# Eiropas Savienības C 334/2022

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 334 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 65. gadagājums2022. gada 1. septembris |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 334

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

65. gadagājums2022. gada 1. septembris

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | IETEIKUMI |
| | Padome |
| 2022/C 334/01 | Padomes Ieteikums (2022. gada 12. jūlijs) par Beļģijas 2022. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Beļģijas 2022. gada stabilitātes programmu | 1 |
| | IETEIKUMI |
| 2022/C 334/02 | Padomes Ieteikums (2022. gada 12. jūlijs) par Bulgārijas 2022. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Bulgārijas 2022. gada konverģences programmu | 11 |
| 2022/C 334/03 | Padomes Ieteikums (2022. gada 12. jūlijs) par Čehijas 2022. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Čehijas 2022. gada konverģences programmu | 19 |
| 2022/C 334/04 | Padomes Ieteikums (2022. gada 12. jūlijs) par Dānijas 2022. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Dānijas 2022. gada konverģences programmu | 27 |
| 2022/C 334/05 | Padomes Ieteikums (2022. gada 12. jūlijs) par Vācijas 2022. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Vācijas 2022. gada stabilitātes programmu | 35 |
| 2022/C 334/06 | Padomes Ieteikums (2022. gada 12. jūlijs) par Igaunijas 2022. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Igaunijas 2022. gada stabilitātes programmu | 44 |
| 2022/C 334/07 | Padomes Ieteikums (2022. gada 12. jūlijs) par Īrijas 2022. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Īrijas 2022. gada stabilitātes programmu | 52 |
| 2022/C 334/08 | Padomes Ieteikums (2022. gada 12. jūlijs) par Grieķijas 2022. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Grieķijas 2022. gada stabilitātes programmu | 60 |
| 2022/C 334/09 | Padomes Ieteikums (2022. gada 12. jūlijs) par Spānijas 2022. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Spānijas 2022. gada stabilitātes programmu | 70 |
| 2022/C 334/10 | Padomes Ieteikums (2022. gada 12. jūlijs) par Francijas 2022. gada valsts reformu programmu | 79 |
| 2022/C 334/11 | Padomes Ieteikums (2022. gada 12. jūlijs) par Horvātijas 2022. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Horvātijas 2022. gada konverģences programmu | 88 |
| 2022/C 334/12 | Padomes Ieteikums (2022. gada 12. jūlijs) par Itālijas 2022. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Itālijas 2022. gada stabilitātes programmu | 96 |
| 2022/C 334/13 | Padomes Ieteikums (2022. gada 12. jūlijs) par Kipras 2022. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Kipras 2022. gada stabilitātes programmu | 104 |
| 2022/C 334/14 | Padomes Ieteikums (2022. gada 12. jūlijs) par Latvijas 2022. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Latvijas 2022. gada stabilitātes programmu | 112 |
| 2022/C 334/15 | Padomes ieteikums (2022. gada 12. jūlijs) par Lietuvas 2022. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Lietuvas 2022. gada stabilitātes programmu | 120 |
| 2022/C 334/16 | Padomes Ieteikums (2022. gada 12. jūlijs) par Luksemburgas 2022. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Luksemburgas 2022. gada stabilitātes programmu | 128 |
| 2022/C 334/17 | Padomes Ieteikums (2022. gada 12. jūlijs) par Ungārijas 2022. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Ungārijas 2022. gada konverģences programmu | 136 |
| 2022/C 334/18 | Padomes Ieteikums (2022. gada 12. jūlijs) par Maltas 2022. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Maltas 2022. gada stabilitātes programmu | 146 |
| 2022/C 334/19 | Padomes Ieteikums (2022. gada 12. jūlijs) par Nīderlandes 2022. gada ekonomikas politiku un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Nīderlandes 2022. gada stabilitātes programmu | 154 |
| 2022/C 334/20 | Padomes Ieteikums (2022. gada 12. jūlijs) par Austrijas 2022. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Austrijas 2022. gada stabilitātes programmu | 162 |
| 2022/C 334/21 | Padomes Ieteikums (2022. gada 12. jūlijs) par Polijas 2022. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Polijas 2022. gada konverģences programmu | 171 |
| 2022/C 334/22 | Padomes Ieteikums (2022. gada 12. jūlijs) par Portugāles 2022. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Portugāles 2022. gada stabilitātes programmu | 181 |
| 2022/C 334/23 | Padomes Ieteikums (2022. gada 12. jūlijs) par Rumānijas 2022. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Rumānijas 2022. gada konverģences programmu | 190 |
| 2022/C 334/24 | Padomes Ieteikums (2022. gada 12. jūlijs) par Slovēnijas 2022. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Slovēnijas 2022. gada stabilitātes programmu | 197 |
| 2022/C 334/25 | Padomes Ieteikums (2022. gada 12. jūlijs) par Slovākijas 2022. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Slovākijas 2022. gada stabilitātes programmu | 205 |
| 2022/C 334/26 | Padomes Ieteikums (2022. gada 12. jūlijs) par Somijas 2022. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Somijas 2022. gada stabilitātes programmu | 213 |
| 2022/C 334/27 | Padomes Ieteikums (2022. gada 12. jūlijs) par Zviedrijas 2022. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Zviedrijas 2022. gada konverģences programmu | 221 |

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

IETEIKUMI

Padome

2022/C 334/01

Padomes Ieteikums (2022. gada 12. jūlijs) par Beļģijas 2022. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Beļģijas 2022. gada stabilitātes programmu

1

IETEIKUMI

2022/C 334/02

Padomes Ieteikums (2022. gada 12. jūlijs) par Bulgārijas 2022. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Bulgārijas 2022. gada konverģences programmu

11

2022/C 334/03

Padomes Ieteikums (2022. gada 12. jūlijs) par Čehijas 2022. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Čehijas 2022. gada konverģences programmu

19

2022/C 334/04

Padomes Ieteikums (2022. gada 12. jūlijs) par Dānijas 2022. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Dānijas 2022. gada konverģences programmu

27

2022/C 334/05

Padomes Ieteikums (2022. gada 12. jūlijs) par Vācijas 2022. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Vācijas 2022. gada stabilitātes programmu

35

2022/C 334/06

Padomes Ieteikums (2022. gada 12. jūlijs) par Igaunijas 2022. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Igaunijas 2022. gada stabilitātes programmu

44

2022/C 334/07

Padomes Ieteikums (2022. gada 12. jūlijs) par Īrijas 2022. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Īrijas 2022. gada stabilitātes programmu

52

2022/C 334/08

Padomes Ieteikums (2022. gada 12. jūlijs) par Grieķijas 2022. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Grieķijas 2022. gada stabilitātes programmu

60

2022/C 334/09

Padomes Ieteikums (2022. gada 12. jūlijs) par Spānijas 2022. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Spānijas 2022. gada stabilitātes programmu

70

2022/C 334/10

Padomes Ieteikums (2022. gada 12. jūlijs) par Francijas 2022. gada valsts reformu programmu

79

2022/C 334/11

Padomes Ieteikums (2022. gada 12. jūlijs) par Horvātijas 2022. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Horvātijas 2022. gada konverģences programmu

88

2022/C 334/12

Padomes Ieteikums (2022. gada 12. jūlijs) par Itālijas 2022. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Itālijas 2022. gada stabilitātes programmu

96

2022/C 334/13

Padomes Ieteikums (2022. gada 12. jūlijs) par Kipras 2022. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Kipras 2022. gada stabilitātes programmu

104

2022/C 334/14

Padomes Ieteikums (2022. gada 12. jūlijs) par Latvijas 2022. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Latvijas 2022. gada stabilitātes programmu

112

2022/C 334/15

Padomes ieteikums (2022. gada 12. jūlijs) par Lietuvas 2022. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Lietuvas 2022. gada stabilitātes programmu

120

2022/C 334/16

Padomes Ieteikums (2022. gada 12. jūlijs) par Luksemburgas 2022. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Luksemburgas 2022. gada stabilitātes programmu

128

2022/C 334/17

Padomes Ieteikums (2022. gada 12. jūlijs) par Ungārijas 2022. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Ungārijas 2022. gada konverģences programmu

136

2022/C 334/18

Padomes Ieteikums (2022. gada 12. jūlijs) par Maltas 2022. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Maltas 2022. gada stabilitātes programmu

146

2022/C 334/19

Padomes Ieteikums (2022. gada 12. jūlijs) par Nīderlandes 2022. gada ekonomikas politiku un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Nīderlandes 2022. gada stabilitātes programmu

154

2022/C 334/20

Padomes Ieteikums (2022. gada 12. jūlijs) par Austrijas 2022. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Austrijas 2022. gada stabilitātes programmu

162

2022/C 334/21

Padomes Ieteikums (2022. gada 12. jūlijs) par Polijas 2022. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Polijas 2022. gada konverģences programmu

171

2022/C 334/22

Padomes Ieteikums (2022. gada 12. jūlijs) par Portugāles 2022. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Portugāles 2022. gada stabilitātes programmu

181

2022/C 334/23

Padomes Ieteikums (2022. gada 12. jūlijs) par Rumānijas 2022. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Rumānijas 2022. gada konverģences programmu

190

2022/C 334/24

Padomes Ieteikums (2022. gada 12. jūlijs) par Slovēnijas 2022. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Slovēnijas 2022. gada stabilitātes programmu

197

2022/C 334/25

Padomes Ieteikums (2022. gada 12. jūlijs) par Slovākijas 2022. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Slovākijas 2022. gada stabilitātes programmu

205

2022/C 334/26

Padomes Ieteikums (2022. gada 12. jūlijs) par Somijas 2022. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Somijas 2022. gada stabilitātes programmu

213

2022/C 334/27

Padomes Ieteikums (2022. gada 12. jūlijs) par Zviedrijas 2022. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Zviedrijas 2022. gada konverģences programmu

221

---

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

IETEIKUMI

Padome

| 1.9.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 334/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 334/1

