom
  exaskalakapacitet utvecklas till 2022/2023. Eftersom cykeln för utveckling av nästa generations teknik normalt tar fyra till fem år måste åtgärderna för att uppnå målet inledas nu, så att vi kan förbli konkurrenskraftiga på den globala marknaden. |
| --- | --- |

(12)

Det gemensamma företaget bör inrättas och börja fungera under 2019 så att målet att förse unionen med en infrastruktur av pre-exaskala kan uppnås till 2020 och den teknik som krävs för att
  , om möjligt,
  uppnå
  autonom
  exaskalakapacitet utvecklas till 2022/2023. Eftersom cykeln för utveckling av nästa generations teknik normalt tar fyra till fem år måste åtgärderna för att uppnå målet inledas nu, så att vi kan förbli konkurrenskraftiga på den globala marknaden.

Ändring 9

Förslag till förordning

Skäl 12a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (12a) | Det gemensamma företaget EuroHPC bör behandlas som en integrerad del av unionens datainfrastruktur i hela ekosystemet, och fördelarna bör marknadsföras brett. |

Kommissionens förslag

Ändring

(12a)

Det gemensamma företaget EuroHPC bör behandlas som en integrerad del av unionens datainfrastruktur i hela ekosystemet, och fördelarna bör marknadsföras brett.

Ändring 10

Förslag till förordning

Skäl 13a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (13a) | Kommissionen bör uppmuntra fler medlemsstater att ansluta sig till det gemensamma företaget EuroHPC och använda det som ett prioriterat område i forsknings- och utvecklingsprogram som motsvarar nationella verksamheter. Kommissionen bör också marknadsföra initiativet i alla medlemsstater som en del av en stark politisk och ekonomisk satsning på digital innovation. |

Kommissionens förslag

Ändring

(13a)

Kommissionen bör uppmuntra fler medlemsstater att ansluta sig till det gemensamma företaget EuroHPC och använda det som ett prioriterat område i forsknings- och utvecklingsprogram som motsvarar nationella verksamheter. Kommissionen bör också marknadsföra initiativet i alla medlemsstater som en del av en stark politisk och ekonomisk satsning på digital innovation.

Ändring 11

Förslag till förordning

Skäl 14

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (14) | Unionen, de deltagande staterna och de privata medlemmarna i det gemensamma företaget bör alla bidra ekonomiskt till det gemensamma företagets administrativa kostnader. Enligt den fleråriga budgetramen för 2014–2020 kan unionen göra förhandsåtaganden avseende de administrativa kostnaderna endast för att täcka de löpande kostnaderna fram till 2023; därför bör de deltagande staterna och de privata medlemmarna helt täcka det gemensamma företagets administrativa kostnader från och med 2024. |

Kommissionens förslag

Ändring

(14)

Unionen, de deltagande staterna och de privata medlemmarna i det gemensamma företaget bör alla bidra ekonomiskt till det gemensamma företagets administrativa kostnader. Enligt den fleråriga budgetramen för 2014–2020 kan unionen göra förhandsåtaganden avseende de administrativa kostnaderna endast för att täcka de löpande kostnaderna fram till 2023; därför bör de deltagande staterna och de privata medlemmarna helt täcka det gemensamma företagets administrativa kostnader från och med 2024.

| (14) | Unionen, de deltagande staterna och de privata medlemmarna i det gemensamma företaget bör alla bidra ekonomiskt till det gemensamma företagets administrativa kostnader. Enligt den fleråriga budgetramen för 2014–2020 kan unionen göra förhandsåtaganden avseende de administrativa kostnaderna endast för att täcka de löpande kostnaderna fram till 2023; därför bör de deltagande staterna och de privata medlemmarna helt täcka det gemensamma företagets administrativa kostnader från och med 2024
  för att säkerställa det gemensamma företagets hållbarhet på lång sikt
  . |
| --- | --- |

(14)

Unionen, de deltagande staterna och de privata medlemmarna i det gemensamma företaget bör alla bidra ekonomiskt till det gemensamma företagets administrativa kostnader. Enligt den fleråriga budgetramen för 2014–2020 kan unionen göra förhandsåtaganden avseende de administrativa kostnaderna endast för att täcka de löpande kostnaderna fram till 2023; därför bör de deltagande staterna och de privata medlemmarna helt täcka det gemensamma företagets administrativa kostnader från och med 2024
  för att säkerställa det gemensamma företagets hållbarhet på lång sikt
  .

Ändring 12

Förslag till förordning

Skäl 15a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (15a) | Alla potentiella synergieffekter mellan EuroHPC och europeiska och nationella forskningsprogram bör undersökas och främjas. Det gemensamma företaget bör integreras med befintliga ledande forsknings- och utvecklingsstrukturer, såsom det offentlig-privata partnerskapet för den europeiska teknikplattformen för högpresterande datorsystem och stordata, för att maximera effektiviteten och underlätta användningen och för att lägga grunden till en blomstrande datadriven ekonomi. |

Kommissionens förslag

Ändring

(15a)

Alla potentiella synergieffekter mellan EuroHPC och europeiska och nationella forskningsprogram bör undersökas och främjas. Det gemensamma företaget bör integreras med befintliga ledande forsknings- och utvecklingsstrukturer, såsom det offentlig-privata partnerskapet för den europeiska teknikplattformen för högpresterande datorsystem och stordata, för att maximera effektiviteten och underlätta användningen och för att lägga grunden till en blomstrande datadriven ekonomi.

Ändring 13

Förslag till förordning

Skäl 15b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (15b) | Kommissionen och medlemsstaterna bör stärka det befintliga arbetet i det europeiska partnerskapet för molntjänster med utgångspunkt i de befintliga pelarna för Prace och Géant, undvika alla eventuella intressekonflikter och erkänna deras viktiga kompletterande roller när det gäller att förverkliga ett EuroHPC-ekosystem. |

Kommissionens förslag

Ändring

(15b)

Kommissionen och medlemsstaterna bör stärka det befintliga arbetet i det europeiska partnerskapet för molntjänster med utgångspunkt i de befintliga pelarna för Prace och Géant, undvika alla eventuella intressekonflikter och erkänna deras viktiga kompletterande roller när det gäller att förverkliga ett EuroHPC-ekosystem.

Ändring 14

Förslag till förordning

Skäl 18

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (18) | Det gemensamma företaget bör ta sig an tydligt definierade frågor som kan hjälpa den akademiska världen
  och
  det europeiska näringslivet som helhet att utforma, utveckla och använda den mest innovativa tekniken för högpresterande datorsystem, och inrätta en integrerad infrastruktur i hela unionen med kapacitet för högpresterande datorsystem i världsklass, liksom snabba anslutningar och tillämpningar i framkant samt dator- och mjukvarutjänster för forskare och andra pionjäranvändare från näringslivet,
  inbegripet
  små och medelstora företag, och den offentliga sektorn. Det gemensamma företaget bör försöka minska kompetensbristen kopplad till högpresterande datorsystem. Det gemensamma företaget bör bereda vägen för den första hybridinfrastrukturen för högpresterande datorsystem i Europa, vilken integrerar klassiska datorinfrastrukturer med kvantdatorutrustning, t.ex. för att utnyttja kvantdatorn som accelerator för trådar i högpresterande datorsystem. Det är nödvändigt med ett strukturerat och samordnat finansiellt stöd på europeisk nivå för att hjälpa forskningsgrupper och det europeiska näringslivet att förbli ledande i ett mycket konkurrensutsatt internationellt sammanhang genom att ta fram resultat i världsklass och integrera dessa i konkurrenskraftiga system, för att säkerställa ett snart och brett industriellt utnyttjande av europeisk teknik i hela unionen, vilket ger stora spridningseffekter i samhället, och för att sprida riskerna och förena krafterna genom att inrikta strategier och investeringar på ett gemensamt europeiskt intresse. Kommissionen skulle efter en anmälan från en medlemsstat eller grupp av berörda medlemsstater kunna överväga att betrakta det gemensamma företagets initiativ som viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse, förutsatt att alla gällande villkor är uppfyllda i enlighet med gemenskapens rambestämmelser för statligt stöd till forskning, utveckling och innovation (25). |

Kommissionens förslag

Ändring

(18)

Det gemensamma företaget bör ta sig an tydligt definierade frågor som kan hjälpa den akademiska världen
  och
  det europeiska näringslivet som helhet att utforma, utveckla och använda den mest innovativa tekniken för högpresterande datorsystem, och inrätta en integrerad infrastruktur i hela unionen med kapacitet för högpresterande datorsystem i världsklass, liksom snabba anslutningar och tillämpningar i framkant samt dator- och mjukvarutjänster för forskare och andra pionjäranvändare från näringslivet,
  inbegripet
  små och medelstora företag, och den offentliga sektorn. Det gemensamma företaget bör försöka minska kompetensbristen kopplad till högpresterande datorsystem. Det gemensamma företaget bör bereda vägen för den första hybridinfrastrukturen för högpresterande datorsystem i Europa, vilken integrerar klassiska datorinfrastrukturer med kvantdatorutrustning, t.ex. för att utnyttja kvantdatorn som accelerator för trådar i högpresterande datorsystem. Det är nödvändigt med ett strukturerat och samordnat finansiellt stöd på europeisk nivå för att hjälpa forskningsgrupper och det europeiska näringslivet att förbli ledande i ett mycket konkurrensutsatt internationellt sammanhang genom att ta fram resultat i världsklass och integrera dessa i konkurrenskraftiga system, för att säkerställa ett snart och brett industriellt utnyttjande av europeisk teknik i hela unionen, vilket ger stora spridningseffekter i samhället, och för att sprida riskerna och förena krafterna genom att inrikta strategier och investeringar på ett gemensamt europeiskt intresse. Kommissionen skulle efter en anmälan från en medlemsstat eller grupp av berörda medlemsstater kunna överväga att betrakta det gemensamma företagets initiativ som viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse, förutsatt att alla gällande villkor är uppfyllda i enlighet med gemenskapens rambestämmelser för statligt stöd till forskning, utveckling och innovation (25).

| (18) | Det gemensamma företaget bör ta sig an tydligt definierade frågor som kan hjälpa
  inte bara
  den akademiska världen
  utan även
  det europeiska näringslivet som helhet att utforma, utveckla och använda den mest innovativa tekniken för högpresterande datorsystem, och inrätta en integrerad infrastruktur i hela unionen med kapacitet för högpresterande datorsystem i världsklass, liksom snabba anslutningar och tillämpningar i framkant samt dator- och mjukvarutjänster för forskare och andra pionjäranvändare från näringslivet,
  i synnerhet mikroföretag,
  små och medelstora
  företag och nystartade
  företag, och den offentliga sektorn. Det gemensamma företaget bör försöka minska kompetensbristen kopplad till högpresterande datorsystem
  , genom att främja kvalificering, HPC-relaterade yrkesval och erbjuda särskilda program för att främja en jämn könsfördelning inom karriärvägar på HPC-området
  . Det gemensamma företaget bör bereda vägen för den första hybridinfrastrukturen för högpresterande datorsystem i Europa, vilken integrerar klassiska datorinfrastrukturer med kvantdatorutrustning, t.ex. för att utnyttja kvantdatorn som accelerator för trådar i högpresterande datorsystem. Det är nödvändigt med ett strukturerat och samordnat finansiellt stöd på europeisk nivå för att hjälpa forskningsgrupper och det europeiska näringslivet att förbli ledande i ett mycket konkurrensutsatt internationellt sammanhang genom att ta fram resultat i världsklass och integrera dessa i konkurrenskraftiga system, för att säkerställa ett snart och brett industriellt utnyttjande av europeisk teknik i hela unionen, vilket ger stora
  positiva
  spridningseffekter i samhället, och för att sprida riskerna och förena krafterna genom att inrikta strategier och investeringar på ett gemensamt europeiskt intresse. Kommissionen skulle efter en anmälan från en medlemsstat eller grupp av berörda medlemsstater kunna överväga att betrakta det gemensamma företagets initiativ som viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse, förutsatt att alla gällande villkor är uppfyllda i enlighet med gemenskapens rambestämmelser för statligt stöd till forskning, utveckling och innovation (25). |
| --- | --- |

(18)

Det gemensamma företaget bör ta sig an tydligt definierade frågor som kan hjälpa
  inte bara
  den akademiska världen
  utan även
  det europeiska näringslivet som helhet att utforma, utveckla och använda den mest innovativa tekniken för högpresterande datorsystem, och inrätta en integrerad infrastruktur i hela unionen med kapacitet för högpresterande datorsystem i världsklass, liksom snabba anslutningar och tillämpningar i framkant samt dator- och mjukvarutjänster för forskare och andra pionjäranvändare från näringslivet,
  i synnerhet mikroföretag,
  små och medelstora
  företag och nystartade
  företag, och den offentliga sektorn. Det gemensamma företaget bör försöka minska kompetensbristen kopplad till högpresterande datorsystem
  , genom att främja kvalificering, HPC-relaterade yrkesval och erbjuda särskilda program för att främja en jämn könsfördelning inom karriärvägar på HPC-området
  . Det gemensamma företaget bör bereda vägen för den första hybridinfrastrukturen för högpresterande datorsystem i Europa, vilken integrerar klassiska datorinfrastrukturer med kvantdatorutrustning, t.ex. för att utnyttja kvantdatorn som accelerator för trådar i högpresterande datorsystem. Det är nödvändigt med ett strukturerat och samordnat finansiellt stöd på europeisk nivå för att hjälpa forskningsgrupper och det europeiska näringslivet att förbli ledande i ett mycket konkurrensutsatt internationellt sammanhang genom att ta fram resultat i världsklass och integrera dessa i konkurrenskraftiga system, för att säkerställa ett snart och brett industriellt utnyttjande av europeisk teknik i hela unionen, vilket ger stora
  positiva
  spridningseffekter i samhället, och för att sprida riskerna och förena krafterna genom att inrikta strategier och investeringar på ett gemensamt europeiskt intresse. Kommissionen skulle efter en anmälan från en medlemsstat eller grupp av berörda medlemsstater kunna överväga att betrakta det gemensamma företagets initiativ som viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse, förutsatt att alla gällande villkor är uppfyllda i enlighet med gemenskapens rambestämmelser för statligt stöd till forskning, utveckling och innovation (25).

Ändring 15

Förslag till förordning

Skäl 18a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (18a) | Det gemensamma företaget bör främja och ge europeiska forskare, näringslivet och den offentliga sektorn åtkomst till världsledande superdatorer och tillhörande tjänster, så att de får de verktyg de behöver för att stanna kvar i ledningen i den vetenskapliga och industriella konkurrensen, i syfte att bevara och stödja integrerade forskningsdatainfrastrukturer och högpresterande datorsystem. |

Kommissionens förslag

Ändring

(18a)

Det gemensamma företaget bör främja och ge europeiska forskare, näringslivet och den offentliga sektorn åtkomst till världsledande superdatorer och tillhörande tjänster, så att de får de verktyg de behöver för att stanna kvar i ledningen i den vetenskapliga och industriella konkurrensen, i syfte att bevara och stödja integrerade forskningsdatainfrastrukturer och högpresterande datorsystem.

Ändring 16

Förslag till förordning

Skäl 18b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (18b) | Det gemensamma företaget bör vara öppet för deltagande av alla medlemsstater, vilka uppmuntras att ansluta sig till det och använda det som ett prioriterat område i forsknings- och utvecklingsprogram som motsvarar nationella verksamheter. Det gemensamma företaget bör marknadsföra superdatorns verksamhet som en del av en stark politisk och ekonomisk satsning på digital innovation. |

Kommissionens förslag

Ändring

(18b)

Det gemensamma företaget bör vara öppet för deltagande av alla medlemsstater, vilka uppmuntras att ansluta sig till det och använda det som ett prioriterat område i forsknings- och utvecklingsprogram som motsvarar nationella verksamheter. Det gemensamma företaget bör marknadsföra superdatorns verksamhet som en del av en stark politisk och ekonomisk satsning på digital innovation.

Ändring 17

Förslag till förordning

Skäl 18c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (18c | ) För att bygga upp nödvändig kapacitet och säkerställa deltagande bland samtliga medlemsstater, bör ett kompetenscentrum (nedan kallat centrum) för högpresterande datorsystem med koppling till de nationella centrumen för superdatorteknik inrättas i varje medlemsstat. Centrumen bör underlätta och främja åtkomsten till HPC-ekosystem, från åtkomst till superdatorer, till åtkomst till tillämpningar och tjänster. De bör också erbjuda HPC-användare lärande och kurser för utveckling av HPC-kompetens och bör främja en ökad medvetenhet och utbildning och utåtriktad verksamhet om fördelarna med högpresterande datorsystem, särskilt för små och medelstora företag, och inleda nätverkande med berörda aktörer och andra centrum för att främja bredare innovationer som möjliggör ett fortsatt idrifttagande av högpresterande datorsystem. |

Kommissionens förslag

Ändring

(18c

) För att bygga upp nödvändig kapacitet och säkerställa deltagande bland samtliga medlemsstater, bör ett kompetenscentrum (nedan kallat centrum) för högpresterande datorsystem med koppling till de nationella centrumen för superdatorteknik inrättas i varje medlemsstat. Centrumen bör underlätta och främja åtkomsten till HPC-ekosystem, från åtkomst till superdatorer, till åtkomst till tillämpningar och tjänster. De bör också erbjuda HPC-användare lärande och kurser för utveckling av HPC-kompetens och bör främja en ökad medvetenhet och utbildning och utåtriktad verksamhet om fördelarna med högpresterande datorsystem, särskilt för små och medelstora företag, och inleda nätverkande med berörda aktörer och andra centrum för att främja bredare innovationer som möjliggör ett fortsatt idrifttagande av högpresterande datorsystem.

Ändring 18

Förslag till förordning

Skäl 18d (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (18d) | Ett brett deltagande i hela unionen och rättvis och rimlig åtkomst för tredjelandsaktörer är viktigt för att ta tillvara den fulla potentialen hos en europeisk superdator som kan bidra till europeisk vetenskaplig spetskompetens och regional konkurrenskraft. |

Kommissionens förslag

Ändring

(18d)

Ett brett deltagande i hela unionen och rättvis och rimlig åtkomst för tredjelandsaktörer är viktigt för att ta tillvara den fulla potentialen hos en europeisk superdator som kan bidra till europeisk vetenskaplig spetskompetens och regional konkurrenskraft.

Ändring 19

Förslag till förordning

Skäl 18e (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (18e) | Även om åtkomsttid till superdatorer står i proportion till ekonomiska bidrag bör lika villkor säkerställas för alla medlemsstater, forskare och industrier i unionen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(18e)

Även om åtkomsttid till superdatorer står i proportion till ekonomiska bidrag bör lika villkor säkerställas för alla medlemsstater, forskare och industrier i unionen.

Ändring 20

Förslag till förordning

Skäl 18f (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (18f) | Unionens åtkomsttid bör tilldelas genom konkurrensutsatta ansökningsomgångar som bygger på spetskompetens, oberoende av sökandens EU-nationalitet. Dessutom bör de deltagande medlemsstaterna också kunna ställa sin åtkomsttid till förfogande för andra aktörer från vetenskaps- och forskningsvärlden samt från näringslivet i unionen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(18f)

Unionens åtkomsttid bör tilldelas genom konkurrensutsatta ansökningsomgångar som bygger på spetskompetens, oberoende av sökandens EU-nationalitet. Dessutom bör de deltagande medlemsstaterna också kunna ställa sin åtkomsttid till förfogande för andra aktörer från vetenskaps- och forskningsvärlden samt från näringslivet i unionen.

Ändring 21

Förslag till förordning

Skäl 20a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (20a) | Superdatorer som förvärvas och stöds av det gemensamma företaget bör utformas och väljas ut i syfte att maximera deras effektivitet för vetenskapliga ändamål samt för näringslivets användning av dem. Därför måste kommissionen vidta åtgärder för att ytterligare stärka bedömningen av effektiviteten och kostnadseffektiviteten i sina utvärderingar. |

Kommissionens förslag

Ändring

(20a)

Superdatorer som förvärvas och stöds av det gemensamma företaget bör utformas och väljas ut i syfte att maximera deras effektivitet för vetenskapliga ändamål samt för näringslivets användning av dem. Därför måste kommissionen vidta åtgärder för att ytterligare stärka bedömningen av effektiviteten och kostnadseffektiviteten i sina utvärderingar.

Ändring 22

Förslag till förordning

Skäl 22

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (22) | Superdatorer i pre-exaskala och petaskala bör i första hand användas för offentlig forskning och innovation, för alla användare från den akademiska världen, näringslivet och den offentliga sektorn. Det gemensamma företaget bör dock tillåtas att bedriva viss begränsad ekonomisk verksamhet i privat syfte. Användare som är etablerade i unionen eller ett land som är associerat till Horisont 2020 bör beviljas åtkomst. Åtkomsträtten bör vara lika för alla användare och fördelas på ett öppet sätt. Styrelsen bör fastställa åtkomsträtten när det gäller unionens andel av åtkomsttiden för varje superdator. |

Kommissionens förslag

Ändring

(22)

Superdatorer i pre-exaskala och petaskala bör i första hand användas för offentlig forskning och innovation, för alla användare från den akademiska världen, näringslivet och den offentliga sektorn. Det gemensamma företaget bör dock tillåtas att bedriva viss begränsad ekonomisk verksamhet i privat syfte. Användare som är etablerade i unionen eller ett land som är associerat till Horisont 2020 bör beviljas åtkomst. Åtkomsträtten bör vara lika för alla användare och fördelas på ett öppet sätt. Styrelsen bör fastställa åtkomsträtten när det gäller unionens andel av åtkomsttiden för varje superdator.

| (22) | Superdatorer i pre-exaskala och petaskala bör i första hand användas för offentlig forskning och innovation
  för civila ändamål
  , för alla användare från den akademiska världen, näringslivet
  , inklusive små och medelstora företag,
  och den offentliga sektorn. Det gemensamma företaget bör dock tillåtas att bedriva viss begränsad ekonomisk verksamhet i privat syfte. Användare som är etablerade i unionen eller ett land som är associerat till Horisont 2020 bör beviljas åtkomst. Åtkomsträtten bör vara lika för alla användare och fördelas på ett öppet sätt. Styrelsen bör fastställa åtkomsträtten när det gäller unionens andel av åtkomsttiden för varje superdator. |
| --- | --- |

(22)

Superdatorer i pre-exaskala och petaskala bör i första hand användas för offentlig forskning och innovation
  för civila ändamål
  , för alla användare från den akademiska världen, näringslivet
  , inklusive små och medelstora företag,
  och den offentliga sektorn. Det gemensamma företaget bör dock tillåtas att bedriva viss begränsad ekonomisk verksamhet i privat syfte. Användare som är etablerade i unionen eller ett land som är associerat till Horisont 2020 bör beviljas åtkomst. Åtkomsträtten bör vara lika för alla användare och fördelas på ett öppet sätt. Styrelsen bör fastställa åtkomsträtten när det gäller unionens andel av åtkomsttiden för varje superdator.

Ändring 23

Förslag till förordning

Skäl 28a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (28a) | Bestämmelserna i Horisont 2020 om immateriella rättigheter, överföring av ägande av immateriella rättigheter, licenser och användning av immateriella rättigheter bör tillämpas som ett minimum för att skydda unionens ekonomiska intressen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(28a)

Bestämmelserna i Horisont 2020 om immateriella rättigheter, överföring av ägande av immateriella rättigheter, licenser och användning av immateriella rättigheter bör tillämpas som ett minimum för att skydda unionens ekonomiska intressen.

Ändring 24

Förslag till förordning

Skäl 29a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (29a) | Det belopp som behövs för inköp av superdatorn bör också täcka investering i förbättrat dataflöde och anslutning till nätet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(29a)

Det belopp som behövs för inköp av superdatorn bör också täcka investering i förbättrat dataflöde och anslutning till nätet.

Ändring 25

Förslag till förordning

Skäl 30a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (30a) | Alla leverantörer av HPC-initiativ som verkar i unionen måste konkurrera på lika villkor med samma regler för alla. |

Kommissionens förslag

Ändring

(30a)

Alla leverantörer av HPC-initiativ som verkar i unionen måste konkurrera på lika villkor med samma regler för alla.

Ändring 26

Förslag till förordning

Skäl 30b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (30b) | För att säkerställa överensstämmelse och undvika överlappning med andra befintliga initiativ på området för högpresterande datorsystem och stordata, särskilt med de avtalsbaserade offentlig-privata partnerskap inom högpresterande datorsystem och stordata som inrättades 2014 och Prace, bör sådana initiativ effektiviseras genom att integrera dem i det gemensamma företaget under perioden efter 2020. |

Kommissionens förslag

Ändring

(30b)

För att säkerställa överensstämmelse och undvika överlappning med andra befintliga initiativ på området för högpresterande datorsystem och stordata, särskilt med de avtalsbaserade offentlig-privata partnerskap inom högpresterande datorsystem och stordata som inrättades 2014 och Prace, bör sådana initiativ effektiviseras genom att integrera dem i det gemensamma företaget under perioden efter 2020.

Ändring 27

Förslag till förordning

Skäl 32

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (32) | Tillhandahållandet av finansiellt stöd till verksamheter från Fonden för ett sammanlänkat Europa bör vara förenligt med bestämmelserna för detta program
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(32)

Tillhandahållandet av finansiellt stöd till verksamheter från Fonden för ett sammanlänkat Europa bör vara förenligt med bestämmelserna för detta program
  .

| (32) | Administrativa förenklingar bör eftersträvas, och förekomsten av olika bestämmelser inom samma gemensamma företag bör undvikas. En unik uppsättning bestämmelser bör införas för alla verksamheter i det gemensamma företaget, i stället för samexistens mellan bestämmelser inom Horisont 2020 och FSE
  . |
| --- | --- |

(32)

Administrativa förenklingar bör eftersträvas, och förekomsten av olika bestämmelser inom samma gemensamma företag bör undvikas. En unik uppsättning bestämmelser bör införas för alla verksamheter i det gemensamma företaget, i stället för samexistens mellan bestämmelser inom Horisont 2020 och FSE
  .

Ändring 28

Förslag till förordning

Skäl 40

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (40) | Alla ansökningsomgångar och anbudsinfordringar inom det gemensamma företaget bör beakta löptiden för ramprogrammet Horisont 2020 och Fonden för ett sammanlänkat Europa, beroende på vad som är tillämpligt, utom i vederbörligen motiverade fall. |

Kommissionens förslag

Ändring

(40)

Alla ansökningsomgångar och anbudsinfordringar inom det gemensamma företaget bör beakta löptiden för ramprogrammet Horisont 2020 och Fonden för ett sammanlänkat Europa, beroende på vad som är tillämpligt, utom i vederbörligen motiverade fall.

| (40) | Alla ansökningsomgångar och anbudsinfordringar inom det gemensamma företaget bör beakta löptiden för ramprogrammet Horisont 2020 och Fonden för ett sammanlänkat Europa, beroende på vad som är tillämpligt, utom i vederbörligen motiverade fall.
  För den period som inte omfattas av ramprogrammet Horisont 2020 och Fonden för ett sammanlänkat Europa, bör lämpliga justeringar göras med hänsyn till den fleråriga budgetramen för perioden efter 2020, så att det gemensamma företagets verksamheter kan fortsätta. |
| --- | --- |

(40)

Alla ansökningsomgångar och anbudsinfordringar inom det gemensamma företaget bör beakta löptiden för ramprogrammet Horisont 2020 och Fonden för ett sammanlänkat Europa, beroende på vad som är tillämpligt, utom i vederbörligen motiverade fall.
  För den period som inte omfattas av ramprogrammet Horisont 2020 och Fonden för ett sammanlänkat Europa, bör lämpliga justeringar göras med hänsyn till den fleråriga budgetramen för perioden efter 2020, så att det gemensamma företagets verksamheter kan fortsätta.

Ändring 29

Förslag till förordning

Skäl 41a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (41a) | Högpresterande datorsystem är viktiga för molnutvecklingen, och dess fulla potential kan enbart förverkligas om data kan flöda fritt inom unionen med tydliga regler. |

Kommissionens förslag

Ändring

(41a)

Högpresterande datorsystem är viktiga för molnutvecklingen, och dess fulla potential kan enbart förverkligas om data kan flöda fritt inom unionen med tydliga regler.

Ändring 30

Förslag till förordning

Skäl 41b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (41b) | Dessutom bör unionsrätten i fråga om skydd av personuppgifter, integritet och säkerhet gälla alla superdatorer som ägs helt eller delvis av det gemensamma företaget eller superdatorer som ger det gemensamma företaget åtkomsttid. |

Kommissionens förslag

Ändring

(41b)

Dessutom bör unionsrätten i fråga om skydd av personuppgifter, integritet och säkerhet gälla alla superdatorer som ägs helt eller delvis av det gemensamma företaget eller superdatorer som ger det gemensamma företaget åtkomsttid.

Ändring 31

Förslag till förordning

Skäl 41c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (41c) | Det gemensamma företaget bör garantera att superdatorerna inom de högpresterande datorsystemen i unionen är tillgängliga enbart för enheter som följer unionsrätten i fråga om skydd av personuppgifter, integritet och säkerhet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(41c)

Det gemensamma företaget bör garantera att superdatorerna inom de högpresterande datorsystemen i unionen är tillgängliga enbart för enheter som följer unionsrätten i fråga om skydd av personuppgifter, integritet och säkerhet.

Ändring 32

Förslag till förordning

Skäl 41d (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (41d) | Det gemensamma företaget bör garantera att superdatorerna inom det högpresterande datorsystemet i unionen är tillgängliga enbart för enheter som är etablerade i medlemsstaterna eller associerade länder som följer unionsrätten i fråga om skydd av personuppgifter, integritet och säkerhet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(41d)

Det gemensamma företaget bör garantera att superdatorerna inom det högpresterande datorsystemet i unionen är tillgängliga enbart för enheter som är etablerade i medlemsstaterna eller associerade länder som följer unionsrätten i fråga om skydd av personuppgifter, integritet och säkerhet.

Ändring 33

Förslag till förordning

Skäl 41e (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (41e) | Vid behov bör ett internationellt samarbete med tredjeländer och mellan de deltagande länderna främjas. Åtkomst till superdatorer i unionen bör inte ges till enheter som är etablerade i tredjeländer, förutom i fall där dessa länder ger ömsesidig åtkomst till sina superdatorer. Utnyttjande av data från superdatorer i unionen bör uppmuntras, samtidigt som man säkerställer efterlevnad av unionsrätten i fråga om skydd av personuppgifter, integritet och säkerhet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(41e)

Vid behov bör ett internationellt samarbete med tredjeländer och mellan de deltagande länderna främjas. Åtkomst till superdatorer i unionen bör inte ges till enheter som är etablerade i tredjeländer, förutom i fall där dessa länder ger ömsesidig åtkomst till sina superdatorer. Utnyttjande av data från superdatorer i unionen bör uppmuntras, samtidigt som man säkerställer efterlevnad av unionsrätten i fråga om skydd av personuppgifter, integritet och säkerhet.

Ändring 34

Förslag till förordning

Artikel 2 – led 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (7) | värdenhet: ett rättssubjekt etablerat i en medlemsstat som deltar i det gemensamma företaget och som tillhandahåller anläggningar för att ta emot och driva en superdator i pre-exaskala. |

Kommissionens förslag

Ändring

(7)

värdenhet: ett rättssubjekt etablerat i en medlemsstat som deltar i det gemensamma företaget och som tillhandahåller anläggningar för att ta emot och driva en superdator i pre-exaskala.

| (7) | värdenhet: ett rättssubjekt etablerat i en medlemsstat som deltar i det gemensamma företaget och som tillhandahåller anläggningar för att ta emot och driva en superdator i 
  petaskala eller
  pre-exaskala. |
| --- | --- |

(7)

värdenhet: ett rättssubjekt etablerat i en medlemsstat som deltar i det gemensamma företaget och som tillhandahåller anläggningar för att ta emot och driva en superdator i 
  petaskala eller
  pre-exaskala.

Ändring 35

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 1 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | Tillhandahålla högpresterande datorsystem och datainfrastruktur av senaste modell för
  forskare
  ,
  näringsliv
  och den offentliga sektorn från unionen eller ett land som är associerat till Horisont 2020 och stödja utvecklingen av dess teknologier och tillämpningar inom många olika områden. |

Kommissionens förslag

Ändring

(a)

Tillhandahålla högpresterande datorsystem och datainfrastruktur av senaste modell för
  forskare
  ,
  näringsliv
  och den offentliga sektorn från unionen eller ett land som är associerat till Horisont 2020 och stödja utvecklingen av dess teknologier och tillämpningar inom många olika områden.

| (a) | Tillhandahålla högpresterande datorsystem och datainfrastruktur av senaste modell för
  forsknings- och vetenskapsvärlden, näringslivet, inklusive nystartade företag
  ,
  mikroföretag och små och medelstora företag,
  och den offentliga sektorn från unionen eller ett land som är associerat till Horisont 2020 och stödja utvecklingen av dess teknologier och tillämpningar inom många olika områden
  , i första hand för civila ändamål såsom hälso- och sjukvård, energi, smarta städer, självkörande transporter och rymdteknik
  . |
| --- | --- |

(a)

Tillhandahålla högpresterande datorsystem och datainfrastruktur av senaste modell för
  forsknings- och vetenskapsvärlden, näringslivet, inklusive nystartade företag
  ,
  mikroföretag och små och medelstora företag,
  och den offentliga sektorn från unionen eller ett land som är associerat till Horisont 2020 och stödja utvecklingen av dess teknologier och tillämpningar inom många olika områden
  , i första hand för civila ändamål såsom hälso- och sjukvård, energi, smarta städer, självkörande transporter och rymdteknik
  .

Ändring 36

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 1 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Tillhandahålla en ram för förvärv av ett integrerat superdatorsystem i 
  exaskala
  och datainfrastruktur av världsklass i unionen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(b)

Tillhandahålla en ram för förvärv av ett integrerat superdatorsystem i 
  exaskala
  och datainfrastruktur av världsklass i unionen.

| (b) | Tillhandahålla en ram för förvärv av ett integrerat superdatorsystem i 
  pre-exaskala
  och datainfrastruktur av världsklass i unionen
  , bland annat genom att stödja förvärvet av superdatorer i petaskala
  . |
| --- | --- |

(b)

Tillhandahålla en ram för förvärv av ett integrerat superdatorsystem i 
  pre-exaskala
  och datainfrastruktur av världsklass i unionen
  , bland annat genom att stödja förvärvet av superdatorer i petaskala
  .

Ändring 37

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 1 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (d) | Stödja utvecklingen av ett integrerat ekosystem av högpresterande datorsystem i unionen, som omfattar alla delar av den vetenskapliga och industriella värdekedjan, i synnerhet hårdvara, programvara, tillämpningar, tjänster, ingenjörstjänster, sammankopplingar, kunnande och kompetens. |

Kommissionens förslag

Ändring

(d)

Stödja utvecklingen av ett integrerat ekosystem av högpresterande datorsystem i unionen, som omfattar alla delar av den vetenskapliga och industriella värdekedjan, i synnerhet hårdvara, programvara, tillämpningar, tjänster, ingenjörstjänster, sammankopplingar, kunnande och kompetens.

| (d) | Stödja utvecklingen av ett integrerat ekosystem av högpresterande datorsystem i unionen, som omfattar alla delar av den vetenskapliga och industriella värdekedjan, i synnerhet hårdvara, programvara, tillämpningar, tjänster, ingenjörstjänster, sammankopplingar, kunnande och kompetens
  , för att stärka unionen som ett globalt centrum för innovation och därmed bidra till konkurrenskraft och stärkt forsknings- och utvecklingskapacitet
  . |
| --- | --- |

(d)

Stödja utvecklingen av ett integrerat ekosystem av högpresterande datorsystem i unionen, som omfattar alla delar av den vetenskapliga och industriella värdekedjan, i synnerhet hårdvara, programvara, tillämpningar, tjänster, ingenjörstjänster, sammankopplingar, kunnande och kompetens
  , för att stärka unionen som ett globalt centrum för innovation och därmed bidra till konkurrenskraft och stärkt forsknings- och utvecklingskapacitet
  .

Ändring 38

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 1 – led da (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (da) | Möjliggöra synergier och ge mervärde genom samarbete mellan deltagande medlemsstater och andra aktörer. |

Kommissionens förslag

Ändring

(da)

Möjliggöra synergier och ge mervärde genom samarbete mellan deltagande medlemsstater och andra aktörer.

Ändring 39

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 1 – led db (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (db) | Samverka med befintliga avtalsbaserade offentlig-privata partnerskap inom högpresterande datorsystem och stordata för att skapa synergieffekter och integrering. |

Kommissionens förslag

Ändring

(db)

Samverka med befintliga avtalsbaserade offentlig-privata partnerskap inom högpresterande datorsystem och stordata för att skapa synergieffekter och integrering.