---

PADOMES IETEIKUMS

(2022. gada 12. jūlijs)

par Beļģijas 2022. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Beļģijas 2022. gada stabilitātes programmu

(2022/C 334/01)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2), ar ko tika izveidots Atveseļošanas un noturības mehānisms, stājās spēkā 2021. gada 19. februārī. Atveseļošanas un noturības mehānisms nodrošina finansiālu atbalstu reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot Savienības finansētu fiskālo stimulu. Tas sekmē ekonomikas atveseļošanu un ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, jo īpaši zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai, līdztekus stiprinot dalībvalstu tautsaimniecību noturību un potenciālo izaugsmi. Vidējā termiņā un ilgtermiņā tas palīdz arī stiprināt publisko finanšu ilgtspēju un sekmēt izaugsmi un darbvietu radīšanu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktu 2022. gada jūnijā tiks atjaunināta katrai dalībvalstij paredzētā maksimālā finanšu iemaksa no Atveseļošanas un noturības mehānisma. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2), ar ko tika izveidots Atveseļošanas un noturības mehānisms, stājās spēkā 2021. gada 19. februārī. Atveseļošanas un noturības mehānisms nodrošina finansiālu atbalstu reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot Savienības finansētu fiskālo stimulu. Tas sekmē ekonomikas atveseļošanu un ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, jo īpaši zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai, līdztekus stiprinot dalībvalstu tautsaimniecību noturību un potenciālo izaugsmi. Vidējā termiņā un ilgtermiņā tas palīdz arī stiprināt publisko finanšu ilgtspēju un sekmēt izaugsmi un darbvietu radīšanu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktu 2022. gada jūnijā tiks atjaunināta katrai dalībvalstij paredzētā maksimālā finanšu iemaksa no Atveseļošanas un noturības mehānisma.

| (2) | Komisija 2021. gada 24. novembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2022. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Pētījumā bija pienācīgi ņemta vērā 2021. gada 7. maijā parakstītā Portu sociālā samita apņemšanās turpināt īstenot Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija izsludināja 2017. gada 17. novembrī. Eiropadome 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījuma prioritātes apstiprināja 2022. gada 25. martā. Komisija 2021. gada 24. novembrī uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1176/2011 (3) pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Beļģija nebija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām būs nepieciešams padziļināts pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī ieteikumu attiecībā uz Padomes ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku un priekšlikumu attiecībā uz 2022. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, kurā analizēta nodarbinātības pamatnostādņu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana. Ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku (4) (“2022. gada ieteikums par eurozonu”) Padome pieņēma 2022. gada 5. aprīlī un Vienoto nodarbinātības ziņojumu – 2022. gada 14. martā. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2021. gada 24. novembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2022. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Pētījumā bija pienācīgi ņemta vērā 2021. gada 7. maijā parakstītā Portu sociālā samita apņemšanās turpināt īstenot Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija izsludināja 2017. gada 17. novembrī. Eiropadome 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījuma prioritātes apstiprināja 2022. gada 25. martā. Komisija 2021. gada 24. novembrī uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1176/2011 (3) pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Beļģija nebija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām būs nepieciešams padziļināts pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī ieteikumu attiecībā uz Padomes ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku un priekšlikumu attiecībā uz 2022. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, kurā analizēta nodarbinātības pamatnostādņu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana. Ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku (4) (“2022. gada ieteikums par eurozonu”) Padome pieņēma 2022. gada 5. aprīlī un Vienoto nodarbinātības ziņojumu – 2022. gada 14. martā.

| (3) | Krievijas iebrukums Ukrainā globālās pandēmijas izskaņā ir būtiski mainījis ģeopolitisko un ekonomisko kontekstu. Iebrukuma ietekme uz dalībvalstu tautsaimniecībām izpaužas, inter alia, kā augstākas enerģijas, pārtikas un izejvielu cenas un vājākas izaugsmes izredzes. Enerģijas cenu pieaugums īpaši smagi skar visneaizsargātākās mājsaimniecības, kuras ir nonākušas enerģētiskajā nabadzībā vai kurām tā draud, kā arī uzņēmumus, kurus visvairāk negatīvi ietekmē enerģijas cenu pieaugums. Turklāt Savienībā ierodas nepieredzēti daudz cilvēku, kuri bēg no Ukrainas. Krievijas agresijas kara radītās ekonomiskās sekas ir asimetriski ietekmējušas dalībvalstis. Šajā sakarā 2022. gada 4. martā ar Padomes Īstenošanas lēmumu (ES) 2022/382 (5) pirmo reizi tika piemērota Padomes Direktīva 2001/55/EK (6), pārvietotajām personām no Ukrainas piešķirot likumīgas uzturēšanās tiesības Savienībā, kā arī piekļuvi izglītībai un apmācībai, darba tirgum, veselības aprūpei, mājoklim un sociālajai palīdzībai. |
| --- | --- |

(3)

Krievijas iebrukums Ukrainā globālās pandēmijas izskaņā ir būtiski mainījis ģeopolitisko un ekonomisko kontekstu. Iebrukuma ietekme uz dalībvalstu tautsaimniecībām izpaužas, inter alia, kā augstākas enerģijas, pārtikas un izejvielu cenas un vājākas izaugsmes izredzes. Enerģijas cenu pieaugums īpaši smagi skar visneaizsargātākās mājsaimniecības, kuras ir nonākušas enerģētiskajā nabadzībā vai kurām tā draud, kā arī uzņēmumus, kurus visvairāk negatīvi ietekmē enerģijas cenu pieaugums. Turklāt Savienībā ierodas nepieredzēti daudz cilvēku, kuri bēg no Ukrainas. Krievijas agresijas kara radītās ekonomiskās sekas ir asimetriski ietekmējušas dalībvalstis. Šajā sakarā 2022. gada 4. martā ar Padomes Īstenošanas lēmumu (ES) 2022/382 (5) pirmo reizi tika piemērota Padomes Direktīva 2001/55/EK (6), pārvietotajām personām no Ukrainas piešķirot likumīgas uzturēšanās tiesības Savienībā, kā arī piekļuvi izglītībai un apmācībai, darba tirgum, veselības aprūpei, mājoklim un sociālajai palīdzībai.

| (4) | Ievērojot strauji mainīgo ekonomisko un ģeopolitisko situāciju, 2022. gada Eiropas pusgadā atsāksies ekonomikas un nodarbinātības politikas vispusīga koordinācija, kura līdztekus tiks pielāgota, ņemot vērā ar Atveseļošanas un noturības mehānisma īstenošanu saistītās prasības, kā skaidrots 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā. Lai īstenotu Eiropas pusgada politikas prioritātes, ir svarīgi īstenot pieņemtos atveseļošanas un noturības plānus, jo ar šiem plāniem paredzēts īstenot visus 2019. un 2020. gada Eiropas pusgada ciklos sniegtos konkrētām valstīm adresētos ieteikumus vai to būtisku daļu. Atveseļošanas un noturības plānu pārskatīšanā, atjaunināšanā vai grozīšanā saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14., 18. un 21. pantu, papildus citiem konkrētām valstīm adresētajiem ieteikumiem, kas sniegti līdz šādu pārskatītu, atjauninātu vai grozītu atveseļošanas un noturības plānu iesniegšanas dienai, joprojām vienlīdz aktuāli ir arī 2019. un 2020. gadā konkrētām valstīm adresētie ieteikumi. |
| --- | --- |

(4)

Ievērojot strauji mainīgo ekonomisko un ģeopolitisko situāciju, 2022. gada Eiropas pusgadā atsāksies ekonomikas un nodarbinātības politikas vispusīga koordinācija, kura līdztekus tiks pielāgota, ņemot vērā ar Atveseļošanas un noturības mehānisma īstenošanu saistītās prasības, kā skaidrots 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā. Lai īstenotu Eiropas pusgada politikas prioritātes, ir svarīgi īstenot pieņemtos atveseļošanas un noturības plānus, jo ar šiem plāniem paredzēts īstenot visus 2019. un 2020. gada Eiropas pusgada ciklos sniegtos konkrētām valstīm adresētos ieteikumus vai to būtisku daļu. Atveseļošanas un noturības plānu pārskatīšanā, atjaunināšanā vai grozīšanā saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14., 18. un 21. pantu, papildus citiem konkrētām valstīm adresētajiem ieteikumiem, kas sniegti līdz šādu pārskatītu, atjauninātu vai grozītu atveseļošanas un noturības plānu iesniegšanas dienai, joprojām vienlīdz aktuāli ir arī 2019. un 2020. gadā konkrētām valstīm adresētie ieteikumi.

| (5) | Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējā izņēmuma klauzula darbojas kopš 2020. gada marta. Komisija savā 2021. gada 3. marta paziņojumā “Apritējis gads kopš Covid-19 uzliesmojuma: fiskālās politikas atbildes pasākumi” pauda viedokli, ka lēmums par vispārējās izņēmuma klauzulas deaktivēšanu vai turpmāku piemērošanu būtu jāpieņem vispārēja ekonomikas stāvokļa novērtējuma ietvaros, kurā būtisks kvantitatīvais kritērijs ir ekonomiskās aktivitātes līmenis Savienībā vai eurozonā salīdzinājumā ar pirmskrīzes līmeni (2019. gada beigās). Paaugstināta nenoteiktība un spēcīgi lejupvērsti riski, kas skar ekonomikas perspektīvu saistībā ar karu Eiropā, nepieredzēts enerģijas cenu kāpums un ieilguši piegādes ķēdes darbības traucējumi rada apstākļus, kuru dēļ ir attaisnojami Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas darbību pagarināt arī attiecībā uz 2023. gadu. |
| --- | --- |

(5)

Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējā izņēmuma klauzula darbojas kopš 2020. gada marta. Komisija savā 2021. gada 3. marta paziņojumā “Apritējis gads kopš Covid-19 uzliesmojuma: fiskālās politikas atbildes pasākumi” pauda viedokli, ka lēmums par vispārējās izņēmuma klauzulas deaktivēšanu vai turpmāku piemērošanu būtu jāpieņem vispārēja ekonomikas stāvokļa novērtējuma ietvaros, kurā būtisks kvantitatīvais kritērijs ir ekonomiskās aktivitātes līmenis Savienībā vai eurozonā salīdzinājumā ar pirmskrīzes līmeni (2019. gada beigās). Paaugstināta nenoteiktība un spēcīgi lejupvērsti riski, kas skar ekonomikas perspektīvu saistībā ar karu Eiropā, nepieredzēts enerģijas cenu kāpums un ieilguši piegādes ķēdes darbības traucējumi rada apstākļus, kuru dēļ ir attaisnojami Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas darbību pagarināt arī attiecībā uz 2023. gadu.

| (6) | Ievērojot pieeju, kas izklāstīta Padomes 2021. gada 18. jūnija ieteikumā (7) par Beļģijas 2021. gada stabilitātes programmu, vispārējo fiskālo nostāju pašlaik vislabāk var izmērīt kā izmaiņas primārajos izdevumos (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus), bet ietverot no Atveseļošanas un noturības mehānisma un citu Savienības fondu neatmaksājamā atbalsta (dotācijām) finansētos izdevumus, attiecībā pret vidēja termiņa potenciālo izaugsmi (8). Papildus atzinumam par vispārējo fiskālo nostāju, novērtējot, vai valsts fiskālā politika ir piesardzīga un vai tās struktūra spēs nodrošināt ilgtspējīgu atveseļošanu, kas būtu saskanīga ar zaļo un digitālo pārkārtošanos, uzmanība tiek pievērsta arī valsts finansētajiem (9) primārajiem kārtējiem izdevumiem (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus) un investīcijām. |
| --- | --- |

(6)

Ievērojot pieeju, kas izklāstīta Padomes 2021. gada 18. jūnija ieteikumā (7) par Beļģijas 2021. gada stabilitātes programmu, vispārējo fiskālo nostāju pašlaik vislabāk var izmērīt kā izmaiņas primārajos izdevumos (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus), bet ietverot no Atveseļošanas un noturības mehānisma un citu Savienības fondu neatmaksājamā atbalsta (dotācijām) finansētos izdevumus, attiecībā pret vidēja termiņa potenciālo izaugsmi (8). Papildus atzinumam par vispārējo fiskālo nostāju, novērtējot, vai valsts fiskālā politika ir piesardzīga un vai tās struktūra spēs nodrošināt ilgtspējīgu atveseļošanu, kas būtu saskanīga ar zaļo un digitālo pārkārtošanos, uzmanība tiek pievērsta arī valsts finansētajiem (9) primārajiem kārtējiem izdevumiem (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus) un investīcijām.

| (7) | Komisija 2022. gada 2. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas plašas norādes par fiskālo politiku 2023. gadā (“fiskālās norādes”) un kura mērķis ir atbalstīt dalībvalstu stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanu un tādējādi stiprināt politikas koordināciju. Pamatojoties uz 2022. gada ziemas prognozes makroekonomisko perspektīvu, Komisija atzīmēja, ka piemērota šķistu pāreja no kopējās atbalstošās fiskālās nostājas 2020.–2022. gadā uz kopumā neitrālu kopējo fiskālo nostāju 2023. gadā, vienlaikus saglabājot gatavību reaģēt uz mainīgo ekonomisko situāciju. Komisija paziņoja, ka fiskālie ieteikumi 2023. gadam arī turpmāk būtu jādiferencē starp dalībvalstīm un tajos būtu jāņem vērā iespējamā pārrobežu blakusietekme. Komisija aicināja dalībvalstis atspoguļot norādes savās stabilitātes un konverģences programmās. Komisija apņēmās cieši uzraudzīt ekonomikas norises un pielāgot savas politikas norādes pēc vajadzības un ne vēlāk kā savā Eiropas pusgada pavasara paketē, kas sagatavota 2022. gada maija beigās. |
| --- | --- |

(7)

Komisija 2022. gada 2. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas plašas norādes par fiskālo politiku 2023. gadā (“fiskālās norādes”) un kura mērķis ir atbalstīt dalībvalstu stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanu un tādējādi stiprināt politikas koordināciju. Pamatojoties uz 2022. gada ziemas prognozes makroekonomisko perspektīvu, Komisija atzīmēja, ka piemērota šķistu pāreja no kopējās atbalstošās fiskālās nostājas 2020.–2022. gadā uz kopumā neitrālu kopējo fiskālo nostāju 2023. gadā, vienlaikus saglabājot gatavību reaģēt uz mainīgo ekonomisko situāciju. Komisija paziņoja, ka fiskālie ieteikumi 2023. gadam arī turpmāk būtu jādiferencē starp dalībvalstīm un tajos būtu jāņem vērā iespējamā pārrobežu blakusietekme. Komisija aicināja dalībvalstis atspoguļot norādes savās stabilitātes un konverģences programmās. Komisija apņēmās cieši uzraudzīt ekonomikas norises un pielāgot savas politikas norādes pēc vajadzības un ne vēlāk kā savā Eiropas pusgada pavasara paketē, kas sagatavota 2022. gada maija beigās.

| (8) | Attiecībā uz fiskālajām norādēm fiskālajos ieteikumos 2023. gadam ir ņemta vērā ekonomikas perspektīvas pasliktināšanās, paaugstinātā nenoteiktība un papildu lejupvērstie riski, kā arī augstāka inflācija salīdzinājumā ar Komisijas 2022. gada ziemas prognozi. Ņemot vērā šos apsvērumus, fiskālajai reakcijai ir jāpalielina publiskās investīcijas, kas sekmēs zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, un jāsaglabā visneaizsargātāko mājsaimniecību pirktspēja, lai mīkstinātu enerģijas cenu kāpuma ietekmi un palīdzētu ierobežot inflācijas otrreizējās ietekmes spiedienu, izmantojot mērķtiecīgus un pagaidu pasākumus. Fiskālajai politikai arī turpmāk jābūt dinamiskai, lai pielāgotos strauji mainīgajiem apstākļiem, tostarp izaicinājumiem, kuri attiecībā uz aizsardzību un drošību izriet no Krievijas agresijas kara pret Ukrainu, un dalībvalstīs tā ir jādiferencē atbilstīgi to fiskālajam un ekonomiskajam stāvoklim, tostarp ņemot vērā krīzes ietekmi uz tām un pārvietoto personu pieplūdumu no Ukrainas. |
| --- | --- |

(8)

Attiecībā uz fiskālajām norādēm fiskālajos ieteikumos 2023. gadam ir ņemta vērā ekonomikas perspektīvas pasliktināšanās, paaugstinātā nenoteiktība un papildu lejupvērstie riski, kā arī augstāka inflācija salīdzinājumā ar Komisijas 2022. gada ziemas prognozi. Ņemot vērā šos apsvērumus, fiskālajai reakcijai ir jāpalielina publiskās investīcijas, kas sekmēs zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, un jāsaglabā visneaizsargātāko mājsaimniecību pirktspēja, lai mīkstinātu enerģijas cenu kāpuma ietekmi un palīdzētu ierobežot inflācijas otrreizējās ietekmes spiedienu, izmantojot mērķtiecīgus un pagaidu pasākumus. Fiskālajai politikai arī turpmāk jābūt dinamiskai, lai pielāgotos strauji mainīgajiem apstākļiem, tostarp izaicinājumiem, kuri attiecībā uz aizsardzību un drošību izriet no Krievijas agresijas kara pret Ukrainu, un dalībvalstīs tā ir jādiferencē atbilstīgi to fiskālajam un ekonomiskajam stāvoklim, tostarp ņemot vērā krīzes ietekmi uz tām un pārvietoto personu pieplūdumu no Ukrainas.

| (9) | Beļģija savu nacionālo atveseļošanas un noturības plānu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai 2021. gada 30. aprīlī. Komisija atbilstoši Regulas (ES) 2021/241 19. pantam novērtēja atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu, ņemot vērā minētās regulas V pielikumā izklāstītās novērtēšanas vadlīnijas. Padome 2021. gada 13. jūlijā pieņēma Īstenošanas lēmumu par Beļģijas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu (10). Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu, ar ko atzīst, ka Beļģija ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu. |
| --- | --- |

(9)

Beļģija savu nacionālo atveseļošanas un noturības plānu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai 2021. gada 30. aprīlī. Komisija atbilstoši Regulas (ES) 2021/241 19. pantam novērtēja atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu, ņemot vērā minētās regulas V pielikumā izklāstītās novērtēšanas vadlīnijas. Padome 2021. gada 13. jūlijā pieņēma Īstenošanas lēmumu par Beļģijas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu (10). Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu, ar ko atzīst, ka Beļģija ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu.

| (10) | Beļģija savu 2022. gada valsts reformu programmu un 2022. gada stabilitātes programmu iesniedza 2022. gada 30. aprīlī, tādējādi ievērojot Regulas (EK) Nr. 1466/97 4. pantā noteikto termiņu. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. Kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 27. pantā, 2022. gada valsts reformu programma atspoguļo arī Beļģijas pienākumu divreiz gadā ziņot par panākto progresu atveseļošanas un noturības plāna īstenošanā. |
| --- | --- |

(10)

Beļģija savu 2022. gada valsts reformu programmu un 2022. gada stabilitātes programmu iesniedza 2022. gada 30. aprīlī, tādējādi ievērojot Regulas (EK) Nr. 1466/97 4. pantā noteikto termiņu. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. Kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 27. pantā, 2022. gada valsts reformu programma atspoguļo arī Beļģijas pienākumu divreiz gadā ziņot par panākto progresu atveseļošanas un noturības plāna īstenošanā.

| (11) | Komisija 2022. gada ziņojumu par Beļģiju publicēja 2022. gada 23. maijā. Tajā novērtēts, kā Beļģija ir īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019., 2020. un 2021. gadā, un uz atveseļošanas un noturības rezultātu pārskata pamata bija aplūkots, kā Beļģija īsteno atveseļošanas un noturības plānu. Balstoties uz minēto analīzi, ziņojumā par valsti bija norādīti trūkumi attiecībā uz tādu problēmjautājumu risināšanu, kuri nav ietverti vai ir tikai daļēji ietverti atveseļošanas un noturības plānā, kā arī jauni un nupat iezīmējušies problēmjautājumi, tostarp sakarā ar Krievijas iebrukumu Ukrainā. Tajā bija arī novērtēts Beļģijas progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un Savienības pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā. |
| --- | --- |

(11)

Komisija 2022. gada ziņojumu par Beļģiju publicēja 2022. gada 23. maijā. Tajā novērtēts, kā Beļģija ir īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019., 2020. un 2021. gadā, un uz atveseļošanas un noturības rezultātu pārskata pamata bija aplūkots, kā Beļģija īsteno atveseļošanas un noturības plānu. Balstoties uz minēto analīzi, ziņojumā par valsti bija norādīti trūkumi attiecībā uz tādu problēmjautājumu risināšanu, kuri nav ietverti vai ir tikai daļēji ietverti atveseļošanas un noturības plānā, kā arī jauni un nupat iezīmējušies problēmjautājumi, tostarp sakarā ar Krievijas iebrukumu Ukrainā. Tajā bija arī novērtēts Beļģijas progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un Savienības pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā.

| (12) | 2022. gada 23. maijā Komisija nāca klajā ar ziņojumu saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu. Ziņojumā bija aplūkots Beļģijas budžeta stāvoklis, ņemot vērā to, ka tās vispārējās valdības budžeta deficīts 2021. gadā pārsniedza Līgumā noteikto atsauces vērtību, kas ir 3 % no iekšzemes kopprodukta (IKP), turklāt vispārējās valdības parāds pārsniedza Līgumā noteikto atsauces vērtību, kas ir 60 % no IKP, un neatbilda parāda samazināšanas kritērijam. Ziņojumā secināts, ka deficīta un parāda kritēriji nav izpildīti. Ievērojot 2022. gada 2. marta paziņojumu, Komisija, novērtējot visus attiecīgos faktorus, uzskatīja, ka parāda samazināšanas kritērija ievērošana nozīmētu pārāk stingru, agrīni koncentrētu fiskālo konsolidāciju, kas varētu apdraudēt izaugsmi. Tāpēc Komisija uzskata, ka pašreizējos ārkārtas ekonomiskajos apstākļos atbilstība parāda samazināšanas kritērijam nav uzskatāma par vajadzīgu. Kā paziņots, Komisija 2022. gada pavasarī neierosināja sākt jaunas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, bet 2022. gada rudenī tā no jauna novērtēs, vai būtu nepieciešams ierosināt šādu procedūru sākšanu. |
| --- | --- |

(12)

2022. gada 23. maijā Komisija nāca klajā ar ziņojumu saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu. Ziņojumā bija aplūkots Beļģijas budžeta stāvoklis, ņemot vērā to, ka tās vispārējās valdības budžeta deficīts 2021. gadā pārsniedza Līgumā noteikto atsauces vērtību, kas ir 3 % no iekšzemes kopprodukta (IKP), turklāt vispārējās valdības parāds pārsniedza Līgumā noteikto atsauces vērtību, kas ir 60 % no IKP, un neatbilda parāda samazināšanas kritērijam. Ziņojumā secināts, ka deficīta un parāda kritēriji nav izpildīti. Ievērojot 2022. gada 2. marta paziņojumu, Komisija, novērtējot visus attiecīgos faktorus, uzskatīja, ka parāda samazināšanas kritērija ievērošana nozīmētu pārāk stingru, agrīni koncentrētu fiskālo konsolidāciju, kas varētu apdraudēt izaugsmi. Tāpēc Komisija uzskata, ka pašreizējos ārkārtas ekonomiskajos apstākļos atbilstība parāda samazināšanas kritērijam nav uzskatāma par vajadzīgu. Kā paziņots, Komisija 2022. gada pavasarī neierosināja sākt jaunas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, bet 2022. gada rudenī tā no jauna novērtēs, vai būtu nepieciešams ierosināt šādu procedūru sākšanu.

| (13) | 2020. gada 20. jūlija ieteikumā (11) Padome ieteica Beļģijai, ievērojot vispārējo izņēmuma klauzulu, 2020. un 2021. gadā veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai efektīvi vērstos pret Covid-19 pandēmiju, stiprinātu ekonomiku un atbalstītu tās turpmāko atveseļošanu. Tā arī ieteica Beļģijai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt parāda atmaksājamību, vienlaikus veicinot investīcijas. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Beļģijas vispārējās valdības budžeta deficīts samazinājās no 9,0 % no IKP 2020. gadā līdz 5,5 % no IKP 2021. gadā. Beļģijas fiskālās politikas reakcija atbalstīja ekonomikas atveseļošanu 2021. gadā, savukārt pagaidu ārkārtas pasākumu apmērs samazinājās no 4,4 % no IKP 2020. gadā līdz 2,9 % 2021. gadā. Beļģijas 2021. gadā veiktie pasākumi atbilda Padomes 2020. gada 20. jūlija ieteikumam. Valdības 2020. un 2021. gadā noteiktie diskrecionārie budžeta pasākumi lielākoties ir pagaidu pasākumi vai atsvērti ar kompensējošiem pasākumiem. Vienlaikus daži no valdības 2020.–2021. gadā pieņemtajiem diskrecionārajiem pasākumiem nebija ne pagaidu pasākumi, ne arī tika atsvērti ar kompensējošiem pasākumiem, un tos galvenokārt veidoja minimālo pensiju un veselības nozares darbinieku algu pastāvīgs pieaugums. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Beļģijas vispārējās valdības parāds samazinājās no 112,8 % no IKP 2020. gadā līdz 108,2 % no IKP 2021. gadā. |
| --- | --- |

(13)

2020. gada 20. jūlija ieteikumā (11) Padome ieteica Beļģijai, ievērojot vispārējo izņēmuma klauzulu, 2020. un 2021. gadā veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai efektīvi vērstos pret Covid-19 pandēmiju, stiprinātu ekonomiku un atbalstītu tās turpmāko atveseļošanu. Tā arī ieteica Beļģijai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt parāda atmaksājamību, vienlaikus veicinot investīcijas. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Beļģijas vispārējās valdības budžeta deficīts samazinājās no 9,0 % no IKP 2020. gadā līdz 5,5 % no IKP 2021. gadā. Beļģijas fiskālās politikas reakcija atbalstīja ekonomikas atveseļošanu 2021. gadā, savukārt pagaidu ārkārtas pasākumu apmērs samazinājās no 4,4 % no IKP 2020. gadā līdz 2,9 % 2021. gadā. Beļģijas 2021. gadā veiktie pasākumi atbilda Padomes 2020. gada 20. jūlija ieteikumam. Valdības 2020. un 2021. gadā noteiktie diskrecionārie budžeta pasākumi lielākoties ir pagaidu pasākumi vai atsvērti ar kompensējošiem pasākumiem. Vienlaikus daži no valdības 2020.–2021. gadā pieņemtajiem diskrecionārajiem pasākumiem nebija ne pagaidu pasākumi, ne arī tika atsvērti ar kompensējošiem pasākumiem, un tos galvenokārt veidoja minimālo pensiju un veselības nozares darbinieku algu pastāvīgs pieaugums. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Beļģijas vispārējās valdības parāds samazinājās no 112,8 % no IKP 2020. gadā līdz 108,2 % no IKP 2021. gadā.

| (14) | 2022. gada stabilitātes programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs ir labvēlīgs. Valdība prognozē, ka reālais IKP 2022. gadā pieaugs par 3,0 % un 2023. gadā – par 1,9 %. Savukārt Komisijas 2022. gada pavasara prognozē paredzēts mazāks reālā IKP pieaugums – par 2,0 % 2022. gadā un par 1,6 % 2023. gadā, galvenokārt tādēļ, ka agrākais robeždatums makroekonomikas prognozēm, kas ir 2022. gada stabilitātes programmas pamatā, bija pirms Krievijas agresīvā kara pret Ukrainu sākuma. Valdība savā 2022. gada stabilitātes programmā plāno, ka nominālais deficīts samazināsies līdz 5,2 % no IKP 2022. gadā un līdz 3,6 % 2023. gadā. Samazinājums 2022. gadā galvenokārt atspoguļo stabilo ekonomiskās aktivitātes izaugsmi un lielākās ārkārtas pasākumu daļas atcelšanu. Saskaņā ar 2022. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2022. gadā (nedaudz) samazināsies līdz 108,0 % un 2023. gadā pieaugs līdz 108,8 %. Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2022. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta deficīts 2022. un 2023. gadā būs attiecīgi 5,0 % un 4,4 % no IKP. 2022. gadā tas atbilst 2022. gada stabilitātes programmā prognozētajam deficītam, neraugoties uz mazāk labvēlīgo makroekonomikas scenāriju Komisijas 2022. gada pavasara prognozē, jo budžeta prognozēs 2022. gada stabilitātes programmā ir ņemta vērā tehniskā korekcija, kas atspoguļo Krievijas agresīvā kara pret Ukrainu seku ietekmi uz budžetu tikai 2022. gadā. Komisijas 2022. gada pavasara prognozē paredzēts lielāks vispārējās valdības budžeta deficīts 2023. gadā, kas galvenokārt saistīts ar mazāk labvēlīgu makroekonomikas scenāriju un pasākumiem, kuri 2022. gada stabilitātes programmas vēlākajos gados vēl nav precizēti. Komisijas 2022. gada pavasara prognozē paredzēta kopumā līdzīga vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 107,5 % apmērā 2022. gadā, bet zemāka attiecība 107,6 % apmērā 2023. gadā, kas atspoguļo IKP deflatora mazāko pieaugumu 2022. gada stabilitātes programmā. Saskaņā ar Komisijas 2022. gada pavasara prognozi, potenciālās izlaides vidēja termiņa pieauguma aplēse ir 1,4 % (10 gadu vidējais rādītājs). Tomēr minētajā aplēsē nav iekļauta to reformu ietekme, kas paredzētas atveseļošanas un noturības plānā un var palielināt Beļģijas potenciālo izaugsmi. |
| --- | --- |