Ändring 40

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 2 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (d) | Bygga och driva världsledande integrerade superdatorer och datainfrastrukturer i hela unionen,
  vilket
  är en viktig faktor för vetenskaplig spetskompetens, för digitaliseringen av näringslivet och den offentliga sektorn och för att stärka innovationskapaciteten och den globala konkurrenskraften och därigenom skapa ekonomisk tillväxt och öka sysselsättningen i unionen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(d)

Bygga och driva världsledande integrerade superdatorer och datainfrastrukturer i hela unionen,
  vilket
  är en viktig faktor för vetenskaplig spetskompetens, för digitaliseringen av näringslivet och den offentliga sektorn och för att stärka innovationskapaciteten och den globala konkurrenskraften och därigenom skapa ekonomisk tillväxt och öka sysselsättningen i unionen.

| (d) | Bygga och driva världsledande integrerade superdatorer och datainfrastrukturer i hela unionen,
  där dessa infrastrukturer
  är
  utformade för att fungera för vetenskapliga ändamål och utgör
  en viktig faktor för vetenskaplig spetskompetens, för digitaliseringen av näringslivet och den offentliga sektorn och för att stärka innovationskapaciteten och den globala konkurrenskraften och därigenom skapa ekonomisk tillväxt och öka sysselsättningen i unionen. |
| --- | --- |

(d)

Bygga och driva världsledande integrerade superdatorer och datainfrastrukturer i hela unionen,
  där dessa infrastrukturer
  är
  utformade för att fungera för vetenskapliga ändamål och utgör
  en viktig faktor för vetenskaplig spetskompetens, för digitaliseringen av näringslivet och den offentliga sektorn och för att stärka innovationskapaciteten och den globala konkurrenskraften och därigenom skapa ekonomisk tillväxt och öka sysselsättningen i unionen.

Ändring 41

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 2 – led e

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (e) | Ge tillgång till högpresterande datorbaserade infrastrukturer och tjänster för ett brett spektrum av användare från forsknings- och vetenskapsvärlden samt från näringslivet,
  inklusive
  små och medelstora företag, och den offentliga sektorn, för nya och kommande data- och datorintensiva tillämpningar och tjänster. |

Kommissionens förslag

Ändring

(e)

Ge tillgång till högpresterande datorbaserade infrastrukturer och tjänster för ett brett spektrum av användare från forsknings- och vetenskapsvärlden samt från näringslivet,
  inklusive
  små och medelstora företag, och den offentliga sektorn, för nya och kommande data- och datorintensiva tillämpningar och tjänster.

| (e) | Ge tillgång till högpresterande datorbaserade infrastrukturer och tjänster för ett brett spektrum av användare från forsknings- och vetenskapsvärlden samt från näringslivet,
  mikroföretag,
  små och medelstora företag och den offentliga sektorn, för nya och kommande data- och datorintensiva tillämpningar och tjänster. |
| --- | --- |

(e)

Ge tillgång till högpresterande datorbaserade infrastrukturer och tjänster för ett brett spektrum av användare från forsknings- och vetenskapsvärlden samt från näringslivet,
  mikroföretag,
  små och medelstora företag och den offentliga sektorn, för nya och kommande data- och datorintensiva tillämpningar och tjänster.

Ändring 42

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 2 – led f

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (f) | Överbrygga klyftan mellan forskning och utveckling och tillhandahållandet av färdiga högpresterande datorsystem i exaskala vilket stärker försörjningskedjan för digital teknik i unionen och, möjliggöra det gemensamma företagets förvärv av
  förstklassiga
  superdatorer i 
  ledarskapsklass
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(f)

Överbrygga klyftan mellan forskning och utveckling och tillhandahållandet av färdiga högpresterande datorsystem i exaskala vilket stärker försörjningskedjan för digital teknik i unionen och, möjliggöra det gemensamma företagets förvärv av
  förstklassiga
  superdatorer i 
  ledarskapsklass
  .

| (f) | Överbrygga klyftan mellan forskning och utveckling och tillhandahållandet av färdiga högpresterande datorsystem i exaskala vilket stärker försörjningskedjan för digital teknik i unionen och, möjliggöra det gemensamma företagets förvärv av superdatorer i 
  världsklass
  . |
| --- | --- |

(f)

Överbrygga klyftan mellan forskning och utveckling och tillhandahållandet av färdiga högpresterande datorsystem i exaskala vilket stärker försörjningskedjan för digital teknik i unionen och, möjliggöra det gemensamma företagets förvärv av superdatorer i 
  världsklass
  .

Ändring 43

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 2 – led h

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (h) | Sammankoppla och förena regionala, nationella och europeiska högpresterande superdatorsystem och andra datorsystem, datacenter och tillhörande programvara och tillämpningar. |

Kommissionens förslag

Ändring

(h)

Sammankoppla och förena regionala, nationella och europeiska högpresterande superdatorsystem och andra datorsystem, datacenter och tillhörande programvara och tillämpningar.

| (h) | Sammankoppla och förena regionala, nationella och europeiska högpresterande superdatorsystem och andra datorsystem, datacenter och tillhörande programvara och tillämpningar
  , utan att det äventyrar dataskydd och integritetsskydd
  . |
| --- | --- |

(h)

Sammankoppla och förena regionala, nationella och europeiska högpresterande superdatorsystem och andra datorsystem, datacenter och tillhörande programvara och tillämpningar
  , utan att det äventyrar dataskydd och integritetsskydd
  .

Ändring 44

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 2 – led i

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (i) | Öka industrins
  innovationspotential
  , särskilt de små och medelstora företagens, med hjälp av avancerade infrastrukturer och tjänster för högpresterande datorsystem. |

Kommissionens förslag

Ändring

(i)

Öka industrins
  innovationspotential
  , särskilt de små och medelstora företagens, med hjälp av avancerade infrastrukturer och tjänster för högpresterande datorsystem.

| (i) | Öka industrins, särskilt
  mikroföretagens och
  de små och medelstora företagens
  samt forsknings- och vetenskapsvärldens innovationspotential
  , med hjälp av avancerade infrastrukturer och tjänster för högpresterande datorsystem
  , däribland nationella centrum för högpresterande datorsystem och superdatorer
  . |
| --- | --- |

(i)

Öka industrins, särskilt
  mikroföretagens och
  de små och medelstora företagens
  samt forsknings- och vetenskapsvärldens innovationspotential
  , med hjälp av avancerade infrastrukturer och tjänster för högpresterande datorsystem
  , däribland nationella centrum för högpresterande datorsystem och superdatorer
  .

Ändring 45

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 2 – led j

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (j) | Förbättra förståelsen av högpresterande datorsystem och bidra till att minska kompetensbristen i unionen när det gäller högpresterande datorsystem. |

Kommissionens förslag

Ändring

(j)

Förbättra förståelsen av högpresterande datorsystem och bidra till att minska kompetensbristen i unionen när det gäller högpresterande datorsystem.

| (j) | Förbättra förståelsen av högpresterande datorsystem och bidra till att minska kompetensbristen i unionen när det gäller högpresterande datorsystem
  , genom att främja kvalificering och en jämn könsfördelning inom karriärvägar på HPC-området
  . |
| --- | --- |

(j)

Förbättra förståelsen av högpresterande datorsystem och bidra till att minska kompetensbristen i unionen när det gäller högpresterande datorsystem
  , genom att främja kvalificering och en jämn könsfördelning inom karriärvägar på HPC-området
  .

Ändring 46

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (1)   Det gemensamma företaget ska anförtro driften av varje enskild superdator i pre-exaskala som den äger till en värdenhet som valts ut i enlighet med punkt 3 och det gemensamma företagets finansiella bestämmelser enligt artikel 11. | (1)   Det gemensamma företaget ska anförtro driften av varje enskild superdator i 
  petaskala eller
  pre-exaskala som den äger till en värdenhet
  , som företräder en eller flera deltagande länder,
  som valts ut i enlighet med punkt 3 och det gemensamma företagets finansiella bestämmelser enligt artikel 11. |

Kommissionens förslag

Ändring

(1)   Det gemensamma företaget ska anförtro driften av varje enskild superdator i pre-exaskala som den äger till en värdenhet som valts ut i enlighet med punkt 3 och det gemensamma företagets finansiella bestämmelser enligt artikel 11.

(1)   Det gemensamma företaget ska anförtro driften av varje enskild superdator i 
  petaskala eller
  pre-exaskala som den äger till en värdenhet
  , som företräder en eller flera deltagande länder,
  som valts ut i enlighet med punkt 3 och det gemensamma företagets finansiella bestämmelser enligt artikel 11.

Ändring 47

Ändring 47

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 2

Artikel 6 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (2)   Superdatorer i pre-exaskala vara placerade i en deltagande stat som är en medlemsstat i unionen. En medlemsstat får inte fungera som värd för fler än en superdator i 
  exaskala
  . | (2)   Superdatorer i 
  petaskala eller
  pre-exaskala
  ska
  vara placerade i en deltagande stat som är en medlemsstat i unionen. En medlemsstat får inte fungera som värd för fler än en superdator i 
  pre-exaskala
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(2)   Superdatorer i pre-exaskala vara placerade i en deltagande stat som är en medlemsstat i unionen. En medlemsstat får inte fungera som värd för fler än en superdator i 
  exaskala
  .

(2)   Superdatorer i 
  petaskala eller
  pre-exaskala
  ska
  vara placerade i en deltagande stat som är en medlemsstat i unionen. En medlemsstat får inte fungera som värd för fler än en superdator i 
  pre-exaskala
  .

Ändring 48

Ändring 48

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 3 – inledningen

Artikel 6 – punkt 3 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (3)   Värdenheten ska väljas ut av styrelsen på grundval av bland andra följande kriterier: | (3)   Värdenheten ska väljas ut av styrelsen
  genom ett rättvist och öppet förfarande
  på grundval av bland andra följande kriterier: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(3)   Värdenheten ska väljas ut av styrelsen på grundval av bland andra följande kriterier:

(3)   Värdenheten ska väljas ut av styrelsen
  genom ett rättvist och öppet förfarande
  på grundval av bland andra följande kriterier:

Ändring 49

Ändring 49

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 3 – led c

Artikel 6 – punkt 3 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | Värdenhetens erfarenheter av installation
  och
  drift av liknande system. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

Värdenhetens erfarenheter av installation
  och
  drift av liknande system.

och

| (c) | Värdenhetens erfarenheter av installation, drift
  och underhåll
  av liknande system
  , inbegripet superdatorns energibehov
  . |
| --- | --- |

(c)

Värdenhetens erfarenheter av installation, drift
  och underhåll
  av liknande system
  , inbegripet superdatorns energibehov
  .

och underhåll

, inbegripet superdatorns energibehov

Ändring 50

Ändring 50

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 3 – led ca (nytt)

Artikel 6 – punkt 3 – led ca (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ca) | Hög skyddsnivå för data, integritet och it-säkerhet, inklusive tekniskt toppmodern hantering av risker och hot samt motståndskraft mot it-angrepp. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ca)

(ca)

Hög skyddsnivå för data, integritet och it-säkerhet, inklusive tekniskt toppmodern hantering av risker och hot samt motståndskraft mot it-angrepp.

Hög skyddsnivå för data, integritet och it-säkerhet, inklusive tekniskt toppmodern hantering av risker och hot samt motståndskraft mot it-angrepp.

Ändring 51

Ändring 51

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 4a (ny)

Artikel 6 – punkt 4a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (4a)
     
  När värdenheterna valts ut ska det gemensamma företaget säkerställa synergieffekter med de europeiska struktur- och investeringsfonderna. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(4a)
     
  När värdenheterna valts ut ska det gemensamma företaget säkerställa synergieffekter med de europeiska struktur- och investeringsfonderna.

Ändring 52

Ändring 52

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 2

Artikel 9 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (2)   Styrelsen ska fastställa de allmänna åtkomstvillkoren och får fastställa särskilda åtkomstvillkor för olika typer av användare eller tillämpningar. Tjänstekvaliteten ska vara densamma för alla användare. | (2)   Styrelsen ska fastställa de allmänna åtkomstvillkoren och får fastställa särskilda åtkomstvillkor för olika typer av användare eller tillämpningar. Tjänstekvaliteten ska vara densamma för alla användare
  , men prioritetskriterier kan fastställas i förväg utan att äventyra åtkomsten för alla potentiella användare och tillämpningar
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(2)   Styrelsen ska fastställa de allmänna åtkomstvillkoren och får fastställa särskilda åtkomstvillkor för olika typer av användare eller tillämpningar. Tjänstekvaliteten ska vara densamma för alla användare.

(2)   Styrelsen ska fastställa de allmänna åtkomstvillkoren och får fastställa särskilda åtkomstvillkor för olika typer av användare eller tillämpningar. Tjänstekvaliteten ska vara densamma för alla användare
  , men prioritetskriterier kan fastställas i förväg utan att äventyra åtkomsten för alla potentiella användare och tillämpningar
  .

Ändring 53

Ändring 53

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 3

Artikel 9 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (3)   Utan att det påverkar tillämpningen av internationella avtal som ingås av unionen, ska endast användare som är bosatta, etablerade eller lokaliserade i en medlemsstat eller ett land som är associerat till Horisont 2020 beviljas åtkomsttid, om inte annat beslutas av styrelsen i vederbörligen motiverade fall och med beaktande av unionens intressen. | (3)   Utan att det påverkar tillämpningen av internationella avtal som ingås av unionen, ska endast användare som är bosatta, etablerade eller lokaliserade i en medlemsstat eller ett land som är associerat till Horisont 2020 beviljas åtkomsttid, om inte annat beslutas av styrelsen i vederbörligen motiverade fall
  , särskilt avseende tredjeländer som har undertecknat internationella avtal om vetenskapligt samarbete och, i tillämpliga fall, om de har beviljat ömsesidig åtkomst till sin superdator,
  och med beaktande av unionens intressen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(3)   Utan att det påverkar tillämpningen av internationella avtal som ingås av unionen, ska endast användare som är bosatta, etablerade eller lokaliserade i en medlemsstat eller ett land som är associerat till Horisont 2020 beviljas åtkomsttid, om inte annat beslutas av styrelsen i vederbörligen motiverade fall och med beaktande av unionens intressen.

(3)   Utan att det påverkar tillämpningen av internationella avtal som ingås av unionen, ska endast användare som är bosatta, etablerade eller lokaliserade i en medlemsstat eller ett land som är associerat till Horisont 2020 beviljas åtkomsttid, om inte annat beslutas av styrelsen i vederbörligen motiverade fall
  , särskilt avseende tredjeländer som har undertecknat internationella avtal om vetenskapligt samarbete och, i tillämpliga fall, om de har beviljat ömsesidig åtkomst till sin superdator,
  och med beaktande av unionens intressen.

Ändring 54

Ändring 54

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 10 – punkt 2 – stycke 1

Artikel 10 – punkt 2 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Unionens andel av åtkomsttiden till varje superdator i pre-exaskala ska stå i direkt proportion till unionens finansiella bidrag till anskaffningskostnaden i förhållande till den totala kostnaden för förvärv och drift av superdatorn i pre-exaskala. Styrelsen ska fastställa åtkomsträtten till unionens andel av åtkomsttiden. | Unionens andel av åtkomsttiden till varje superdator i pre-exaskala ska stå i direkt proportion till unionens finansiella bidrag till anskaffningskostnaden i förhållande till den totala kostnaden för förvärv och drift av superdatorn i pre-exaskala.
  Åtkomst till unionens andel av tiden ska uteslutande vara inriktad på tillämpningar för civila ändamål.
  Styrelsen ska fastställa åtkomsträtten till unionens andel av åtkomsttiden. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Unionens andel av åtkomsttiden till varje superdator i pre-exaskala ska stå i direkt proportion till unionens finansiella bidrag till anskaffningskostnaden i förhållande till den totala kostnaden för förvärv och drift av superdatorn i pre-exaskala. Styrelsen ska fastställa åtkomsträtten till unionens andel av åtkomsttiden.

Unionens andel av åtkomsttiden till varje superdator i pre-exaskala ska stå i direkt proportion till unionens finansiella bidrag till anskaffningskostnaden i förhållande till den totala kostnaden för förvärv och drift av superdatorn i pre-exaskala.
  Åtkomst till unionens andel av tiden ska uteslutande vara inriktad på tillämpningar för civila ändamål.
  Styrelsen ska fastställa åtkomsträtten till unionens andel av åtkomsttiden.

Åtkomst till unionens andel av tiden ska uteslutande vara inriktad på tillämpningar för civila ändamål.

Ändring 55

Ändring 55

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 10 – punkt 2a (ny)

Artikel 10 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  Varje deltagande stats bidrag till kostnaden för åtkomsttiden ska offentliggöras. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(2a)
     
  Varje deltagande stats bidrag till kostnaden för åtkomsttiden ska offentliggöras.

Ändring 56

Ändring 56

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 17 – punkt 1

Artikel 17 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (1)   Senast den 30 juni 2022 ska kommissionen, med bistånd av oberoende experter, göra en preliminär utvärdering av det gemensamma företaget där man särskilt ska bedöma deltagandenivån i och bidragen till åtgärderna från deltagande stater, privata deltagare och deras ingående enheter och anknutna enheter samt från övriga juridiska personer. Kommissionen ska utarbeta en rapport om den utvärderingen och i rapporten ta upp sina slutsatser av utvärderingen och sina iakttagelser. Kommissionen ska sända denna rapport till Europaparlamentet och rådet senast den 31 december 2022. | (1)   Senast den 30 juni 2022 ska kommissionen, med bistånd av oberoende experter, göra en preliminär utvärdering av det gemensamma företaget där man särskilt ska bedöma deltagandenivån i och bidragen till åtgärderna från deltagande stater, privata deltagare och deras ingående enheter och anknutna enheter
  , liksom unionens näringsliv i stort,
  samt från övriga juridiska personer
  . Utvärderingen bör också identifiera andra möjliga politiska behov, inbegripet en bedömning av specifika sektorers möjlighet att fullt ut få åtkomst till och använda de möjligheter som högpresterande datorsystem erbjuder
  . Kommissionen ska utarbeta en rapport om den utvärderingen och i rapporten ta upp sina slutsatser av utvärderingen och sina iakttagelser. Kommissionen ska sända denna rapport till Europaparlamentet och rådet senast den 31 december 2022. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(1)   Senast den 30 juni 2022 ska kommissionen, med bistånd av oberoende experter, göra en preliminär utvärdering av det gemensamma företaget där man särskilt ska bedöma deltagandenivån i och bidragen till åtgärderna från deltagande stater, privata deltagare och deras ingående enheter och anknutna enheter samt från övriga juridiska personer. Kommissionen ska utarbeta en rapport om den utvärderingen och i rapporten ta upp sina slutsatser av utvärderingen och sina iakttagelser. Kommissionen ska sända denna rapport till Europaparlamentet och rådet senast den 31 december 2022.

(1)   Senast den 30 juni 2022 ska kommissionen, med bistånd av oberoende experter, göra en preliminär utvärdering av det gemensamma företaget där man särskilt ska bedöma deltagandenivån i och bidragen till åtgärderna från deltagande stater, privata deltagare och deras ingående enheter och anknutna enheter
  , liksom unionens näringsliv i stort,
  samt från övriga juridiska personer
  . Utvärderingen bör också identifiera andra möjliga politiska behov, inbegripet en bedömning av specifika sektorers möjlighet att fullt ut få åtkomst till och använda de möjligheter som högpresterande datorsystem erbjuder
  . Kommissionen ska utarbeta en rapport om den utvärderingen och i rapporten ta upp sina slutsatser av utvärderingen och sina iakttagelser. Kommissionen ska sända denna rapport till Europaparlamentet och rådet senast den 31 december 2022.

Ändring 57

Ändring 57

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 17 – punkt 3a (ny)

Artikel 17 – punkt 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  Utvärderingen ska omfatta kommersiella tjänster enligt artikel 12, på grundval av faktisk användning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(3a)
     
  Utvärderingen ska omfatta kommersiella tjänster enligt artikel 12, på grundval av faktisk användning.

Ändring 58

Ändring 58

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga – Artikel 1 – led c

Bilaga – Artikel 1 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | Inleda och förvalta förfarandet för förvärv av superdatorerna i pre-exaskala, utvärdera de erbjudanden som inkommer, förmedla finansiering inom ramen för tillgängliga medel, övervaka genomförandet av kontraktet och hantera kontrakten. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

Inleda och förvalta förfarandet för förvärv av superdatorerna i pre-exaskala, utvärdera de erbjudanden som inkommer, förmedla finansiering inom ramen för tillgängliga medel, övervaka genomförandet av kontraktet och hantera kontrakten.

| (c) | Inleda och förvalta förfarandet för förvärv av superdatorerna i pre-exaskala
  på ett öppet och transparent sätt och med bistånd av oberoende experter
  , utvärdera de erbjudanden som inkommer, förmedla finansiering inom ramen för tillgängliga medel, övervaka genomförandet av kontraktet och hantera kontrakten. |
| --- | --- |

(c)

Inleda och förvalta förfarandet för förvärv av superdatorerna i pre-exaskala
  på ett öppet och transparent sätt och med bistånd av oberoende experter
  , utvärdera de erbjudanden som inkommer, förmedla finansiering inom ramen för tillgängliga medel, övervaka genomförandet av kontraktet och hantera kontrakten.

på ett öppet och transparent sätt och med bistånd av oberoende experter

Ändring 59

Ändring 59

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga – Artikel 1 – led d

Bilaga – Artikel 1 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (d) | Välja ut värdenheten för superdatorerna i pre-exaskala, i enlighet med
  det gemensamma företagets
  finansiella regler
  enligt
  artikel 11 i denna förordning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(d)

Välja ut värdenheten för superdatorerna i pre-exaskala, i enlighet med
  det gemensamma företagets
  finansiella regler
  enligt
  artikel 11 i denna förordning.

det gemensamma företagets

enligt

| (d) | Välja ut värdenheten för superdatorerna i pre-exaskala, i enlighet med
  artikel 6.3 och med de
  finansiella regler
  som avses i
  artikel 11 i denna förordning. |
| --- | --- |

(d)

Välja ut värdenheten för superdatorerna i pre-exaskala, i enlighet med
  artikel 6.3 och med de
  finansiella regler
  som avses i
  artikel 11 i denna förordning.

artikel 6.3 och med de

som avses i

Ändring 60

Ändring 60

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga – Artikel 1 – led i

Bilaga – Artikel 1 – led i

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (i) | Tillhandahålla ekonomiskt stöd, huvudsakligen i form av bidrag, som inriktas på tillämpningar, utåtriktad verksamhet, medvetandehöjande åtgärder
  och
  yrkesmässig utveckling för att locka personal till högpresterande datorsystem, liksom att öka kompetensen och det tekniska kunnandet i detta ekosystem. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(i)

Tillhandahålla ekonomiskt stöd, huvudsakligen i form av bidrag, som inriktas på tillämpningar, utåtriktad verksamhet, medvetandehöjande åtgärder
  och
  yrkesmässig utveckling för att locka personal till högpresterande datorsystem, liksom att öka kompetensen och det tekniska kunnandet i detta ekosystem.

och

| (i) | Tillhandahålla ekonomiskt stöd, huvudsakligen i form av bidrag, som inriktas på tillämpningar, utåtriktad verksamhet, medvetandehöjande åtgärder, yrkesmässig utveckling
  och omställning
  för att locka personal till högpresterande datorsystem
  , varvid en jämn könsfördelning ska främjas
  , liksom att öka kompetensen och det tekniska kunnandet i detta ekosystem. |
| --- | --- |

(i)

Tillhandahålla ekonomiskt stöd, huvudsakligen i form av bidrag, som inriktas på tillämpningar, utåtriktad verksamhet, medvetandehöjande åtgärder, yrkesmässig utveckling
  och omställning
  för att locka personal till högpresterande datorsystem
  , varvid en jämn könsfördelning ska främjas
  , liksom att öka kompetensen och det tekniska kunnandet i detta ekosystem.

och omställning

, varvid en jämn könsfördelning ska främjas

Ändring 61

Ändring 61

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga – artikel 6 – punkt 5

Bilaga – artikel 6 – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (5) | Styrelsen ska välja sin ordförande för en period av två år. Ordförandens mandat får endast förlängas en gång, efter beslut av styrelsen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(5)

Styrelsen ska välja sin ordförande för en period av två år. Ordförandens mandat får endast förlängas en gång, efter beslut av styrelsen.

| (5) | Styrelsen ska välja sin ordförande
  bland sina medlemmar
  för en period av två år. Ordförandens mandat får endast förlängas en gång, efter beslut av styrelsen. |
| --- | --- |

(5)

Styrelsen ska välja sin ordförande
  bland sina medlemmar
  för en period av två år. Ordförandens mandat får endast förlängas en gång, efter beslut av styrelsen.

bland sina medlemmar

Ändring 62

Ändring 62

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga – artikel 8 – punkt 1 – stycke 1a (nytt)

Bilaga – artikel 8 – punkt 1 – stycke 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | När kandidatförteckningen tas fram ska en jämn könsfördelning och lika möjligheter för kvinnor och män säkerställas. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

När kandidatförteckningen tas fram ska en jämn könsfördelning och lika möjligheter för kvinnor och män säkerställas.

När kandidatförteckningen tas fram ska en jämn könsfördelning och lika möjligheter för kvinnor och män säkerställas.

Ändring 63

Ändring 63

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga – artikel 10 – punkt 2

Bilaga – artikel 10 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (2) | Den rådgivande gruppen för forskning och innovation ska ha högst
  tolv
  medlemmar, varav högst
  sex
  ska utses av de privata medlemmarna och högst
  sex
  av styrelsen. Styrelsen ska fastställa de särskilda kriterierna och det särskilda urvalsförfarandet för de medlemmar som den utser. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(2)

Den rådgivande gruppen för forskning och innovation ska ha högst
  tolv
  medlemmar, varav högst
  sex
  ska utses av de privata medlemmarna och högst
  sex
  av styrelsen. Styrelsen ska fastställa de särskilda kriterierna och det särskilda urvalsförfarandet för de medlemmar som den utser.

tolv

sex

sex

| (2) | Den rådgivande gruppen för forskning och innovation ska ha högst
  tjugo
  medlemmar, varav högst
  åtta
  ska utses av de privata medlemmarna och högst
  tolv
  av styrelsen. Styrelsen ska fastställa de särskilda kriterierna och det särskilda urvalsförfarandet för de medlemmar som den utser. |
| --- | --- |

(2)

Den rådgivande gruppen för forskning och innovation ska ha högst
  tjugo
  medlemmar, varav högst
  åtta
  ska utses av de privata medlemmarna och högst
  tolv
  av styrelsen. Styrelsen ska fastställa de särskilda kriterierna och det särskilda urvalsförfarandet för de medlemmar som den utser.

tjugo

åtta

tolv

Ändring 64

Ändring 64

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga – artikel 21 – stycke 1a (nytt)

Bilaga – artikel 21 – stycke 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Det gemensamma företaget ska säkerställa efterlevnad av unionsrätten i fråga om skydd av personuppgifter och integritet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Det gemensamma företaget ska säkerställa efterlevnad av unionsrätten i fråga om skydd av personuppgifter och integritet.

Det gemensamma företaget ska säkerställa efterlevnad av unionsrätten i fråga om skydd av personuppgifter och integritet.

Ändring 65

Ändring 65

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga – artikel 23 – punkt 2

Bilaga – artikel 23 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (2) | Det gemensamma företagets styrelse ska anta bestämmelser för att förebygga och hantera intressekonflikter som uppstår i fråga om företagets medlemmar, organ och anställda. Dessa bestämmelser ska omfatta bestämmelser om undvikande av intressekonflikter bland företrädarna för de medlemmar som ingår i styrelsen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(2)

Det gemensamma företagets styrelse ska anta bestämmelser för att förebygga och hantera intressekonflikter som uppstår i fråga om företagets medlemmar, organ och anställda. Dessa bestämmelser ska omfatta bestämmelser om undvikande av intressekonflikter bland företrädarna för de medlemmar som ingår i styrelsen.

| (2) | Det gemensamma företagets styrelse ska anta bestämmelser för att förebygga och hantera intressekonflikter som uppstår i fråga om företagets medlemmar, organ och anställda
  , i enlighet med bästa praxis i unionen
  . Dessa bestämmelser ska
  också
  omfatta bestämmelser om undvikande av intressekonflikter bland företrädarna för de medlemmar som ingår i styrelsen. |
| --- | --- |

(2)

Det gemensamma företagets styrelse ska anta bestämmelser för att förebygga och hantera intressekonflikter som uppstår i fråga om företagets medlemmar, organ och anställda
  , i enlighet med bästa praxis i unionen
  . Dessa bestämmelser ska
  också
  omfatta bestämmelser om undvikande av intressekonflikter bland företrädarna för de medlemmar som ingår i styrelsen.

, i enlighet med bästa praxis i unionen

också

---

(15)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1291/2013 av den 11 december 2013 om inrättande av Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation (2014–2020) och om upphävande av beslut nr 1982/2006/EG (EUT L 347, 20.12.2013, s. 104).

15

(15)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1291/2013 av den 11 december 2013 om inrättande av Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation (2014–2020) och om upphävande av beslut nr 1982/2006/EG (EUT L 347, 20.12.2013, s. 104).

15

(22)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt regionkommittén, Europeiskt initiativ för molnbaserade tjänster – Att skapa en konkurrenskraftig data- och kunskapsekonomi i Europa, COM(2016)0178.

22

(22)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt regionkommittén, Europeiskt initiativ för molnbaserade tjänster – Att skapa en konkurrenskraftig data- och kunskapsekonomi i Europa, COM(2016)0178.

22

(25)  Meddelande från kommissionen – Kriterier vid bedömningen av förenligheten med den inre marknaden hos statligt stöd för att främja genomförandet av viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse (EUT C 188, 20.6.2014, s. 4).

25

(25)  Meddelande från kommissionen – Kriterier vid bedömningen av förenligheten med den inre marknaden hos statligt stöd för att främja genomförandet av viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse (EUT C 188, 20.6.2014, s. 4).

25

---

| 8.4.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 118/208 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 118/208

---

P8_TA(2018)0272

Utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter – EGF/2017/009 FR/Air France

Europaparlamentets resolution av den 3 juli 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter efter en ansökan från Frankrike – EGF/2017/009 FR/Air France (COM(2018)0230 – C8-0161/2018 – 2018/2059(BUD))

(2020/C 118/30)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0230 – C8-0161/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0230 – C8-0161/2018),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1309/2013 av den 17 december 2013 om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2014–2020) och om upphävande av förordning (EG) nr 1927/2006 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1309/2013 av den 17 december 2013 om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2014–2020) och om upphävande av förordning (EG) nr 1927/2006 (1),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (2), särskilt artikel 12, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (2), särskilt artikel 12,

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (3), särskilt punkt 13, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (3), särskilt punkt 13,

| — | med beaktande av det trepartsförfarande som föreskrivs i punkt 13 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det trepartsförfarande som föreskrivs i punkt 13 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013,

| — | med beaktande av skrivelsen från utskottet för sysselsättning och sociala frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen från utskottet för sysselsättning och sociala frågor,

| — | med beaktande av skrivelsen från utskottet för regional utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen från utskottet för regional utveckling,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A8-0210/2018), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A8-0210/2018), och av följande skäl:

| A. | Unionen har inrättat lagstiftnings- och budgetinstrument för att kunna ge kompletterande stöd till arbetstagare som drabbas av konsekvenserna av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln eller av den globala finansiella och ekonomiska krisen, och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

A.

Unionen har inrättat lagstiftnings- och budgetinstrument för att kunna ge kompletterande stöd till arbetstagare som drabbas av konsekvenserna av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln eller av den globala finansiella och ekonomiska krisen, och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden.

| B. | Unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som blivit uppsagda bör vara dynamiskt och ställas till förfogande så snabbt och effektivt som möjligt. |
| --- | --- |

B.

Unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som blivit uppsagda bör vara dynamiskt och ställas till förfogande så snabbt och effektivt som möjligt.

| C. | Frankrike lämnade in ansökan EGF/2017/009 FR/Air France för ekonomiskt stöd från fonden efter 1 858 uppsägningar inom den näringsgren som i Nace rev. 2 klassificeras som huvudgrupp 51 (lufttransport) i Nuts 2-regionerna Île-de-France (FR10) och Provence-Alpes-Côte d'Azur (FR82) i Frankrike. |
| --- | --- |

C.

Frankrike lämnade in ansökan EGF/2017/009 FR/Air France för ekonomiskt stöd från fonden efter 1 858 uppsägningar inom den näringsgren som i Nace rev. 2 klassificeras som huvudgrupp 51 (lufttransport) i Nuts 2-regionerna Île-de-France (FR10) och Provence-Alpes-Côte d'Azur (FR82) i Frankrike.

| D. | Det är mycket viktigt att man stöder de europeiska flygbolagen eftersom unionens marknadsandel i den internationella lufttransportsektorn minskar. |
| --- | --- |

D.

Det är mycket viktigt att man stöder de europeiska flygbolagen eftersom unionens marknadsandel i den internationella lufttransportsektorn minskar.

| E. | Ansökan grundas på interventionskriterierna i artikel 4.1 a i förordningen om fonden, enligt vilken minst 500 arbetstagare ska ha blivit uppsagda under en referensperiod på fyra månader i ett företag i en medlemsstat. Detta omfattar även arbetstagare som har blivit uppsagda av underleverantörer eller producenter i efterföljande produktionsled och/eller egenföretagare vars verksamhet har upphört. |
| --- | --- |

E.

Ansökan grundas på interventionskriterierna i artikel 4.1 a i förordningen om fonden, enligt vilken minst 500 arbetstagare ska ha blivit uppsagda under en referensperiod på fyra månader i ett företag i en medlemsstat. Detta omfattar även arbetstagare som har blivit uppsagda av underleverantörer eller producenter i efterföljande produktionsled och/eller egenföretagare vars verksamhet har upphört.

| 1. | Europaparlamentet delar kommissionens åsikt att villkoren i artikel 4.1 i förordningen om fonden är uppfyllda och att Frankrike är berättigat till ekonomiskt stöd på 9 894 483 EUR enligt denna förordning, vilket utgör 60 % av de totala kostnaderna på 16 490 805 EUR, inbegripet utgifter för individanpassade tjänster på 16 410 805 EUR och utgifter för förberedande åtgärder samt för förvaltning, information och marknadsföring, kontroll och rapportering på 80 000 EUR. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet noterar att de franska myndigheterna lämnade in ansökan den 23 oktober 2017 och att kommissionen, utifrån den ytterligare information som Frankrike lämnade, slutförde sin bedömning den 23 april 2018 och underrättade parlamentet samma dag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet konstaterar att Frankrike började erbjuda de individanpassade tjänsterna till de berörda stödmottagarna den 19 maj 2015, och den period som berättigar till ekonomiskt stöd från fonden kommer därför att löpa från och med den 19 maj 2015 till och med den 23 oktober 2019. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet påpekar att detta är den andra ansökan från Frankrike om ekonomiskt stöd från fonden i samband med uppsägningar hos Air France och den tredje ansökan som avser lufttransport. Ansökan EGF/2013/014 FR/Air France från 2013 och EGF/2015/004 IT Alitalia från 2015 ledde till ett positivt beslut (4). |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet påminner om att det ekonomiska stödet från fonden är riktat till uppsagda arbetstagare i syfte att underlätta för dessa att finna alternativ sysselsättning och utgör inte en subvention till företagen. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet noterar att Frankrike hävdar att uppsägningarna är kopplade till genomgripande strukturförändringar inom världshandeln till följd av globaliseringen, och särskilt till de allvarliga ekonomiska störningar som den internationella lufttransportsektorn har drabbats av, framför allt minskningen av unionens marknadsandel till följd av att tre stora företag vid Persiska viken, som får mycket omfattande statligt stöd och subventioner, kraftigt har ökat sin verksamhet. Dessa företag tillämpar dessutom mindre stränga sociala bestämmelser och miljöbestämmelser i förhållande till de europeiska företagen. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet beklagar omfattningen av de subventioner och det statliga stöd som Emirates, Qatar Airways och Etihad Airways får, vilket leder till en massiv ökning av deras kapacitet och försvagar ställningen för europeiska flygplatser, bland annat Paris Charles de Gaulle. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet påminner om att kommissionen den 8 juni 2017 lade fram ett förslag till förordning om skydd av konkurrensen inom luftfarten (5), som syftar till att säkerställa rättvis konkurrens mellan lufttrafikföretag i unionen och lufttrafikföretag i tredjeländer, i syfte att upprätthålla förhållanden som gynnar framväxten av ett högt antal förbindelser. Parlamentet noterar att parlamentet och rådet förväntas inleda förhandlingar om detta lagstiftningsförslag under hösten 2018. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet påminner om att de uppsägningar som skett vid Air France förväntas ha en betydande negativ inverkan på den lokala ekonomin, som har problem med långtidsarbetslöshet och med omplacering av arbetssökande i åldrarna 50 år och uppåt. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar Air France att säkerställa den nödvändiga sociala dialogen av hög kvalitet. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet noterar att ansökan avser 1 858 uppsagda arbetstagare vid Air France och att 76,2 % av alla uppsägningar ägde rum i Île-de-France, varvid merparten är 55–64 år. Parlamentet erkänner vikten av aktiva arbetsmarknadsåtgärder som samfinansieras av fonden för att förbättra möjligheterna för återinträde på arbetsmarknaden. Parlamentet noterar vidare att ingen av de uppsagda arbetstagarna är i åldersgruppen 25–29 år eller över 64 år gamla. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet noterar att Frankrike planerar fem olika typer av åtgärder för de uppsagda arbetstagare som omfattas av denna ansökan:






  (i) | rådgivningstjänster och yrkesvägledning för arbetstagare, |
| --- | --- | --- |

12.