(14)

2022. gada stabilitātes programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs ir labvēlīgs. Valdība prognozē, ka reālais IKP 2022. gadā pieaugs par 3,0 % un 2023. gadā – par 1,9 %. Savukārt Komisijas 2022. gada pavasara prognozē paredzēts mazāks reālā IKP pieaugums – par 2,0 % 2022. gadā un par 1,6 % 2023. gadā, galvenokārt tādēļ, ka agrākais robeždatums makroekonomikas prognozēm, kas ir 2022. gada stabilitātes programmas pamatā, bija pirms Krievijas agresīvā kara pret Ukrainu sākuma. Valdība savā 2022. gada stabilitātes programmā plāno, ka nominālais deficīts samazināsies līdz 5,2 % no IKP 2022. gadā un līdz 3,6 % 2023. gadā. Samazinājums 2022. gadā galvenokārt atspoguļo stabilo ekonomiskās aktivitātes izaugsmi un lielākās ārkārtas pasākumu daļas atcelšanu. Saskaņā ar 2022. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2022. gadā (nedaudz) samazināsies līdz 108,0 % un 2023. gadā pieaugs līdz 108,8 %. Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2022. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta deficīts 2022. un 2023. gadā būs attiecīgi 5,0 % un 4,4 % no IKP. 2022. gadā tas atbilst 2022. gada stabilitātes programmā prognozētajam deficītam, neraugoties uz mazāk labvēlīgo makroekonomikas scenāriju Komisijas 2022. gada pavasara prognozē, jo budžeta prognozēs 2022. gada stabilitātes programmā ir ņemta vērā tehniskā korekcija, kas atspoguļo Krievijas agresīvā kara pret Ukrainu seku ietekmi uz budžetu tikai 2022. gadā. Komisijas 2022. gada pavasara prognozē paredzēts lielāks vispārējās valdības budžeta deficīts 2023. gadā, kas galvenokārt saistīts ar mazāk labvēlīgu makroekonomikas scenāriju un pasākumiem, kuri 2022. gada stabilitātes programmas vēlākajos gados vēl nav precizēti. Komisijas 2022. gada pavasara prognozē paredzēta kopumā līdzīga vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 107,5 % apmērā 2022. gadā, bet zemāka attiecība 107,6 % apmērā 2023. gadā, kas atspoguļo IKP deflatora mazāko pieaugumu 2022. gada stabilitātes programmā. Saskaņā ar Komisijas 2022. gada pavasara prognozi, potenciālās izlaides vidēja termiņa pieauguma aplēse ir 1,4 % (10 gadu vidējais rādītājs). Tomēr minētajā aplēsē nav iekļauta to reformu ietekme, kas paredzētas atveseļošanas un noturības plānā un var palielināt Beļģijas potenciālo izaugsmi.

| (15) | Valdība 2022. gadā pakāpeniski atcēla lielāko daļu pasākumu, kas veikti, reaģējot uz Covid-19 krīzi, – tiek prognozēts, ka pagaidu ārkārtas pasākumu apmērs samazināsies no 2,9 % no IKP 2021. gadā līdz 0,4 % 2022. gadā. Valdības budžeta deficītu 2022. gadā ietekmē pasākumi, kuri pieņemti, lai novērstu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, un kuru apjoms Komisijas 2022. gada pavasara prognozē tiek lēsts 0,5 % apmērā no IKP 2022. gadā un 0 % apmērā no IKP 2023. gadā (12). Šie pasākumi galvenokārt ietver vienreizējus pārvedumus mājsaimniecībām un enerģijas patēriņa netiešo nodokļu samazinājumu. Par šiem pasākumiem tika paziņots, ka tiem ir pagaidu raksturs un ka tie attiecas uz 2022. gadu. Tomēr, ja enerģijas cenas saglabāsies augstas 2023. gadā, dažus no minētajiem pasākumiem varētu turpināt. Daži no šiem pasākumiem nav mērķorientēti, jo īpaši vispārējie pārvedumi mājsaimniecībām, lai atbalstītu enerģijas patēriņu, un PVN likmes gāzei un elektrībai un akcīzes nodokļu degvielai samazinājums. Valdības budžeta deficītu ietekmē arī izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas un kas Komisijas 2022. gada pavasara prognozē tiek prognozētas 0,1 % apmērā no IKP gan 2022. gadā, gan 2023. gadā (13), kā arī lielākas izmaksas aizsardzības izdevumiem (0,1 % no IKP 2022. gadā). |
| --- | --- |

(15)

Valdība 2022. gadā pakāpeniski atcēla lielāko daļu pasākumu, kas veikti, reaģējot uz Covid-19 krīzi, – tiek prognozēts, ka pagaidu ārkārtas pasākumu apmērs samazināsies no 2,9 % no IKP 2021. gadā līdz 0,4 % 2022. gadā. Valdības budžeta deficītu 2022. gadā ietekmē pasākumi, kuri pieņemti, lai novērstu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, un kuru apjoms Komisijas 2022. gada pavasara prognozē tiek lēsts 0,5 % apmērā no IKP 2022. gadā un 0 % apmērā no IKP 2023. gadā (12). Šie pasākumi galvenokārt ietver vienreizējus pārvedumus mājsaimniecībām un enerģijas patēriņa netiešo nodokļu samazinājumu. Par šiem pasākumiem tika paziņots, ka tiem ir pagaidu raksturs un ka tie attiecas uz 2022. gadu. Tomēr, ja enerģijas cenas saglabāsies augstas 2023. gadā, dažus no minētajiem pasākumiem varētu turpināt. Daži no šiem pasākumiem nav mērķorientēti, jo īpaši vispārējie pārvedumi mājsaimniecībām, lai atbalstītu enerģijas patēriņu, un PVN likmes gāzei un elektrībai un akcīzes nodokļu degvielai samazinājums. Valdības budžeta deficītu ietekmē arī izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas un kas Komisijas 2022. gada pavasara prognozē tiek prognozētas 0,1 % apmērā no IKP gan 2022. gadā, gan 2023. gadā (13), kā arī lielākas izmaksas aizsardzības izdevumiem (0,1 % no IKP 2022. gadā).

| (16) | Padome 2021. gada 18. jūnija ieteikumā ieteica Beļģijai 2022. gadā izmantot Atveseļošanas un noturības mehānismu, lai finansētu papildu investīcijas atveseļošanas atbalstam, tajā pašā laikā turpinot piesardzīgu fiskālo politiku. Turklāt tai būtu jāsaglabā valsts finansētās investīcijas. Tā arī ieteica Beļģijai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt fiskālo ilgtspēju vidējā termiņā, un vienlaikus veicināt investīcijas, lai vairotu izaugsmes potenciālu. |
| --- | --- |

(16)

Padome 2021. gada 18. jūnija ieteikumā ieteica Beļģijai 2022. gadā izmantot Atveseļošanas un noturības mehānismu, lai finansētu papildu investīcijas atveseļošanas atbalstam, tajā pašā laikā turpinot piesardzīgu fiskālo politiku. Turklāt tai būtu jāsaglabā valsts finansētās investīcijas. Tā arī ieteica Beļģijai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt fiskālo ilgtspēju vidējā termiņā, un vienlaikus veicināt investīcijas, lai vairotu izaugsmes potenciālu.

| (17) | Saskaņā ar Komisijas 2022. gada pavasara prognozi un ņemot vērā Beļģijas 2022. gada stabilitātes programmā iekļauto informāciju, 2022. gadā tiek prognozēta atbalstoša fiskālā nostāja – 2,4 % apmērā no IKP (14). Beļģija plāno saskaņā ar Padomes ieteikumu turpināt atbalstu atveseļošanai, izmantojot Atveseļošanas un noturības mehānismu, lai finansētu papildu investīcijas. Prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti palielināsies par 0,2 IKP procentpunktiem salīdzinājumā ar 2021. gadu. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2022. gadā būs neitrāla ietekme uz fiskālo nostāju (15). Tādējādi Beļģija plāno saglabāt valsts finansētās investīcijas, kā ieteikusi Padome. Vienlaikus tiek prognozēts, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2022. gadā būs ekspansīva ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst 2,1 procentpunktiem no IKP. Minētā ievērojamā ekspansīvā ietekme ietver papildu ietekmi (0,5 % apmērā no IKP), ko rada pasākumi ar mērķi novērst enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, kā arī izmaksas (0,1 % apmērā no IKP), kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas. Turklāt tiek prognozēts, ka valdības izdevumu pieaugums, ko rada publiskā sektora algu un sociālo pabalstu automātiskā indeksācija un – mazākā mērā – lielāks valdības preču un pakalpojumu patēriņš, arī veicinās valsts finansēto neto primāro kārtējo izdevumu ekspansīvo ietekmi. Komisijas prognozē norādīts, ka šos pasākumus un lielāku izdevumu faktorus kompensējošie pasākumi neatsvērs pilnībā. |
| --- | --- |

(17)