(i)

rådgivningstjänster och yrkesvägledning för arbetstagare,

| (ii) | yrkesutbildning, |
| --- | --- |

(ii)

yrkesutbildning,

| (iii) | bidrag för företagsrekonstruktion eller startbidrag, |
| --- | --- |

(iii)

bidrag för företagsrekonstruktion eller startbidrag,

| (iv) | arbetssökarbidrag och |
| --- | --- |

(iv)

arbetssökarbidrag och

| (v) | flyttbidrag. |
| --- | --- |

(v)

flyttbidrag.

| 13. | Europaparlamentet välkomnar det sätt på vilket det samordnade paketet av individanpassade tjänster har tagits fram i samråd med företrädare för de berörda stödmottagarna och arbetsmarknadens parter, liksom avtalen mellan Air France, fackföreningar och det centrala företagsrådet som garanterade att alla avgångar var frivilliga. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet noterar att fondens individanpassade tjänster riktar sig till arbetstagare som vid tidpunkten för sin frivilliga uppsägning ännu inte har någon exakt plan för hur de ska komma tillbaka in på arbetsmarknaden och som vill delta i omskolning, rådgivning, vägledning eller stödåtgärder för att starta eller överta ett företag. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet konstaterar att enligt den franska arbetsmarknadslagstiftningen måste ett företag som sysselsätter fler än tusen människor föreslå åtgärder och att ansökan till fonden inte innehåller något bidrag för de första fyra månaderna av ledigheten för återintegrering på arbetsmarknaden, vilket motsvarar den kortaste perioden enligt lagstiftningen. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet noterar att inkomststödjande åtgärder motsvarar högst 35 % av det totala paketet med individanpassade tjänster som fastställs i förordningen om fonden, och att dessa åtgärder förutsätter att de berörda stödmottagarna aktivt söker arbete eller deltar i utbildning. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet påminner om att det samordnade paketet med individanpassade tjänster ska utformas utifrån framtida utsikter på arbetsmarknaden och önskad kompetens, och vara förenligt med övergången till en resurseffektiv och hållbar ekonomi, i enlighet med artikel 7 i förordningen om fonden. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet betonar att de franska myndigheterna har bekräftat att de åtgärder som avses inte får stöd från andra av unionens fonder eller finansieringsinstrument. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet upprepar att stödet från fonden varken får ersätta åtgärder som åligger företagen enligt nationell rätt eller kollektivavtal, eller åtgärder för omstrukturering av företag eller sektorer. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppmana nationella myndigheter att i framtida förslag lämna mer information om de sektorer som har tillväxtpotential och därför kan förväntas anställa, och att samla in underbyggda uppgifter om effekterna av finansieringen från fonden, inbegripet om kvaliteten på sysselsättningen i fråga och hur många som kan återintegreras tack vare insatser via fonden. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att övervaka genomförandet av fonden och att rapportera tillbaka till parlamentet. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet påminner om sin uppmaning till kommissionen om att säkra allmänhetens tillgång till samtliga handlingar som berör ansökningar om medel ur fonden. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

24.

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 855.

(2)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 884.

(3)  EUT C 373, 20.12.2013, s. 1.

(4)  Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2015/44 av den 17 december 2014 om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 13 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2013/014 FR/Air France från Frankrike) (EUT L 8, 14.1.2015, s. 18).

(5)  COM(2017)0289.

---

BILAGA

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter efter en ansökan från Frankrike – EGF/2017/009 FR/Air France

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, beslut (EU) 2018/1093.)

---

| 8.4.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 118/213 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 118/213

---

P8_TA(2018)0275

Inrättande av ett europeiskt försvarsindustriellt utvecklingsprogram ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 3 juli 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett europeiskt försvarsindustriellt utvecklingsprogram som syftar till att stödja konkurrenskraften och innovationskapaciteten inom unionens försvarsindustri (COM(2017)0294 – C8-0180/2017 – 2017/0125(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2020/C 118/31)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2017)0294), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2017)0294),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 173 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0180/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 173 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0180/2017),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 7 december 2017 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 7 december 2017 (1),

| — | efter att ha hört Regionkommittén, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Regionkommittén,

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 7 juni 2018 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 7 juni 2018 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandena från utskottet för utrikesfrågor, budgetutskottet och utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A8–0037/2018). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandena från utskottet för utrikesfrågor, budgetutskottet och utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A8–0037/2018).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet godkänner parlamentets och rådets gemensamma uttalande, som bifogas denna resolution och som kommer att offentliggöras i Europeiska unionens offentliga tidning, L-serien, tillsammans med den slutliga lagstiftningsakten. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet tar del av kommissionens uttalande, som bifogas denna resolution. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  EUT C 129, 11.4.2018, s. 51.

---

P8_TC1-COD(2017)0125

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 3 juli 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/... om inrättande av ett europeiskt försvarsindustriellt utvecklingsprogram som syftar till att stödja konkurrenskraften och innovationsförmågan inom unionens försvarsindustri

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2018/1092.)

---

BILAGA TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTIONEN

GEMENSAMT UTTALANDE OM FINANSIERINGEN AV DET EUROPEISKA FÖRSVARSINDUSTRIELLA UTVECKLINGSPROGRAMMET

Europaparlamentet och rådet enas, utan att det påverkar budgetmyndighetens befogenheter under det årliga budgetförfarandet, om att finansieringen av de europeiska försvarsindustriella utvecklingsprogrammen under åren 2019–2020 kommer att tillgodoses enligt följande:

| — | 200 miljoner EUR från den outnyttjade marginalen. |
| --- | --- |

—

200 miljoner EUR från den outnyttjade marginalen.

| — | 116,1 miljoner EUR från FSE. |
| --- | --- |

—

116,1 miljoner EUR från FSE.

| — | 3,9 miljoner EUR från Egnos. |
| --- | --- |

—

3,9 miljoner EUR från Egnos.

| — | 104,1 miljoner EUR från Galileo. |
| --- | --- |

—

104,1 miljoner EUR från Galileo.

| — | 12 miljoner EUR från Copernicus. |
| --- | --- |

—

12 miljoner EUR från Copernicus.

| — | 63,9 miljoner EUR från Iter. |
| --- | --- |

—

63,9 miljoner EUR från Iter.

KOMMISSIONENS UTTALANDE MED EUROPAPARLAMENTETS STÖD OM GENOMFÖRANDET AV DET EUROPEISKA FÖRSVARSINDUSTRIELLA UTVECKLINGSPROGRAMMET

För att genomföra det europeiska försvarsindustriella utvecklingsprogrammet på ett effektivt sätt och säkerställa full överensstämmelse med andra unionsinitiativ har kommissionen för avsikt att genomföra programmet inom ramen för direkt förvaltning i enlighet med artikel 62.1 a i budgetförordningen.”

---

| 8.4.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 118/215 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 118/215

---

P8_TA(2018)0276

Integrerad statistik över jordbruksföretag ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 3 juli 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om integrerad statistik över jordbruksföretag och om upphävande av förordningarna (EG) nr 1166/2008 och (EU) nr 1337/2011 (COM(2016)0786 – C8-0514/2016 – 2016/0389(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2020/C 118/32)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2016)0786), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2016)0786),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 338 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0514/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 338 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0514/2016),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 8 maj 2018 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 8 maj 2018 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A8-0300/2017). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A8-0300/2017).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2016)0389

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 3 juli 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/... om integrerad statistik över jordbruksföretag och om upphävande av förordningarna (EG) nr 1166/2008 och (EU) nr 1337/2011

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2018/1091.)

---

| 8.4.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 118/216 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 118/216

---

P8_TA(2018)0277

Meddelande om projekt för investeringar i energiinfrastruktur inom Europeiska unionen ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 3 juli 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 256/2014 om anmälan till kommissionen av projekt för investeringar i energiinfrastruktur inom Europeiska unionen (COM(2017)0769 – C8-0448/2017 – 2017/0347(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2020/C 118/33)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2017)0769), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2017)0769),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 194 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0448/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 194 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0448/2017),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 14 februari 2018 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 14 februari 2018 (1),

| — | efter att ha hört Regionkommittén, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Regionkommittén,

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 27 juni 2018 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 27 juni 2018 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A8-0211/2018). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A8-0211/2018).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 227, 28.6.2018, s. 103.

---

P8_TC1-COD(2017)0347

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 3 juli 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/... om upphävande av förordning (EU) nr 256/2014 om anmälan till kommissionen av projekt för investeringar i energiinfrastruktur inom Europeiska unionen

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2018/1504)

---

| 8.4.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 118/217 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 118/217

---

P8_TA(2018)0278

Åtgärder för att stärka det administrativa samarbetet på mervärdesskatteområdet *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 3 juli 2018 om det ändrade förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 904/2010 vad gäller åtgärder för att stärka det administrativa samarbetet på mervärdesskatteområdet (COM(2017)0706 – C8-0441/2017 – 2017/0248(CNS))

(Särskilt lagstiftningsförfarande – samråd)

(2020/C 118/34)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2017)0706), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2017)0706),

| — | med beaktande av artikel 113 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken Europaparlamentet har hörts av rådet (C8-0441/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 113 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken Europaparlamentet har hörts av rådet (C8-0441/2017),

| — | med beaktande av artikel 78c i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 78c i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A8-0215/2018). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A8-0215/2018).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 293.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Rådet uppmanas att höra Europaparlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

5.

Ändring 1

Förslag till förordning

Skäl 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (1a) | Mervärdesskattebedrägerier är ofta kopplade till organiserad brottslighet och ett mycket litet antal av dessa organiserade nätverk kan hållas ansvariga för gränsöverskridande mervärdesskattebedrägerier för miljarder euro, som inte bara påverkar medlemsstaternas skatteuppbörd utan också har en negativ inverkan på unionens egna medel. Därför har medlemsstaterna ett gemensamt ansvar för att skydda mervärdesskatteintäkterna i alla medlemsstater. |

Kommissionens förslag

Ändring

(1a)

Mervärdesskattebedrägerier är ofta kopplade till organiserad brottslighet och ett mycket litet antal av dessa organiserade nätverk kan hållas ansvariga för gränsöverskridande mervärdesskattebedrägerier för miljarder euro, som inte bara påverkar medlemsstaternas skatteuppbörd utan också har en negativ inverkan på unionens egna medel. Därför har medlemsstaterna ett gemensamt ansvar för att skydda mervärdesskatteintäkterna i alla medlemsstater.

Ändring 2

Förslag till förordning

Skäl 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2) | Det
  är
  ofta
  nödvändigt att utföra
  en administrativ utredning för att bekämpa mervärdesskattebedrägerier, särskilt när den beskattningsbara personen inte är etablerad i den medlemsstat där skatten ska betalas. För att säkerställa en korrekt tillämpning av mervärdesskattesystemet
  och för att
  undvika överlappande arbete och
  administrativ börda
  för skattemyndigheter och företag
  bör den medlemsstat där den beskattningsbara personen är etablerad
  ,
  om minst två medlemsstater anser att det nödvändigt att göra
  en administrativ utredning av de belopp som deklarerats av en beskattningsbar person som inte är etablerad på deras territorium, men som beskattas där, genomföra utredningen och de anmodande medlemsstaterna bistå etableringsmedlemsstaten genom att aktivt delta i 
  revisionen
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

2)

Det
  är
  ofta
  nödvändigt att utföra
  en administrativ utredning för att bekämpa mervärdesskattebedrägerier, särskilt när den beskattningsbara personen inte är etablerad i den medlemsstat där skatten ska betalas. För att säkerställa en korrekt tillämpning av mervärdesskattesystemet
  och för att
  undvika överlappande arbete och
  administrativ börda
  för skattemyndigheter och företag
  bör den medlemsstat där den beskattningsbara personen är etablerad
  ,
  om minst två medlemsstater anser att det nödvändigt att göra
  en administrativ utredning av de belopp som deklarerats av en beskattningsbar person som inte är etablerad på deras territorium, men som beskattas där, genomföra utredningen och de anmodande medlemsstaterna bistå etableringsmedlemsstaten genom att aktivt delta i 
  revisionen
  .

| (2) | Det
  krävs
  ofta en administrativ utredning för att bekämpa mervärdesskattebedrägerier, särskilt när den beskattningsbara personen inte är etablerad i den medlemsstat där skatten ska betalas. För att säkerställa en korrekt tillämpning av mervärdesskattesystemet, undvika överlappande arbete och
  minska den administrativa bördan
  för skattemyndigheter och företag,
  måste
  en administrativ utredning
  utföras
  av de belopp som deklarerats av en beskattningsbar person som inte är etablerad på deras territorium, men som beskattas där
  . Den medlemsstat där den beskattningsbara personen är etablerad måste
  genomföra utredningen och de anmodande medlemsstaterna
  måste
  bistå etableringsmedlemsstaten genom att aktivt delta i 
  utredningen
  . |
| --- | --- |

(2)

Det
  krävs
  ofta en administrativ utredning för att bekämpa mervärdesskattebedrägerier, särskilt när den beskattningsbara personen inte är etablerad i den medlemsstat där skatten ska betalas. För att säkerställa en korrekt tillämpning av mervärdesskattesystemet, undvika överlappande arbete och
  minska den administrativa bördan
  för skattemyndigheter och företag,
  måste
  en administrativ utredning
  utföras
  av de belopp som deklarerats av en beskattningsbar person som inte är etablerad på deras territorium, men som beskattas där
  . Den medlemsstat där den beskattningsbara personen är etablerad måste
  genomföra utredningen och de anmodande medlemsstaterna
  måste
  bistå etableringsmedlemsstaten genom att aktivt delta i 
  utredningen
  .

Ändring 3

Förslag till förordning

Skäl 11

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 11) | För att kunna säkerställa ändamålsenlig och effektiv tillsyn i fråga om mervärdeskatt vid gränsöverskridande transaktioner innehåller förordning (EU) nr 904/2010 bestämmelser om tjänstemäns närvaro på administrativa kontor och under administrativa utredningar i andra medlemsstater. För att stärka skattemyndigheternas förmåga att kontrollera gränsöverskridande leveranser bör gemensamma revisioner göras för att tjänstemän från två eller fler medlemsstater ska kunna bilda en gemensam revisionsgrupp och aktivt delta i en gemensam administrativ utredning. |

Kommissionens förslag

Ändring

11)

För att kunna säkerställa ändamålsenlig och effektiv tillsyn i fråga om mervärdeskatt vid gränsöverskridande transaktioner innehåller förordning (EU) nr 904/2010 bestämmelser om tjänstemäns närvaro på administrativa kontor och under administrativa utredningar i andra medlemsstater. För att stärka skattemyndigheternas förmåga att kontrollera gränsöverskridande leveranser bör gemensamma revisioner göras för att tjänstemän från två eller fler medlemsstater ska kunna bilda en gemensam revisionsgrupp och aktivt delta i en gemensam administrativ utredning.

| (11) | För att kunna säkerställa ändamålsenlig och effektiv tillsyn i fråga om mervärdeskatt vid gränsöverskridande transaktioner innehåller förordning (EU) nr 904/2010 bestämmelser om tjänstemäns närvaro på administrativa kontor och under administrativa utredningar i andra medlemsstater. För att stärka skattemyndigheternas förmåga att kontrollera gränsöverskridande leveranser
  med hjälp av utökade tekniska och mänskliga resurser,
  bör gemensamma revisioner göras för att tjänstemän från två eller fler medlemsstater ska kunna bilda en gemensam revisionsgrupp och aktivt delta i en gemensam administrativ utredning
  , i en samarbetsinriktad och produktiv anda och enligt villkor som medlemsstaterna enats om, för att upptäcka och motverka gränsöverskridande mervärdesskattebedrägerier som för närvarande undergräver medlemsstaternas skattebaser
  . |
| --- | --- |

(11)

För att kunna säkerställa ändamålsenlig och effektiv tillsyn i fråga om mervärdeskatt vid gränsöverskridande transaktioner innehåller förordning (EU) nr 904/2010 bestämmelser om tjänstemäns närvaro på administrativa kontor och under administrativa utredningar i andra medlemsstater. För att stärka skattemyndigheternas förmåga att kontrollera gränsöverskridande leveranser
  med hjälp av utökade tekniska och mänskliga resurser,
  bör gemensamma revisioner göras för att tjänstemän från två eller fler medlemsstater ska kunna bilda en gemensam revisionsgrupp och aktivt delta i en gemensam administrativ utredning
  , i en samarbetsinriktad och produktiv anda och enligt villkor som medlemsstaterna enats om, för att upptäcka och motverka gränsöverskridande mervärdesskattebedrägerier som för närvarande undergräver medlemsstaternas skattebaser
  .

Ändring 4

Förslag till förordning

Skäl 13

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 13) | För att bekämpa de allvarligaste gränsöverskridande bedrägerierna är det nödvändigt att klargöra och stärka Eurofiscs styrning, uppgifter och funktion. Sambandstjänstemännen i Eurofisc bör kunna få tillgång till, utbyta, behandla och analysera all nödvändig information snabbt och samordna eventuella uppföljningsåtgärder. Det är också nödvändigt att stärka samarbetet med andra myndigheter som deltar i bekämpningen av mervärdesskattebedrägerier på unionsnivå, i synnerhet genom utbyte av riktad information med Europol och Europeiska byrån för bedrägeribekämpning. Därför bör sambandstjänstemännen för Eurofisc
  kunna utbyta
  , på eget initiativ eller på grundval av en begäran, information och underrättelser med Europol
  och
  Europeiska byrån för bedrägeribekämpning. Detta skulle göra det möjligt för sambandstjänstemännen för Eurofisc att få tillgång till uppgifter och underrättelser som innehas av Europol och Europeiska byrån för bedrägeribekämpning, för att identifiera dem som bär det verkliga ansvaret för mervärdesskattebedrägerierna. |

Kommissionens förslag

Ändring

13)

För att bekämpa de allvarligaste gränsöverskridande bedrägerierna är det nödvändigt att klargöra och stärka Eurofiscs styrning, uppgifter och funktion. Sambandstjänstemännen i Eurofisc bör kunna få tillgång till, utbyta, behandla och analysera all nödvändig information snabbt och samordna eventuella uppföljningsåtgärder. Det är också nödvändigt att stärka samarbetet med andra myndigheter som deltar i bekämpningen av mervärdesskattebedrägerier på unionsnivå, i synnerhet genom utbyte av riktad information med Europol och Europeiska byrån för bedrägeribekämpning. Därför bör sambandstjänstemännen för Eurofisc
  kunna utbyta
  , på eget initiativ eller på grundval av en begäran, information och underrättelser med Europol
  och
  Europeiska byrån för bedrägeribekämpning. Detta skulle göra det möjligt för sambandstjänstemännen för Eurofisc att få tillgång till uppgifter och underrättelser som innehas av Europol och Europeiska byrån för bedrägeribekämpning, för att identifiera dem som bär det verkliga ansvaret för mervärdesskattebedrägerierna.

| (13) | För att bekämpa de allvarligaste gränsöverskridande bedrägerierna är det nödvändigt att klargöra och stärka Eurofiscs styrning, uppgifter och funktion. Sambandstjänstemännen i Eurofisc bör kunna få tillgång till, utbyta, behandla och analysera all nödvändig information snabbt och samordna eventuella uppföljningsåtgärder. Det är också nödvändigt att stärka samarbetet med andra myndigheter som deltar i bekämpningen av mervärdesskattebedrägerier på unionsnivå, i synnerhet genom utbyte av riktad information med Europol och Europeiska byrån för bedrägeribekämpning. Därför bör sambandstjänstemännen för Eurofisc, på eget initiativ eller på grundval av en begäran,
  utbyta
  information och underrättelser med Europol, Europeiska byrån för bedrägeribekämpning
  och, för deltagande medlemsstater, Europeiska åklagarmyndigheten, särskilt vid misstanke om mervärdesskattebedrägerier över ett visst belopp
  . Detta skulle göra det möjligt för sambandstjänstemännen för Eurofisc att få tillgång till uppgifter och underrättelser som innehas av Europol och Europeiska byrån för bedrägeribekämpning, för att identifiera dem som bär det verkliga ansvaret för mervärdesskattebedrägerierna. |
| --- | --- |

(13)

För att bekämpa de allvarligaste gränsöverskridande bedrägerierna är det nödvändigt att klargöra och stärka Eurofiscs styrning, uppgifter och funktion. Sambandstjänstemännen i Eurofisc bör kunna få tillgång till, utbyta, behandla och analysera all nödvändig information snabbt och samordna eventuella uppföljningsåtgärder. Det är också nödvändigt att stärka samarbetet med andra myndigheter som deltar i bekämpningen av mervärdesskattebedrägerier på unionsnivå, i synnerhet genom utbyte av riktad information med Europol och Europeiska byrån för bedrägeribekämpning. Därför bör sambandstjänstemännen för Eurofisc, på eget initiativ eller på grundval av en begäran,
  utbyta
  information och underrättelser med Europol, Europeiska byrån för bedrägeribekämpning
  och, för deltagande medlemsstater, Europeiska åklagarmyndigheten, särskilt vid misstanke om mervärdesskattebedrägerier över ett visst belopp
  . Detta skulle göra det möjligt för sambandstjänstemännen för Eurofisc att få tillgång till uppgifter och underrättelser som innehas av Europol och Europeiska byrån för bedrägeribekämpning, för att identifiera dem som bär det verkliga ansvaret för mervärdesskattebedrägerierna.

Ändring 5

Förslag till förordning

Skäl 15

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 15) | Att organisera vidarebefordran av ansökningar om återbetalning av mervärdesskatt – enligt artikel 5 i rådets direktiv 2008/9/EG (35) – innebär en möjlighet att minska den administrativa bördan för de behöriga myndigheterna när de återkräver obetalda
  mervärdesskatteskulder
  i etableringsmedlemsstaten. |

Kommissionens förslag

Ändring

15)

Att organisera vidarebefordran av ansökningar om återbetalning av mervärdesskatt – enligt artikel 5 i rådets direktiv 2008/9/EG (35) – innebär en möjlighet att minska den administrativa bördan för de behöriga myndigheterna när de återkräver obetalda
  mervärdesskatteskulder
  i etableringsmedlemsstaten.

| (15) | Att organisera vidarebefordran av ansökningar om återbetalning av mervärdesskatt – enligt artikel 5 i rådets direktiv 2008/9/EG (35) – innebär en möjlighet att minska den administrativa bördan för de behöriga myndigheterna när de återkräver obetalda
  skatteskulder
  i etableringsmedlemsstaten. |
| --- | --- |

(15)

Att organisera vidarebefordran av ansökningar om återbetalning av mervärdesskatt – enligt artikel 5 i rådets direktiv 2008/9/EG (35) – innebär en möjlighet att minska den administrativa bördan för de behöriga myndigheterna när de återkräver obetalda
  skatteskulder
  i etableringsmedlemsstaten.

Ändring 6

Förslag till förordning

Skäl 16

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 16) | För att skydda unionens ekonomiska intressen mot allvarliga gränsöverskridande mervärdesskattebedrägerier bör de
  medlemsstater
  som deltar i den europeiska åklagarmyndigheten lämna information till den myndigheten, bland annat via sambandstjänstemännen i Eurofisc, om de allvarligaste brott som riktar sig mot det gemensamma systemet för mervärdesskatt i den mening som avses i artikel 2.2 i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 (36). |

Kommissionens förslag

Ändring

16)

För att skydda unionens ekonomiska intressen mot allvarliga gränsöverskridande mervärdesskattebedrägerier bör de
  medlemsstater
  som deltar i den europeiska åklagarmyndigheten lämna information till den myndigheten, bland annat via sambandstjänstemännen i Eurofisc, om de allvarligaste brott som riktar sig mot det gemensamma systemet för mervärdesskatt i den mening som avses i artikel 2.2 i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 (36).

| (16) | För att skydda unionens ekonomiska intressen mot allvarliga gränsöverskridande mervärdesskattebedrägerier bör de
  medlemsstater
  som deltar i den europeiska åklagarmyndigheten
  i god tid
  lämna information till den myndigheten, bland annat via sambandstjänstemännen i Eurofisc, om de allvarligaste brott som riktar sig mot det gemensamma systemet för mervärdesskatt i den mening som avses i artikel 2.2 i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 (36). |
| --- | --- |

(16)

För att skydda unionens ekonomiska intressen mot allvarliga gränsöverskridande mervärdesskattebedrägerier bör de
  medlemsstater
  som deltar i den europeiska åklagarmyndigheten
  i god tid
  lämna information till den myndigheten, bland annat via sambandstjänstemännen i Eurofisc, om de allvarligaste brott som riktar sig mot det gemensamma systemet för mervärdesskatt i den mening som avses i artikel 2.2 i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 (36).

Ändring 7

Förslag till förordning

Skäl 18

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 18) | Kommissionen
  kan bara
  få tillgång till de uppgifter som tillhandahållits eller inhämtats enligt förordning (EU) nr 904/2010 i den mån som det är nödvändigt för drift, underhåll och utveckling av de elektroniska system som kommissionen förvaltar och som medlemsstaterna använder vid tillämpningen av denna förordning. |

Kommissionens förslag

Ändring

18)

Kommissionen
  kan bara
  få tillgång till de uppgifter som tillhandahållits eller inhämtats enligt förordning (EU) nr 904/2010 i den mån som det är nödvändigt för drift, underhåll och utveckling av de elektroniska system som kommissionen förvaltar och som medlemsstaterna använder vid tillämpningen av denna förordning.

| (18) | Kommissionen
  bör
  få tillgång till de uppgifter som tillhandahållits eller inhämtats enligt förordning (EU) nr 904/2010 i den mån som det är nödvändigt för drift, underhåll och utveckling av de elektroniska system som kommissionen förvaltar och som medlemsstaterna använder vid tillämpningen av denna förordning
  samt för att säkerställa att denna förordning genomförs på korrekt sätt
  .
  Kommissionen bör dessutom kunna göra besök i medlemsstaterna för att utvärdera hur arrangemangen för administrativt samarbete fungerar. |
| --- | --- |

(18)

Kommissionen
  bör
  få tillgång till de uppgifter som tillhandahållits eller inhämtats enligt förordning (EU) nr 904/2010 i den mån som det är nödvändigt för drift, underhåll och utveckling av de elektroniska system som kommissionen förvaltar och som medlemsstaterna använder vid tillämpningen av denna förordning
  samt för att säkerställa att denna förordning genomförs på korrekt sätt
  .
  Kommissionen bör dessutom kunna göra besök i medlemsstaterna för att utvärdera hur arrangemangen för administrativt samarbete fungerar.

Ändring 8

Förslag till förordning

Skäl 19

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 19) | Vid tillämpningen av denna förordning är det lämpligt att överväga begränsningar av vissa rättigheter och skyldigheter som anges i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 (37) för att skydda de intressen som avses i artikel 23.1 e i den förordningen. Sådana begränsningar är nödvändiga och proportionerliga med hänsyn till medlemsstaternas potentiella inkomstbortfall och den centrala betydelsen av att göra information tillgänglig för att effektivt bekämpa bedrägerier. |

Kommissionens förslag

Ändring

19)

Vid tillämpningen av denna förordning är det lämpligt att överväga begränsningar av vissa rättigheter och skyldigheter som anges i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 (37) för att skydda de intressen som avses i artikel 23.1 e i den förordningen. Sådana begränsningar är nödvändiga och proportionerliga med hänsyn till medlemsstaternas potentiella inkomstbortfall och den centrala betydelsen av att göra information tillgänglig för att effektivt bekämpa bedrägerier.

| (19) | Vid tillämpningen av denna förordning är det lämpligt att överväga begränsningar av vissa rättigheter och skyldigheter som anges i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 (37) för att skydda de intressen som avses i artikel 23.1 e i den förordningen. Sådana begränsningar är nödvändiga och proportionerliga med hänsyn till medlemsstaternas potentiella inkomstbortfall och den centrala betydelsen av att göra information tillgänglig för att effektivt bekämpa bedrägerier.
  Begränsningarna bör dock inte gå längre än vad som är strikt nödvändigt för att uppnå detta mål och måste uppfylla de höga standarder som krävs i artikel 52.1 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Dessutom bör alla framtida genomförandeakter till denna förordning uppfylla de krav på dataskydd som fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 och förordning (EG) nr 45/2001

   (37a)

  . |
| --- | --- |

(19)

Vid tillämpningen av denna förordning är det lämpligt att överväga begränsningar av vissa rättigheter och skyldigheter som anges i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 (37) för att skydda de intressen som avses i artikel 23.1 e i den förordningen. Sådana begränsningar är nödvändiga och proportionerliga med hänsyn till medlemsstaternas potentiella inkomstbortfall och den centrala betydelsen av att göra information tillgänglig för att effektivt bekämpa bedrägerier.
  Begränsningarna bör dock inte gå längre än vad som är strikt nödvändigt för att uppnå detta mål och måste uppfylla de höga standarder som krävs i artikel 52.1 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Dessutom bör alla framtida genomförandeakter till denna förordning uppfylla de krav på dataskydd som fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 och förordning (EG) nr 45/2001

   (37a)

  .

Ändring 9

Förslag till förordning

Skäl 20a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (20a) | Eftersom endast ett begränsat antal medlemsstater offentliggör uppskattningar av den mervärdesskatt som förloras på grund av gemenskapsinterna bedrägerier skulle jämförbara uppgifter om gemenskapsinterna mervärdesskattebedrägerier bidra till ett bättre fokuserat samarbete mellan medlemsstaterna. Därför bör kommissionen, tillsammans med medlemsstaterna, utveckla en gemensam statistisk metod för att kvantifiera och analysera mervärdesskattebedrägerier. |

Kommissionens förslag

Ändring

(20a)

Eftersom endast ett begränsat antal medlemsstater offentliggör uppskattningar av den mervärdesskatt som förloras på grund av gemenskapsinterna bedrägerier skulle jämförbara uppgifter om gemenskapsinterna mervärdesskattebedrägerier bidra till ett bättre fokuserat samarbete mellan medlemsstaterna. Därför bör kommissionen, tillsammans med medlemsstaterna, utveckla en gemensam statistisk metod för att kvantifiera och analysera mervärdesskattebedrägerier.

Ändring 42

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 1 – led b

Förordning (EU) nr 904/2010

Artikel 7 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| 4.   
  Den begäran som avses i punkt 1 får innehålla en motiverad begäran om
  en
  särskild administrativ utredning. Den tillfrågade myndigheten ska inleda en administrativ utredning i samordning med den begärande myndigheten. De verktyg och förfaranden som avses i artiklarna 28–30 i denna förordning får användas. Om den tillfrågade myndigheten anser att det inte krävs någon administrativ utredning, ska den omedelbart underrätta den begärande myndigheten om skälen till detta. | 4.   När
  en behörig myndighet i en medlemsstat
  anser att en administrativ utredning är nödvändig, ska
  den lämna in en motiverad begäran.
  Den tillfrågade myndigheten
  ska
  inte vägra att utföra
  den berörda utredningen och, om informationen redan finns tillgänglig, ska den tillfrågade myndigheten lämna den till den begärande myndigheten innan en begäran mottagits.
  Medlemsstaterna ska säkerställa att det finns arrangemang som inrättats mellan
  den
  begärande
  myndigheten och den
  tillfrågade
  myndigheten
  varigenom bemyndigade tjänstemän från
  den begärande myndigheten
  ska delta i den administrativa utredning som utförs på den tillfrågade myndighetens territorium för att samla in de uppgifter som avses i andra stycket. Sådana administrativa utredningar ska utföras gemensamt av tjänstemännen från den tillfrågade och
  den begärande myndigheten i en samarbetsinriktad och produktiv anda.
  Tjänstemännen från
  den
  begärande
  myndigheten
  ska få tillgång till samma
  information,
  handlingar
  och lokaler
  ,
  och ska i den utsträckning detta är tillåtet enligt den tillfrågade myndighetens lagstiftning, direkt kunna ställa frågor till enskilda personer i syfte att upptäcka och bekämpa gränsöverskridande mervärdesskattebedrägerier som för närvarande undergräver nationella skattebaser
  . |
| Trots vad som sägs i första stycket får en utredning avseende de belopp som deklareras av en beskattningsbar person etablerad i den medlemsstat där den tillfrågade myndigheten är belägen och vilka är beskattningsbara i den begärande myndighetens medlemsstat vägras, endast av något av följande skäl: | |
| a) | De skäl som föreskrivs i artikel 54.1, efter prövning av den tillfrågade myndigheten i överensstämmelse med en förklaring om bästa praxis i fråga om sambandet mellan denna punkt och artikel 54.1, som ska antas i enlighet med förfarandet i artikel 58.2. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

4.   
  Den begäran som avses i punkt 1 får innehålla en motiverad begäran om
  en
  särskild administrativ utredning. Den tillfrågade myndigheten ska inleda en administrativ utredning i samordning med den begärande myndigheten. De verktyg och förfaranden som avses i artiklarna 28–30 i denna förordning får användas. Om den tillfrågade myndigheten anser att det inte krävs någon administrativ utredning, ska den omedelbart underrätta den begärande myndigheten om skälen till detta.

4.   När
  en behörig myndighet i en medlemsstat
  anser att en administrativ utredning är nödvändig, ska
  den lämna in en motiverad begäran.
  Den tillfrågade myndigheten
  ska
  inte vägra att utföra
  den berörda utredningen och, om informationen redan finns tillgänglig, ska den tillfrågade myndigheten lämna den till den begärande myndigheten innan en begäran mottagits.
  Medlemsstaterna ska säkerställa att det finns arrangemang som inrättats mellan
  den
  begärande
  myndigheten och den
  tillfrågade
  myndigheten
  varigenom bemyndigade tjänstemän från
  den begärande myndigheten
  ska delta i den administrativa utredning som utförs på den tillfrågade myndighetens territorium för att samla in de uppgifter som avses i andra stycket. Sådana administrativa utredningar ska utföras gemensamt av tjänstemännen från den tillfrågade och
  den begärande myndigheten i en samarbetsinriktad och produktiv anda.
  Tjänstemännen från
  den
  begärande
  myndigheten
  ska få tillgång till samma
  information,
  handlingar
  och lokaler
  ,
  och ska i den utsträckning detta är tillåtet enligt den tillfrågade myndighetens lagstiftning, direkt kunna ställa frågor till enskilda personer i syfte att upptäcka och bekämpa gränsöverskridande mervärdesskattebedrägerier som för närvarande undergräver nationella skattebaser
  .

Trots vad som sägs i första stycket får en utredning avseende de belopp som deklareras av en beskattningsbar person etablerad i den medlemsstat där den tillfrågade myndigheten är belägen och vilka är beskattningsbara i den begärande myndighetens medlemsstat vägras, endast av något av följande skäl:

Trots vad som sägs i första stycket får en utredning avseende de belopp som deklareras av en beskattningsbar person etablerad i den medlemsstat där den tillfrågade myndigheten är belägen och vilka är beskattningsbara i den begärande myndighetens medlemsstat vägras, endast av något av följande skäl:

a)

a)

De skäl som föreskrivs i artikel 54.1, efter prövning av den tillfrågade myndigheten i överensstämmelse med en förklaring om bästa praxis i fråga om sambandet mellan denna punkt och artikel 54.1, som ska antas i enlighet med förfarandet i artikel 58.2.

De skäl som föreskrivs i artikel 54.1, efter prövning av den tillfrågade myndigheten i överensstämmelse med en förklaring om bästa praxis i fråga om sambandet mellan denna punkt och artikel 54.1, som ska antas i enlighet med förfarandet i artikel 58.2.

| b) | De skäl som föreskrivs i artikel 54.2, 54.3 och 54.4. |
| --- | --- |

b)

b)

De skäl som föreskrivs i artikel 54.2, 54.3 och 54.4.

De skäl som föreskrivs i artikel 54.2, 54.3 och 54.4.

| c) | Skälet att den tillfrågade myndigheten redan har överlämnat information till den begärande myndigheten om samma beskattningsbara person, som inhämtats genom en administrativ utredning som genomförts för mindre än två år sedan. |
| --- | --- |

c)

c)

Skälet att den tillfrågade myndigheten redan har överlämnat information till den begärande myndigheten om samma beskattningsbara person, som inhämtats genom en administrativ utredning som genomförts för mindre än två år sedan.

Skälet att den tillfrågade myndigheten redan har överlämnat information till den begärande myndigheten om samma beskattningsbara person, som inhämtats genom en administrativ utredning som genomförts för mindre än två år sedan.

Om den tillfrågade myndigheten vägrar att göra en sådan administrativ utredning som avses i andra stycket av de skäl som nämns i leden a och b, ska den ändå förse den begärande myndigheten med uppgifter om datum och belopp för alla berörda leveranser och tillhandahållanden som under de senaste två åren gjorts av den beskattningsbara personen i den begärande myndighetens medlemsstat.

Om den tillfrågade myndigheten vägrar att göra en sådan administrativ utredning som avses i andra stycket av de skäl som nämns i leden a och b, ska den ändå förse den begärande myndigheten med uppgifter om datum och belopp för alla berörda leveranser och tillhandahållanden som under de senaste två åren gjorts av den beskattningsbara personen i den begärande myndighetens medlemsstat.

När
  de behöriga myndigheterna i minst två medlemsstater
  anser att en administrativ utredning är nödvändig, ska den tillfrågade myndigheten inte vägra att utföra
  denna utredning.
  Medlemsstaterna ska säkerställa att det finns arrangemang som inrättats mellan
  dessa
  begärande
  och
  tillfrågade
  myndigheter
  varigenom bemyndigade tjänstemän från
  de begärande myndigheterna
  ska delta i den administrativa utredning som utförs på den tillfrågade myndighetens territorium för att samla in de uppgifter som avses i andra stycket. Sådana administrativa utredningar ska utföras gemensamt av tjänstemännen från den tillfrågade och
  de begärande myndigheterna.
  Tjänstemännen från
  de
  begärande
  myndigheterna
  ska
  utöva samma kontrollbefogenheter som tillkommer tjänstemännen i den tillfrågade myndigheten. Tjänstemännen från de begärande myndigheterna
  ska få tillträde till samma
  lokaler och tillgång till samma
  handlingar
  som den tillfrågade myndighetens tjänstemän och endast för ändamål som har samband med den pågående administrativa utredningen.”

de behöriga myndigheterna i minst två medlemsstater

denna utredning.

dessa

och

myndigheter

de begärande myndigheterna

de begärande myndigheterna.

de

myndigheterna

utöva samma kontrollbefogenheter som tillkommer tjänstemännen i den tillfrågade myndigheten. Tjänstemännen från de begärande myndigheterna

lokaler och tillgång till samma

som den tillfrågade myndighetens tjänstemän och endast för ändamål som har samband med den pågående administrativa utredningen.”