Saskaņā ar Komisijas 2022. gada pavasara prognozi un ņemot vērā Beļģijas 2022. gada stabilitātes programmā iekļauto informāciju, 2022. gadā tiek prognozēta atbalstoša fiskālā nostāja – 2,4 % apmērā no IKP (14). Beļģija plāno saskaņā ar Padomes ieteikumu turpināt atbalstu atveseļošanai, izmantojot Atveseļošanas un noturības mehānismu, lai finansētu papildu investīcijas. Prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti palielināsies par 0,2 IKP procentpunktiem salīdzinājumā ar 2021. gadu. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2022. gadā būs neitrāla ietekme uz fiskālo nostāju (15). Tādējādi Beļģija plāno saglabāt valsts finansētās investīcijas, kā ieteikusi Padome. Vienlaikus tiek prognozēts, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2022. gadā būs ekspansīva ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst 2,1 procentpunktiem no IKP. Minētā ievērojamā ekspansīvā ietekme ietver papildu ietekmi (0,5 % apmērā no IKP), ko rada pasākumi ar mērķi novērst enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, kā arī izmaksas (0,1 % apmērā no IKP), kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas. Turklāt tiek prognozēts, ka valdības izdevumu pieaugums, ko rada publiskā sektora algu un sociālo pabalstu automātiskā indeksācija un – mazākā mērā – lielāks valdības preču un pakalpojumu patēriņš, arī veicinās valsts finansēto neto primāro kārtējo izdevumu ekspansīvo ietekmi. Komisijas prognozē norādīts, ka šos pasākumus un lielāku izdevumu faktorus kompensējošie pasākumi neatsvērs pilnībā.

| (18) | Komisijas 2022. gada pavasara prognozē fiskālā nostāja 2023. gadā tiek prognozēta 0,0 % apmērā no IKP, pieņemot, ka politika nemainīsies (16). Ir paredzēts, ka Beļģija 2023. gadā turpinās izmantot Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijas, lai finansētu papildu investīcijas atveseļošanas atbalstam. Tiek prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti saglabāsies stabila salīdzinājumā ar 2022. gadu. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2023. gadā būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,1 procentpunktam no IKP (17). Vienlaikus plānots, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā kopumā būs neitrāla ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst 0,1 procentpunktam no IKP. Tas ietver ietekmi, ko rada ar enerģijas cenu pieaugumu saistīto pasākumu pakāpeniska atcelšana (0,5 % apmērā no IKP). |
| --- | --- |

(18)

Komisijas 2022. gada pavasara prognozē fiskālā nostāja 2023. gadā tiek prognozēta 0,0 % apmērā no IKP, pieņemot, ka politika nemainīsies (16). Ir paredzēts, ka Beļģija 2023. gadā turpinās izmantot Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijas, lai finansētu papildu investīcijas atveseļošanas atbalstam. Tiek prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti saglabāsies stabila salīdzinājumā ar 2022. gadu. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2023. gadā būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,1 procentpunktam no IKP (17). Vienlaikus plānots, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā kopumā būs neitrāla ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst 0,1 procentpunktam no IKP. Tas ietver ietekmi, ko rada ar enerģijas cenu pieaugumu saistīto pasākumu pakāpeniska atcelšana (0,5 % apmērā no IKP).

| (19) | 2022. gada stabilitātes programmā tiek prognozēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts pakāpeniski samazināsies, sasniedzot 3,4 % no IKP 2024. gadā un 2,7 % līdz 2025. gadam. Līdz ar to tiek plānots, ka vispārējās valdības budžeta deficīts būs zem 3 % no IKP līdz 2025. gadam. Šo prognožu pamatā ir makroekonomikas scenārijs, kas izstrādāts pirms Krievijas iebrukuma Ukrainā, un tiek pieņemts, ka pasākumi, kas vēl nav noteikti 2022. gada stabilitātes programmas vēlākajiem gadiem, jo īpaši tā dēvētie “elastīgie fiskālie stimuli”, laikposmā no 2023. līdz 2025. gadam būs 0,8 % apmērā no IKP. Saskaņā ar 2022. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP līdz 2025. gadam pieaugs, proti, 2024. gadā palielināsies līdz 109,7 % un 2025. gadā pieaugs līdz 110,1 %. Saskaņā ar Komisijas analīzi parāda atmaksājamības riski vidējā termiņā šķiet augsti. |
| --- | --- |

(19)

2022. gada stabilitātes programmā tiek prognozēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts pakāpeniski samazināsies, sasniedzot 3,4 % no IKP 2024. gadā un 2,7 % līdz 2025. gadam. Līdz ar to tiek plānots, ka vispārējās valdības budžeta deficīts būs zem 3 % no IKP līdz 2025. gadam. Šo prognožu pamatā ir makroekonomikas scenārijs, kas izstrādāts pirms Krievijas iebrukuma Ukrainā, un tiek pieņemts, ka pasākumi, kas vēl nav noteikti 2022. gada stabilitātes programmas vēlākajiem gadiem, jo īpaši tā dēvētie “elastīgie fiskālie stimuli”, laikposmā no 2023. līdz 2025. gadam būs 0,8 % apmērā no IKP. Saskaņā ar 2022. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP līdz 2025. gadam pieaugs, proti, 2024. gadā palielināsies līdz 109,7 % un 2025. gadā pieaugs līdz 110,1 %. Saskaņā ar Komisijas analīzi parāda atmaksājamības riski vidējā termiņā šķiet augsti.

| (20) | Nemainīgas politikas apstākļos paredzams, ka sabiedrības straujās novecošanas rezultātā saasināsies ar sabiedrības novecošanu saistīto izdevumu ietekme uz publiskajām finansēm. Komisijas 2021. gada ziņojumā par novecošanu (18) prognozēts, ka ar novecošanu saistītie izdevumi līdz 2040. gadam palielināsies par 3,6 procentpunktiem un līdz 2070. gadam – par 5,4 procentpunktiem no IKP, galvenokārt pensiju un ilgtermiņa aprūpes izdevumu dēļ. Savā atveseļošanas un noturības plānā Beļģija ir apņēmusies īstenot pensiju reformu, lai cita starpā uzlabotu sistēmas finansiālo un sociālo ilgtspēju un veicinātu konverģenci starp dažādām pensiju shēmām. Runājot par ilgtermiņa aprūpi, Beļģija jau 2019. gadā bija viena no tām Savienības valstīm, kuras izdevumi šajā nozarē bija vislielākie, un paredzams, ka tās izdevumi līdz 2030. gadam pieaugs vēl par 14 % un līdz 2070. gadam – par 2,2 procentpunktiem no IKP. Ir sāktas reformas, kuru mērķis ir uzlabot dažādu aprūpes iestāžu izmantošanu izmaksu ziņā efektīvā veidā, jo īpaši, lai novērstu un atliktu nevajadzīgu vai priekšlaicīgu institucionalizāciju, kas skar katru ceturto iestādē aprūpēto personu (19); taču šajā jomā ir vērojamas lielas reģionālas atšķirības. Covid-19 krīze apturēja plānoto izmaksu taupīšanas pasākumu īstenošanu. Tas liecina, ka varētu būt iespējams vēl vairāk samazināt pārmērīgu institucionalizāciju, vienlaikus stiprinot kvalitatīvu mājas aprūpes pakalpojumu izmantošanu un novēršot finansiālus šķēršļus, kas ierobežo visneaizsargātāko grupu piekļuvi šiem pakalpojumiem. Ātra un vērienīga reformu īstenošana palīdzētu risināt ilgtspējas problēmas. |
| --- | --- |

(20)

Nemainīgas politikas apstākļos paredzams, ka sabiedrības straujās novecošanas rezultātā saasināsies ar sabiedrības novecošanu saistīto izdevumu ietekme uz publiskajām finansēm. Komisijas 2021. gada ziņojumā par novecošanu (18) prognozēts, ka ar novecošanu saistītie izdevumi līdz 2040. gadam palielināsies par 3,6 procentpunktiem un līdz 2070. gadam – par 5,4 procentpunktiem no IKP, galvenokārt pensiju un ilgtermiņa aprūpes izdevumu dēļ. Savā atveseļošanas un noturības plānā Beļģija ir apņēmusies īstenot pensiju reformu, lai cita starpā uzlabotu sistēmas finansiālo un sociālo ilgtspēju un veicinātu konverģenci starp dažādām pensiju shēmām. Runājot par ilgtermiņa aprūpi, Beļģija jau 2019. gadā bija viena no tām Savienības valstīm, kuras izdevumi šajā nozarē bija vislielākie, un paredzams, ka tās izdevumi līdz 2030. gadam pieaugs vēl par 14 % un līdz 2070. gadam – par 2,2 procentpunktiem no IKP. Ir sāktas reformas, kuru mērķis ir uzlabot dažādu aprūpes iestāžu izmantošanu izmaksu ziņā efektīvā veidā, jo īpaši, lai novērstu un atliktu nevajadzīgu vai priekšlaicīgu institucionalizāciju, kas skar katru ceturto iestādē aprūpēto personu (19); taču šajā jomā ir vērojamas lielas reģionālas atšķirības. Covid-19 krīze apturēja plānoto izmaksu taupīšanas pasākumu īstenošanu. Tas liecina, ka varētu būt iespējams vēl vairāk samazināt pārmērīgu institucionalizāciju, vienlaikus stiprinot kvalitatīvu mājas aprūpes pakalpojumu izmantošanu un novēršot finansiālus šķēršļus, kas ierobežo visneaizsargātāko grupu piekļuvi šiem pakalpojumiem. Ātra un vērienīga reformu īstenošana palīdzētu risināt ilgtspējas problēmas.