Ändring 13

Ändring 13

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 1a (nytt)

Artikel 1 – led 1a (nytt)

Förordning (EU) nr 904/2010

Artikel 12a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (1a) | Följande artikel ska införas:




  ”Artikel 12a




  Alla medlemsstater ska genomföra en rad operativa mål för att minska andelen sent inkomna svar och förbättra kvaliteten på begäranden om information och informera kommissionen om dessa mål.” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(1a)

(1a)

Följande artikel ska införas:

”Artikel 12a

Alla medlemsstater ska genomföra en rad operativa mål för att minska andelen sent inkomna svar och förbättra kvaliteten på begäranden om information och informera kommissionen om dessa mål.”

Ändring 14

Ändring 14

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 2

Artikel 1 – led 2

Förordning (EU) nr 904/2010

Artikel 13 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Informationen ska översändas med hjälp av standardformulär eller på andra sätt som de respektive behöriga myndigheterna anser vara lämpliga. Kommissionen ska genom genomförandeakter
  anta standardformulär
  . Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 58.2. | 3.   Informationen ska översändas med hjälp av standardformulär eller på andra sätt som de respektive behöriga myndigheterna anser vara lämpliga. Kommissionen ska
  anta standardformulären
  genom genomförandeakter. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 58.2. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Informationen ska översändas med hjälp av standardformulär eller på andra sätt som de respektive behöriga myndigheterna anser vara lämpliga. Kommissionen ska genom genomförandeakter
  anta standardformulär
  . Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 58.2.

3.   Informationen ska översändas med hjälp av standardformulär eller på andra sätt som de respektive behöriga myndigheterna anser vara lämpliga. Kommissionen ska
  anta standardformulären
  genom genomförandeakter. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 58.2.

Ändring 15

Ändring 15

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 2a (nytt)

Artikel 1 – led 2a (nytt)

Förordning (EU) nr 904/2010

Artikel 14 – punkt 1 – stycke 2

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (2a) | I artikel 14.1 ska andra stycket ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(2a)

(2a)

I artikel 14.1 ska andra stycket ersättas med följande:

”En medlemsstat får avstå från att delta i det automatiska informationsutbytet för en eller flera kategorier om inhämtandet av information för ett sådant utbyte skulle kräva att
  nya
  ålägganden införs för personer som är skyldiga att betala mervärdesskatt eller skulle ålägga medlemsstaterna en oproportionerlig administrativ börda.”

”En medlemsstat får avstå från att delta i det automatiska informationsutbytet för en eller flera kategorier om inhämtandet av information för ett sådant utbyte skulle kräva att
  oproportionerliga
  ålägganden införs för personer som är skyldiga att betala mervärdesskatt eller skulle ålägga medlemsstaterna en oproportionerlig administrativ börda.”

Ändring 16

Ändring 16

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 3 – led a

Artikel 1 – led 3 – led a

Förordning (EU) nr 904/2010

Artikel 17 – punkt 1 – led e

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| e) | Information om status som certifierad beskattningsbar person enligt artikel 13a i direktiv 2006/112/EG, samt datum för när denna status har beviljats, vägrats eller återkallats. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

e)

Information om status som certifierad beskattningsbar person enligt artikel 13a i direktiv 2006/112/EG, samt datum för när denna status har beviljats, vägrats eller återkallats.

(Berör inte den svenska versionen.)

(Berör inte den svenska versionen.)

Ändring 17

Ändring 17

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 3 – led b

Artikel 1 – led 3 – led b

Förordning (EU) nr 904/2010

Artikel 17 – punkt 1 – led f

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| f) | information som den inhämtar enligt leden a och b i artikel 143.2 i direktiv 2006/112/EG samt ursprungsland, destinationsland, varukod, valuta, det totala beloppet, växelkurser,
  priset på de enskilda varorna
  och nettovikten. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

f)

information som den inhämtar enligt leden a och b i artikel 143.2 i direktiv 2006/112/EG samt ursprungsland, destinationsland, varukod, valuta, det totala beloppet, växelkurser,
  priset på de enskilda varorna
  och nettovikten.

priset på de enskilda varorna

| f) | information som den inhämtar enligt leden a och b i artikel 143.2 i direktiv 2006/112/EG samt ursprungsland,
  exportörens identifieringsuppgifter,
  destinationsland, varukod, valuta, det totala beloppet, växelkurser,
  varupriset
  och nettovikten. |
| --- | --- |

f)

information som den inhämtar enligt leden a och b i artikel 143.2 i direktiv 2006/112/EG samt ursprungsland,
  exportörens identifieringsuppgifter,
  destinationsland, varukod, valuta, det totala beloppet, växelkurser,
  varupriset
  och nettovikten.

exportörens identifieringsuppgifter,

varupriset

Ändring 18

Ändring 18

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 3 – led e

Artikel 1 – led 3 – led e

Förordning (EU) nr 904/2010

Artikel 17 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Kommissionen ska genom genomförandeakter fastställa de
  exakta kategorierna
  av information som avses i punkt 1 f i denna artikel. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 58.2. | 3.   Kommissionen ska genom genomförandeakter fastställa de
  specifika kategorier som ska ingå i standardformulär, mallar och förfaranden för överlämnande
  av
  den
  information som avses i punkt 1 f i denna artikel. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 58.2. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Kommissionen ska genom genomförandeakter fastställa de
  exakta kategorierna
  av information som avses i punkt 1 f i denna artikel. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 58.2.

3.   Kommissionen ska genom genomförandeakter fastställa de
  specifika kategorier som ska ingå i standardformulär, mallar och förfaranden för överlämnande
  av
  den
  information som avses i punkt 1 f i denna artikel. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 58.2.

Ändring 19

Ändring 19

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 4 – led a

Artikel 1 – led 4 – led a

Förordning (EU) nr 904/2010

Artikel 21 – punkt 1a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1a.   Varje medlemsstat ska bevilja de tjänstemän som kontrollerar de krav som föreskrivs i artikel 143.2 i direktiv 2006/112/EG åtkomst till den information som avses i artikel 17.1 b och c i denna förordning för vilka automatiserad åtkomst har beviljats av de övriga medlemsstaterna. | 1a.   Varje medlemsstat ska bevilja de tjänstemän som kontrollerar de krav som föreskrivs i artikel 143.2 i direktiv 2006/112/EG åtkomst till den information som avses i artikel 17.1 b och c i denna förordning
  , inklusive åtkomst till registret över certifierade beskattningsbara personer,
  för vilka automatiserad åtkomst har beviljats av de övriga medlemsstaterna. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1a.   Varje medlemsstat ska bevilja de tjänstemän som kontrollerar de krav som föreskrivs i artikel 143.2 i direktiv 2006/112/EG åtkomst till den information som avses i artikel 17.1 b och c i denna förordning för vilka automatiserad åtkomst har beviljats av de övriga medlemsstaterna.

1a.   Varje medlemsstat ska bevilja de tjänstemän som kontrollerar de krav som föreskrivs i artikel 143.2 i direktiv 2006/112/EG åtkomst till den information som avses i artikel 17.1 b och c i denna förordning
  , inklusive åtkomst till registret över certifierade beskattningsbara personer,
  för vilka automatiserad åtkomst har beviljats av de övriga medlemsstaterna.

Ändring 20

Ändring 20

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 4 – led b – led i

Artikel 1 – led 4 – led b – led i

Förordning (EU) nr 904/2010

Artikel 21 – punkt 2 – led e – led i

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| i) | Åtkomsten ska ha samband med en utredning av misstänkt bedrägeri eller för att finna eller identifiera bedragare. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

i)

Åtkomsten ska ha samband med en utredning av misstänkt bedrägeri eller för att finna eller identifiera bedragare.

| i) | Åtkomsten ska ha samband med en utredning av misstänkt bedrägeri eller för att finna eller identifiera bedragare
  och personer som gjort sig skyldiga till allvarliga försummelser
  . |
| --- | --- |

i)

Åtkomsten ska ha samband med en utredning av misstänkt bedrägeri eller för att finna eller identifiera bedragare
  och personer som gjort sig skyldiga till allvarliga försummelser
  .

och personer som gjort sig skyldiga till allvarliga försummelser

Ändring 21

Ändring 21

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 4 – led b – led i

Artikel 1 – led 4 – led b – led i

Förordning (EU) nr 904/2010

Artikel 21 – punkt 2 – led e – led ii

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| ii) | Åtkomsten ska ske genom en sambandstjänsteman för Eurofisc, enligt artikel 36.1, som har en personlig användaridentitet för det elektroniska system som ger tillgång till denna information. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ii)

Åtkomsten ska ske genom en sambandstjänsteman för Eurofisc, enligt artikel 36.1, som har en personlig användaridentitet för det elektroniska system som ger tillgång till denna information.

| ii) | Åtkomsten ska ske genom en sambandstjänsteman för Eurofisc, enligt artikel 36.1, som har en personlig användaridentitet för det elektroniska system som ger tillgång till denna information
  , samt åtkomst till registret över certifierade beskattningsbara personer |
| --- | --- |

ii)

Åtkomsten ska ske genom en sambandstjänsteman för Eurofisc, enligt artikel 36.1, som har en personlig användaridentitet för det elektroniska system som ger tillgång till denna information
  , samt åtkomst till registret över certifierade beskattningsbara personer

, samt åtkomst till registret över certifierade beskattningsbara personer

Ändring 22

Ändring 22

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 4 – led c

Artikel 1 – led 4 – led c

Förordning (EU) nr 904/2010

Artikel 21 – punkt 2a – stycke 1 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Vad gäller den information som avses i artikel 17.1 f ska åtminstone följande
  uppgifter
  vara
  tillgängliga
  : | Vad gäller den information som avses i artikel 17.1 f ska åtminstone följande
  information
  vara
  tillgänglig
  : |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Vad gäller den information som avses i artikel 17.1 f ska åtminstone följande
  uppgifter
  vara
  tillgängliga
  :

uppgifter

tillgängliga

Vad gäller den information som avses i artikel 17.1 f ska åtminstone följande
  information
  vara
  tillgänglig
  :

information

tillgänglig

Ändring 23

Ändring 23

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 4 – led c

Artikel 1 – led 4 – led c

Förordning (EU) nr 904/2010

Artikel 21 – punkt 2a – stycke 1 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| a) | Registreringsnummer för mervärdesskatt som tilldelats av den medlemsstat som tar emot informationen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

a)

Registreringsnummer för mervärdesskatt som tilldelats av den medlemsstat som tar emot informationen.

| a) | Registreringsnummer för mervärdesskatt som tilldelats av den medlemsstat som tar emot informationen
  samt registret över certifierade beskattningsbara personer
  . |
| --- | --- |

a)

Registreringsnummer för mervärdesskatt som tilldelats av den medlemsstat som tar emot informationen
  samt registret över certifierade beskattningsbara personer
  .

samt registret över certifierade beskattningsbara personer

Ändring 24

Ändring 24

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 4 – led c

Artikel 1 – led 4 – led c

Förordning (EU) nr 904/2010

Artikel 21 – punkt 2a – stycke 1 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| c) | Uppgift om ursprungsland, destinationsland, varukod, valuta, det totala beloppet, växelkurser,
  priset på de enskilda varorna
  och nettovikten av de importerade varorna åtföljs av en unionsintern leverans av varor från varje person som avses i led b till varje person som har tilldelats ett registreringsnummer för mervärdesskatt enligt led a. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

c)

Uppgift om ursprungsland, destinationsland, varukod, valuta, det totala beloppet, växelkurser,
  priset på de enskilda varorna
  och nettovikten av de importerade varorna åtföljs av en unionsintern leverans av varor från varje person som avses i led b till varje person som har tilldelats ett registreringsnummer för mervärdesskatt enligt led a.

priset på de enskilda varorna

| c) | Uppgift om ursprungsland, destinationsland, varukod, valuta, det totala beloppet, växelkurser,
  varupriset
  och nettovikten av de importerade varorna åtföljs av en unionsintern leverans av varor från varje person som avses i led b till varje person som har tilldelats ett registreringsnummer för mervärdesskatt enligt led a. |
| --- | --- |

c)

Uppgift om ursprungsland, destinationsland, varukod, valuta, det totala beloppet, växelkurser,
  varupriset
  och nettovikten av de importerade varorna åtföljs av en unionsintern leverans av varor från varje person som avses i led b till varje person som har tilldelats ett registreringsnummer för mervärdesskatt enligt led a.

varupriset

Ändring 25

Ändring 25

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 4 – led c

Artikel 1 – led 4 – led c

Förordning (EU) nr 904/2010

Artikel 21 – punkt 2a – stycke 1 – led d – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| d) | Uppgift om ursprungsland, destinationsland, varukod, valuta, det totala beloppet, växelkurser,
  priset på de enskilda varorna
  och nettovikten av de importerade varorna åtföljs av en unionsintern leverans av varor från varje person enligt led b till varje person som har tilldelats ett registreringsnummer för mervärdesskatt som tilldelats av en annan medlemsstat enligt följande villkor: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

d)

Uppgift om ursprungsland, destinationsland, varukod, valuta, det totala beloppet, växelkurser,
  priset på de enskilda varorna
  och nettovikten av de importerade varorna åtföljs av en unionsintern leverans av varor från varje person enligt led b till varje person som har tilldelats ett registreringsnummer för mervärdesskatt som tilldelats av en annan medlemsstat enligt följande villkor:

priset på de enskilda varorna

| d) | Uppgift om ursprungsland, destinationsland, varukod, valuta, det totala beloppet, växelkurser,
  varupriset
  och nettovikten av de importerade varorna åtföljs av en unionsintern leverans av varor från varje person enligt led b till varje person som har tilldelats ett registreringsnummer för mervärdesskatt som tilldelats av en annan medlemsstat enligt följande villkor: |
| --- | --- |

d)

Uppgift om ursprungsland, destinationsland, varukod, valuta, det totala beloppet, växelkurser,
  varupriset
  och nettovikten av de importerade varorna åtföljs av en unionsintern leverans av varor från varje person enligt led b till varje person som har tilldelats ett registreringsnummer för mervärdesskatt som tilldelats av en annan medlemsstat enligt följande villkor:

varupriset

Ändring 26

Ändring 26

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 4 – led c

Artikel 1 – led 4 – led c

Förordning (EU) nr 904/2010

Artikel 21 – punkt 2a – stycke 1 – led d – led i

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| i) | Åtkomsten ska ha samband med en utredning av misstänkt bedrägeri eller för att finna eller identifiera bedragare. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

i)

Åtkomsten ska ha samband med en utredning av misstänkt bedrägeri eller för att finna eller identifiera bedragare.

| i) | Åtkomsten ska ha samband med en utredning av misstänkt bedrägeri eller för att finna eller identifiera bedragare
  och personer som gjort sig skyldiga till allvarliga försummelser
  . |
| --- | --- |

i)

Åtkomsten ska ha samband med en utredning av misstänkt bedrägeri eller för att finna eller identifiera bedragare
  och personer som gjort sig skyldiga till allvarliga försummelser
  .

och personer som gjort sig skyldiga till allvarliga försummelser

Ändring 27

Ändring 27

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 5

Artikel 1 – led 5

Förordning (EU) nr 904/2010

Artikel 21a – punkt 2 – led i

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| i) | Åtkomsten ska ha samband med en utredning av misstänkt bedrägeri eller för att finna eller identifiera bedragare. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

i)

Åtkomsten ska ha samband med en utredning av misstänkt bedrägeri eller för att finna eller identifiera bedragare.

| i) | Åtkomsten ska ha samband med en utredning av misstänkt bedrägeri eller för att finna eller identifiera bedragare
  och personer som gjort sig skyldiga till allvarliga försummelser
  . |
| --- | --- |

i)

Åtkomsten ska ha samband med en utredning av misstänkt bedrägeri eller för att finna eller identifiera bedragare
  och personer som gjort sig skyldiga till allvarliga försummelser
  .

och personer som gjort sig skyldiga till allvarliga försummelser

Ändring 28

Ändring 28

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 8 – led a

Artikel 1 – led 8 – led a

Förordning (EU) nr 904/2010

Artikel 28 – punkt 2a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| ”2 a.   Genom överenskommelse mellan den begärande myndigheten och den tillfrågade myndigheten, och på de villkor som fastställts av den senare, får tjänstemän som bemyndigats av den begärande myndigheten, i syfte att inhämta och utbyta sådan information som avses i artikel 1, delta i de administrativa utredningar som utförs på den tillfrågade medlemsstatens territorium. Tjänstemännen i den tillfrågade och den begärande myndigheten ska gemensamt genomföra sådana administrativa utredningar
  . Tjänstemännen från den begärande myndigheten ska utöva samma kontrollbefogenheter som tillkommer tjänstemännen
  i 
  den tillfrågade myndigheten
  . Tjänstemännen från de begärande myndigheterna ska få tillträde till samma lokaler och tillgång till samma handlingar som den tillfrågade myndighetens tjänstemän och endast för ändamål som har samband med den pågående administrativa utredningen. Genom överenskommelse mellan den begärande myndigheten och den tillfrågade myndigheten, och på de villkor som fastställts av den tillfrågade myndigheten, får
  båda
  myndigheterna utarbeta en gemensam revisionsberättelse.” | ”2a.   Genom överenskommelse mellan den begärande myndigheten och den tillfrågade myndigheten, och på de villkor som fastställts av den senare, får tjänstemän som bemyndigats av den begärande myndigheten, i syfte att inhämta och utbyta sådan information som avses i artikel 1, delta i de administrativa utredningar som utförs på den tillfrågade medlemsstatens territorium. Tjänstemännen i den tillfrågade och den begärande myndigheten ska gemensamt
  i en anda av ömsesidigt förtroende och fruktbart samarbete
  genomföra sådana administrativa utredningar
  , i enlighet med dessa myndigheters administrativa praxis och medlemsstatens nationella rätt
  i 
  syfte att bekämpa gränsöverskridande mervärdesskattebedrägerier
  . Tjänstemännen från de begärande myndigheterna ska få tillträde till samma lokaler och tillgång till samma handlingar som den tillfrågade myndighetens tjänstemän och endast för ändamål som har samband med den pågående administrativa utredningen. Genom överenskommelse mellan den begärande myndigheten och den tillfrågade myndigheten, och på de villkor som fastställts av den tillfrågade myndigheten, får
  de deltagande
  myndigheterna utarbeta en gemensam revisionsberättelse.” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

”2 a.   Genom överenskommelse mellan den begärande myndigheten och den tillfrågade myndigheten, och på de villkor som fastställts av den senare, får tjänstemän som bemyndigats av den begärande myndigheten, i syfte att inhämta och utbyta sådan information som avses i artikel 1, delta i de administrativa utredningar som utförs på den tillfrågade medlemsstatens territorium. Tjänstemännen i den tillfrågade och den begärande myndigheten ska gemensamt genomföra sådana administrativa utredningar
  . Tjänstemännen från den begärande myndigheten ska utöva samma kontrollbefogenheter som tillkommer tjänstemännen
  i 
  den tillfrågade myndigheten
  . Tjänstemännen från de begärande myndigheterna ska få tillträde till samma lokaler och tillgång till samma handlingar som den tillfrågade myndighetens tjänstemän och endast för ändamål som har samband med den pågående administrativa utredningen. Genom överenskommelse mellan den begärande myndigheten och den tillfrågade myndigheten, och på de villkor som fastställts av den tillfrågade myndigheten, får
  båda
  myndigheterna utarbeta en gemensam revisionsberättelse.”

”2a.   Genom överenskommelse mellan den begärande myndigheten och den tillfrågade myndigheten, och på de villkor som fastställts av den senare, får tjänstemän som bemyndigats av den begärande myndigheten, i syfte att inhämta och utbyta sådan information som avses i artikel 1, delta i de administrativa utredningar som utförs på den tillfrågade medlemsstatens territorium. Tjänstemännen i den tillfrågade och den begärande myndigheten ska gemensamt
  i en anda av ömsesidigt förtroende och fruktbart samarbete
  genomföra sådana administrativa utredningar
  , i enlighet med dessa myndigheters administrativa praxis och medlemsstatens nationella rätt
  i 
  syfte att bekämpa gränsöverskridande mervärdesskattebedrägerier
  . Tjänstemännen från de begärande myndigheterna ska få tillträde till samma lokaler och tillgång till samma handlingar som den tillfrågade myndighetens tjänstemän och endast för ändamål som har samband med den pågående administrativa utredningen. Genom överenskommelse mellan den begärande myndigheten och den tillfrågade myndigheten, och på de villkor som fastställts av den tillfrågade myndigheten, får
  de deltagande
  myndigheterna utarbeta en gemensam revisionsberättelse.”

Ändring 29

Ändring 29

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 11 – led a

Artikel 1 – led 11 – led a

Förordning (EU) nr 904/2010

Artikel 33 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Genom detta kapitel upprättas ett nätverk för snabbt utbyte, behandling och analys av riktad information mellan medlemsstaterna och för samordning av eventuella uppföljningsåtgärder (nedan kallat Eurofisc) som ska främja och underlätta det multilaterala samarbetet i kampen mot mervärdesskattebedrägeri. | 1.   Genom detta kapitel upprättas ett nätverk för snabbt utbyte, behandling och analys av riktad information
  om gränsöverskridande bedrägerier
  mellan medlemsstaterna och för samordning av eventuella uppföljningsåtgärder (nedan kallat Eurofisc) som ska främja och underlätta det multilaterala samarbetet i kampen mot mervärdesskattebedrägeri. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Genom detta kapitel upprättas ett nätverk för snabbt utbyte, behandling och analys av riktad information mellan medlemsstaterna och för samordning av eventuella uppföljningsåtgärder (nedan kallat Eurofisc) som ska främja och underlätta det multilaterala samarbetet i kampen mot mervärdesskattebedrägeri.

1.   Genom detta kapitel upprättas ett nätverk för snabbt utbyte, behandling och analys av riktad information
  om gränsöverskridande bedrägerier
  mellan medlemsstaterna och för samordning av eventuella uppföljningsåtgärder (nedan kallat Eurofisc) som ska främja och underlätta det multilaterala samarbetet i kampen mot mervärdesskattebedrägeri.

Ändring 30

Ändring 30

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 11 – led b – led i

Artikel 1 – led 11 – led b – led i

Förordning (EU) nr 904/2010

Artikel 33 – punkt 2 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| b) | Utföra och samordna det snabba multilaterala utbytet och gemensam beredning och analys av riktad information inom de områden där Eurofisc bedriver sin verksamhet (nedan kallade Eurofiscs verksamhetsområden). |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

b)

Utföra och samordna det snabba multilaterala utbytet och gemensam beredning och analys av riktad information inom de områden där Eurofisc bedriver sin verksamhet (nedan kallade Eurofiscs verksamhetsområden).

| b) | Utföra och samordna det snabba multilaterala utbytet och gemensam beredning och analys av riktad information
  om gränsöverskridande bedrägerier
  inom de områden där Eurofisc bedriver sin verksamhet (nedan kallade Eurofiscs verksamhetsområden). |
| --- | --- |

b)

Utföra och samordna det snabba multilaterala utbytet och gemensam beredning och analys av riktad information
  om gränsöverskridande bedrägerier
  inom de områden där Eurofisc bedriver sin verksamhet (nedan kallade Eurofiscs verksamhetsområden).

om gränsöverskridande bedrägerier

Ändring 31

Ändring 31

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 11 – led b – led ii

Artikel 1 – led 11 – led b – led ii

Förordning (EU) nr 904/2010

Artikel 33 – punkt 2 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| d) | Samordna deltagande medlemsstaters administrativa utredningar av
  misstänkta och konstaterade bedragare
  som identifierats av Eurofiscs sambandstjänstemän enligt artikel 36.1. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

d)

Samordna deltagande medlemsstaters administrativa utredningar av
  misstänkta och konstaterade bedragare
  som identifierats av Eurofiscs sambandstjänstemän enligt artikel 36.1.

misstänkta och konstaterade bedragare

| d) | Samordna deltagande medlemsstaters administrativa utredningar av
  bedrägerier
  som identifierats av Eurofiscs sambandstjänstemän enligt artikel 36.1. |
| --- | --- |

d)

Samordna deltagande medlemsstaters administrativa utredningar av
  bedrägerier
  som identifierats av Eurofiscs sambandstjänstemän enligt artikel 36.1.

bedrägerier

Ändring 32

Ändring 32

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 12

Artikel 1 – led 12

Förordning (EU) nr 904/2010

Artikel 34 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   De medlemsstater som har valt att delta i ett verksamhetsområde inom Eurofisc ska aktivt medverka i det multilaterala utbytet och den gemensamma beredningen och analysen av riktad information mellan samtliga deltagande medlemsstater och i samordningen av uppföljningsåtgärder. | 2.   De medlemsstater som har valt att delta i ett verksamhetsområde inom Eurofisc ska aktivt medverka i det multilaterala utbytet och den gemensamma beredningen och analysen av riktad information
  om gränsöverskridande bedrägerier
  mellan samtliga deltagande medlemsstater och i samordningen av uppföljningsåtgärder. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   De medlemsstater som har valt att delta i ett verksamhetsområde inom Eurofisc ska aktivt medverka i det multilaterala utbytet och den gemensamma beredningen och analysen av riktad information mellan samtliga deltagande medlemsstater och i samordningen av uppföljningsåtgärder.

2.   De medlemsstater som har valt att delta i ett verksamhetsområde inom Eurofisc ska aktivt medverka i det multilaterala utbytet och den gemensamma beredningen och analysen av riktad information
  om gränsöverskridande bedrägerier
  mellan samtliga deltagande medlemsstater och i samordningen av uppföljningsåtgärder.

Ändring 33

Ändring 33

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 13

Artikel 1 – led 13

Förordning (EU) nr 904/2010

Artikel 35

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Eurofisc ska få tekniskt och logistiskt stöd från kommissionen. Kommissionen ska
  inte
  ha tillgång till den information enligt artikel 1 som kan utbytas inom Eurofisc,
  utom
  under de omständigheter som anges i artikel 55.2. | Eurofisc ska få
  nödvändigt
  tekniskt och logistiskt stöd från kommissionen. Kommissionen ska ha tillgång till den information enligt artikel 1 som kan utbytas inom Eurofisc, under de omständigheter som anges i artikel 55.2. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Eurofisc ska få tekniskt och logistiskt stöd från kommissionen. Kommissionen ska
  inte
  ha tillgång till den information enligt artikel 1 som kan utbytas inom Eurofisc,
  utom
  under de omständigheter som anges i artikel 55.2.

inte

utom

Eurofisc ska få
  nödvändigt
  tekniskt och logistiskt stöd från kommissionen. Kommissionen ska ha tillgång till den information enligt artikel 1 som kan utbytas inom Eurofisc, under de omständigheter som anges i artikel 55.2.

nödvändigt

Ändring 34

Ändring 34

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 14 – led c

Artikel 1 – led 14 – led c

Förordning (EU) nr 904/2010

Artikel 36 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Verksamhetsområdessamordnarna för Eurofisc kan, på eget initiativ eller på begäran, vidarebefordra
  vissa av de inhämtade och behandlade uppgifterna
  till Europol och Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf), i enlighet med vad som överenskommits med deltagarna i verksamhetsområdet. | 3.   Verksamhetsområdessamordnarna för Eurofisc kan, på eget initiativ eller på begäran, vidarebefordra
  relevanta uppgifter om de allvarligaste gränsöverskridande mervärdesskattebedrägerierna
  till Europol och Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf), i enlighet med vad som överenskommits med deltagarna i verksamhetsområdet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Verksamhetsområdessamordnarna för Eurofisc kan, på eget initiativ eller på begäran, vidarebefordra
  vissa av de inhämtade och behandlade uppgifterna
  till Europol och Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf), i enlighet med vad som överenskommits med deltagarna i verksamhetsområdet.

3.   Verksamhetsområdessamordnarna för Eurofisc kan, på eget initiativ eller på begäran, vidarebefordra
  relevanta uppgifter om de allvarligaste gränsöverskridande mervärdesskattebedrägerierna
  till Europol och Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf), i enlighet med vad som överenskommits med deltagarna i verksamhetsområdet.

Ändring 35

Ändring 35

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 14 – led c

Artikel 1 – led 14 – led c

Förordning (EU) nr 904/2010

Artikel 36 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   Verksamhetsområdessamordnarna för Eurofisc ska göra den information som tas emot från Europol och Olaf tillgänglig för de andra deltagande sambandstjänstemännen för Eurofisc, denna information ska utbytas på elektronisk väg. | 4.   
  Verksamhetsområdessamordnarna för Eurofisc får begära relevant information från Europol och Olaf.
  Verksamhetsområdessamordnarna för Eurofisc ska göra den information som tas emot från Europol och Olaf tillgänglig för de andra deltagande sambandstjänstemännen för Eurofisc, denna information ska utbytas på elektronisk väg. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.   Verksamhetsområdessamordnarna för Eurofisc ska göra den information som tas emot från Europol och Olaf tillgänglig för de andra deltagande sambandstjänstemännen för Eurofisc, denna information ska utbytas på elektronisk väg.

4.   
  Verksamhetsområdessamordnarna för Eurofisc får begära relevant information från Europol och Olaf.
  Verksamhetsområdessamordnarna för Eurofisc ska göra den information som tas emot från Europol och Olaf tillgänglig för de andra deltagande sambandstjänstemännen för Eurofisc, denna information ska utbytas på elektronisk väg.

Ändring 36

Ändring 36

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 16

Artikel 1 – led 16

Förordning (EU) nr 904/2010

Artikel 48 – punkt 1 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| När etableringsmedlemsstaten får kännedom om att en beskattningsbar person som ansöker om återbetalning av mervärdesskatt i enlighet med artikel 5 i direktiv 2008/9/EG har obestridliga mervärdesskatteskyldigheter i den etableringsmedlemsstaten,
  kan
  den informera den återbetalande medlemsstaten om dessa skyldigheter så att den återbetalande medlemsstaten
  kan begära
  att den beskattningsbara personen godkänner överföring av återbetalning av mervärdesskatt direkt till etableringsmedlemsstaten för att fullgöra de utestående mervärdesskatteskyldigheterna. Om den beskattningsbara personen samtycker till denna överföring ska den återbetalande medlemsstaten på den beskattningsbara personens vägnar överföra detta belopp till etableringsmedlemsstaten i den mån det är nödvändigt för att fullgöra de utestående mervärdesskatteskyldigheterna. Etableringsmedlemsstaten ska informera den beskattningsbara personen om huruvida det överförda beloppet är ett fullständigt eller delvist fullgörande av mervärdesskatteskyldigheterna inom
  15 dagar
  efter mottagandet av överföringen från den återbetalande medlemsstaten. | När etableringsmedlemsstaten får kännedom om att en beskattningsbar person som ansöker om återbetalning av mervärdesskatt i enlighet med artikel 5 i direktiv 2008/9/EG har obestridliga mervärdesskatteskyldigheter i den etableringsmedlemsstaten,
  ska
  den informera den återbetalande medlemsstaten om dessa skyldigheter så att den återbetalande medlemsstaten
  begär
  att den beskattningsbara personen godkänner överföring av återbetalning av mervärdesskatt direkt till etableringsmedlemsstaten för att fullgöra de utestående mervärdesskatteskyldigheterna. Om den beskattningsbara personen samtycker till denna överföring ska den återbetalande medlemsstaten på den beskattningsbara personens vägnar överföra detta belopp till etableringsmedlemsstaten i den mån det är nödvändigt för att fullgöra de utestående mervärdesskatteskyldigheterna. Etableringsmedlemsstaten ska informera den beskattningsbara personen om huruvida det överförda beloppet är ett fullständigt eller delvist fullgörande av mervärdesskatteskyldigheterna inom
  10 arbetsdagar
  efter mottagandet av överföringen från den återbetalande medlemsstaten. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

När etableringsmedlemsstaten får kännedom om att en beskattningsbar person som ansöker om återbetalning av mervärdesskatt i enlighet med artikel 5 i direktiv 2008/9/EG har obestridliga mervärdesskatteskyldigheter i den etableringsmedlemsstaten,
  kan
  den informera den återbetalande medlemsstaten om dessa skyldigheter så att den återbetalande medlemsstaten
  kan begära
  att den beskattningsbara personen godkänner överföring av återbetalning av mervärdesskatt direkt till etableringsmedlemsstaten för att fullgöra de utestående mervärdesskatteskyldigheterna. Om den beskattningsbara personen samtycker till denna överföring ska den återbetalande medlemsstaten på den beskattningsbara personens vägnar överföra detta belopp till etableringsmedlemsstaten i den mån det är nödvändigt för att fullgöra de utestående mervärdesskatteskyldigheterna. Etableringsmedlemsstaten ska informera den beskattningsbara personen om huruvida det överförda beloppet är ett fullständigt eller delvist fullgörande av mervärdesskatteskyldigheterna inom
  15 dagar
  efter mottagandet av överföringen från den återbetalande medlemsstaten.

kan

kan begära

15 dagar

När etableringsmedlemsstaten får kännedom om att en beskattningsbar person som ansöker om återbetalning av mervärdesskatt i enlighet med artikel 5 i direktiv 2008/9/EG har obestridliga mervärdesskatteskyldigheter i den etableringsmedlemsstaten,
  ska
  den informera den återbetalande medlemsstaten om dessa skyldigheter så att den återbetalande medlemsstaten
  begär
  att den beskattningsbara personen godkänner överföring av återbetalning av mervärdesskatt direkt till etableringsmedlemsstaten för att fullgöra de utestående mervärdesskatteskyldigheterna. Om den beskattningsbara personen samtycker till denna överföring ska den återbetalande medlemsstaten på den beskattningsbara personens vägnar överföra detta belopp till etableringsmedlemsstaten i den mån det är nödvändigt för att fullgöra de utestående mervärdesskatteskyldigheterna. Etableringsmedlemsstaten ska informera den beskattningsbara personen om huruvida det överförda beloppet är ett fullständigt eller delvist fullgörande av mervärdesskatteskyldigheterna inom
  10 arbetsdagar
  efter mottagandet av överföringen från den återbetalande medlemsstaten.

ska

begär

10 arbetsdagar

Ändring 37

Ändring 37

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 18

Artikel 1 – led 18

Förordning (EU) nr 904/2010

Artikel 49 – punkt 2a – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna
  får
  meddela Europeiska byrån för bedrägeribekämpning alla tillgängliga uppgifter om brott som riktar sig mot det gemensamma systemet för mervärdesskatt för att göra det möjligt för den att överväga lämpliga åtgärder i enlighet med sitt mandat. | Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 36.3 får
  medlemsstaterna meddela Europeiska byrån för bedrägeribekämpning alla tillgängliga uppgifter om brott som riktar sig mot det gemensamma systemet för mervärdesskatt för att göra det möjligt för den att överväga lämpliga åtgärder i enlighet med sitt mandat. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Medlemsstaterna
  får
  meddela Europeiska byrån för bedrägeribekämpning alla tillgängliga uppgifter om brott som riktar sig mot det gemensamma systemet för mervärdesskatt för att göra det möjligt för den att överväga lämpliga åtgärder i enlighet med sitt mandat.

får

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 36.3 får
  medlemsstaterna meddela Europeiska byrån för bedrägeribekämpning alla tillgängliga uppgifter om brott som riktar sig mot det gemensamma systemet för mervärdesskatt för att göra det möjligt för den att överväga lämpliga åtgärder i enlighet med sitt mandat.

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 36.3 får

Ändring 38

Ändring 38

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 18a (nytt)

Artikel 1 – led 18a (nytt)

Förordning (EU) nr 904/2010

Artikel 49a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (18a) | Följande artikel ska införas:




  ”Artikel 49a




  Medlemsstaterna och kommissionen ska inrätta ett gemensamt system för insamling av statistik om gemenskapsinterna mervärdesskattebedrägerier samt offentliggöra nationella uppskattningar av mervärdesskatteförluster på grund av dessa bedrägerier och uppskattningar för hela unionen. Kommissionen ska genom genomförandeakter anta de praktiska förfarandena för ett sådant statistiskt system. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 58.2.” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(18a)

(18a)

Följande artikel ska införas:

”Artikel 49a

Medlemsstaterna och kommissionen ska inrätta ett gemensamt system för insamling av statistik om gemenskapsinterna mervärdesskattebedrägerier samt offentliggöra nationella uppskattningar av mervärdesskatteförluster på grund av dessa bedrägerier och uppskattningar för hela unionen. Kommissionen ska genom genomförandeakter anta de praktiska förfarandena för ett sådant statistiskt system. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 58.2.”

Ändring 39

Ändring 39

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 18b (nytt)

Artikel 1 – led 18b (nytt)

Förordning (EU) nr 904/2010

Artikel 50 – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (18b) | I artikel 50 ska följande punkt införas:




  ”1a.
     
  När en medlemsstat tillhandahåller fler uppgifter till ett tredjeland än de som avses i kapitel II och III i denna förordning, får denna medlemsstat inte vägra tillhandahålla uppgifterna till någon annan medlemsstat som begär samarbete eller har intresse av att få den.” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(18b)

(18b)

I artikel 50 ska följande punkt införas:

”1a.
     