| (21) | Beļģijas nodokļu sistēmai ir raksturīgs liels darbaspēka nodokļu slogs ar samērā augstām nodokļu likmēm un šauras nodokļu kategorijas. Tas ierobežo nodokļu sistēmas reālo progresivitāti un vēl vairāk vājina dalību darba tirgū. Lai gan 2016. gada nodokļu reforma samazināja nodokļu slogu darba ņēmējiem ar viszemāko atalgojumu, nodokļu īpatsvars darbaspēka izmaksās joprojām ir augstākais Savienībā tiem, kas saņem vidējo algu. Augsti darbaspēka nodokļi var arī atturēt no dalības mūžizglītībā. Turklāt daži bezdarbnieka pabalstu sistēmas elementi rada risku, ka samazināsies darba meklētāju stimuli strādāt, un var mazināt aktivizācijas politikas efektivitāti. Sociālā atbalsta sarežģītība un ierobežotās iespējas apvienot ienākumus no darba ar sociālajiem pabalstiem arī var atturēt no darba uzsākšanas, jo īpaši tos, kuriem ir zems ienākumu gūšanas potenciāls. Bez tam, lai daļēji mazinātu augstās nodokļu likmes, nodokļu bāzes samazina daudzi atbrīvojumi, atskaitījumi un samazinātas likmes, kas rada efektivitātes zudumus un izkropļojumus. Daži nodokļu sistēmas elementi veicina izkropļojumus investīciju izvēlē un rada pārmērīgas investīcijas konkrētos aktīvos. Piemēram, ieņēmumi no nekustamā īpašuma īres netiek pietiekami aplikti ar nodokļiem, un procenti par mājokļa kredītiem otrajiem mājokļiem ir atskaitāmi no nodokļiem. Turklāt nodokļu stimuli uzkrājumiem un strikta nodokļu noteikumu struktūra, ko piemēro ilgtermiņa uzkrājumiem un pensiju shēmām, rada šķēršļus labākai kapitāla sadalei. 2021. gada 17. februārī ar likumu ieviestais nodoklis, ko uzliek vērtspapīru kontiem, arī mazina stimulus investēt finanšu instrumentos. Turklāt ir iespējas attīstīt vides nodokļus, samazinot fosilo degvielu subsīdijas un veicinot investīcijas mazoglekļa ekonomikā. Piemēram, apkurē izmantojamajām fosilajām degvielām (piemēram, gāzeļļai un dabasgāzei) uzliekamā akcīzes nodokļa pārskatīšana, kas salīdzinājumā ar elektrībai uzliekamo nodokli ir zems, veicinātu investīcijas mazoglekļa apkures risinājumos. Lai risinātu sastrēgumu problēmu, varētu izmantot tādus politikas risinājumus kā ceļu lietošanas maksas ieviešana privātiem transportlīdzekļiem (piemēram, kravas automobiļiem), vienlaikus nodrošinot pietiekamu sabiedriskā transporta piedāvājuma līmeni (satiksmes sastrēgumos pavadīto stundu vidējais skaits gadā ir viens no lielākajiem Savienībā). Tas varētu arī palīdzēt samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas, uz kurām neattiecas emisiju kvotu tirdzniecības sistēmas. Kombinējot pāreju no darbaspēka nodokļiem ar nodokļu bāzes paplašināšanu, varētu uzlabot nodokļu sistēmas taisnīgumu, veicināt nodarbinātību, kā arī sekmēt sociālo un vidisko mērķu sasniegšanu. |
| --- | --- |

(21)

Beļģijas nodokļu sistēmai ir raksturīgs liels darbaspēka nodokļu slogs ar samērā augstām nodokļu likmēm un šauras nodokļu kategorijas. Tas ierobežo nodokļu sistēmas reālo progresivitāti un vēl vairāk vājina dalību darba tirgū. Lai gan 2016. gada nodokļu reforma samazināja nodokļu slogu darba ņēmējiem ar viszemāko atalgojumu, nodokļu īpatsvars darbaspēka izmaksās joprojām ir augstākais Savienībā tiem, kas saņem vidējo algu. Augsti darbaspēka nodokļi var arī atturēt no dalības mūžizglītībā. Turklāt daži bezdarbnieka pabalstu sistēmas elementi rada risku, ka samazināsies darba meklētāju stimuli strādāt, un var mazināt aktivizācijas politikas efektivitāti. Sociālā atbalsta sarežģītība un ierobežotās iespējas apvienot ienākumus no darba ar sociālajiem pabalstiem arī var atturēt no darba uzsākšanas, jo īpaši tos, kuriem ir zems ienākumu gūšanas potenciāls. Bez tam, lai daļēji mazinātu augstās nodokļu likmes, nodokļu bāzes samazina daudzi atbrīvojumi, atskaitījumi un samazinātas likmes, kas rada efektivitātes zudumus un izkropļojumus. Daži nodokļu sistēmas elementi veicina izkropļojumus investīciju izvēlē un rada pārmērīgas investīcijas konkrētos aktīvos. Piemēram, ieņēmumi no nekustamā īpašuma īres netiek pietiekami aplikti ar nodokļiem, un procenti par mājokļa kredītiem otrajiem mājokļiem ir atskaitāmi no nodokļiem. Turklāt nodokļu stimuli uzkrājumiem un strikta nodokļu noteikumu struktūra, ko piemēro ilgtermiņa uzkrājumiem un pensiju shēmām, rada šķēršļus labākai kapitāla sadalei. 2021. gada 17. februārī ar likumu ieviestais nodoklis, ko uzliek vērtspapīru kontiem, arī mazina stimulus investēt finanšu instrumentos. Turklāt ir iespējas attīstīt vides nodokļus, samazinot fosilo degvielu subsīdijas un veicinot investīcijas mazoglekļa ekonomikā. Piemēram, apkurē izmantojamajām fosilajām degvielām (piemēram, gāzeļļai un dabasgāzei) uzliekamā akcīzes nodokļa pārskatīšana, kas salīdzinājumā ar elektrībai uzliekamo nodokli ir zems, veicinātu investīcijas mazoglekļa apkures risinājumos. Lai risinātu sastrēgumu problēmu, varētu izmantot tādus politikas risinājumus kā ceļu lietošanas maksas ieviešana privātiem transportlīdzekļiem (piemēram, kravas automobiļiem), vienlaikus nodrošinot pietiekamu sabiedriskā transporta piedāvājuma līmeni (satiksmes sastrēgumos pavadīto stundu vidējais skaits gadā ir viens no lielākajiem Savienībā). Tas varētu arī palīdzēt samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas, uz kurām neattiecas emisiju kvotu tirdzniecības sistēmas. Kombinējot pāreju no darbaspēka nodokļiem ar nodokļu bāzes paplašināšanu, varētu uzlabot nodokļu sistēmas taisnīgumu, veicināt nodarbinātību, kā arī sekmēt sociālo un vidisko mērķu sasniegšanu.

| (22) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktu un minētās regulas V pielikuma 2.2. kritēriju atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums ar indikatīvu grafiku īstenošanai, kas jāpabeidz līdz 2026. gada 31. augustam. Tās palīdzēs atrisināt visas ekonomiskās un sociālās problēmas vai ievērojamu to ekonomisko un sociālo problēmu daļu, kuras Padome bija minējusi Beļģijai 2019. un 2020. gada Eiropas pusgadā adresētajos ieteikumos, kā arī attiecīgā gadījumā Beļģijai līdz atveseļošanas un noturības plāna pieņemšanai adresētajos ieteikumos. Konkrētāk, sagaidāms, ka Beļģijas atveseļošanas un noturības plāns palīdzēs risināt ievērojamu to problēmu daļu, kas norādītas attiecīgajos valstij adresētajos ieteikumos. Lai uzlabotu publisko izdevumu kvalitāti un efektivitāti, Beļģijas atveseļošanas un noturības plāns ietver izdevumu pārskatīšanas sistemātisku integrēšanu visu valdības līmeņu budžeta plānošanas ciklos. Ņemot vērā, ka pieaug publiskie izdevumi pensijām, plānā ir iekļauta pensiju reforma, kuras mērķis cita starpā ir uzlabot pensiju sistēmas finansiālo un sociālo ilgtspēju. Beļģijas atveseļošanas un noturības plānā ir iekļauti arī vairāki pasākumi, kuru mērķis ir risināt darba tirgus problēmas un stiprināt neaizsargāto grupu, piemēram, migrantu izcelsmes personu, sieviešu, jauniešu, personu ar invaliditāti un digitālās atstumtības riskam pakļauto personu, sociālo integrāciju un integrāciju darba tirgū. Saskaņā ar atveseļošanas un noturības plānu Beļģija nodrošinās 5G izvēršanu. Beļģijas atveseļošanas un noturības plānā ir iekļauta arī dienesta automašīnām piemērojamās nodokļa shēmas reforma, kuras mērķis ir pilnībā elektrificēt dienesta autoparkus. |
| --- | --- |

(22)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktu un minētās regulas V pielikuma 2.2. kritēriju atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums ar indikatīvu grafiku īstenošanai, kas jāpabeidz līdz 2026. gada 31. augustam. Tās palīdzēs atrisināt visas ekonomiskās un sociālās problēmas vai ievērojamu to ekonomisko un sociālo problēmu daļu, kuras Padome bija minējusi Beļģijai 2019. un 2020. gada Eiropas pusgadā adresētajos ieteikumos, kā arī attiecīgā gadījumā Beļģijai līdz atveseļošanas un noturības plāna pieņemšanai adresētajos ieteikumos. Konkrētāk, sagaidāms, ka Beļģijas atveseļošanas un noturības plāns palīdzēs risināt ievērojamu to problēmu daļu, kas norādītas attiecīgajos valstij adresētajos ieteikumos. Lai uzlabotu publisko izdevumu kvalitāti un efektivitāti, Beļģijas atveseļošanas un noturības plāns ietver izdevumu pārskatīšanas sistemātisku integrēšanu visu valdības līmeņu budžeta plānošanas ciklos. Ņemot vērā, ka pieaug publiskie izdevumi pensijām, plānā ir iekļauta pensiju reforma, kuras mērķis cita starpā ir uzlabot pensiju sistēmas finansiālo un sociālo ilgtspēju. Beļģijas atveseļošanas un noturības plānā ir iekļauti arī vairāki pasākumi, kuru mērķis ir risināt darba tirgus problēmas un stiprināt neaizsargāto grupu, piemēram, migrantu izcelsmes personu, sieviešu, jauniešu, personu ar invaliditāti un digitālās atstumtības riskam pakļauto personu, sociālo integrāciju un integrāciju darba tirgū. Saskaņā ar atveseļošanas un noturības plānu Beļģija nodrošinās 5G izvēršanu. Beļģijas atveseļošanas un noturības plānā ir iekļauta arī dienesta automašīnām piemērojamās nodokļa shēmas reforma, kuras mērķis ir pilnībā elektrificēt dienesta autoparkus.