  När en medlemsstat tillhandahåller fler uppgifter till ett tredjeland än de som avses i kapitel II och III i denna förordning, får denna medlemsstat inte vägra tillhandahålla uppgifterna till någon annan medlemsstat som begär samarbete eller har intresse av att få den.”

Ändring 40

Ändring 40

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 19 – led a

Artikel 1 – led 19 – led a

Förordning (EU) nr 904/2010

Artikel 55 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Personer som är vederbörligen ackrediterade av kommissionens ackrediteringsmyndighet för säkerhet
  kan
  få tillgång till denna information
  endast
  i den mån det är nödvändigt för drift, underhåll och utveckling av de elektroniska system som förvaltas av kommissionen och som medlemsstaterna använder för att genomföra denna förordning. | 2.   Personer som är vederbörligen ackrediterade av kommissionens ackrediteringsmyndighet för säkerhet
  ska
  få tillgång till denna information i den mån det är nödvändigt för drift, underhåll och utveckling av de elektroniska system som förvaltas av kommissionen och som medlemsstaterna använder för att genomföra denna förordning
  samt för att se till att denna förordning genomförs på korrekt sätt
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Personer som är vederbörligen ackrediterade av kommissionens ackrediteringsmyndighet för säkerhet
  kan
  få tillgång till denna information
  endast
  i den mån det är nödvändigt för drift, underhåll och utveckling av de elektroniska system som förvaltas av kommissionen och som medlemsstaterna använder för att genomföra denna förordning.

2.   Personer som är vederbörligen ackrediterade av kommissionens ackrediteringsmyndighet för säkerhet
  ska
  få tillgång till denna information i den mån det är nödvändigt för drift, underhåll och utveckling av de elektroniska system som förvaltas av kommissionen och som medlemsstaterna använder för att genomföra denna förordning
  samt för att se till att denna förordning genomförs på korrekt sätt
  .

Ändring 41

Ändring 41

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 19 – led b

Artikel 1 – led 19 – led b

Förordning (EU) nr 904/2010

Artikel 55 – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5.   Lagring, behandling eller utbyte av information enligt denna förordning ska omfattas av bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 (*). Medlemsstaterna ska emellertid, för en korrekt tillämpning av denna förordning, begränsa räckvidden för de skyldigheter och rättigheter som avses i artiklarna 12–22 och artiklarna 5 och 34 i förordning (EU) 2016/679 i den utsträckning det behövs för att skydda de intressen som avses i artikel 23.1 i den förordningen. Behandling och lagring av uppgifter enligt denna förordning ska
  utföras
  endast för de ändamål som anges i artikel 1.1 i denna förordning och lagringsperioderna för dessa uppgifter ska begränsas i den mån detta är nödvändigt för att uppnå dessa ändamål. | 5.   Lagring, behandling eller utbyte av information enligt denna förordning ska omfattas av bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679(*). Medlemsstaterna ska emellertid, för en korrekt tillämpning av denna förordning, begränsa räckvidden för de skyldigheter och rättigheter som avses i artiklarna 12–22 och artiklarna 5 och 34 i förordning (EU) 2016/679 i den utsträckning det behövs för att skydda de intressen som avses i artikel 23.1 i den förordningen. Behandling och lagring av uppgifter enligt denna förordning ska
  godkännas
  endast för de ändamål som anges i artikel 1.1 i denna förordning och lagringsperioderna för dessa uppgifter ska begränsas i den mån detta är nödvändigt för att uppnå dessa ändamål. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5.   Lagring, behandling eller utbyte av information enligt denna förordning ska omfattas av bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 (*). Medlemsstaterna ska emellertid, för en korrekt tillämpning av denna förordning, begränsa räckvidden för de skyldigheter och rättigheter som avses i artiklarna 12–22 och artiklarna 5 och 34 i förordning (EU) 2016/679 i den utsträckning det behövs för att skydda de intressen som avses i artikel 23.1 i den förordningen. Behandling och lagring av uppgifter enligt denna förordning ska
  utföras
  endast för de ändamål som anges i artikel 1.1 i denna förordning och lagringsperioderna för dessa uppgifter ska begränsas i den mån detta är nödvändigt för att uppnå dessa ändamål.

5.   Lagring, behandling eller utbyte av information enligt denna förordning ska omfattas av bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679(*). Medlemsstaterna ska emellertid, för en korrekt tillämpning av denna förordning, begränsa räckvidden för de skyldigheter och rättigheter som avses i artiklarna 12–22 och artiklarna 5 och 34 i förordning (EU) 2016/679 i den utsträckning det behövs för att skydda de intressen som avses i artikel 23.1 i den förordningen. Behandling och lagring av uppgifter enligt denna förordning ska
  godkännas
  endast för de ändamål som anges i artikel 1.1 i denna förordning och lagringsperioderna för dessa uppgifter ska begränsas i den mån detta är nödvändigt för att uppnå dessa ändamål.

---

(35)  Rådets direktiv 2008/9/EG av den 12 februari 2008 om fastställande av närmare regler för återbetalning av mervärdesskatt enligt direktiv 2006/112/EG till beskattningsbara personer som inte är etablerade i den återbetalande medlemsstaten, utan i en annan medlemsstat (EUT L 44, 20.2.2008, s. 23).

35

(35)  Rådets direktiv 2008/9/EG av den 12 februari 2008 om fastställande av närmare regler för återbetalning av mervärdesskatt enligt direktiv 2006/112/EG till beskattningsbara personer som inte är etablerade i den återbetalande medlemsstaten, utan i en annan medlemsstat (EUT L 44, 20.2.2008, s. 23).

35

(36)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 av den 5 juli 2017 om bekämpande genom straffrättsliga bestämmelser av bedrägeri som riktar sig mot unionens finansiella intressen (EUT L 198, 28.7.2017, s. 29).

36

(36)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 av den 5 juli 2017 om bekämpande genom straffrättsliga bestämmelser av bedrägeri som riktar sig mot unionens finansiella intressen (EUT L 198, 28.7.2017, s. 29).

36

(37)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter, och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (EUT L 119, 4.5.2016, s. 1).

37

(37)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (EUT L 119, 4.5.2016, s. 1).

37

(37a)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (EGT L 8, 12.1.2001, s. 1).

37a

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (EGT L 8, 12.1.2001, s. 1).

---

Onsdagen den 4 juli 2018

| 8.4.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 118/237 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 118/237

---

P8_TA(2018)0281

Stödprogrammet för strukturreformer: finansieringsramen och det allmänna målet ***I

Europaparlamentets ändringar antagna den 4 juli 2018 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2017/825 för att öka finansieringsramen för stödprogrammet för strukturreformer och om anpassning av det allmänna målet (COM(2017)0825 – C8-0433/2017 – 2017/0334(COD)) (1)

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2020/C 118/35)

Ändring 1

Förslag till förordning

Skäl - 1 (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (-1) | Om medlemsstaterna så begär måste unionen stödja dem om de behöver förbättra sin administrativa kapacitet att genomföra unionsrätten. |

Kommissionens förslag

Ändring

(-1)

Om medlemsstaterna så begär måste unionen stödja dem om de behöver förbättra sin administrativa kapacitet att genomföra unionsrätten.

Ändring 2

Förslag till förordning

Skäl 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (1) | Stödprogrammet för strukturreformer (nedan kallat programmet) inrättades med målsättningen att stärka medlemsstaternas kapacitet att förbereda och genomföra tillväxtfrämjande förvaltnings- och strukturreformer, inklusive genom bistånd med att använda unionsfonderna effektivt och ändamålsenligt. Stöd enligt programmet ges av kommissionen på begäran av en medlemsstat, och det kan omfatta ett brett spektrum av politikområden. Motståndskraftiga ekonomier, byggda på starka ekonomiska och
  sociala
  strukturer, som gör det möjligt för medlemsstaterna att absorbera chocker på ett effektivt sätt och att snabbt återhämta sig från dem, bidrar till ekonomisk och
  social samanhållning
  . Institutionella reformer, förvaltningsreformer och tillväxtfrämjande strukturreformer är
  ändamålsenliga
  verktyg för att åstadkomma detta. |

Kommissionens förslag

Ändring

(1)

Stödprogrammet för strukturreformer (nedan kallat programmet) inrättades med målsättningen att stärka medlemsstaternas kapacitet att förbereda och genomföra tillväxtfrämjande förvaltnings- och strukturreformer, inklusive genom bistånd med att använda unionsfonderna effektivt och ändamålsenligt. Stöd enligt programmet ges av kommissionen på begäran av en medlemsstat, och det kan omfatta ett brett spektrum av politikområden. Motståndskraftiga ekonomier, byggda på starka ekonomiska och
  sociala
  strukturer, som gör det möjligt för medlemsstaterna att absorbera chocker på ett effektivt sätt och att snabbt återhämta sig från dem, bidrar till ekonomisk och
  social samanhållning
  . Institutionella reformer, förvaltningsreformer och tillväxtfrämjande strukturreformer är
  ändamålsenliga
  verktyg för att åstadkomma detta.

| (1) | Stödprogrammet för strukturreformer (nedan kallat programmet) inrättades med målsättningen att stärka medlemsstaternas kapacitet att förbereda och genomföra tillväxtfrämjande förvaltnings- och strukturreformer
  som har europeiskt mervärde
  , inklusive genom bistånd med att använda unionsfonderna effektivt och ändamålsenligt. Stöd enligt programmet ges av kommissionen på begäran av en medlemsstat, och det kan omfatta ett brett spektrum av politikområden. Motståndskraftiga ekonomier
  och motståndskraftiga samhällen
  , byggda på starka ekonomiska
  , sociala
  och
  territoriella
  strukturer, som gör det möjligt för medlemsstaterna att absorbera chocker på ett effektivt sätt och att snabbt återhämta sig från dem, bidrar till ekonomisk
  , social
  och
  territoriell sammanhållning
  .
  De reformer som stöds av programmet kräver effektiva och ändamålsenliga nationella och regionala offentliga förvaltningar samt egenansvar och aktiv medverkan av alla berörda intressenter. Landsspecifika
  institutionella reformer, förvaltningsreformer och tillväxtfrämjande strukturreformer
  , samt egenansvar på plats för strukturreformer som
  är
  av intresse för unionen, i synnerhet hos lokala och regionala myndigheter och arbetsmarknadens parter, är lämpliga
  verktyg för att åstadkomma detta. |
| --- | --- |

(1)

Stödprogrammet för strukturreformer (nedan kallat programmet) inrättades med målsättningen att stärka medlemsstaternas kapacitet att förbereda och genomföra tillväxtfrämjande förvaltnings- och strukturreformer
  som har europeiskt mervärde
  , inklusive genom bistånd med att använda unionsfonderna effektivt och ändamålsenligt. Stöd enligt programmet ges av kommissionen på begäran av en medlemsstat, och det kan omfatta ett brett spektrum av politikområden. Motståndskraftiga ekonomier
  och motståndskraftiga samhällen
  , byggda på starka ekonomiska
  , sociala
  och
  territoriella
  strukturer, som gör det möjligt för medlemsstaterna att absorbera chocker på ett effektivt sätt och att snabbt återhämta sig från dem, bidrar till ekonomisk
  , social
  och
  territoriell sammanhållning
  .
  De reformer som stöds av programmet kräver effektiva och ändamålsenliga nationella och regionala offentliga förvaltningar samt egenansvar och aktiv medverkan av alla berörda intressenter. Landsspecifika
  institutionella reformer, förvaltningsreformer och tillväxtfrämjande strukturreformer
  , samt egenansvar på plats för strukturreformer som
  är
  av intresse för unionen, i synnerhet hos lokala och regionala myndigheter och arbetsmarknadens parter, är lämpliga
  verktyg för att åstadkomma detta.

Ändring 3

Förslag till förordning

Skäl 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (1a) | Det behövs ett effektivt genomförande och information om programmets resultat på unionsnivå samt på nationell och regional nivå för att säkerställa synligheten för resultaten av de reformer som utarbetats och genomförts på begäran av varje medlemsstat. Detta skulle säkerställa utbyte av kunskap, erfarenheter och bästa praxis, vilket också är ett av programmets mål. |

Kommissionens förslag

Ändring

(1a)

Det behövs ett effektivt genomförande och information om programmets resultat på unionsnivå samt på nationell och regional nivå för att säkerställa synligheten för resultaten av de reformer som utarbetats och genomförts på begäran av varje medlemsstat. Detta skulle säkerställa utbyte av kunskap, erfarenheter och bästa praxis, vilket också är ett av programmets mål.

Ändring 4

Förslag till förordning

Skäl 1b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (1b) | Efterfrågan på stöd från programmet förväntas fortsätta vara hög, vilket innebär att vissa begäranden kommer att behöva prioriteras. Företräde bör i tillämpliga fall ges till begäranden som syftar till en skatteväxling från arbete till förmögenhet och föroreningar, vilket stärker sysselsättningen och socialpolitiken och därmed gynnar den sociala integrationen och bekämpandet av skattebedrägeri, skatteflykt och skatteundandragande genom ökad insyn, strategier för innovativ och hållbar återindustrialisering och förbättrade utbildningssystem. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt begäranden om stöd som har stor demokratisk legitimitet och inkluderar olika parter samt har spridningseffekter på andra sektorer. Programmet bör komplettera andra instrument så att överlappningar undviks. |

Kommissionens förslag

Ändring

(1b)

Efterfrågan på stöd från programmet förväntas fortsätta vara hög, vilket innebär att vissa begäranden kommer att behöva prioriteras. Företräde bör i tillämpliga fall ges till begäranden som syftar till en skatteväxling från arbete till förmögenhet och föroreningar, vilket stärker sysselsättningen och socialpolitiken och därmed gynnar den sociala integrationen och bekämpandet av skattebedrägeri, skatteflykt och skatteundandragande genom ökad insyn, strategier för innovativ och hållbar återindustrialisering och förbättrade utbildningssystem. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt begäranden om stöd som har stor demokratisk legitimitet och inkluderar olika parter samt har spridningseffekter på andra sektorer. Programmet bör komplettera andra instrument så att överlappningar undviks.

Ändring 5

Förslag till förordning

Skäl 1c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (1c) | I sin strävan att stärka medlemsstaternas kapacitet att förbereda och genomföra tillväxtfrämjande strukturreformer bör programmet inte ersätta finansiering från medlemsstaternas nationella budgetar, eller användas för att täcka löpande utgifter. |

Kommissionens förslag

Ändring

(1c)

I sin strävan att stärka medlemsstaternas kapacitet att förbereda och genomföra tillväxtfrämjande strukturreformer bör programmet inte ersätta finansiering från medlemsstaternas nationella budgetar, eller användas för att täcka löpande utgifter.

Ändring 6

Förslag till förordning

Skäl 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (3) | Att öka den ekonomiska
  och
  sociala sammanhållningen genom att förstärka
  strukturreformerna
  är av avgörande betydelse för ett framgångsrikt deltagande i Ekonomiska och monetära unionen. Detta är särskilt viktigt för de medlemsstater som inte har euron som valuta, för att de ska kunna förbereda sig inför anslutning till euroområdet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(3)

Att öka den ekonomiska
  och
  sociala sammanhållningen genom att förstärka
  strukturreformerna
  är av avgörande betydelse för ett framgångsrikt deltagande i Ekonomiska och monetära unionen. Detta är särskilt viktigt för de medlemsstater som inte har euron som valuta, för att de ska kunna förbereda sig inför anslutning till euroområdet.

| (3) | Att öka den ekonomiska, sociala
  och territoriella
  sammanhållningen genom att förstärka
  strukturreformer som gynnar unionen och är förenliga med dess principer och värderingar
  är av avgörande betydelse för ett framgångsrikt deltagande
  och utvidgad verklig konvergens
  i Ekonomiska och monetära unionen
  , vilket säkerställer dess långsiktiga stabilitet och välstånd
  . Detta är särskilt viktigt för de medlemsstater som
  ännu
  inte har euron som valuta, för att de ska kunna förbereda sig inför anslutning till euroområdet. |
| --- | --- |

(3)

Att öka den ekonomiska, sociala
  och territoriella
  sammanhållningen genom att förstärka
  strukturreformer som gynnar unionen och är förenliga med dess principer och värderingar
  är av avgörande betydelse för ett framgångsrikt deltagande
  och utvidgad verklig konvergens
  i Ekonomiska och monetära unionen
  , vilket säkerställer dess långsiktiga stabilitet och välstånd
  . Detta är särskilt viktigt för de medlemsstater som
  ännu
  inte har euron som valuta, för att de ska kunna förbereda sig inför anslutning till euroområdet.

Ändring 7

Förslag till förordning

Skäl 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (4) | Det är därför lämpligt att betona i programmets allmänna mål – inom ramen för dess bidrag för att svara mot de ekonomiska och sociala utmaningarna – att stärkandet av sammanhållningen, konkurrenskraften, produktiviteten, den hållbara tillväxten
  och
  jobbskapandet också bör bidra till att förbereda de medlemsstater som inte har euron som valuta inför ett framtida deltagande i euroområdet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(4)

Det är därför lämpligt att betona i programmets allmänna mål – inom ramen för dess bidrag för att svara mot de ekonomiska och sociala utmaningarna – att stärkandet av sammanhållningen, konkurrenskraften, produktiviteten, den hållbara tillväxten
  och
  jobbskapandet också bör bidra till att förbereda de medlemsstater som inte har euron som valuta inför ett framtida deltagande i euroområdet.

| (4) | Det är därför lämpligt att betona i programmets allmänna mål – inom ramen för dess bidrag för att svara mot de ekonomiska och sociala utmaningarna – att stärkandet av
  den ekonomiska, sociala och territoriella
  sammanhållningen, konkurrenskraften, produktiviteten, den hållbara tillväxten, jobbskapandet
  och den sociala inkluderingen samt minskandet av skillnaderna mellan medlemsstaterna och regionerna
  också bör bidra till att förbereda de medlemsstater som
  ännu
  inte har euron som valuta inför ett framtida deltagande i euroområdet. |
| --- | --- |

(4)

Det är därför lämpligt att betona i programmets allmänna mål – inom ramen för dess bidrag för att svara mot de ekonomiska och sociala utmaningarna – att stärkandet av
  den ekonomiska, sociala och territoriella
  sammanhållningen, konkurrenskraften, produktiviteten, den hållbara tillväxten, jobbskapandet
  och den sociala inkluderingen samt minskandet av skillnaderna mellan medlemsstaterna och regionerna
  också bör bidra till att förbereda de medlemsstater som
  ännu
  inte har euron som valuta inför ett framtida deltagande i euroområdet.

Ändring 8

Förslag till förordning

Skäl 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (5) | Det
  är också nödvändigt att ange att programmets åtgärder och verksamheter får stödja reformer som kan hjälpa medlemsstater som vill införa euron att förbereda sig inför anslutning till euroområdet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5)

Det
  är också nödvändigt att ange att programmets åtgärder och verksamheter får stödja reformer som kan hjälpa medlemsstater som vill införa euron att förbereda sig inför anslutning till euroområdet.

| (5) | Med tanke på de positiva erfarenheter som unionen har haft av det tekniska stöd som erbjudits till andra länder som redan har infört euron
  är
  det
  också nödvändigt att ange att programmets åtgärder och verksamheter får stödja reformer som kan hjälpa medlemsstater
  som anslöt sig till unionen vid en senare tidpunkt och
  som vill införa euron, att förbereda sig inför anslutning till euroområdet. |
| --- | --- |

(5)

Med tanke på de positiva erfarenheter som unionen har haft av det tekniska stöd som erbjudits till andra länder som redan har infört euron
  är
  det
  också nödvändigt att ange att programmets åtgärder och verksamheter får stödja reformer som kan hjälpa medlemsstater
  som anslöt sig till unionen vid en senare tidpunkt och
  som vill införa euron, att förbereda sig inför anslutning till euroområdet.

Ändring 9

Förslag till förordning

Skäl 5a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (5a) | Sju medlemsstater är enligt fördragen skyldiga att förbereda sig för deltagande i euroområdet, nämligen Bulgarien, Tjeckien, Kroatien, Ungern, Polen, Rumänien och Sverige. I vissa av dessa medlemsstater har man gjort ringa framsteg mot detta mål under de senaste åren, vilket har gjort det allt viktigare för unionen att stödja ett deltagande i eurosamarbetet. Danmark och Förenade kungariket har ingen skyldighet att ansluta sig till euroområdet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5a)

Sju medlemsstater är enligt fördragen skyldiga att förbereda sig för deltagande i euroområdet, nämligen Bulgarien, Tjeckien, Kroatien, Ungern, Polen, Rumänien och Sverige. I vissa av dessa medlemsstater har man gjort ringa framsteg mot detta mål under de senaste åren, vilket har gjort det allt viktigare för unionen att stödja ett deltagande i eurosamarbetet. Danmark och Förenade kungariket har ingen skyldighet att ansluta sig till euroområdet.

Ändring 10

Förslag till förordning

Skäl 5b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (5b) | Regionala och lokala myndigheter spelar en viktig roll i strukturreformerna, i en omfattning som varierar beroende på den konstitutionella och administrativa organisationen i respektive medlemsstat. Det är därför lämpligt att fastställa en passande nivå på deltagandet av och samrådet med regionala och lokala myndigheter vid förberedandet och genomförandet av strukturreformer. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5b)

Regionala och lokala myndigheter spelar en viktig roll i strukturreformerna, i en omfattning som varierar beroende på den konstitutionella och administrativa organisationen i respektive medlemsstat. Det är därför lämpligt att fastställa en passande nivå på deltagandet av och samrådet med regionala och lokala myndigheter vid förberedandet och genomförandet av strukturreformer.

Ändring 11

Förslag till förordning

Skäl 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (6) | För att möta den ökande efterfrågan på stöd från medlemsstaternas sida och med tanke på behovet av att stödja genomförandet av strukturreformer i de medlemsstater som inte har euron som valuta, bör det finansiella anslaget för programmet ökas till en nivå som är tillräcklig för att unionen ska kunna tillhandahålla stöd till de medlemsstater som har begärt det. |

Kommissionens förslag

Ändring

(6)

För att möta den ökande efterfrågan på stöd från medlemsstaternas sida och med tanke på behovet av att stödja genomförandet av strukturreformer i de medlemsstater som inte har euron som valuta, bör det finansiella anslaget för programmet ökas till en nivå som är tillräcklig för att unionen ska kunna tillhandahålla stöd till de medlemsstater som har begärt det.

| (6) | För att möta den ökande efterfrågan på stöd från medlemsstaternas sida och med tanke på behovet av att stödja genomförandet av strukturreformer
  som är av intresse för unionen
  i de medlemsstater som
  ännu
  inte har euron som valuta, bör det finansiella anslaget för programmet ökas
  med hjälp av flexibilitetsmekanismen i rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013

   (1a)

  ,
  till en nivå som är tillräcklig för att unionen ska kunna tillhandahålla stöd till de medlemsstater som har begärt det.
  Ökningen bör inte ha en negativ påverkan på andra prioriteringar inom sammanhållningspolitiken. Medlemsstaterna bör inte heller vara skyldiga att överföra sina nationella och regionala anslag från Europeiska struktur- och investeringsfonder (ESI-fonder) för att täcka programmets finansieringsunderskott. |
| --- | --- |

(6)

För att möta den ökande efterfrågan på stöd från medlemsstaternas sida och med tanke på behovet av att stödja genomförandet av strukturreformer
  som är av intresse för unionen
  i de medlemsstater som
  ännu
  inte har euron som valuta, bör det finansiella anslaget för programmet ökas
  med hjälp av flexibilitetsmekanismen i rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013

   (1a)

  ,
  till en nivå som är tillräcklig för att unionen ska kunna tillhandahålla stöd till de medlemsstater som har begärt det.
  Ökningen bör inte ha en negativ påverkan på andra prioriteringar inom sammanhållningspolitiken. Medlemsstaterna bör inte heller vara skyldiga att överföra sina nationella och regionala anslag från Europeiska struktur- och investeringsfonder (ESI-fonder) för att täcka programmets finansieringsunderskott.

Ändring 12

Förslag till förordning

Skäl 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (7) | För att kunna tillhandahålla stöd så snabbt som möjligt bör kommissionen kunna använda delar av finansieringsramen för att också täcka kostnaderna för åtgärder som kompletterar programmet, exempelvis utgifter i samband med kvalitetskontroll
  och
  övervakning av projekt på plats. |

Kommissionens förslag

Ändring

(7)

För att kunna tillhandahålla stöd så snabbt som möjligt bör kommissionen kunna använda delar av finansieringsramen för att också täcka kostnaderna för åtgärder som kompletterar programmet, exempelvis utgifter i samband med kvalitetskontroll
  och
  övervakning av projekt på plats.

| (7) | För att kunna tillhandahålla
  kvalitativt
  stöd så snabbt som möjligt bör kommissionen kunna använda delar av finansieringsramen för att också täcka kostnaderna för åtgärder som kompletterar programmet, exempelvis utgifter i samband med kvalitetskontroll, övervakning
  och utvärdering
  av projekt på plats.
  Sådana utgifter bör vara proportionella i förhållande till de sammanlagda utgifterna inom ramen för stödprojekten. |
| --- | --- |

(7)

För att kunna tillhandahålla
  kvalitativt
  stöd så snabbt som möjligt bör kommissionen kunna använda delar av finansieringsramen för att också täcka kostnaderna för åtgärder som kompletterar programmet, exempelvis utgifter i samband med kvalitetskontroll, övervakning
  och utvärdering
  av projekt på plats.
  Sådana utgifter bör vara proportionella i förhållande till de sammanlagda utgifterna inom ramen för stödprojekten.

Ändring 13

Förslag till förordning

Skäl 7a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (7a) | För att säkerställa en smidig rapportering om genomförandet av programmet till Europaparlamentet och rådet, bör perioden under vilken kommissionen ska lämna de årliga övervakningsrapporterna specificeras. |

Kommissionens förslag

Ändring

(7a)

För att säkerställa en smidig rapportering om genomförandet av programmet till Europaparlamentet och rådet, bör perioden under vilken kommissionen ska lämna de årliga övervakningsrapporterna specificeras.

Ändring 14

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 1 – stycke 1

Förordning (EU) 2017/825

Artikel 4 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Programmets allmänna mål är att bidra till institutionella reformer, förvaltningsreformer och tillväxtfrämjande strukturreformer i medlemsstaterna genom att ge
  nationella
  myndigheter stöd när det gäller åtgärder som syftar till att reformera och stärka institutioner, styrning, offentlig förvaltning och ekonomiska och sociala sektorer som ett svar på ekonomiska och sociala utmaningar, med sikte på att stärka sammanhållningen, konkurrenskraften, produktiviteten och den hållbara tillväxten, skapa nya arbetstillfällen och öka investeringarna, vilket också kommer att förbereda för deltagande i euroområdet, särskilt vad gäller ekonomiska styrprocesser, däribland genom bistånd med att använda unionsfonderna på ett effektivt, ändamålsenligt och transparent sätt.” | Programmets allmänna mål är att bidra till institutionella reformer, förvaltningsreformer och tillväxtfrämjande strukturreformer i medlemsstaterna genom att ge
  medlemsstaternas
  myndigheter
  , inklusive deras regionala och lokala myndigheter när så är lämpligt,
  stöd när det gäller åtgärder som syftar till att reformera och stärka institutioner, styrning, offentlig förvaltning och ekonomiska och sociala sektorer som ett svar på ekonomiska och sociala utmaningar, med sikte på att stärka
  den ekonomiska, sociala och territoriella
  sammanhållningen, konkurrenskraften, produktiviteten och den hållbara tillväxten, skapa nya arbetstillfällen och
  social integration, bekämpa skatteflykt och fattigdom samt
  öka investeringarna
  och skapa verklig konvergens i unionen
  , vilket också kommer att förbereda för deltagande i euroområdet, särskilt vad gäller ekonomiska styrprocesser, däribland genom bistånd med att använda unionsfonderna på ett effektivt, ändamålsenligt och transparent sätt. |

Kommissionens förslag

Ändring

Programmets allmänna mål är att bidra till institutionella reformer, förvaltningsreformer och tillväxtfrämjande strukturreformer i medlemsstaterna genom att ge
  nationella
  myndigheter stöd när det gäller åtgärder som syftar till att reformera och stärka institutioner, styrning, offentlig förvaltning och ekonomiska och sociala sektorer som ett svar på ekonomiska och sociala utmaningar, med sikte på att stärka sammanhållningen, konkurrenskraften, produktiviteten och den hållbara tillväxten, skapa nya arbetstillfällen och öka investeringarna, vilket också kommer att förbereda för deltagande i euroområdet, särskilt vad gäller ekonomiska styrprocesser, däribland genom bistånd med att använda unionsfonderna på ett effektivt, ändamålsenligt och transparent sätt.”

Programmets allmänna mål är att bidra till institutionella reformer, förvaltningsreformer och tillväxtfrämjande strukturreformer i medlemsstaterna genom att ge
  medlemsstaternas
  myndigheter
  , inklusive deras regionala och lokala myndigheter när så är lämpligt,
  stöd när det gäller åtgärder som syftar till att reformera och stärka institutioner, styrning, offentlig förvaltning och ekonomiska och sociala sektorer som ett svar på ekonomiska och sociala utmaningar, med sikte på att stärka
  den ekonomiska, sociala och territoriella
  sammanhållningen, konkurrenskraften, produktiviteten och den hållbara tillväxten, skapa nya arbetstillfällen och
  social integration, bekämpa skatteflykt och fattigdom samt
  öka investeringarna
  och skapa verklig konvergens i unionen
  , vilket också kommer att förbereda för deltagande i euroområdet, särskilt vad gäller ekonomiska styrprocesser, däribland genom bistånd med att använda unionsfonderna på ett effektivt, ändamålsenligt och transparent sätt.

Ändring 15

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 1a (nytt)

Förordning (EU) 2017/825

Artikel 5 – punkt 1 – led da (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  I artikel 5.1 ska följande led läggas till:










  ”da) | Att stödja deltagandet av och samrådet med regionala och lokala myndigheter i förberedandet och genomförandet av strukturreformer, i en omfattning som motsvarar dessa regionala och lokala myndigheters befogenhet och ansvar inom den konstitutionella och administrativa strukturen i respektive medlemsstat.” |

Kommissionens förslag

Ändring

1a.
     
  I artikel 5.1 ska följande led läggas till:

”da)

Att stödja deltagandet av och samrådet med regionala och lokala myndigheter i förberedandet och genomförandet av strukturreformer, i en omfattning som motsvarar dessa regionala och lokala myndigheters befogenhet och ansvar inom den konstitutionella och administrativa strukturen i respektive medlemsstat.”

Ändring 16

Ändring 16

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 3 – led a

Artikel 1 – led 3 – led a

Förordning (EU) 2017/825

Artikel 10 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Finansieringsramen för programmets genomförande fastställs till 222 800 000 EUR i löpande priser.” | 1.   Finansieringsramen för programmets genomförande fastställs till 222 800 000 EUR i löpande priser
  , varav 80 000 000 EUR ska anslås genom flexibilitetsmekanismen enligt rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013



   (*1)

  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Finansieringsramen för programmets genomförande fastställs till 222 800 000 EUR i löpande priser.”

1.   Finansieringsramen för programmets genomförande fastställs till 222 800 000 EUR i löpande priser
  , varav 80 000 000 EUR ska anslås genom flexibilitetsmekanismen enligt rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013



   (*1)

  .

Ändring 17

Ändring 17

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 3a (nytt)

Artikel 1 – led 3a (nytt)

Förordning (EU) 2017/825

Artikel 16 – punkt 2 – inledningen

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | 3a. | I artikel 16.2 ska inledningen ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

3a.

3a.

I artikel 16.2 ska inledningen ersättas med följande:

2.   
  Kommissionen
  ska till Europaparlamentet och rådet överlämna en årlig övervakningsrapport om genomförandet av programmet. Rapporten ska innehålla information om

”2.
     
  Varje år från och med 2018 och till och med 2021
  ska
  kommissionen
  till Europaparlamentet och rådet överlämna en årlig övervakningsrapport om genomförandet av programmet. Rapporten ska innehålla information om”

Ändring 18

Ändring 18

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 3b (nytt)

Artikel 1 – led 3b (nytt)

Förordning (EU) 2017/825

Artikel 16 – punkt 2 – led da (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3b. | I artikel 16.2 ska följande led läggas till:









  ”da) | resultaten av kvalitetskontroll och övervakning av stödprojekt på plats,” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3b.

3b.

I artikel 16.2 ska följande led läggas till:

”da)

”da)

resultaten av kvalitetskontroll och övervakning av stödprojekt på plats,”

resultaten av kvalitetskontroll och övervakning av stödprojekt på plats,”

---

(1)  Ärendet återförvisades för interinstitutionella förhandlingar till det ansvariga utskottet, i enlighet med artikel 59.4 fjärde stycket i arbetsordningen (A8-0227/2018).

1

(1a)  
  Rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 884).

1a

Rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 884).

(*1)  
  Rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 884).

*1

Rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 884).

---

| 8.4.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 118/246 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 118/246

---

P8_TA(2018)0282

Reform av Europeiska unionens vallagstiftning ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 juli 2018 om utkastet till rådets beslut om ändring av akten om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet, som utgör en bilaga till rådets beslut 76/787/EKSG, EEG, Euratom av den 20 september 1976 (09425/2018 – C8-0276/2018 – 2015/0907(APP))

(Särskilt lagstiftningsförfarande – godkännande)

(2020/C 118/36)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (09425/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (09425/2018),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 223.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0276/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 223.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0276/2018),

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 november 2015 om reformen av vallagen i Europeiska union och det till denna fogade förslaget till rådets beslut om antagande av bestämmelserna om ändring av akten om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 november 2015 om reformen av vallagen i Europeiska union och det till denna fogade förslaget till rådets beslut om antagande av bestämmelserna om ändring av akten om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet (1),

| — | med beaktande av de motiverade yttranden från den franska senaten, den luxemburgska deputeradekammaren, den nederländska första kammaren, den nederländska andra kammaren, Sveriges riksdag, Förenade kungarikets underhus och Förenade kungarikets överhus som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilka utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de motiverade yttranden från den franska senaten, den luxemburgska deputeradekammaren, den nederländska första kammaren, den nederländska andra kammaren, Sveriges riksdag, Förenade kungarikets underhus och Förenade kungarikets överhus som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilka utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen,

| — | med beaktande av artikel 99.1 och 99.4 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 99.1 och 99.4 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för konstitutionella frågor (A8-0248/2018). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för konstitutionella frågor (A8-0248/2018).

| 1. | Europaparlamentet godkänner utkastet till rådets beslut. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EUT C 366, 27.10.2017, s. 7.

---

| 8.4.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 118/247 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 118/247

---

P8_TA(2018)0283

Partnerskapsavtal mellan EU, Europeiska atomenergigemenskapen och Armenien ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 juli 2018 om utkastet till rådets beslut om ingående, på unionens vägnar, av det omfattande och fördjupade partnerskapsavtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Armenien, å andra sidan (12543/2017 – C8-0422/2017 – 2017/0238(NLE))

(Godkännande)

(2020/C 118/37)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (12543/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (12543/2017),

| — | med beaktande av utkastet till det omfattande och fördjupade partnerskapsavtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Armenien, å andra sidan (12548/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till det omfattande och fördjupade partnerskapsavtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Armenien, å andra sidan (12548/2017),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 37 i fördraget om Europeiska unionen, och i enlighet med artiklarna 91, 100.2, 207 och 209 samt artikel 218.6 andra stycket a, artikel 218.7 och artikel 218.8 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0422/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 37 i fördraget om Europeiska unionen, och i enlighet med artiklarna 91, 100.2, 207 och 209 samt artikel 218.6 andra stycket a, artikel 218.7 och artikel 218.8 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0422/2017),

| — | med beaktande av sin resolution som inte avser lagstiftning av den 4 juli 2018 (1), om utkastet till beslut, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution som inte avser lagstiftning av den 4 juli 2018 (1), om utkastet till beslut,

| — | med beaktande av artikel 99.1 och 99.4 samt artikel 108.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 99.1 och 99.4 samt artikel 108.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för utrikesfrågor och yttrandet från utskottet för internationell handel (A8-0177/2018). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för utrikesfrågor och yttrandet från utskottet för internationell handel (A8-0177/2018).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Republiken Armenien. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Antagna texter, P8_TA(2018)0284.

---

| 8.4.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 118/248 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 118/248

---

P8_TA(2018)0285

Avtal om partnerskap och samarbete mellan EU och Irak ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 juli 2018 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet om partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Irak, å andra sidan (10209/1/2012 – C8-0038/2018 – 2010/0310(NLE))

(Godkännande)

(2020/C 118/38)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (10209/1/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (10209/1/2012),

| — | med beaktande av utkastet till avtal om partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Irak, å andra sidan (5784/2/2011 och 8318/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till avtal om partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Irak, å andra sidan (5784/2/2011 och 8318/2012),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 91, 100, 207, 209 och 218.6 andra stycket led a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0038/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 91, 100, 207, 209 och 218.6 andra stycket led a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0038/2018),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt av den 17 januari 2013 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet om partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Irak, å andra sidan (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt av den 17 januari 2013 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet om partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Irak, å andra sidan (1),

| — | med beaktande av ändringen av den rättsliga grunden till följd av domstolens dom av den 11 juni 2014 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av ändringen av den rättsliga grunden till följd av domstolens dom av den 11 juni 2014 (2),

| — | med beaktande av sin resolution som inte avser lagstiftning av den 4 juli 2018 (3) om utkastet till beslut, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution som inte avser lagstiftning av den 4 juli 2018 (3) om utkastet till beslut,

| — | med beaktande av artikel 99.1 och 99.4 samt artikel 108.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 99.1 och 99.4 samt artikel 108.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för utrikesfrågor (A8-0222/2018). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för utrikesfrågor (A8-0222/2018).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Republiken Irak. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EUT C 440, 30.12.2015, s. 301.

(2)  Domstolens dom av den 11 juni 2014, kommissionen mot rådet, om ramavtalet om partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och Republiken Filippinerna, C-377/12,ECLI: EU:C:2014:1903.

(3)  Antagna texter, P8_TA(2018)0286.

---

| 8.4.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 118/249 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 118/249

---

P8_TA(2018)0287

Avtal mellan Europeiska unionen och Nya Zeeland om ändring av medgivanden (Kroatiens anslutning) ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 juli 2018 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet genom skriftväxling mellan Europeiska unionen och Nya Zeeland i enlighet med artiklarna XXIV.6 och XXVIII i allmänna tull- och handelsavtalet (Gatt) 1994 om ändring av medgivanden i Republiken Kroatiens bindningslista i samband med anslutningen till Europeiska unionen (10670/2017 – C8-0121/2018 – 2017/0137(NLE))

(Godkännande)

(2020/C 118/39)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (10670/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (10670/2017),

| — | med beaktande av utkastet till avtal genom skriftväxling mellan Europeiska unionen och Nya Zeeland i enlighet med artiklarna XXIV.6 och XXVIII i allmänna tull- och handelsavtalet (Gatt) 1994 om ändring av medgivanden i Republiken Kroatiens bindningslista i samband med anslutningen till Europeiska unionen (10672/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till avtal genom skriftväxling mellan Europeiska unionen och Nya Zeeland i enlighet med artiklarna XXIV.6 och XXVIII i allmänna tull- och handelsavtalet (Gatt) 1994 om ändring av medgivanden i Republiken Kroatiens bindningslista i samband med anslutningen till Europeiska unionen (10672/2017),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 207.4 samt artikel 218.6 andra stycket a led v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0121/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 207.4 samt artikel 218.6 andra stycket a led v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0121/2018),

| — | med beaktande av artikel 99.1 och 99.4 samt artikel 108.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 99.1 och 99.4 samt artikel 108.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för internationell handel (A8-0220/2018). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för internationell handel (A8-0220/2018).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Nya Zeeland. |
| --- | --- |

2.

---

| 8.4.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 118/250 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 118/250

---

P8_TA(2018)0288

Stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken: clearingsystem och betalningssystem ***I

Europaparlamentets ändringar antagna den 4 juli 2018 av utkastet till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av artikel 22 i stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken (10850/2017 – ECB/2017/18 – C8-0228/2017 – 2017/0810(COD)) (1)

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2020/C 118/40)

Ändring 1

Utkast till beslut

Skäl 1

| Utkast från Europeiska centralbanken | Ändring |
| --- | --- |
| (1) | De grundläggande uppgifter som Europeiska centralbankssystemet (ECBS) ska genomföra inkluderar att utforma och genomföra unionens monetära politik samt att främja ett väl fungerande betalningssystem. En säker och effektiv finansmarknadsinfrastruktur, särskilt clearingsystem, är av avgörande betydelse för att fullgöra dessa grundläggande uppgifter. |

Utkast från Europeiska centralbanken

Ändring

(1)

De grundläggande uppgifter som Europeiska centralbankssystemet (ECBS) ska genomföra inkluderar att utforma och genomföra unionens monetära politik samt att främja ett väl fungerande betalningssystem. En säker och effektiv finansmarknadsinfrastruktur, särskilt clearingsystem, är av avgörande betydelse för att fullgöra dessa grundläggande uppgifter.

| (1) | De grundläggande uppgifter som Europeiska centralbankssystemet (ECBS) ska genomföra inkluderar att utforma och genomföra unionens monetära politik samt att främja ett väl fungerande betalningssystem
  , vilket är avgörande för att upprätthålla den finansiella stabiliteten
  . En säker och effektiv finansmarknadsinfrastruktur, särskilt clearingsystem, är av avgörande betydelse för att fullgöra dessa grundläggande uppgifter. |
| --- | --- |

(1)

De grundläggande uppgifter som Europeiska centralbankssystemet (ECBS) ska genomföra inkluderar att utforma och genomföra unionens monetära politik samt att främja ett väl fungerande betalningssystem
  , vilket är avgörande för att upprätthålla den finansiella stabiliteten
  . En säker och effektiv finansmarknadsinfrastruktur, särskilt clearingsystem, är av avgörande betydelse för att fullgöra dessa grundläggande uppgifter.

Ändring 2

Utkast till beslut

Skäl 3

| Utkast från Europeiska centralbanken | Ändring |
| --- | --- |
| (3) | Den 4 mars 2015 meddelade Tribunalen sin dom i mål T-496/11 (7) Förenade konungariket mot ECB, där Tribunalen konstaterade
  där
  att
  ECB saknar behörighet
  att reglera verksamheten i 
  clearing-system
  . Tribunalen fann att artikel 129.3 i fördraget ger Europaparlamentet och rådet möjlighet att ändra artikel 22 i stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken (nedan kallad ECBS-stadgan) i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet, och på rekommendation av ECB. Domstolen
  konstaterade
  att ”för det fall ECB skulle anse att en norm-givningskompetens för ECB beträffande infrastruktur som utnyttjas för clearing av värdepappers-transaktioner är nödvändig för att den ska kunna uppfylla sin uppgift enligt artikel 127.2 fjärde strecksatsen FEUF, ankommer det således på ECB att begära att unionslagstiftaren ska ändra artikel 22 i stadgan genom att lägga till en uttrycklig hänvisning till systemen för clearing av värdepapper”. |

Utkast från Europeiska centralbanken

Ändring

(3)

Den 4 mars 2015 meddelade Tribunalen sin dom i mål T-496/11 (7) Förenade konungariket mot ECB, där Tribunalen konstaterade
  där
  att
  ECB saknar behörighet
  att reglera verksamheten i 
  clearing-system
  . Tribunalen fann att artikel 129.3 i fördraget ger Europaparlamentet och rådet möjlighet att ändra artikel 22 i stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken (nedan kallad ECBS-stadgan) i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet, och på rekommendation av ECB. Domstolen
  konstaterade
  att ”för det fall ECB skulle anse att en norm-givningskompetens för ECB beträffande infrastruktur som utnyttjas för clearing av värdepappers-transaktioner är nödvändig för att den ska kunna uppfylla sin uppgift enligt artikel 127.2 fjärde strecksatsen FEUF, ankommer det således på ECB att begära att unionslagstiftaren ska ändra artikel 22 i stadgan genom att lägga till en uttrycklig hänvisning till systemen för clearing av värdepapper”.

| (3) | Den 4 mars 2015 meddelade Tribunalen sin dom i mål T-496/11 (7) Förenade konungariket mot ECB, där Tribunalen konstaterade att
  ”ECB inte har den nödvändiga befogenheten för
  att reglera verksamheten i 
  systemen för clearing av värdepapper
  .
  Reglerna om tillsyn ska därför – på grund av bristande befogenhet – ogiltigförklaras i den del centrala motparter som agerar i samband med clearing av finansiella värdepapper åläggs ett krav på lokalisering inom euroområdet.”
  Tribunalen fann att artikel 129.3 i fördraget ger Europaparlamentet och rådet möjlighet att ändra artikel 22 i stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken (nedan kallad ECBS-stadgan) i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet, och på rekommendation av ECB. Domstolen
  drog därför slutsatsen
  att ”för det fall ECB skulle anse att en norm-givningskompetens för ECB beträffande infrastruktur som utnyttjas för clearing av värdepappers-transaktioner är nödvändig för att den ska kunna uppfylla sin uppgift enligt artikel 127.2 fjärde strecksatsen FEUF, ankommer det således på ECB att begära att unionslagstiftaren ska ändra artikel 22 i stadgan genom att lägga till en uttrycklig hänvisning till systemen för clearing av värdepapper”. |
| --- | --- |

(3)

Den 4 mars 2015 meddelade Tribunalen sin dom i mål T-496/11 (7) Förenade konungariket mot ECB, där Tribunalen konstaterade att
  ”ECB inte har den nödvändiga befogenheten för
  att reglera verksamheten i 
  systemen för clearing av värdepapper
  .
  Reglerna om tillsyn ska därför – på grund av bristande befogenhet – ogiltigförklaras i den del centrala motparter som agerar i samband med clearing av finansiella värdepapper åläggs ett krav på lokalisering inom euroområdet.”
  Tribunalen fann att artikel 129.3 i fördraget ger Europaparlamentet och rådet möjlighet att ändra artikel 22 i stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken (nedan kallad ECBS-stadgan) i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet, och på rekommendation av ECB. Domstolen
  drog därför slutsatsen
  att ”för det fall ECB skulle anse att en norm-givningskompetens för ECB beträffande infrastruktur som utnyttjas för clearing av värdepappers-transaktioner är nödvändig för att den ska kunna uppfylla sin uppgift enligt artikel 127.2 fjärde strecksatsen FEUF, ankommer det således på ECB att begära att unionslagstiftaren ska ändra artikel 22 i stadgan genom att lägga till en uttrycklig hänvisning till systemen för clearing av värdepapper”.

Ändring 3

Utkast till beslut

Skäl 3a (nytt)

| Utkast från Europeiska centralbanken | Ändring |
| --- | --- |
| | (3a) | Även om clearing av värdepapper är en typ av betalningssystem är det nödvändigt att öka klarheten i frågan i ljuset av tribunalens dom av den 4 mars 2015 i mål T-496/11, och därmed klarlägga befogenheten över betalningssystemen genom en översyn av artikel 22 i stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken. |

Utkast från Europeiska centralbanken

Ändring

(3a)

Även om clearing av värdepapper är en typ av betalningssystem är det nödvändigt att öka klarheten i frågan i ljuset av tribunalens dom av den 4 mars 2015 i mål T-496/11, och därmed klarlägga befogenheten över betalningssystemen genom en översyn av artikel 22 i stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken.

Ändring 4

Utkast till beslut

Skäl 4

| Utkast från Europeiska centralbanken | Ändring |
| --- | --- |
| (4) | Betydelsefulla händelser på både global och europeisk nivå förväntas öka risken för störningar som påverkar clearingsystem, särskilt centrala motparter, och hotar väl fungerande betalningssystem och genomförandet av den gemensamma penningpolitiken, vilket i slutänden påverkar Eurosystemets huvudmål att upprätthålla prisstabilitet. |

Utkast från Europeiska centralbanken

Ändring

(4)

Betydelsefulla händelser på både global och europeisk nivå förväntas öka risken för störningar som påverkar clearingsystem, särskilt centrala motparter, och hotar väl fungerande betalningssystem och genomförandet av den gemensamma penningpolitiken, vilket i slutänden påverkar Eurosystemets huvudmål att upprätthålla prisstabilitet.

| (4) | Betydelsefulla händelser på både global och europeisk nivå förväntas öka risken för störningar som påverkar clearingsystem, särskilt centrala motparter, och hotar väl fungerande betalningssystem och genomförandet av den gemensamma penningpolitiken, vilket i slutänden påverkar
  den finansiella stabiliteten, inbegripet
  Eurosystemets huvudmål att upprätthålla prisstabilitet. |
| --- | --- |

(4)

Betydelsefulla händelser på både global och europeisk nivå förväntas öka risken för störningar som påverkar clearingsystem, särskilt centrala motparter, och hotar väl fungerande betalningssystem och genomförandet av den gemensamma penningpolitiken, vilket i slutänden påverkar
  den finansiella stabiliteten, inbegripet
  Eurosystemets huvudmål att upprätthålla prisstabilitet.

Ändring 5

Utkast till beslut

Skäl 5

| Utkast från Europeiska centralbanken | Ändring |
| --- | --- |
| (5) | Den 29 mars 2017 informerade Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland Europeiska rådet om sin avsikt att lämna Europeiska unionen. När Förenade kungariket lämnar unionen kommer detta att medföra en fundamental förändring av hur reglering, övervakning och tillsyn av viss systemviktig eurodenominerad clearingverksamhet sker, vilket får negativa konsekvenser för Eurosystemets möjlighet att övervaka och hantera hot mot väl fungerande betalningssystem och genomförandet av Eurosystemets monetära politik. |

Utkast från Europeiska centralbanken

Ändring

(5)

Den 29 mars 2017 informerade Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland Europeiska rådet om sin avsikt att lämna Europeiska unionen. När Förenade kungariket lämnar unionen kommer detta att medföra en fundamental förändring av hur reglering, övervakning och tillsyn av viss systemviktig eurodenominerad clearingverksamhet sker, vilket får negativa konsekvenser för Eurosystemets möjlighet att övervaka och hantera hot mot väl fungerande betalningssystem och genomförandet av Eurosystemets monetära politik.

utgår

Ändring 6

Utkast till beslut

Skäl 6

| Utkast från Europeiska centralbanken | Ändring |
| --- | --- |
| (6) | Central clearing sker i allt större utsträckning över landsgränser och har blivit systemviktig. Eftersom de centrala motparterna har många olika medlemmar och deras finansiella tjänster tillhandahålls på paneuropeisk nivå, är de mycket viktiga för hela unionen, och särskilt för euro-området. Detta återspeglas i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012

   (8)

  , som inrättar kollektiva tillsynsarrangemang i form av kollegier som består av relevanta myndigheter på nationell nivå och unionsnivå, inbegripet Eurosystemet i dess egenskap av utgivande centralbank för euron. |

Utkast från Europeiska centralbanken

Ändring

(6)

Central clearing sker i allt större utsträckning över landsgränser och har blivit systemviktig. Eftersom de centrala motparterna har många olika medlemmar och deras finansiella tjänster tillhandahålls på paneuropeisk nivå, är de mycket viktiga för hela unionen, och särskilt för euro-området. Detta återspeglas i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012

   (8)

  , som inrättar kollektiva tillsynsarrangemang i form av kollegier som består av relevanta myndigheter på nationell nivå och unionsnivå, inbegripet Eurosystemet i dess egenskap av utgivande centralbank för euron.

| (6) | Central clearing sker i allt större utsträckning över landsgränser och har blivit systemviktig. Eftersom de centrala motparterna har många olika medlemmar och deras finansiella tjänster tillhandahålls på paneuropeisk nivå, är de mycket viktiga för hela unionen, och särskilt för euro-området. Detta återspeglas i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012, som inrättar kollektiva tillsynsarrangemang i form av kollegier som består av relevanta myndigheter på nationell nivå och unionsnivå, inbegripet Eurosystemet i dess egenskap av utgivande centralbank för euron,
  unionens valuta
  . |
| --- | --- |

(6)

Central clearing sker i allt större utsträckning över landsgränser och har blivit systemviktig. Eftersom de centrala motparterna har många olika medlemmar och deras finansiella tjänster tillhandahålls på paneuropeisk nivå, är de mycket viktiga för hela unionen, och särskilt för euro-området. Detta återspeglas i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012, som inrättar kollektiva tillsynsarrangemang i form av kollegier som består av relevanta myndigheter på nationell nivå och unionsnivå, inbegripet Eurosystemet i dess egenskap av utgivande centralbank för euron,
  unionens valuta
  .

Ändring 7

Utkast till beslut

Skäl 7

| Utkast från Europeiska centralbanken | Ändring |
| --- | --- |
| (7) | För att beakta dessa aspekter lade kommissionen den 13 juni 2017 fram sitt lagstiftningsförslag för att säkerställa finansiell stabilitet samt säkerheten och sundheten hos centrala motparter som är systemviktiga för unionens finansmarknader För att säkerställa att Eurosystemet som utgivande centralbank för euron kan utföra den roll som lagförslaget avser, är det ytterst viktigt att det har nödvändig behörighet enligt fördraget och ECBS-stadgan. Eurosystemet bör särskilt ha behörighet att anta bindande utvärderingar och kräva korrigerande åtgärder, i nära samarbete med unionens andra myndigheter. Om så är nödvändigt för att skydda eurons stabilitet bör ECB även vara behörig att anta ytterligare krav för centrala motparter som deltar i clearing av eurodenominerade transaktioner som uppgår till betydande belopp. |

Utkast från Europeiska centralbanken

Ändring

(7)

För att beakta dessa aspekter lade kommissionen den 13 juni 2017 fram sitt lagstiftningsförslag för att säkerställa finansiell stabilitet samt säkerheten och sundheten hos centrala motparter som är systemviktiga för unionens finansmarknader För att säkerställa att Eurosystemet som utgivande centralbank för euron kan utföra den roll som lagförslaget avser, är det ytterst viktigt att det har nödvändig behörighet enligt fördraget och ECBS-stadgan. Eurosystemet bör särskilt ha behörighet att anta bindande utvärderingar och kräva korrigerande åtgärder, i nära samarbete med unionens andra myndigheter. Om så är nödvändigt för att skydda eurons stabilitet bör ECB även vara behörig att anta ytterligare krav för centrala motparter som deltar i clearing av eurodenominerade transaktioner som uppgår till betydande belopp.

| (7) | För att beakta dessa aspekter lade kommissionen den 13 juni 2017 fram sitt lagstiftningsförslag för att säkerställa finansiell stabilitet samt säkerheten och sundheten hos centrala motparter som är systemviktiga för unionens finansmarknader För att säkerställa att Eurosystemet som utgivande centralbank för euron kan utföra den roll som lagförslaget avser, är det ytterst viktigt att det har nödvändig behörighet enligt fördraget och ECBS-stadgan. Eurosystemet bör särskilt ha behörighet att anta bindande utvärderingar och kräva korrigerande åtgärder, i nära samarbete med unionens andra myndigheter. Om så är nödvändigt för att skydda eurons stabilitet bör ECB även vara behörig att anta ytterligare krav för centrala motparter som deltar i clearing av eurodenominerade transaktioner som uppgår till betydande belopp.
  Dessa krav bör skydda den inre marknadens integritet och säkerställa att unionsrätten och rättspraxis från Europeiska unionens domstol äger företräde vid tillsynen av centrala motparter i tredjeländer. |
| --- | --- |

(7)

För att beakta dessa aspekter lade kommissionen den 13 juni 2017 fram sitt lagstiftningsförslag för att säkerställa finansiell stabilitet samt säkerheten och sundheten hos centrala motparter som är systemviktiga för unionens finansmarknader För att säkerställa att Eurosystemet som utgivande centralbank för euron kan utföra den roll som lagförslaget avser, är det ytterst viktigt att det har nödvändig behörighet enligt fördraget och ECBS-stadgan. Eurosystemet bör särskilt ha behörighet att anta bindande utvärderingar och kräva korrigerande åtgärder, i nära samarbete med unionens andra myndigheter. Om så är nödvändigt för att skydda eurons stabilitet bör ECB även vara behörig att anta ytterligare krav för centrala motparter som deltar i clearing av eurodenominerade transaktioner som uppgår till betydande belopp.
  Dessa krav bör skydda den inre marknadens integritet och säkerställa att unionsrätten och rättspraxis från Europeiska unionens domstol äger företräde vid tillsynen av centrala motparter i tredjeländer.

Ändring 8

Utkast till beslut

Skäl 8

| Utkast från Europeiska centralbanken | Ändring |
| --- | --- |
| (8) | Artikel 22 i ECBS-stadgan återfinns i kapitel IV ”ECBS monetära uppgifter och transaktioner”. De uppgifter som tilldelas däri bör därför endast användas för monetära politiska ändamål. |

Utkast från Europeiska centralbanken

Ändring

(8)

Artikel 22 i ECBS-stadgan återfinns i kapitel IV ”ECBS monetära uppgifter och transaktioner”. De uppgifter som tilldelas däri bör därför endast användas för monetära politiska ändamål.

| (8) | Artikel 22 i ECBS-stadgan återfinns i kapitel IV ”ECBS monetära uppgifter och transaktioner”. De uppgifter som tilldelas däri bör därför endast användas för monetära politiska ändamål.
  När det gäller clearingsystem för finansiella instrument bör krav som kan tillämpas på grundval av den artikeln inbegripa rapporteringskrav och krav på clearingsystem att samarbeta med ECB och nationella centralbanker i deras bedömning av systemets motståndskraft mot en negativ marknadsutveckling. Sådana krav bör även omfatta att systemet öppnas för ett endagsinlåningskonto med ECBS i enlighet med ECBS relevanta tillträdeskriterier och krav. De bör dessutom innehålla krav som är nödvändiga för att hantera situationer där ett clearingsystem för finansiella instrument utgör en överhängande risk för väsentlig skada för unionens finansiella institut eller marknader eller unionens eller någon av dess medlemsstaters finansiella system, såsom krav rörande likviditetsriskkontroller, avvecklingsarrangemang, marginaler, säkerheter eller samverkansöverenskommelser. När det gäller tredjeländers clearingsystem för systemviktiga finansiella instrument skapar förordning (EU) nr .../... [Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 1095/2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten) och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012 vad gäller förfarandena för och de myndigheter som ska delta i auktorisationen av centrala motparter samt om kraven för godkännande av centrala motparter från tredjeland] möjligheter för ECB att föreslå ytterligare krav på sådana system. |
| --- | --- |

(8)

Artikel 22 i ECBS-stadgan återfinns i kapitel IV ”ECBS monetära uppgifter och transaktioner”. De uppgifter som tilldelas däri bör därför endast användas för monetära politiska ändamål.
  När det gäller clearingsystem för finansiella instrument bör krav som kan tillämpas på grundval av den artikeln inbegripa rapporteringskrav och krav på clearingsystem att samarbeta med ECB och nationella centralbanker i deras bedömning av systemets motståndskraft mot en negativ marknadsutveckling. Sådana krav bör även omfatta att systemet öppnas för ett endagsinlåningskonto med ECBS i enlighet med ECBS relevanta tillträdeskriterier och krav. De bör dessutom innehålla krav som är nödvändiga för att hantera situationer där ett clearingsystem för finansiella instrument utgör en överhängande risk för väsentlig skada för unionens finansiella institut eller marknader eller unionens eller någon av dess medlemsstaters finansiella system, såsom krav rörande likviditetsriskkontroller, avvecklingsarrangemang, marginaler, säkerheter eller samverkansöverenskommelser. När det gäller tredjeländers clearingsystem för systemviktiga finansiella instrument skapar förordning (EU) nr .../... [Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 1095/2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten) och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012 vad gäller förfarandena för och de myndigheter som ska delta i auktorisationen av centrala motparter samt om kraven för godkännande av centrala motparter från tredjeland] möjligheter för ECB att föreslå ytterligare krav på sådana system.

Ändring 9

Utkast till beslut

Skäl 8a (nytt)

| Utkast från Europeiska centralbanken | Ändring |
| --- | --- |
| | (8a) | ECB:s nya befogenheter avseende clearingsystem för finansiella instrument enligt artikel 22 i stadgan för ECBS och ECB skulle samverka med andra av unionens institutioners, byråers och organs befogenheter enligt bestämmelserna om den inre marknadens upprättande och funktion i del III i EUF-fördraget, däribland akter som antagits av kommissionen eller rådet enligt de befogenheter som tilldelats dem. För att säkerställa att de respektive befogenheterna för varje enhet respekteras och för att förhindra motstridiga regler och inkonsekvenser mellan de beslut som fattats av olika unionsinstitutioner och unionsorgan, bör befogenheterna enligt artikel 22 i stadgan för ECBS och ECB utövas med vederbörligt beaktande av den allmänna ram för den inre marknaden som fastställts av medlagstiftarna och på ett sätt som är helt förenligt med Europaparlamentets och rådets rättsakter samt de åtgärder som antagits enligt sådana akter. |

Utkast från Europeiska centralbanken

Ändring

(8a)

ECB:s nya befogenheter avseende clearingsystem för finansiella instrument enligt artikel 22 i stadgan för ECBS och ECB skulle samverka med andra av unionens institutioners, byråers och organs befogenheter enligt bestämmelserna om den inre marknadens upprättande och funktion i del III i EUF-fördraget, däribland akter som antagits av kommissionen eller rådet enligt de befogenheter som tilldelats dem. För att säkerställa att de respektive befogenheterna för varje enhet respekteras och för att förhindra motstridiga regler och inkonsekvenser mellan de beslut som fattats av olika unionsinstitutioner och unionsorgan, bör befogenheterna enligt artikel 22 i stadgan för ECBS och ECB utövas med vederbörligt beaktande av den allmänna ram för den inre marknaden som fastställts av medlagstiftarna och på ett sätt som är helt förenligt med Europaparlamentets och rådets rättsakter samt de åtgärder som antagits enligt sådana akter.

Ändring 10

Utkast till beslut

Skäl 8b (nytt)

| Utkast från Europeiska centralbanken | Ändring |
| --- | --- |
| | (8b) | ECB bör säkerställa full transparens och ansvarsskyldighet gentemot Europaparlamentet och rådet vad avser utövandet av sina befogenheter och uppgifter enligt artikel 22 i sin stadga. I synnerhet bör ECB regelbundet informera Europaparlamentet och rådet om alla beslut som fattats och förordningar som antagits på grundval av den artikeln. I detta syfte bör ECB ägna ett särskilt kapitel i sin årsrapport åt utövandet av sina befogenheter enligt artikel 22 i sin stadga och ECB bör på sin webbplats offentliggöra alla beslut, rekommendationer och yttranden avseende förordningar som ECB antar på grundval av denna artikel. |

Utkast från Europeiska centralbanken

Ändring

(8b)

ECB bör säkerställa full transparens och ansvarsskyldighet gentemot Europaparlamentet och rådet vad avser utövandet av sina befogenheter och uppgifter enligt artikel 22 i sin stadga. I synnerhet bör ECB regelbundet informera Europaparlamentet och rådet om alla beslut som fattats och förordningar som antagits på grundval av den artikeln. I detta syfte bör ECB ägna ett särskilt kapitel i sin årsrapport åt utövandet av sina befogenheter enligt artikel 22 i sin stadga och ECB bör på sin webbplats offentliggöra alla beslut, rekommendationer och yttranden avseende förordningar som ECB antar på grundval av denna artikel.

Ändring 11

Utkast till beslut

Artikel 1

Stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken

Artikel 22

| Utkast från Europeiska centralbanken | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 22 | Artikel 22 |
| Clearingsystem och betalningssystem | Clearingsystem och betalningssystem |
| ECB och de nationella centralbankerna får ställa anordningar till förfogande och ECB får utfärda förordningar för att säkerställa effektiva och sunda clearing- och betalningssystem
  och clearingsystem för finansiella instrument,
  inom unionen och i förbindelser med tredje land. | ECB och de nationella centralbankerna får ställa anordningar till förfogande och ECB får utfärda förordningar för att säkerställa effektiva och sunda clearing- och betalningssystem inom unionen och i förbindelser med tredje land. |
| | För att uppnå ECBS mål och fullgöra dess uppgifter får ECB utfärda förordningar om clearingsystem för finansiella instrument inom unionen och i förbindelser med tredjeländer, med vederbörlig hänsyn till Europaparlamentets och rådets rättsakter på detta område och till åtgärder som antagits enligt sådana akter, och på ett sätt som är helt förenligt med dessa akter och åtgärder. |

Utkast från Europeiska centralbanken

Ändring

Artikel 22

Artikel 22

Clearingsystem och betalningssystem

Clearingsystem och betalningssystem

ECB och de nationella centralbankerna får ställa anordningar till förfogande och ECB får utfärda förordningar för att säkerställa effektiva och sunda clearing- och betalningssystem
  och clearingsystem för finansiella instrument,
  inom unionen och i förbindelser med tredje land.

ECB och de nationella centralbankerna får ställa anordningar till förfogande och ECB får utfärda förordningar för att säkerställa effektiva och sunda clearing- och betalningssystem inom unionen och i förbindelser med tredje land.

För att uppnå ECBS mål och fullgöra dess uppgifter får ECB utfärda förordningar om clearingsystem för finansiella instrument inom unionen och i förbindelser med tredjeländer, med vederbörlig hänsyn till Europaparlamentets och rådets rättsakter på detta område och till åtgärder som antagits enligt sådana akter, och på ett sätt som är helt förenligt med dessa akter och åtgärder.

---

(1)  Ärendet återförvisades för interinstitutionella förhandlingar till det ansvariga utskottet, i enlighet med artikel 59.4 fjärde stycket i arbetsordningen (A8-0219/2018).

(7)  ECLI: EU:T:2015:133.

(7)  ECLI: EU:T:2015:133.

(8)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 av den 4 juli 2012 om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister (EUT L 201, 27.7.2012, s. 1).

---

| 8.4.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 118/257 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 118/257

---

P8_TA(2018)0289

Avgifter på tunga godsfordon för användningen av vissa infrastrukturer vad gäller vissa bestämmelser om fordonsbeskattning *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 juli 2018 om förslaget till rådets direktiv om ändring av direktiv 1999/62/EG om avgifter på tunga godsfordon för användningen av vissa infrastrukturer vad gäller vissa bestämmelser om fordonsbeskattning (COM(2017)0276 – C8-0196/2017 – 2017/0115(CNS))

(Särskilt lagstiftningsförfarande – samråd)

(2020/C 118/41)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2017)0276), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2017)0276),

| — | med beaktande av artikel 113 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken Europaparlamentet har hörts av rådet (C8-0196/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 113 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken Europaparlamentet har hörts av rådet (C8-0196/2017),

| — | med beaktande av artikel 78c i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 78c i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism och yttrandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A8-0200/2018). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism och yttrandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A8-0200/2018).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 293.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Rådet uppmanas att höra Europaparlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

5.

Ändring 1

Förslag till direktiv

Skäl 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (4) | Tillämpningen av fordonsskatter utgör en kostnad som branschen än så länge måste bära under alla omständigheter, även om vägtullar börjar tas ut av medlemsstaterna. Därför kan fordonsskatter fungera som hinder för införandet av vägtullar. |

Kommissionens förslag

Ändring

(4)

Tillämpningen av fordonsskatter utgör en kostnad som branschen än så länge måste bära under alla omständigheter, även om vägtullar börjar tas ut av medlemsstaterna. Därför kan fordonsskatter fungera som hinder för införandet av vägtullar.

| (4) | Tillämpningen av fordonsskatter utgör en kostnad som branschen
  , och särskilt små och medelstora företag,
  än så länge måste bära under alla omständigheter, även om vägtullar börjar tas ut av medlemsstaterna. Därför kan fordonsskatter fungera som hinder för införandet av vägtullar. |
| --- | --- |

(4)

Tillämpningen av fordonsskatter utgör en kostnad som branschen
  , och särskilt små och medelstora företag,
  än så länge måste bära under alla omständigheter, även om vägtullar börjar tas ut av medlemsstaterna. Därför kan fordonsskatter fungera som hinder för införandet av vägtullar.

Ändring 2

Förslag till direktiv

Skäl 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (5) | Medlemsstaterna bör därför ges större utrymme att sänka fordonsskatterna, nämligen i form av en sänkning av de miniminivåer som anges i direktiv 1999/62/EG.
  För att minimera risken för snedvridning av konkurrensen mellan transportföretag som är etablerade i olika medlemsstater bör
  en sådan
  sänkning
  ske gradvis
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(5)

Medlemsstaterna bör därför ges större utrymme att sänka fordonsskatterna, nämligen i form av en sänkning av de miniminivåer som anges i direktiv 1999/62/EG.
  För att minimera risken för snedvridning av konkurrensen mellan transportföretag som är etablerade i olika medlemsstater bör
  en sådan
  sänkning
  ske gradvis
  .

| (5) | Med hänsyn till de vägavgifter som grundar sig på det tillryggalagda avståndet och
  för att minimera risken för snedvridning av konkurrensen mellan transportföretag som är etablerade i olika medlemsstater
  samt den eventuella administrativa bördan,
  bör
  medlemsstaterna ges större utrymme att sänka fordonsskatterna, nämligen i form av en
  sänkning
  av de miniminivåer som anges i direktiv 1999/62/EG
  . |
| --- | --- |

(5)

Med hänsyn till de vägavgifter som grundar sig på det tillryggalagda avståndet och
  för att minimera risken för snedvridning av konkurrensen mellan transportföretag som är etablerade i olika medlemsstater
  samt den eventuella administrativa bördan,
  bör
  medlemsstaterna ges större utrymme att sänka fordonsskatterna, nämligen i form av en
  sänkning
  av de miniminivåer som anges i direktiv 1999/62/EG
  .

Ändring 3 och 17

Förslag till direktiv

Skäl 5a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (5a) | Medlemsstaterna bör uppmuntras att avskaffa eventuella motstridiga skatteincitament som motverkar utsläppssnål rörlighet och subventionerar ineffektiva och förorenande fordon, t.ex. dieseldrivna tjänstebilar. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5a)

Medlemsstaterna bör uppmuntras att avskaffa eventuella motstridiga skatteincitament som motverkar utsläppssnål rörlighet och subventionerar ineffektiva och förorenande fordon, t.ex. dieseldrivna tjänstebilar.

Ändring 4

Förslag till direktiv

Skäl 5b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (5b) | För att ge medlemsstaterna ökat utrymme att sänka sina fordonsskattesatser i syfte att främja införandet av avståndsbaserade vägtullar och undvika eventuella administrativa bördor, bör minimiskattesatserna minskas i ett enda steg från och med den 1 januari 2024, så att medlemsstaterna ges största möjliga flexibilitet att besluta om minskningens omfattning och hur snabbt den ska genomföras. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5b)

För att ge medlemsstaterna ökat utrymme att sänka sina fordonsskattesatser i syfte att främja införandet av avståndsbaserade vägtullar och undvika eventuella administrativa bördor, bör minimiskattesatserna minskas i ett enda steg från och med den 1 januari 2024, så att medlemsstaterna ges största möjliga flexibilitet att besluta om minskningens omfattning och hur snabbt den ska genomföras.

Ändring 5

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 2a (nytt)

Direktiv 1999/62/EG

Artikel 6 – punkt 4a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (2a) | I artikel 6 ska följande punkt läggas till:




  ”4a.
     
  Den successiva sänkning av fordonsskatterna på tunga godsfordon som en medlemsstat genomför ska kompenseras fullt ut genom extra intäkter från vägtullsystemet. Senast den 1 januari 2024 ska samtliga medlemsstater ha infört vägtullsystemet i enlighet med detta direktiv.” |

Kommissionens förslag

Ändring

(2a)

”4a.
     
  Den successiva sänkning av fordonsskatterna på tunga godsfordon som en medlemsstat genomför ska kompenseras fullt ut genom extra intäkter från vägtullsystemet. Senast den 1 januari 2024 ska samtliga medlemsstater ha infört vägtullsystemet i enlighet med detta direktiv.”

Ändring 6

Ändring 6

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Bilaga I – led a

Bilaga I – led a

Direktiv 1999/62/EG

Bilaga I – titeln

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| ”Tabell A: MINIMISKATTESATSER SOM SKA TILLÄMPAS PÅ TUNGA GODSFORDON TILL OCH MED DEN 31 DECEMBER
  [...]” [ange året för detta direktivs ikraftträdande]; | ”Tabell A: MINIMISKATTESATSER SOM SKA TILLÄMPAS PÅ TUNGA GODSFORDON TILL OCH MED DEN 31 DECEMBER
  2023 |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

”Tabell A: MINIMISKATTESATSER SOM SKA TILLÄMPAS PÅ TUNGA GODSFORDON TILL OCH MED DEN 31 DECEMBER
  [...]” [ange året för detta direktivs ikraftträdande];

[...]” [ange året för detta direktivs ikraftträdande];

”Tabell A: MINIMISKATTESATSER SOM SKA TILLÄMPAS PÅ TUNGA GODSFORDON TILL OCH MED DEN 31 DECEMBER
  2023

2023

Ändring 7

Ändring 7

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Bilaga I – led b

Bilaga I – led b

Direktiv 1999/62/EG

Bilaga I – tabell B

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| ”Tabell B: MINIMISKATTESATSER SOM SKA TILLÄMPAS PÅ TUNGA GODSFORDON FRÅN OCH MED DEN 1 JANUARI [...]” Ange året efter året för detta direktivs ikraftträdande] | utgår |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

”Tabell B: MINIMISKATTESATSER SOM SKA TILLÄMPAS PÅ TUNGA GODSFORDON FRÅN OCH MED DEN 1 JANUARI [...]” Ange året efter året för detta direktivs ikraftträdande]

”Tabell B: MINIMISKATTESATSER SOM SKA TILLÄMPAS PÅ TUNGA GODSFORDON FRÅN OCH MED DEN 1 JANUARI [...]” Ange året efter året för detta direktivs ikraftträdande]

utgår

utgår

Ändring 8

Ändring 8

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Bilaga I – led b

Bilaga I – led b

Direktiv 1999/62/EG

Bilaga I – tabell C

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| ”Tabell C: MINIMISKATTESATSER SOM SKA TILLÄMPAS PÅ TUNGA GODSFORDON FRÅN OCH MED DEN 1 JANUARI [...]” [ange det andra året efter detta direktivs ikraftträdande]; | utgår |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

”Tabell C: MINIMISKATTESATSER SOM SKA TILLÄMPAS PÅ TUNGA GODSFORDON FRÅN OCH MED DEN 1 JANUARI [...]” [ange det andra året efter detta direktivs ikraftträdande];

”Tabell C: MINIMISKATTESATSER SOM SKA TILLÄMPAS PÅ TUNGA GODSFORDON FRÅN OCH MED DEN 1 JANUARI [...]” [ange det andra året efter detta direktivs ikraftträdande];

utgår

utgår

Ändring 9

Ändring 9

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Bilaga I – led b

Bilaga I – led b

Direktiv 1999/62/EG

Bilaga I – tabell D

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| ”Tabell D: MINIMISKATTESATSER SOM SKA TILLÄMPAS PÅ TUNGA GODSFORDON FRÅN OCH MED DEN 1 JANUARI [...]” [ange det tredje året efter detta direktivs ikraftträdande]; | utgår |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

”Tabell D: MINIMISKATTESATSER SOM SKA TILLÄMPAS PÅ TUNGA GODSFORDON FRÅN OCH MED DEN 1 JANUARI [...]” [ange det tredje året efter detta direktivs ikraftträdande];

”Tabell D: MINIMISKATTESATSER SOM SKA TILLÄMPAS PÅ TUNGA GODSFORDON FRÅN OCH MED DEN 1 JANUARI [...]” [ange det tredje året efter detta direktivs ikraftträdande];

utgår

utgår

Ändring 10

Ändring 10

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Bilaga I – led b

Bilaga I – led b

Direktiv 1999/62/EG

Bilaga I – tabell E

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| ”Tabell E: MINIMISKATTESATSER SOM SKA TILLÄMPAS PÅ TUNGA GODSFORDON FRÅN OCH MED DEN 1 JANUARI [...]” [ange det fjärde året efter detta direktivs ikraftträdande]; | utgår |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

”Tabell E: MINIMISKATTESATSER SOM SKA TILLÄMPAS PÅ TUNGA GODSFORDON FRÅN OCH MED DEN 1 JANUARI [...]” [ange det fjärde året efter detta direktivs ikraftträdande];

”Tabell E: MINIMISKATTESATSER SOM SKA TILLÄMPAS PÅ TUNGA GODSFORDON FRÅN OCH MED DEN 1 JANUARI [...]” [ange det fjärde året efter detta direktivs ikraftträdande];

utgår

utgår

Ändring 11

Ändring 11

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Bilaga I – led b

Bilaga I – led b

Direktiv 1999/62/EG

Bilaga I – tabell F – titeln

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Tabell F: MINIMISKATTESATSER SOM SKA TILLÄMPAS PÅ TUNGA GODSFORDON FRÅN OCH MED DEN 1 JANUARI
  [...]” [ange det femte året efter detta direktivs ikraftträdande]; | Tabell F: MINIMISKATTESATSER SOM SKA TILLÄMPAS PÅ TUNGA GODSFORDON FRÅN OCH MED DEN 1 JANUARI
  2024 |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Tabell F: MINIMISKATTESATSER SOM SKA TILLÄMPAS PÅ TUNGA GODSFORDON FRÅN OCH MED DEN 1 JANUARI
  [...]” [ange det femte året efter detta direktivs ikraftträdande];

[...]” [ange det femte året efter detta direktivs ikraftträdande];

Tabell F: MINIMISKATTESATSER SOM SKA TILLÄMPAS PÅ TUNGA GODSFORDON FRÅN OCH MED DEN 1 JANUARI
  2024

2024

---

| 8.4.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 118/262 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 118/262

---

P8_TA(2018)0290

Förslag till ändringsbudget nr 2 till 2018 om införande av överskottet från budgetåret 2017

Europaparlamentets resolution av den 4 juli 2018 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 2/2018 för budgetåret 2018: Införande av överskottet från budgetåret 2017 (09325/2018 – C8-0277/2018 – 2018/2057(BUD))

(2020/C 118/42)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (1), särskilt artiklarna 18.3 och 41, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (1), särskilt artiklarna 18.3 och 41,

| — | med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2018, slutgiltigt antagen den 30 november 2017 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2018, slutgiltigt antagen den 30 november 2017 (2),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (3),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (4),

| — | med beaktande av rådets beslut 2014/335/EU, Euratom av den 26 maj 2014 om systemet för Europeiska unionens egna medel (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2014/335/EU, Euratom av den 26 maj 2014 om systemet för Europeiska unionens egna medel (5),

| — | med beaktande av det förslag till ändringsbudget nr 2/2018 som kommissionen antog den 13 april 2018 (COM(2018)0227), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det förslag till ändringsbudget nr 2/2018 som kommissionen antog den 13 april 2018 (COM(2018)0227),

| — | med beaktande av den ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 2/2018 som rådet antog den 18 juni 2018 och översände till Europaparlamentet den 19 juni 2018 (09325/2018 – C8-0277/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 2/2018 som rådet antog den 18 juni 2018 och översände till Europaparlamentet den 19 juni 2018 (09325/2018 – C8-0277/2018),

| — | med beaktande av artiklarna 88 och 91 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 88 och 91 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A8-0209/2018), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A8-0209/2018), och av följande skäl:

| A. | Syftet med förslaget till ändringsbudget nr 2/2018 är att till budgeten för 2018 föra över överskottet från budgetåret 2017, vilket uppgår till 555,5 miljoner EUR. |
| --- | --- |

A.

Syftet med förslaget till ändringsbudget nr 2/2018 är att till budgeten för 2018 föra över överskottet från budgetåret 2017, vilket uppgår till 555,5 miljoner EUR.

| B. | Huvudkomponenterna i detta överskott är ett positivt inkomstutfall på 338,6 miljoner EUR, ett underutnyttjande av anslag på 383,4 miljoner EUR samt en motriktad växelkurseffekt på 166,4 miljoner EUR. |
| --- | --- |

B.

Huvudkomponenterna i detta överskott är ett positivt inkomstutfall på 338,6 miljoner EUR, ett underutnyttjande av anslag på 383,4 miljoner EUR samt en motriktad växelkurseffekt på 166,4 miljoner EUR.

| C. | På inkomstsidan härrör den största skillnaden från ett större än väntat utfall för dröjsmålsränta och böter (342,6 miljoner EUR). |
| --- | --- |

C.

På inkomstsidan härrör den största skillnaden från ett större än väntat utfall för dröjsmålsränta och böter (342,6 miljoner EUR).

| D. | På utgiftssidan uppgick underutnyttjandet i kommissionens betalningar för 2017 till 201,5 miljoner EUR (varav 99,3 miljoner EUR från reserven för katastrofbistånd) och 53,5 miljoner EUR för överföringar från 2016, och underutnyttjande från övriga institutioners sida uppgick till 82,6 miljoner EUR för 2017 och 45,7 miljoner EUR för överföringar från 2016. |
| --- | --- |

D.

På utgiftssidan uppgick underutnyttjandet i kommissionens betalningar för 2017 till 201,5 miljoner EUR (varav 99,3 miljoner EUR från reserven för katastrofbistånd) och 53,5 miljoner EUR för överföringar från 2016, och underutnyttjande från övriga institutioners sida uppgick till 82,6 miljoner EUR för 2017 och 45,7 miljoner EUR för överföringar från 2016.

| 1. | Europaparlamentet noterar förslaget till ändringsbudget nr 2/2018 som lagts fram av kommissionen, som uteslutande handlar om införandet i budgeten av överskottet för 2017, dvs. ett belopp på 555,5 miljoner EUR, i enlighet med artikel 18 i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012, och rådets ståndpunkt. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet påminner om att det låga underutnyttjandet av betalningar i slutet av 2017 endast blivit möjligt genom antagandet av ändringsbudget 6/2017, som minskade betalningsbemyndigandena med 7 719,7 miljoner EUR till följd av kraftiga förseningar i genomförandet, särskilt i underrubrik 1b, ”Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning”. Parlamentet påminner vidare om att alla ändringsbudgetar under 2017, även då de kraftigt ökade åtagandebemyndiganden (t.ex. 1 166,8 miljoner EUR inom ramen för EU:s solidaritetsfond för Italien, 500 miljoner EUR för ungdomssysselsättningsinitiativet, 275 miljoner EUR för Europeiska fonden för hållbar utveckling), finansierades helt genom omfördelningar av oanvända betalningsbemyndiganden. Parlamentet beklagar att förseningar i genomförandet och felaktiga prognoser från medlemsstaterna verkar fortsätta under 2018. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet noterar återigen den relativt höga nivån på böter på konkurrensområdet under 2017, med sammanlagt 3 273 miljoner EUR. Parlamentet anser att det utöver eventuella överskott från underutnyttjande bör vara möjligt att återanvända eventuella inkomster som härrör från böter eller är kopplade till sena betalningar i unionsbudgeten utan en motsvarande minskning av de BNI-grundade bidragen. Parlamentet påminner om sitt förslag om att en särskild reserv inrättas i unionsbudgeten, som successivt ska fyllas på av alla typer av oförutsedda övriga inkomster och vederbörligen föras över för att tillhandahålla ytterligare utgiftsmöjligheter när det uppstår behov. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet anser dessutom, med tanke på det akuta behovet av snabba reaktioner på migrationsutmaningen och med beaktande av förseningarna i förlängningen av faciliteten för flyktingar i Turkiet, att 2017 års överskott på 555,5 miljoner EUR skulle kunna vara en utmärkt lösning för att finansiera unionens bidrag till detta instrument för 2018 utan att unionens allmänna budget drivs till bristningsgränsen. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 2/2018. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att förklara ändringsbudget nr 2/2018 slutgiltigt antagen och se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen, övriga institutioner och berörda organ samt till de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  EUT L 298, 26.10.2012, s. 1.

(2)  EUT L 57, 28.2.2018.

(3)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 884.

(4)  EUT C 373, 20.12.2013, s. 1.

(5)  EUT L 168, 7.6.2014, s. 105.

---

| 8.4.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 118/264 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 118/264

---

P8_TA(2018)0291

Förslag till ändringsbudget nr 3 till 2018: Utvidgning av faciliteten för flyktingar i Turkiet

Europaparlamentets resolution av den 4 juli 2018 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 3/2018 för budgetåret 2018, avsnitt III – kommissionen: Utvidgning av faciliteten för flyktingar i Turkiet (09713/2018 – C8-0302/2018 – 2018/2072(BUD))

(2020/C 118/43)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (1), särskilt artiklarna 18.3 och 41, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (1), särskilt artiklarna 18.3 och 41,

| — | med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2018, slutgiltigt antagen den 30 november 2017 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2018, slutgiltigt antagen den 30 november 2017 (2),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (3),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (4),

| — | med beaktande av rådets beslut 2014/335/EU, Euratom av den 26 maj 2014 om systemet för Europeiska unionens egna medel (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2014/335/EU, Euratom av den 26 maj 2014 om systemet för Europeiska unionens egna medel (5),

| — | med beaktande av det förslag till ändringsbudget nr 3/2018 som kommissionen antog den 23 maj 2018 (COM(2018)0310), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det förslag till ändringsbudget nr 3/2018 som kommissionen antog den 23 maj 2018 (COM(2018)0310),

| — | med beaktande av den ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 3/2018 som rådet antog den 22 juni 2018 och översände till Europaparlamentet den 25 juni 2018 (09713/2018 – C8-0302/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 3/2018 som rådet antog den 22 juni 2018 och översände till Europaparlamentet den 25 juni 2018 (09713/2018 – C8-0302/2018),

| — | med beaktande av skrivelsen från utskottet för utrikesfrågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen från utskottet för utrikesfrågor,

| — | med beaktande av artiklarna 88 och 91 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 88 och 91 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A8-0246/2018), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A8-0246/2018), och av följande skäl:

| A. | Kommissionen ändrade den 14 mars 2018 sitt beslut om faciliteten för flyktingar i Turkiet (FRT) i syfte att tilldela FRT ytterligare 3 miljarder EUR (en ”andra delutbetalning”), i linje med uttalandet från EU och Turkiet av den 18 mars 2016. |
| --- | --- |

A.

Kommissionen ändrade den 14 mars 2018 sitt beslut om faciliteten för flyktingar i Turkiet (FRT) i syfte att tilldela FRT ytterligare 3 miljarder EUR (en ”andra delutbetalning”), i linje med uttalandet från EU och Turkiet av den 18 mars 2016.

| B. | Förslaget till ändringsbudget nr 3/2018 syftar till att i unionens budget för 2018 lägga till 500 miljoner EUR i åtagandebemyndiganden som unionens bidrag till den andra delutbetalningen, utöver de 50 miljoner EUR som finansierats genom medel från den nuvarande budgeten för humanitärt bistånd under 2018. |
| --- | --- |

B.

Förslaget till ändringsbudget nr 3/2018 syftar till att i unionens budget för 2018 lägga till 500 miljoner EUR i åtagandebemyndiganden som unionens bidrag till den andra delutbetalningen, utöver de 50 miljoner EUR som finansierats genom medel från den nuvarande budgeten för humanitärt bistånd under 2018.

| C. | Kommissionen föreslår att man ska utnyttja den samlade marginalen för åtaganden i enlighet med artikel 14 i förordningen om den fleråriga budgetramen för att finansiera 243,8 miljoner EUR som inte kan täckas enbart av den outnyttjade marginalen under rubrik 4, vilken har föreslagits bidra med 256,2 miljoner EUR. |
| --- | --- |

C.

Kommissionen föreslår att man ska utnyttja den samlade marginalen för åtaganden i enlighet med artikel 14 i förordningen om den fleråriga budgetramen för att finansiera 243,8 miljoner EUR som inte kan täckas enbart av den outnyttjade marginalen under rubrik 4, vilken har föreslagits bidra med 256,2 miljoner EUR.

| D. | Kommissionen har i förslaget till budget för 2019 föreslagit finansiering med ytterligare 1,45 miljarder EUR som unionsbudgetens bidrag till FRT. |
| --- | --- |

D.

Kommissionen har i förslaget till budget för 2019 föreslagit finansiering med ytterligare 1,45 miljarder EUR som unionsbudgetens bidrag till FRT.

| E. | Europaparlamentet har konsekvent framhållit sitt stöd för en fortsättning av FRT, men betonar, som en av budgetmyndighetens två grenar, att parlamentet måste delta fullt ut i den beslutsprocess som rör utvidgningen av FRT, bland annat för att undvika att förfarandet som användes vid dess inrättande upprepas. Hittills har inga förhandlingar ägt rum mellan parlamentet och rådet om finansieringen av den andra delutbetalningen till FRT. Det skulle ha varit önskvärt att diskussionerna om finansieringen av den andra delutbetalningen hade ägt rum inom ramen för förlikningen om unionens budget för 2018. |
| --- | --- |

E.

Europaparlamentet har konsekvent framhållit sitt stöd för en fortsättning av FRT, men betonar, som en av budgetmyndighetens två grenar, att parlamentet måste delta fullt ut i den beslutsprocess som rör utvidgningen av FRT, bland annat för att undvika att förfarandet som användes vid dess inrättande upprepas. Hittills har inga förhandlingar ägt rum mellan parlamentet och rådet om finansieringen av den andra delutbetalningen till FRT. Det skulle ha varit önskvärt att diskussionerna om finansieringen av den andra delutbetalningen hade ägt rum inom ramen för förlikningen om unionens budget för 2018.

| 1. | Europaparlamentet noterar förslaget till ändringsbudget nr 3/2018 som lagts fram av kommissionen, och som uteslutande handlar om finansieringen av 2018 års bidrag till FRT från unionsbudgeten med ett belopp på 500 miljoner EUR i åtagandebemyndiganden, och rådets ståndpunkt om detta. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet beklagar djupt motsägelsen mellan å ena sidan parlamentets icke-medverkan i antagandet av besluten om inrättandet och förlängningen av FRT, och å andra sidan dess roll som budgetmyndighet i finansieringen av FRT från unionens budget. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet beklagar att kommissionen inte vid något tillfälle under budgetförfarandet för 2018 inkluderade 2018 års finansiering av FRT i sitt budgetförslag. Detta skulle ha varit ett bra tillfälle för budgetmyndighetens två grenar att diskutera finansieringen av hela den andra delutbetalningen till FRT, eftersom parlamentets och rådets ståndpunkter skiljer sig åt när det gäller hur stort bidraget från unionens budget bör vara. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet insisterar på att kommissionen förstärker övervakningen av hur faciliteten för Turkiet utnyttjas, och regelbundet och tillräckligt detaljerat rapporterar till budgetmyndigheten om huruvida de åtgärder som finansieras stämmer överens med den underliggande rättsliga grunden i allmänhet och de typer av åtgärder som, i synnerhet, anges i artikel 3.2 i kommissionens beslut om inrättande av FRT. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet konstaterar att syftet med förslaget till ändringsbudget nr 3/2018 främst är att göra det möjligt för flyktingbarn i Turkiet att fortsätta sin skolgång utan avbrott. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 3/2018. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet understryker att detta beslut inte påverkar parlamentets ståndpunkt avseende den resterande delen av finansieringen av den andra delutbetalningen till FRT. Parlamentet betonar att man, oavsett rådets överläggningar om förlängning av FRT, kommer att hålla fast vid sina befogenheter genom hela budgetförfarandet för 2019. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att förklara ändringsbudget nr 3/2018 slutgiltigt antagen och se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen, övriga institutioner och berörda organ samt till de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

9.

---

(1)  EUT L 298, 26.10.2012, s. 1.

(2)  EUT L 57, 28.2.2018.

(3)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 884.

(4)  EUT C 373, 20.12.2013, s. 1.

(5)  EUT L 168, 7.6.2014, s. 105.

---

Torsdagen den 5 juli 2018

| 8.4.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 118/266 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 118/266

---

P8_TA(2018)0306

Genomförandebeslut om inledande av automatiskt utbyte av DNA-uppgifter i Kroatien *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 5 juli 2018 om genomförandebeslutet om inledande av automatiskt utbyte av DNA-uppgifter i Kroatien (06986/2018 – C8-0164/2018 – 2018/0806(CNS))

(Samråd)

(2020/C 118/44)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets utkast (06986/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets utkast (06986/2018),

| — | med beaktande av artikel 39.1 i fördraget om Europeiska unionen, i dess ändrade lydelse enligt Amsterdamfördraget, och artikel 9 i protokoll nr 36 om övergångsbestämmelser, i enlighet med vilka Europaparlamentet har hörts av rådet (C8-0164/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 39.1 i fördraget om Europeiska unionen, i dess ändrade lydelse enligt Amsterdamfördraget, och artikel 9 i protokoll nr 36 om övergångsbestämmelser, i enlighet med vilka Europaparlamentet har hörts av rådet (C8-0164/2018),

| — | med beaktande av rådets beslut 2008/615/RIF av den 23 juni 2008 om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet (1), särskilt artikel 33, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2008/615/RIF av den 23 juni 2008 om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet (1), särskilt artikel 33,

| — | med beaktande av artikel 78c i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 78c i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0225/2018). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0225/2018).

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets utkast. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Rådet uppmanas att höra Europaparlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  EUT L 210, 6.8.2008, s. 1.

---

| 8.4.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 118/267 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 118/267

---

P8_TA(2018)0307

EU-systemet för reseuppgifter och resetillstånd (Etias) ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 5 juli 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett EU-system för reseuppgifter och resetillstånd (Etias) och om ändring av förordningarna (EU) nr 515/2014, (EU) 2016/399 och (EU) 2016/1624 (COM(2016)0731 – C8-0466/2016 – 2016/0357A(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2020/C 118/45)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2016)0731), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2016)0731),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2, 77.2 b och d, artiklarna 87.2 a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0466/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2, 77.2 b och d, artiklarna 87.2 a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0466/2016),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 27 april 2017 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 27 april 2017 (1),

| — | med beaktande av talmanskonferensens beslut av den 14 september 2017 om att ge utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor tillstånd att dela upp kommissionens förslag och att utarbeta två separata lagstiftningsbetänkanden på grundval av detta, |
| --- | --- |

—

med beaktande av talmanskonferensens beslut av den 14 september 2017 om att ge utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor tillstånd att dela upp kommissionens förslag och att utarbeta två separata lagstiftningsbetänkanden på grundval av detta,

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 25 april 2018 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 25 april 2018 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandena från utskottet för utrikesfrågor och budgetutskottet (A8-0322/2017). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandena från utskottet för utrikesfrågor och budgetutskottet (A8-0322/2017).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet godkänner Europaparlamentets och rådets gemensamma uttalande, som bifogas denna resolution. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  EUT C 246, 28.7.2017, s. 28.

---

P8_TC1-COD(2016)0357A

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 5 juli 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/... om inrättande av ett EU-system för reseuppgifter och resetillstånd (Etias) och om ändring av förordningarna (EU) nr 1077/2011, (EU) nr 515/2014, (EU) 2016/399, (EU) 2016/1624 och (EU) 2017/2226

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2018/1240.)

---

BILAGA TLL LAGSTIFTNINGSRESOLUTIONEN

Gemensamt uttalande från Europaparlamentet och rådet

Kostnaderna för drift och underhåll av Etias informationssystem, Etias centralenhet och de nationella Etias-enheterna kommer att täckas helt av intäkterna från avgifterna. Avgifterna bör därför vid behov anpassas med beaktande av kostnaderna. Detta inbegriper både EU-medlemsstaternas och de Schengenassocierade ländernas kostnader i detta hänseende, i enlighet med bestämmelserna i Etiasförordningen. Fonden för inre säkerhet (instrumentet för gränser och visering) och dess efterföljare kommer att bära de kostnader som uppkommer vid utvecklingen av Etias informationssystem, integreringen med befintlig nationell gränsinfrastruktur, anslutningen till enhetliga nationella gränssnitt, inhysningen av enhetliga nationella gränssnitt och inrättandet av Etias centralenhet och de nationella Etias-enheterna, inbegripet EU-medlemsstaternas och de Schengenassocierade ländernas kostnader.

Därför bör dessa kostnader inte beaktas vid beräkningen av de Schengenassocierade ländernas bidrag till Etias inom ramen för respektive associeringsavtal och de relevanta särskilda överenskommelserna avseende de Schengenassocierade ländernas deltagande i byråerna. Detta bör i synnerhet beaktas vid förhandlingarna om efterföljaren/efterföljarna till fonden för inre säkerhet (instrumentet för gränser och visering) och de särskilda överenskommelserna avseende de Schengenassocierade ländernas deltagande.

Europaparlamentet och rådet uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag om de särskilda överenskommelser som föreskrivs i artikel 95 i denna förordning så snart som möjligt efter antagandet.

---

| 8.4.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 118/269 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 118/269

---

P8_TA(2018)0308

EU-systemet för reseuppgifter och resetillstånd (Etias): Europols uppgifter ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 5 juli 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2016/794 i syfte att inrätta ett EU-system för reseuppgifter och resetillstånd (Etias) (COM(2016)0731 – C8-0466/2016 – 2016/0357B(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2020/C 118/46)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2016)0731), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2016)0731),

| — | med beaktande av artikel 294.2 och 88.2a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0466/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.2 och 88.2a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0466/2016),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av talmanskonferensens beslut av den 14 september 2017 om att ge utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor tillstånd att dela upp kommissionens förslag och att utarbeta två separata lagstiftningsbetänkanden på grundval av detta, |
| --- | --- |

—

med beaktande av talmanskonferensens beslut av den 14 september 2017 om att ge utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor tillstånd att dela upp kommissionens förslag och att utarbeta två separata lagstiftningsbetänkanden på grundval av detta,

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 25 april 2018 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 25 april 2018 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0323/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0323/2017),

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2016)0357B

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 5 juli 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/... om ändring av förordning (EU) 2016/794 i syfte att inrätta ett EU-system för reseuppgifter och resetillstånd (Etias)

Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2018/1241.)

---

| 8.4.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 118/270 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 118/270

---

P8_TA(2018)0309

Finansiella regler för unionens allmänna budget ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 5 juli 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om finansiella regler för unionens allmänna budget och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 2012/2002, (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1305/2013, (EU) nr 1306/2013, (EU) nr 1307/2013, (EU) nr 1308/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och (EU) nr 652/2014 samt Europaparlamentets och rådets beslut nr 541/2014/EU (COM(2016)0605 – C8-0372/2016 – 2016/0282A(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2020/C 118/47)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2016)0605), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2016)0605),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2, 42, 43.2, 46 d, 149, 153.2 a, 164, 168.4 b, 172, 175, 177, 178, 189.2, 212.2, 322.1 och 349 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0372/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2, 42, 43.2, 46 d, 149, 153.2 a, 164, 168.4 b, 172, 175, 177, 178, 189.2, 212.2, 322.1 och 349 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0372/2016),

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor över den föreslagna rättsliga grunden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor över den föreslagna rättsliga grunden,

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av revisionsrättens yttrande nr 1/2017 av den 26 januari 2017 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens yttrande nr 1/2017 av den 26 januari 2017 (1),

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av de ansvariga utskotten enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 19 april 2018 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av de ansvariga utskotten enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 19 april 2018 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artiklarna 59 och 39 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 59 och 39 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av den gemensamma behandlingen av ärendet i budgetutskottet och budgetkontrollutskottet, i enlighet med artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma behandlingen av ärendet i budgetutskottet och budgetkontrollutskottet, i enlighet med artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet och budgetkontrollutskottet och yttrandena från utskottet för sysselsättning och sociala frågor, utskottet för industrifrågor, forskning och energi, utskottet för transport och turism, utskottet för regional utveckling, utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling, utskottet för utrikesfrågor, utskottet för utveckling, fiskeriutskottet och utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0211/2017). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet och budgetkontrollutskottet och yttrandena från utskottet för sysselsättning och sociala frågor, utskottet för industrifrågor, forskning och energi, utskottet för transport och turism, utskottet för regional utveckling, utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling, utskottet för utrikesfrågor, utskottet för utveckling, fiskeriutskottet och utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0211/2017).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet tar del av kommissionens uttalanden, som bifogas denna resolution. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet godkänner parlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande, som bifogas denna resolution. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  EUT C 91, 23.3.2017, s. 1.

---

P8_TC1-COD(2016)0282A

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 5 juli 2018 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/... om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU, Euratom) 2018/1046.)

---

BILAGA I TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTIONEN

Uttalande avseende artikel 38 Offentliggörande av information om mottagare samt annan information:

”Kommissionen ska via nätverk med medlemsstaterna främja utbytet av god praxis när det gäller offentliggörande av information om mottagare av unionsmedel under delad förvaltning. Kommissionen ska inför utarbetandet av nästa fleråriga budgetram ta vederbörlig hänsyn till de lärdomar som gjorts.”

Uttalande om artikel 266 Särskilda bestämmelser om fastighetsprojekt:

Uttalande om artikel 266 Särskilda bestämmelser om fastighetsprojekt:

”Kommissionen och EEAS kommer i samband med det arbetsdokument som avses i artikel 266 att informera Europaparlamentet och rådet om en fastighet säljs eller köps, även om kostnaden understiger det gränsvärde som fastställs i denna artikel.”

---

BILAGA I TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTIONEN

Gemensamt uttalande om förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet/dagen för antagande av EU:s slutliga årsredovisning

”Europaparlamentet, rådet och kommissionen kommer – i samarbete med Europeiska revisionsrätten – att fastställa en pragmatisk tidsplan för förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet.

I detta sammanhang bekräftar kommissionen att man kommer att eftersträva ett antagande av EU:s konsoliderade årsredovisning för budgetåret 2017 senast den 30 juni 2018, förutsatt att Europeiska revisionsrätten översänder alla iakttagelser om EU-årsredovisningens tillförlitlighet och alla enheters konsoliderade årsredovisningar senast den 15 maj 2018 samt utkastet till sin årsrapport senast den 15 juni 2018.

Kommissionen bekräftar även att den kommer att sträva efter att lämna sina svar på Europeiska revisionsrättens årsrapport för budgetåret 2017 senast den 15 augusti 2018, förutsatt att Europeiska revisionsrätten översänder sitt utkast till iakttagelser till kommissionen senast den 1 juni 2018.”

---

| 8.4.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 118/274 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 118/274

---

P8_TA(2018)0310

Europeiska byrån för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 5 juli 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska byrån för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa, om ändring av förordning (EG) nr 1987/2006 och rådets beslut 2007/533/RIF och om upphävande av förordning (EU) nr 1077/2011 (COM(2017)0352 – C8-0216/2017 – 2017/0145(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2020/C 118/48)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2017)0352), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2017)0352),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 74, 77.2 a och b, 78.2 e, 79.2 c, 82.1 d, 85.1, 87.2 a och 88.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0216/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 74, 77.2 a och b, 78.2 e, 79.2 c, 82.1 d, 85.1, 87.2 a och 88.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0216/2017),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 7 juni 2018 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 7 juni 2018 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandet från budgetutskottet (A8-0404/2017). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandet från budgetutskottet (A8-0404/2017).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2017)0145

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 5 juli 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/... om Europeiska unionens byrå för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa (eu-LISA), om ändring av förordning (EG) nr 1987/2006 och rådets beslut 2007/533/RIF och om upphävande av förordning (EU) nr 1077/2011

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2018/1726.)

---

| 8.4.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 118/275 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 118/275

---

P8_TA(2018)0311

Budgeten för 2019 – mandat för trepartsmötet

Europaparlamentets resolution av den 5 juli 2018 om mandatet för trepartsmötet om förslaget till budget för 2019 (2018/2024(BUD))

(2020/C 118/49)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen,

| — | med beaktande av det förslag till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2019 som kommissionen antog den 23 maj 2018 (COM(2018)0600), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det förslag till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2019 som kommissionen antog den 23 maj 2018 (COM(2018)0600),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (1),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (2) och dess senare ändring genom rådets förordning (EU, Euratom) 2017/1123 av den 20 juni 2017 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (2) och dess senare ändring genom rådets förordning (EU, Euratom) 2017/1123 av den 20 juni 2017 (3),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 mars 2018 om allmänna riktlinjer för utarbetandet av budgeten 2019, avsnitt III – kommissionen (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 mars 2018 om allmänna riktlinjer för utarbetandet av budgeten 2019, avsnitt III – kommissionen (5),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 20 februari 2018 om budgetriktlinjerna för 2019 (06315/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 20 februari 2018 om budgetriktlinjerna för 2019 (06315/2018),

| — | med beaktande av artikel 86a i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 86a i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet och yttrandena från övriga berörda utskott (A8-0247/2018). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet och yttrandena från övriga berörda utskott (A8-0247/2018).

Förslag till budget för 2019 – stärka solidariteten och bana väg för en hållbar framtid

| 1. | Europaparlamentet påminner om att parlamentet i sin resolution av den 15 mars 2018 fastställde följande prioriteringar för 2019 års EU-budget: hållbar tillväxt, innovation, konkurrenskraft, säkerhet, kampen mot klimatförändringar, övergången till förnybar energi och migration, och efterlyste också ett särskilt fokus på ungdomar. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet understryker att unionen måste gå i bräschen när det gäller att genomföra FN:s mål för hållbar utveckling genom att integrera dessa mål i all unionspolitik. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet påminner om att 2019 års EU-budget kommer att vara den sista under innevarande valperiod och att den kommer att förhandlas fram parallellt med förhandlingarna om nästa fleråriga budgetram och reformen av EU:s egna medel. Parlamentet påminner också om att Förenade kungariket har förbundit sig att bidra till och delta i genomförandet av unionens årliga budgetar för 2019 och 2020 som om landet hade varit kvar i unionen efter mars 2019. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag och anser att det i stora drag motsvarar parlamentets egna prioriteringar. Parlamentet har för avsikt att ytterligare stärka centrala program och säkra en lämplig finansieringsnivå som motsvarar dessa program. Parlamentet noterar ökningen på 3,1 % av åtagandebemyndigandena och den lägre andelen av BNI jämfört med 2018 både för åtagandebemyndiganden (1 % jämfört med 1,02 %) och betalningsbemyndiganden (0,9 % jämfört med 0,92 %). |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar de föreslagna ökningarna för Horisont 2020, Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE), Erasmus+ och program som bidrar till att öka säkerheten för EU:s medborgare. Parlamentet påpekar dock att det är nödvändigt att utöka stödet för små och medelstora företag, som är av central betydelse för att möjliggöra ekonomisk tillväxt och skapande av sysselsättning, och att avsätta lämpliga resurser för digitaliseringen av EU:s industri och främjandet av digital kompetens och digitalt entreprenörskap, samt att öka stödet för programmen som stöder ungdomar, särskilt ErasmusPro. Parlamentet påminner om sin övertygelse om att budgeten för Erasmus+ för 2019 minst måste fördubblas. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet välkomnar lanseringen av DiscoverEU, utdelningen av 15 000 interrailkort till 18-åriga européer under 2018 liksom kommissionens förslag om 700 miljoner EUR för den fleråriga budgetramen 2021–2027, vilket överensstämmer väl med EU:s ambitioner att främja rörlighet i utbildningssyfte, ett aktivt medborgarskap, social integration och solidaritet bland alla ungdomar. Parlamentet beklagar att kommissionen inte föreslagit några anslag för 2019 och 2020. Parlamentet är fast beslutet att fortsätta den förberedande åtgärden under 2019 och 2020. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet tar del av kommissionens förhandsbedömning av fortsättningen på den förberedande åtgärden om ett barngarantisystem. Parlamentet understryker den hänvisning som görs i denna till ett eventuellt mer omfattande genomförande inom ramen för Europeiska socialfonden. Parlamentet föreslår att möjligheten att införa en tredje genomförandefas utnyttjas för att förbereda inför detta mer omfattande genomförandet inom ramen för ESF +. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet beklagar att ökningen för EU:s program för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag (Cosme), i jämförelse med 2018 års budget, endast är 2,3 % (362,2 miljoner EUR i åtagandebemyndiganden) och att de föreslagna betalningsbemyndigandena minskats med 0,6 %. Parlamentet påminner om att detta är ett framgångsrikt program som har betydligt fler sökande än mottagare av finansiering. Parlamentet betonar att små och medelstora företag är en viktig drivkraft för EU:s sysselsättning, ekonomiska tillväxt och konkurrenskraft, utgör ryggraden i den europeiska ekonomin och har kapacitet att skapa tillväxt och arbetstillfällen. Parlamentet yrkar på att detta är en av de viktigaste prioriteterna och därför måste återspeglas genom tillräcklig finansiering till program för små och medelstora företag och en ytterligare ökning av anslagen för Cosme med tanke på framgången med detta program. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet stöder den roll som Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) spelar för att minska investeringsgapet i EU. Parlamentet efterlyser, inom ramen för en optimal regional och sektoriell balans, en förstärkning av den sociala dimensionen av Efsi, inbegripet innovation inom hälso- och sjukvård och medicin, sociala infrastrukturer, miljöskydd, hållbara transporter, förnybar energi och energilagringsinfrastrukturer. Parlamentet upprepar sin ståndpunkt sedan länge att nya initiativ inom ramen för den fleråriga budgetramen ska finansieras genom nya anslag och inte gå ut över nuvarande program. Parlamentet bekräftar också sitt åtagande att stärka Horisont 2020 och FSE för att i så stor utsträckning som möjligt återställa de nedskärningar som gjorts i dessa program i 2019 års budget för att finansiera förlängningen av Efsi. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet noterar åtagandet om att förnya EU:s försvarsagenda, närmare bestämt genom avtalet om ett europeiskt försvarsindustriellt utvecklingsprogram som ett första steg inom ramen för den europeiska försvarsfonden. Parlamentet anser att detta gemensamma åtagande kommer att bidra till att uppnå stordriftsfördelar och ökad samordning mellan medlemsstaterna och företagen, vilket kommer att göra det möjligt för EU att behålla sin strategiska självständighet och bli en verklig global aktör. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet noterar att kommissionen har föreslagit en ökning av anslagen för ungdomssysselsättningsinitiativet med 233 miljoner EUR, i linje med budgetplaneringen. Parlamentet bekräftar än en gång att parlamentet inte gick med på någon tidigareläggning av tilläggsfinansieringen 2018–2020 till följd av halvtidsrevideringen av den fleråriga budgetramen. Parlamentet vidhåller att den budgetansvariga myndigheten har kvar alla sina befogenheter när det gäller beslut om finansieringsnivån för samtliga program, även för dem som har varit föremål för halvtidsrevideringen av den fleråriga budgetramen. Parlamentet understryker vikten av ett lojalt samarbete mellan institutionerna, och uppmanar alla berörda parter att upprätthålla förtroendet under hela budgetförfarandet 2019. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet förblir engagerat i kampen mot arbetslösheten och framför allt mot ungdomsarbetslösheten. Parlamentet anser i detta sammanhang att ungdomssysselsättningsinitiativet bör stärkas ytterligare, för att återspegla behovet av att öka EU:s finansiering för att genomföra pelaren för sociala rättigheter, trots att det är så komplicerat att omfördela anslagen till sysselsättningsinitiativet för unga och ESF-program i händelse av ändringar av anslaget till sysselsättningsinitiativet för unga. Parlamentet inser att ungdomsarbetslösheten inte har hanterats på ett tillfredsställande sätt inom hela EU, med en ungdomsarbetslöshet som fortfarande är högre än under 2007. Parlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa att medlemsstaterna inte ersätter egna strategier och finansiering för att bekämpa ungdomsarbetslösheten med sysselsättningsinitiativet för unga, utan snarare använder detta som ett komplement. Parlamentet understryker att både yrkesutbildning och lärlingsutbildning är effektiva metoder för att bekämpa ungdomsarbetslösheten. Parlamentet understryker att rörlighet via ErasmusPro kraftigt stimulerar benchmarking för att genomföra bästa praxis. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet betonar att programmen inom sammanhållningspolitiken kommer att nå marschfart under 2019 och betonar parlamentets åtagande att säkerställa tillräckliga anslag för dessa program. Parlamentet välkomnar att nästan alla förvaltningsmyndigheter för programmen för perioden 2014–2020 nu har utsetts. Parlamentet påpekar att de oacceptabla förseningarna i genomförandet av de operativa programmen till stor del har berott på den sena utnämningen av dessa myndigheter. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att genomförandet av programmen påskyndas så att förseningarna kan rättas till och att begära stöd från kommissionen i detta avseende. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet noterar rapporterna om hur regional- och sammanhållningspolitiken fungerar i unionen och de ekonomiska utmaningarna för eftersatta regioner, vilka regelbundet pekar på brister i fråga om effektivitet och resultat. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet konstaterar att kommissionens förslag skulle göra det möjligt att uppnå målet att 20 % av budgeten avsätts för klimatrelaterade utgifter under 2019. Parlamentet beklagar dock att kommissionen inte har följt upp parlamentets begäran om att kompensera för de lägre anslagen under de första åren av den fleråriga budgetramen. Parlamentet anser att detta förslag är otillräckligt, eftersom totalt endast 19,3 % av EU-budgeten för 2014–2020 skulle avsättas för klimatrelaterade åtgärder, vilket skulle hindra EU från att nå sitt mål att avsätta minst 20 % av budgeten till integrering av klimatfrågor under perioden 2014–2020, framför allt om unionen återigen endast anslår 20 % av budgeten för klimatskydd under 2020. Parlamentet beklagar att kommissionen inte har kunnat lägga fram budgetförslag som överensstämmer med de åtaganden och mål som unionen fastställde på detta område i Europeiska rådets slutsatser av den 7–8 februari 2013. Parlamentet anser att mer bör göras genom utarbetandet av en handlingsplan inom ramen för program med mycket stor potential, t.ex. Horisont 2020, FSE, Europeiska socialfonden (ESF), Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ), Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU), Europeiska havs- och fiskerifonden (EHFF) eller Life+, eftersom alla dessa program möjliggör investeringar i energieffektivitet och förnybar energi. Parlamentet påminner om revisionsrättens motiverade kritik mot kommissionens metod, och efterlyser snabba förbättringar i detta avseende. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens åtagande att förbättra metoden för spårning av utgifter med koppling till biologisk mångfald. Parlamentet motsätter sig emellertid den föreslagna minskningen av det totala bidraget till skydd av biologisk mångfald till 8,2 %, vilket står i kontrast till målet att stoppa och vända förlusten av biologisk mångfald och ekosystemtjänster fram till 2020. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet anser att åtgärder för att trygga unionsmedborgarnas säkerhet och hantera utmaningarna i samband med migration och flyktingar fortfarande är två viktiga prioriteringar för unionen under 2019. Parlamentet anser att det är avgörande att upprätthålla utgifterna inom dessa områden på en nivå som är tillräcklig för att tillgodose de behov som skapas av migrations- och flyktingkrisen på den afrikanska kontinenten, särskilt i Sahel, samt i länderna i Levanten och Medelhavsområdet. Parlamentet anser att den nödvändiga solidariteten mellan medlemsstaterna för att hantera migrationsströmmarna, i synnerhet så snart den reviderade Dublinförordningen har antagits, måste återspeglas i EU:s budget. Parlamentet noterar att budgetförslaget för 2019 beaktar budgetkonsekvenserna av kommissionens förslag. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet betonar att flera viktiga lagstiftningsinitiativ som är under förhandling eller nyligen har börjat genomföras, såsom revideringen av Dublinförordningen, inrättandet av in- och utresesystemet och EU-systemet för reseuppgifter och resetillstånd, uppgraderingen av Schengens informationssystem och initiativet om interoperabilitet mellan EU:s informationssystem för säkerhet, gränsförvaltning och migrationshantering förväntas få betydande budgetkonsekvenser för 2019 års budget, och understryker betydelsen av tillräckliga medel för att svara mot unionens ambitioner på dessa områden. Parlamentet uppmanar kommissionen att inleda en öppen och proaktiv dialog med budgetmyndigheten om dessa initiativ så att den vid behov kan anpassa anslagen, och utan att under det årliga budgetförfarandet föregripa resultatet av pågående lagstiftningsförfaranden. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet beklagar kommissionens förslag till finansiering av den andra delen av faciliteten för flyktingar i Turkiet och den överenskommelse i detta avseende som nåddes mellan medlemsstaterna i rådet den 29 juni 2018. Parlamentet stöder en förlängning av faciliteten för flyktingar i Turkiet men vidhåller, såsom föreslagits av kommissionen den 14 mars 2018, att EU-budgeten bör bidra till dess finansiering med 1 miljard EUR, och att medlemsstaterna bör bidra med 2 miljarder EUR genom bilaterala bidrag, i syfte att lämna tillräckliga marginaler under den fleråriga budgetramens särskilda instrument för oförutsedda händelser under de sista två åren av den nuvarande fleråriga budgetramen liksom för finansieringen av andra prioriteringar. Parlamentet vidhåller också att eftersom faciliteten för flyktingar i Turkiet har varit ett nytt initiativ inom den nuvarande fleråriga budgetramen bör den finansieras genom nya anslag. Parlamentet beklagar att trots Europaparlamentets tydliga begäran om att få delta fullt ut i beslutsprocessen avseende förlängning av faciliteten för flyktingar i Turkiet, bland annat för att undvika en upprepning av förfarandet för dess inrättande, har inga förhandlingar om finansieringen av den andra delen av faciliteten hittills ägt rum mellan parlamentet och rådet. Parlamentet informerar medlemsstaterna om att parlamentet har all rätt att utöva sin roll som en av EU-budgetmyndighetens två grenar och att parlamentet kommer att göra detta, vilket man redan meddelat vid tidigare tillfällen. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet noterar att budgetförslaget för 2019 lämnar mycket begränsade marginaler eller inga marginaler alls under taken i den fleråriga budgetramen för rubrikerna 1a, 1b, 3 och 4, som en följd av den begränsade flexibiliteten i den nuvarande fleråriga budgetramen för att möta nya utmaningar och nya initiativ. Parlamentet uttrycker sin avsikt att ytterligare utnyttja flexibilitetsbestämmelserna i den reviderade fleråriga budgetramen som en del av ändringsförfarandet. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet är fortfarande bekymrat över den möjliga eftersläpningen av obetalda räkningar i slutet av den nuvarande perioden för den fleråriga budgetramen. Parlamentet noterar den måttliga ökningen av betalningsbemyndigandena med 2,7 % jämfört med 2018 års budget, främst på grund av asyl-, migrations- och integrationsfonden (Amif), fonden för inre säkerhet (ISF) och faciliteten för flyktingar i Turkiet. Parlamentet noterar den föreslagna marginalen på 19,3 miljarder EUR under betalningstaket. Parlamentet uppmanar kommissionen att förbli uppmärksam på utvecklingen av betalningarna så att budgetmyndigheten i god tid kan vidta nödvändiga åtgärder för att undvika en onormal eftersläpning. Parlamentet är övertygat om att EU:s trovärdighet också är kopplad till dess förmåga att säkerställa en lämplig nivå på betalningsbemyndigandena i EU-budgeten så att unionens åtaganden kan fullgöras. |
| --- | --- |

21.

Underrubrik 1a – Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning

| 22. | Europaparlamentet noterar att jämfört med 2018 motsvarar kommissionens förslag för 2019 en ökning av åtagandena under underrubrik 1a med +3,9 % till 22 860 miljoner EUR. Parlamentet noterar att Horisont 2020, Fonden för ett sammanlänkat Europa, stora infrastrukturprojekt och Erasmus+ står för en betydande andel av denna ökning, eftersom deras åtagandebemyndiganden har ökat med 8,5 %, 36,4 %, 7,8 % respektive 10,4 %. Parlamentet understryker dock att dessa ökningar till största delen är i linje med budgetplaneringen och därför inte utgör någon ytterligare förstärkning. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet påminner om att program för forskning och innovation, såsom Horisont 2020, är viktiga för att skapa sysselsättning och konkurrenskraft i Europa. Parlamentet uppmanar med eftertryck kommissionen att ta hänsyn till detta i sina prioriteringar. Parlamentet efterlyser en lämplig finansieringsnivå för program för forskning och innovation. Parlamentet betonar att särskilt medlemsstater med ekonomiska och finansiella svårigheter bör få stöd på detta område. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet påminner om att nya initiativ under de senaste åren såsom Efsi (I och II), Wifi4EU och det europeiska försvarsindustriella utvecklingsprogrammet har inrättats på bekostnad av flera program under underrubrik 1a som påverkades kraftigt av omfördelningar, nämligen Horisont 2020, FSE, Galileo, Iter, Copernicus och Egnos. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet betonar att Erasmus+ fortfarande är det viktigaste programmet för att främja ungdomars rörlighet på alla nivåer av allmän och yrkesinriktad utbildning och för att uppmuntra unga människor att delta i den europeiska demokratin. Parlamentet påminner om att administrativa insatser måste göras för att öka tillgången till Erasmus+ och att antalet stödberättigade ansökningar klart överstiger den nuvarande budgeten. Parlamentet anser därför att anslaget för Erasmus+ måste kunna tillgodose de stödberättigade ansökningarna till detta program, särskilt de som avser livslångt lärande. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet noterar med oro diskussionerna om finansieringen av Europeiska solidaritetskåren, vilka bekräftar parlamentets oro över att nya initiativ kan genomföras på bekostnad av befintliga välfungerande program. Parlamentet noterar också med oro det prejudikat som skapades genom resultatet av trepartsförfarandet, vilket inte ger någon klarhet om finansieringskällorna för initiativet och därmed överlåter ytterligare förtydliganden till det årliga budgetförfarandet. Parlamentet förväntar sig att kommissionen ska genomföra överenskommelsen på ett sätt som till fullo återspeglar diskussionerna i trepartsmötet och andan i överenskommelsen. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet välkomnar att överenskommelsen om finansieringen av det europeiska försvarsindustriella utvecklingsprogrammet innebär mycket lägre nedskärningar i programmen under underrubrik 1a än vad kommissionen ursprungligen föreslog. Parlamentet är dock oroat över att rådet verkar lägga större vikt vid att upprätthålla marginaler än att anslå tillräckliga medel till vad den anser vara viktiga prioriteringar. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet välkomnar det anslag på 500 miljoner EUR som avsatts till det europeiska försvarsindustriella utvecklingsprogrammet för åren 2019 och 2020. Parlamentet noterar att enligt Europaparlamentets utredningstjänst kostar bristen på samarbete mellan nationella industrier på detta område 10 miljarder EUR för EU varje år. Parlamentet anser att försvaret är ett tydligt exempel på hur ökad effektivitet kan uppnås genom att vissa befogenheter som för närvarande utförs av medlemsstaterna och motsvarande anslag överförs till EU. Parlamentet betonar att detta skulle visa på det europeiska mervärdet och göra det möjligt att begränsa den totala bördan på de offentliga utgifterna i EU. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet välkomnar förslaget om att inrätta det gemensamma företaget för ett europeiskt högpresterande datorsystem, vilket kommer att främja högpresterande datorsystem och datainfrastrukturer och stödja utvecklingen av teknik och tillämpningen av denna inom en rad olika områden, till förmån för forskare, näringslivet och den offentliga sektorn. |
| --- | --- |

29.

Underrubrik 1b – Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning

| 30. | Europaparlamentet noterar att de totala åtagandebemyndigandena för underrubrik 1b uppgår till 57 113,4 miljoner EUR, vilket är en ökning med 2,8 % jämfört med budgeten för 2018. Parlamentet noterar vidare att det föreslagna beloppet på 47 050,8 miljoner EUR i betalningsbemyndiganden är 1,1 % högre än 2018. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet välkomnar att genomförandet av programmen för 2014–2020 håller på att nå marschfart, och upprepar att all onormal eftersläpning av obetalda räkningar måste undvikas i framtiden. Parlamentet välkomnar också att det stora flertalet av de nationella förvaltningsmyndigheterna nu har utsetts. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att lösa kvarstående problem så att genomförandet kan ske på ett smidigt sätt. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet påminner om att som ett resultat av medlemsstaternas reviderade prognoser minskades betalningsbemyndigandena i ändringsbudget 6/2017 under underrubrik 1b med 5,9 miljarder EUR. Parlamentet hoppas innerligt att både de nationella myndigheterna och kommissionen har förbättrat sina uppskattningar av betalningsbehoven i 2019 års budget och att den föreslagna nivån på betalningsbemyndigandena kommer att genomföras fullt ut. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet understryker att i tider av snabb teknisk utveckling, även inom områden såsom artificiell intelligens, kan klyftan mellan regioner med snabb utveckling och regioner som släpar efter öka om strukturfonderna inte förbättras genom krav på effektivitet. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet noterar kommissionens förslag att finansiera fortsättningen på ungdomssysselsättningsinitiativet och noterar det föreslagna utnyttjandet av 233,3 miljoner EUR från den samlade marginalen för åtaganden. Parlamentet påminner om att varje ökning av det anslag som tilldelats ungdomssysselsättningsinitiativet bör matchas med motsvarande belopp från Europeiska socialfonden (ESF). Parlamentet påminner om kommissionens åtagande i samband med förlikningen om 2018 års budget att snabbt lägga fram översynen av förordningen om gemensamma bestämmelser så att den beaktar 2018 års ökning för ungdomssysselsättningsinitiativet. Parlamentet understryker att kommissionen inte har levt upp till sitt åtagande och kräver att den i detalj förklarar skälen till förseningen i framläggandet av översynen av denna förordning. |
| --- | --- |

34.

| 35. | I syfte att underlätta en ambitiös ökning av anslagen till ungdomssysselsättningsinitiativet under 2019, utan att äventyra andra pågående program inom ramen för ESF i medlemsstaterna, förbinder sig Europaparlamentet att snabbt anta de nödvändiga ändringarna av lagstiftningen om ungdomssysselsättningsinitiativet och ESF, eventuellt genom att befria medlemsstaterna från skyldigheten att matcha de ESF-anslag som är avsatta för sysselsättning av ungdomar, på det strikta villkoret att de föreslagna ändringarna inte gör det möjligt för medlemsstaterna att avstå från sina redan ingångna ekonomiska åtaganden på detta område och inte leder till en generell minskning av de anslag i EU-budgeten som är avsatta för bekämpning av ungdomsarbetslöshet. |
| --- | --- |

35.

Rubrik 2 – Hållbar tillväxt: naturresurser

| 36. | Europaparlamentet noterar att 59 991,1 miljoner EUR har föreslagits i åtaganden (+1,2 % jämfört med 2018) och 57 790,4 miljoner EUR i betalningar (3 %) för rubrik 2. Parlamentet noterar att EGFJ:s utgifter för 2019 förväntas uppgå till 44 162,5 miljoner EUR, vilket är lägre än i 2018 års budget (- 547,9 miljoner EUR). |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet noterar att kommissionen har lämnat en marginal på 344,9 miljoner EUR under taket för rubrik 2. Parlamentet påpekar att ökad volatilitet på jordbruksmarknaderna, vilket konstaterats i samband med det ryska förbudet, kan motivera att denna marginal utnyttjas. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att den återstående marginalen under taken är tillräcklig för att hantera eventuella kriser. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet noterar att vissa åtgärder i samband med det ryska förbudet och som ingår i 2018 års budget inte kommer att förlängas (t.ex. för frukt och grönsaker där marknadssituationen fortfarande är svår), men att det fortfarande finns marknadsproblem inom mejerisektorn. Parlamentet inväntar kommissionens ändringsskrivelse, som förväntas läggas fram i oktober och som bör baseras på uppdaterad information om finansieringen av EGFJ för att fastställa de verkliga behoven i jordbrukssektorn. Parlamentet understryker att de fall som kräver marknadsinterventioner inom ramen för EGFJ är begränsade och endast utgör en relativt liten del av EGFJ (cirka 5,9 %). |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet betonar att en del av lösningen för att komma till rätta med ungdomsarbetslösheten består i att ge adekvat stöd åt ungdomar i landsbygdsområden. Parlamentet beklagar att kommissionen inte har föreslagit någon förstärkning av budgetposten för unga jordbrukare. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet understryker att genomförandet av EHFF går allt snabbare och bör nå marschfart 2019, efter en långsam start i början av programperioden. Parlamentet välkomnar ökningen av åtagandena för programmet Life+ (+ 6 %) i enlighet med budgetplaneringen. Parlamentet noterar att Europeiska miljöbyrån (EEA) kommer att axla ett större ansvar under perioden 2019–2020 för miljöövervakning och miljörapportering samt för kontroll av koldioxidutsläpp från tunga fordon. |
| --- | --- |

40.

Rubrik 3 – Säkerhet och medborgarskap

| 41. | Europaparlamentet noterar att totalt 3 728,5 miljoner EUR i åtagandebemyndiganden föreslås för rubrik 3, vilket innebär en ökning med 6,7 % jämfört med 2018, och att det sammanlagda beloppet för betalningsbemyndiganden uppgår till 3 486,4 miljoner EUR, dvs. en ökning med 17 % jämfört med förra årets förslag. Parlamentet understryker dock att dessa ökningar sker efter flera års minskande finansiering och att den totala finansieringen för olika viktiga områden såsom migration, gränsförvaltning och inre säkerhet fortfarande endast utgör 2,3 % av de totalt föreslagna EU-utgifterna för 2019. Parlamentet ifrågasätter det föreslagna beloppet på 281,2 miljoner EUR i åtaganden för att stödja den lagliga migrationen till unionen och främja en effektiv integrering av tredjelandsmedborgare samt utveckla rättvisa och effektiva återvändandestrategier, vilket innebär en minskning med 14,4 % jämfört med 2018. Parlamentet uppmanar kommissionen att ge ytterligare förklaringar till skälen för denna minskning. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet noterar att för fjärde året i rad är alla marginaler under taket för rubrik 3 uttömda, vilket visar att EU-budgeten i dagsläget inte är fullt rustad att hantera vidden och djupet av de nuvarande migrations- och säkerhetsrelaterade utmaningar som unionen står inför. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang förslaget att flexibilitetsmekanismen ska utnyttjas till ett belopp på 927,5 miljoner EUR i åtagandebemyndiganden. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet förväntar sig att trycket på vissa medlemsstaters migrations- och asylsystem, samt på deras gränser, kommer att förbli högt under 2019, och uppmanar unionen att förbli vaksam när det gäller alla framtida oförutsedda behov inom dessa områden. Parlamentet efterlyser i detta sammanhang en förstärkning av kontrollmedlen vid de yttre gränserna, och begär i detta sammanhang en lämplig finansiering och bemanning av de EU-organ som arbetar med dessa frågor, och bekräftar att hantering av de bakomliggande orsakerna till migrationen och flyktingkrisen är en långsiktigt hållbar lösning tillsammans med en stabilisering av EU:s grannskap, och att investeringar i migranternas och flyktingarnas ursprungsländer är av största betydelse för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet välkomnar Europeiska rådets begäran av den 28 juni 2018 om att ytterligare stärka Frontex genom ökade resurser och ett utökat mandat. Parlamentet begär ytterligare information om hur många anställda som kommer att sändas av medlemsstaterna och hur många anställda som kommer att behövas direkt av byrån själv. Parlamentet uppmanar kommissionen att anpassa sitt budgetförslag i enlighet med detta i höstens ändringsskrivelse. Parlamentet välkomnar också de ytterligare 45,6 miljoner EUR som tilldelats för att stödja Grekland och Spanien i deras hantering av strömmen av migranter som anlänt på deras territorier. Parlamentet understryker att en effektiv gränskontroll måste åtföljas av ett korrekt omhändertagande av de migranter som anländer. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet noterar att instrumentet för att tillhandahålla akut humanitärt bistånd inom unionen kommer att löpa ut i mars 2019. Parlamentet uppmanar kommissionen att mot bakgrund av de fortsatta humanitära behoven hos flyktingar och asylsökande i vissa medlemsstater bedöma om detta instrument bör återaktiveras och dess anslag fyllas på. Parlamentet framhåller behovet av större solidaritet med de länder där nyanlända och asylsökande är koncentrerade. Parlamentet understryker samtidigt vikten av fortsatt tillgång till finansiering genom mekanismerna för katastrofbistånd inom ramen för asyl-, migrations- och integrationsfonden (Amif), särskilt för det fortsatta stödet till Grekland. Parlamentet anser att ekonomiskt stöd även bör ges till Italien. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att ange skälen till att den inte föreslagit detta. Parlamentet påminner om att Italien är den enda medlemsstat där en majoritet av befolkningen anser att de inte har gynnats av medlemskapet i Europeiska unionen. Parlamentet beklagar den stora minskningen av åtagandebemyndigandena för den andra delen av Amif ”Stödja den lagliga migrationen till EU, främja en effektiv integrering av tredjelandsmedborgare samt förbättra effektiva och rättvisa återvändandestrategier”. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet anser att när det gäller en rad säkerhetsproblem, bland annat olika former av radikalisering, it-brottslighet, våld och terrorism, som överstiger enskilda medlemsstaters kapacitet att reagera, bör EU-budgeten uppmuntra samarbete i säkerhetsfrågor med hjälp av befintliga EU-byråer. I detta sammanhang undrar parlamentet hur det mycket allvarliga säkerhetsläget är förenligt med den föreslagna avsevärda minskningen av åtagandebemyndigandena (-26,6 %) för fonden för inre säkerhet. Parlamentet betonar att utgifter på detta område är effektiva endast om hindren för inomeuropeiskt samarbete och målinriktat informationsutbyte undanröjs, samtidigt som man fullt ut tillämpar alla relevanta bestämmelser om uppgiftsskydd i linje med EU:s lagstiftning. Parlamentet beklagar att kommissionen fortfarande inte har lagt fram något förslag som syftar till att uttrycka solidaritet i ekonomiskt hänseende på EU-nivå med offer för terroristhandlingar och deras familjer, och uppmanar kommissionen att vidta nödvändiga åtgärder för att se till att ett sådant stöd snabbt införs. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet noterar den föreslagna översynen av den rättsliga grunden för unionens civilskyddsmekanism, som när den väl antagits förväntas få stor inverkan på budgeten under de sista två åren av den nuvarande fleråriga budgetramen, då enbart rubrik 3 kommer att stå för 256,9 miljoner EUR. Parlamentet vidhåller att det är logiskt att denna betydande förbättring av ett av unionens centrala politikområden finansieras genom nya och extra medel. Parlamentet varnar för att använda omfördelningar, som klart är till nackdel för andra värdefulla, välfungerande strategier och program. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet bekräftar parlamentets starka stöd för unionens program på områdena kultur, rättvisa, grundläggande rättigheter och medborgarskap. Parlamentet välkomnar den föreslagna ökningen för programmet Kreativa Europa. Dessutom insisterar parlamentet på att tillräckliga medel anslås till programmet Ett Europa för medborgarna och de europeiska medborgarinitiativen, särskilt inför valet till Europaparlamentet. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet påminner om sitt stöd för program på områdena rättigheter, jämlikhet, medborgarskap och rättvisa. Parlamentet understryker att EU måste hålla fast vid sitt åtagande att stärka kvinnors och hbti-personers rättigheter. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet välkomnar ökningen av åtagandebemyndigandena för programmet Livsmedel och foder, som bör göra det möjligt för unionen att effektivt hantera utbrott av allvarliga djur- och växtsjukdomar, inklusive den senaste epidemin av aviär influensa som drabbat flera medlemsstater under de senaste åren. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ställa tillräckligt med budgetmedel till förfogande för att höja profilen för valet till Europaparlamentet 2019 och effektivera mediebevakningen av valet, i synnerhet för att främja kunskap om ”toppkandidater”, dvs. kandidater för befattningen som kommissionens ordförande. |
| --- | --- |

51.

Rubrik 4 – Europa i världen

| 52. | Europaparlamentet noterar den totala minskningen av de föreslagna anslagen till rubrik 4, som uppgår till 11 384,2 miljoner EUR (+13,1 % jämfört med 2018 års budget) i åtagandebemyndiganden. Parlamentet noterar att denna ökning i första hand är kopplad till finansieringen av den andra delen av faciliteten för flyktingar i Turkiet, för vilken kommissionen föreslår ett utnyttjande av den samlade marginalen för åtaganden (1 116,2 miljoner EUR). Parlamentet noterar att detta förslag skulle innebära att det inte finns någon marginal under taket för rubrik 4. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ge högre bidrag till förvaltningsfonden för Afrika, ”Madad-fonden” och Europeiska fonden för hållbar utveckling, för att stödja stabilisering i krisdrabbade regioner, tillhandahålla stöd till flyktingar och främja social och ekonomisk utveckling på den afrikanska kontinenten och i angränsande europeiska länder. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet är fortfarande övertygat om att de utmaningar som EU:s yttre åtgärder ställs inför kräver en varaktig finansiering som överstiger den nuvarande storleken på rubrik 4. Parlamentet vidhåller att nya initiativ bör finansieras med nya anslag och att alla alternativ som ökar flexibiliteten bör utnyttjas fullt ut. Parlamentet motsätter sig dock den föreslagna finansieringen av förlängningen av faciliteten för flyktingar i Turkiet och den överenskommelse i detta avseende som nåddes i rådet den 29 juni 2018, eftersom de avsevärt skulle begränsa både möjligheterna att finansiera andra prioriterade områden inom rubrik 4 och EU-budgetens väsentliga roll att nå ut till människor i nöd och främja grundläggande värderingar. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet välkomnar ökningarna som avser migrationsrelaterade projekt kopplade till den centrala Medelhavsrutten, liksom den måttliga ökningen för östra delen av det europeiska grannskapsinstrumentet och omfördelningen av prioriteringarna inom instrumentet för utvecklingssamarbete för Mellanöstern. Parlamentet begär att det anslås tillräckliga finansiella medel till UNRWA för att garantera fortsatt stöd till palestinska flyktingar i regionen, mot bakgrund av det senaste amerikanska beslutet att dra tillbaka sitt bidrag till organisationen. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet välkomnar det ökade stödet till regionala insatser på västra Balkan. Parlamentet anser dock att stödet till politiska reformer bör ökas ytterligare. Parlamentet beklagar det ökade stödet för politiska reformer i Turkiet (IPA II) och ifrågasätter hur detta stöd stämmer överens med den budgetansvariga myndighetens beslut att minska anslagen till denna budgetpost för innevarande budgetår. Parlamentet upprepar sin ståndpunkt i vilken man begärde att medel till de turkiska myndigheterna inom ramen för IPA II skulle göras avhängigt av förbättringar i fråga om mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatsprincipen. Parlamentet vill se att anslagen till denna budgetpost, om inga förbättringar görs på dessa områden och med tanke på det begränsade manöverutrymmet, främst riktas till aktörer inom det civila samhället för genomförandet av åtgärder till stöd för målen vad gäller rättsstatsprincipen, demokrati, mänskliga rättigheter och mediefrihet. Parlamentet stöder den nedåtgående trenden för politiska reformer när det gäller anslagen till Turkiet. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet understryker den märkbara minskningen av beloppet i 2019 års budget för garantifonden för åtgärder avseende tredje land som förvaltas av Europeiska investeringsbanken (EIB), och den avsevärda minskningen av det planerade beloppet för makroekonomiskt stöd, på grund av ett lägre belopp för de utestående EIB-lånen än vad man tidigare trott, samt en lägre utbetalning av makroekonomiska stödlån jämfört med den senaste budgetplaneringen. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet stöder till fullo de utfästelser som EU gjorde vid konferensen i Bryssel om Syrien, som bekräftar de tidigare utfästelser som gjorts. Parlamentet stöder förstärkningen av det europeiska grannskapsinstrumentet och det humanitära biståndet med 120 miljoner EUR var, för att uppfylla denna utfästelse under 2019. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet upprepar sitt stöd för tilldelningen av tillräckliga finansiella medel till EU:s strategiska kommunikation i syfte att motverka desinformationskampanjer och it-angrepp, samt främja en objektiv bild av unionen utanför dess gränser. |
| --- | --- |

59.

Rubrik 5 – Administration

| 60. | Europaparlamentet noterar att rubrik 5 ökar med 3,0 % jämfört med 2018 års budget och uppgår till 9 956,9 miljoner EUR (+ 291,4 miljoner EUR) i åtagandebemyndiganden. Parlamentet noterar att i likhet med föregående budgetförfarande beror ökningen främst på utvecklingen av pensionerna (+ 116,7 miljoner EUR), vilket motsvarar 20,2 % av utgifterna under rubrik 5. Parlamentet noterar att andelen administrativa utgifter i budgetförslaget är oförändrad på 6,0 % i åtagandebemyndiganden. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Europaparlamentet erkänner de insatser som kommissionen har gjort för att ta hänsyn till alla möjligheter till besparingar och rationaliseringar när det gäller icke lönerelaterade utgifter för sin egen budget. Parlamentet noterar att utvecklingen av kommissionens utgifter (+2,0 %) främst beror på en automatisk anpassning av löneutgifter och avtalsenliga åtaganden. Parlamentet noterar vidare kommissionens interna omplaceringar av personal för att fullgöra sina nya prioriteringar. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Europaparlamentet konstaterar att den faktiska marginalen uppgår till 575,2 miljoner EUR under taket efter kompensationen på 253,9 miljoner EUR för utnyttjandet av marginalen för oförutsedda utgifter under 2018. Parlamentet anser att marginalen är viktig i nominella termer, och menar att den återspeglar de ansträngningar som gjorts av kommissionen, särskilt frysningen av icke lönerelaterade utgifter. Parlamentet anser att en ytterligare ansträngning för att stabilisera eller minska kommissionens administrativa utgifter skulle kunna leda till att viktiga investeringar skjuts upp eller äventyra administrationens funktion. |
| --- | --- |

62.

Pilotprojekt och förberedande åtgärder

| 63. | Europaparlamentet betonar hur viktiga pilotprojekt och förberedande åtgärder är som verktyg för att fastställa politiska prioriteringar och införa nya initiativ som kan komma att förvandlas till ordinarie EU-verksamhet och EU-program. Parlamentet har för avsikt att gå vidare med att fastställa ett väl avvägt paket med pilotprojekt och förberedande åtgärder som återspeglar parlamentets prioriteringar och tar hänsyn till en korrekt och snabb förhandsbedömning av kommissionen. Parlamentet noterar att i det nuvarande förslaget är marginalen i vissa rubriker begränsad, eller till och med obefintlig, och har för avsikt att undersöka hur utrymme kan skapas för eventuella pilotprojekt och förberedande åtgärder utan att det leder till negativa effekter för andra politiska prioriteringar. |
| --- | --- |

63.

Byråer

| 64. | Europaparlamentet noterar den totala ökningen i budgetförslaget för 2019 av anslagen till de decentraliserade byråerna på +10,8 % (utan hänsyn till inkomster avsatta för särskilda ändamål) och ökningen med 259 tjänster. Parlamentet välkomnar att de flesta byråers egna budgetar ökar samtidigt som EU:s bidrag minskar. Parlamentet noterar i detta sammanhang att parlamentet håller på att undersöka möjligheterna att ytterligare utöka avgiftsfinansieringen av decentraliserade byråer. Parlamentet noterar med tillfredsställelse att byråer med ”nya arbetsuppgifter” (Esma, eu-LISA och Frontex) beviljats en avsevärd ökning av anslagen och av tjänsteförteckningen. Parlamentet efterlyser ytterligare ekonomiskt stöd till de byråer som hanterar migrations- och säkerhetsutmaningarna. Parlamentet anser att Europol och Eurojust bör stärkas ytterligare och att Easo bör ges tillräcklig finansiering för sin omvandling till Europeiska asylbyrån. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Europaparlamentet upprepar sin ståndpunkt att målet att minska personalstyrkan med 5 % har uppnåtts och understryker att mot bakgrund av revisionsrättens snabbgranskning uppnåddes inte nödvändigtvis de förväntade resultaten. Parlamentet anser att de decentraliserade byråerna måste bedömas från fall till fall. Parlamentet välkomnar att samtliga institutioner har godkänt rekommendationerna från den interinstitutionella arbetsgruppen. |
| --- | --- |

65.

| 66. | Europaparlamentet välkomnar inrättandet av två nya EU-organ som ska betraktas som decentraliserade byråer, nämligen Europeiska åklagarmyndigheten och Europeiska arbetsmyndigheten. Parlamentet noterar att anslagen för Europeiska arbetsmyndigheten har placerats i reserven i väntan på slutförandet av lagstiftningsförfarandet. Parlamentet noterar att Europeiska åklagarmyndigheten har sitt säte i Luxemburg, och uppmanar myndigheten att överlämna all information om sin fastighetspolitik till budgetmyndighetens två grenar i enlighet med budgetförordningen. Parlamentet anser att nya byråer måste inrättas genom att man anslår nya resurser och nya tjänster, samtidigt som man undviker varje form av omfördelning, såvida det inte tydligt kan påvisas att vissa verksamheter helt överförts från kommissionen eller andra befintliga organ, såsom Eurojust, till de nya byråerna. Parlamentet noterar att Eurojust fortfarande har befogenhet att behandla Pif-ärenden i nära samarbete med Europeiska åklagarmyndigheten, samtidigt som man till fullo säkerställer operativt stöd till medlemsstaterna i kampen mot organiserad brottslighet, terrorism, it-brottslighet och migrantsmuggling. Parlamentet påminner om bestämmelserna i den gemensamma ansatsen för nyinrättade decentraliserade byråer. |
| --- | --- |

66.

| 67. | Europaparlamentet förväntar sig att förhandlingarna om budgeten för 2019 kommer att grunda sig på principen att budgetmyndighetens båda grenar åtar sig att så snart som möjligt inleda förhandlingarna och att till fullo utnyttja tidsperioden för hela förlikningsperioden, samtidigt som man garanterar en representation på en nivå som säkerställer en verklig politisk dialog. |
| --- | --- |

67.

o

o o

| 68. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

68.

---

(1)  EUT L 298, 26.10.2012, s. 1.

(2)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 884.

(3)  EUT L 163, 24.6.2017, s. 1.

(4)  EUT C 373, 20.12.2013, s. 1.

(5)  Antagna texter, P8_TA(2018)0089.

---

BILAGA

GEMENSAMT UTTALANDE OM DATUM FÖR BUDGETFÖRFARANDET OCH VILLKOR FÖR ARBETET I FÖRLIKNINGSKOMMITTÉN 2018

| A. | I enlighet med del A i bilagan till det interinstitutionella avtalet mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning har Europaparlamentet, rådet och kommissionen nått enighet om följande viktiga datum för budgetförfarandet 2019:






  1. | Kommissionen kommer att sträva efter att lägga fram budgetberäkningen för 2019 i slutet av maj. |
| --- | --- | --- |

A.

I enlighet med del A i bilagan till det interinstitutionella avtalet mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning har Europaparlamentet, rådet och kommissionen nått enighet om följande viktiga datum för budgetförfarandet 2019:

1.

Kommissionen kommer att sträva efter att lägga fram budgetberäkningen för 2019 i slutet av maj.

| 2. | Ett trepartsmöte hålls på förmiddagen den 12 juli, innan rådets ståndpunkt antas. |
| --- | --- |

2.

Ett trepartsmöte hålls på förmiddagen den 12 juli, innan rådets ståndpunkt antas.

| 3. | Rådet kommer att sträva efter att anta sin ståndpunkt och översända den till Europaparlamentet senast i vecka 37 (tredje veckan i september) för att göra det lättare att i god tid nå en överenskommelse med Europaparlamentet. |
| --- | --- |

3.

Rådet kommer att sträva efter att anta sin ståndpunkt och översända den till Europaparlamentet senast i vecka 37 (tredje veckan i september) för att göra det lättare att i god tid nå en överenskommelse med Europaparlamentet.

| 4. | Europaparlamentets budgetutskott kommer att sträva efter att rösta om ändringarna av rådets ståndpunkt senast i slutet av vecka 41 (mitten av oktober). |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentets budgetutskott kommer att sträva efter att rösta om ändringarna av rådets ståndpunkt senast i slutet av vecka 41 (mitten av oktober).

| 5. | Ett trepartsmöte sammankallas på förmiddagen den 18 oktober innan Europaparlamentet inleder sin behandling. |
| --- | --- |

5.

Ett trepartsmöte sammankallas på förmiddagen den 18 oktober innan Europaparlamentet inleder sin behandling.

| 6. | Europaparlamentet röstar i plenum om sin behandling under vecka 43 (plenarsessionen den 22–25 oktober). |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet röstar i plenum om sin behandling under vecka 43 (plenarsessionen den 22–25 oktober).

| 7. | Förlikningsperioden inleds den 30 oktober. I överensstämmelse med bestämmelserna i artikel 314.4 c i EUF-fördraget kommer tidsfristen för förlikning att löpa ut den 19 november 2018. |
| --- | --- |

7.

Förlikningsperioden inleds den 30 oktober. I överensstämmelse med bestämmelserna i artikel 314.4 c i EUF-fördraget kommer tidsfristen för förlikning att löpa ut den 19 november 2018.

| 8. | Förlikningskommittén sammanträder på förmiddagen den 7 november i Europaparlamentets regi och den 16 november i rådets regi och får vid behov återuppta sina sammanträden. Förlikningskommitténs sammanträden förbereds vid ett eller flera trepartsmöten. Ett trepartsmöte planeras äga rum på förmiddagen den 7 november. Ytterligare trepartsmöten kan sammankallas under den 21 dagar långa förlikningsperioden, eventuellt även den 14 november (Strasbourg). |
| --- | --- |

8.

Förlikningskommittén sammanträder på förmiddagen den 7 november i Europaparlamentets regi och den 16 november i rådets regi och får vid behov återuppta sina sammanträden. Förlikningskommitténs sammanträden förbereds vid ett eller flera trepartsmöten. Ett trepartsmöte planeras äga rum på förmiddagen den 7 november. Ytterligare trepartsmöten kan sammankallas under den 21 dagar långa förlikningsperioden, eventuellt även den 14 november (Strasbourg).

| B. | Villkoren för arbetet i förlikningskommittén anges i del E i bilagan till det ovannämnda interinstitutionella avtalet. |
| --- | --- |

B.

Villkoren för arbetet i förlikningskommittén anges i del E i bilagan till det ovannämnda interinstitutionella avtalet.

---