| (23) | Paredzams, ka Beļģijas atveseļošanas un noturības plāna īstenošana sekmēs turpmāku progresu zaļās un digitālās pārkārtošanās jomā. Klimata mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi Beļģijā atbilst 49,6 % no atveseļošanas un noturības plāna kopējā piešķīruma, savukārt digitālo mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi – 26,6 % no atveseļošanas un noturības plāna kopējā piešķīruma. Atveseļošanas un noturības plāna pilnīga īstenošana atbilstoši attiecīgajiem atskaites punktiem un mērķrādītājiem palīdzēs Beļģijai ātri atgūties no Covid-19 krīzes radītajām sekām, vienlaikus stiprinot noturību. Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citu, ārpus atveseļošanas un noturības plāna tvēruma esošu ekonomikas un nodarbinātības politiku sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politiku programmu kopumā, joprojām ir svarīgi sistemātiski iesaistīt sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas. |
| --- | --- |

(23)

Paredzams, ka Beļģijas atveseļošanas un noturības plāna īstenošana sekmēs turpmāku progresu zaļās un digitālās pārkārtošanās jomā. Klimata mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi Beļģijā atbilst 49,6 % no atveseļošanas un noturības plāna kopējā piešķīruma, savukārt digitālo mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi – 26,6 % no atveseļošanas un noturības plāna kopējā piešķīruma. Atveseļošanas un noturības plāna pilnīga īstenošana atbilstoši attiecīgajiem atskaites punktiem un mērķrādītājiem palīdzēs Beļģijai ātri atgūties no Covid-19 krīzes radītajām sekām, vienlaikus stiprinot noturību. Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citu, ārpus atveseļošanas un noturības plāna tvēruma esošu ekonomikas un nodarbinātības politiku sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politiku programmu kopumā, joprojām ir svarīgi sistemātiski iesaistīt sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas.

| (24) | Beļģija vēl nav iesniegusi ne Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/1060 (20) paredzēto partnerības nolīgumu, ne pārējās minētajā regulā paredzētās kohēzijas politikas programmas. Saskaņā ar Regulu (ES) 2021/1060 Beļģijai ir jāņem vērā attiecīgie tai adresētie ieteikumi 2021.–2027. gada kohēzijas politikas fondu plānošanā. Tas ir priekšnoteikums no kohēzijas politikas fondiem paredzētā finansiālā atbalsta efektivitātes uzlabošanai un tā pievienotās vērtības maksimalizēšanai un vienlaikus veicina koordināciju, savstarpējo papildināmību un saskaņotību starp minētajiem kohēzijas politikas fondiem un citiem Savienības instrumentiem un fondiem. Atveseļošanas un noturības mehānisma un kohēzijas politikas programmu sekmīga īstenošana ir atkarīga arī no to šķēršļu novēršanas, kas kavē investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās un sabalansētas teritoriālās attīstības atbalstam. |
| --- | --- |

(24)

Beļģija vēl nav iesniegusi ne Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/1060 (20) paredzēto partnerības nolīgumu, ne pārējās minētajā regulā paredzētās kohēzijas politikas programmas. Saskaņā ar Regulu (ES) 2021/1060 Beļģijai ir jāņem vērā attiecīgie tai adresētie ieteikumi 2021.–2027. gada kohēzijas politikas fondu plānošanā. Tas ir priekšnoteikums no kohēzijas politikas fondiem paredzētā finansiālā atbalsta efektivitātes uzlabošanai un tā pievienotās vērtības maksimalizēšanai un vienlaikus veicina koordināciju, savstarpējo papildināmību un saskaņotību starp minētajiem kohēzijas politikas fondiem un citiem Savienības instrumentiem un fondiem. Atveseļošanas un noturības mehānisma un kohēzijas politikas programmu sekmīga īstenošana ir atkarīga arī no to šķēršļu novēršanas, kas kavē investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās un sabalansētas teritoriālās attīstības atbalstam.

| (25) | Papildus ekonomiskajiem un sociālajiem problēmjautājumiem, kuru risināšana paredzēta atveseļošanas un noturības plānā, Beļģijā ir vairāki papildu problēmjautājumi, kas saistīti ar darba tirgu un izglītības sistēmu. Rekordaugstais brīvo darbvietu rādītājs Beļģijā liecina, ka darba devējiem ir arvien grūtāk pieņemt darbā darbiniekus ar vajadzīgajām prasmēm. Darbaspēka trūkums ir vērojams visos prasmju līmeņos un pastāvīgi saglabājas dažādās nozarēs, tostarp informācijas un komunikācijas tehnoloģiju, izglītības, aprūpes un būvniecības nozarē. Jo īpaši ir pārāk maz absolventu zinātnes, tehnoloģijas, inženierzinātņu un matemātikas (STEM) jomā – gan arodvidusskolu absolventu, gan terciārās izglītības absolventu vidū. Prasmju neatbilstība ir skaidrojama arī ar zemo līdzdalību pieaugušo izglītībā, jo īpaši mazizglītoto vidū, kuriem prasmju pilnveide varētu nodrošināt labākas darba iespējas. Saskaņā ar atveseļošanas un noturības plānu darba ņēmējiem tiks sagatavoti individuāli mācību konti un individuālas mācību tiesības. Taču aktīvai darba tirgus politikai paredzēto izdevumu daļa, kas veltīta apmācībai, ir samērā neliela, un tikai neliels darba meklētāju īpatsvars (kaut gan tas aizvien pieaug) iziet apmācību saistībā ar darbu jomā, kurā trūkst darbaspēka. Darbaspēka trūkuma un prasmju neatbilstības novēršana ir ļoti svarīga svira, ar kuru risināt jautājumus saistībā ar digitālo pārkārtošanos un īstenot zaļo pārkārtošanos, kā arī sasniegt 2030. gada Savienības pamatmērķus nodarbinātības un prasmju jomā. |
| --- | --- |

(25)

Papildus ekonomiskajiem un sociālajiem problēmjautājumiem, kuru risināšana paredzēta atveseļošanas un noturības plānā, Beļģijā ir vairāki papildu problēmjautājumi, kas saistīti ar darba tirgu un izglītības sistēmu. Rekordaugstais brīvo darbvietu rādītājs Beļģijā liecina, ka darba devējiem ir arvien grūtāk pieņemt darbā darbiniekus ar vajadzīgajām prasmēm. Darbaspēka trūkums ir vērojams visos prasmju līmeņos un pastāvīgi saglabājas dažādās nozarēs, tostarp informācijas un komunikācijas tehnoloģiju, izglītības, aprūpes un būvniecības nozarē. Jo īpaši ir pārāk maz absolventu zinātnes, tehnoloģijas, inženierzinātņu un matemātikas (STEM) jomā – gan arodvidusskolu absolventu, gan terciārās izglītības absolventu vidū. Prasmju neatbilstība ir skaidrojama arī ar zemo līdzdalību pieaugušo izglītībā, jo īpaši mazizglītoto vidū, kuriem prasmju pilnveide varētu nodrošināt labākas darba iespējas. Saskaņā ar atveseļošanas un noturības plānu darba ņēmējiem tiks sagatavoti individuāli mācību konti un individuālas mācību tiesības. Taču aktīvai darba tirgus politikai paredzēto izdevumu daļa, kas veltīta apmācībai, ir samērā neliela, un tikai neliels darba meklētāju īpatsvars (kaut gan tas aizvien pieaug) iziet apmācību saistībā ar darbu jomā, kurā trūkst darbaspēka. Darbaspēka trūkuma un prasmju neatbilstības novēršana ir ļoti svarīga svira, ar kuru risināt jautājumus saistībā ar digitālo pārkārtošanos un īstenot zaļo pārkārtošanos, kā arī sasniegt 2030. gada Savienības pamatmērķus nodarbinātības un prasmju jomā.

| (26) | Attiecībā uz darbaspēka trūkumu un prasmju neatbilstību pastāv bažas jo īpaši par izglītības sistēmas darbības rezultātiem un tās iekļautību, ņemot vērā arī lielos publiskā sektora izdevumus izglītībai (21). Izglītības rezultātu atšķirības, kas ir vienas no lielākajām Savienībā, ir cieši saistītas ar skolēnu un studentu sociālekonomisko izcelsmi un migrantu izcelsmi, un tādējādi rada nevienlīdzību izglītībā. Vairāk nekā viens no trim jaunajiem pieaugušajiem ar invaliditāti nepabeidz vidējo izglītību. Turklāt tikai 6,2 % skolēnu un studentu Beļģijā 2019. gadā piedalījās darba vidē balstītās mācībās, un tas ir krietni zem Savienības vidējā rādītāja (29 %). Jo īpaši franču valodas kopienā ir nepieciešams uzlabot profesionālās izglītības un apmācības (PIA) sistēmu atbilstību darba tirgus prasībām, jo tikai 3 no 10 franču kopienā populārākajās vidusskolas līmeņa PIA programmās tiek sagatavoti darbinieki jomās, kurās trūkst darbaspēka. Kopumā Beļģijā joprojām ir bažas par PIA kā ceļa uz izciliem sasniegumiem pievilcīgumu, par ko liecina lielais iedzīvotāju īpatsvars, kuriem ir negatīvs priekšstats par PIA. Pedagogu profesijas stiprināšana palīdzētu noturēt skolotājus un samazināt kvalificētu skolotāju trūkumu, kas arvien pieaug. Tas rada īpašas problēmas nelabvēlīgā situācijā esošām skolām un risku palielināt esošo nevienlīdzību izglītības sistēmā. Neraugoties uz jau veiktajiem pasākumiem, pedagogu profesijas pievilcīgums tiktu stiprināts, ja tiktu nodrošināta labāka sākotnējā izglītība un pastāvīga profesionālās kvalifikācijas paaugstināšana un izstrādātas elastīgākas un pievilcīgākas karjeras iespējas. |
| --- | --- |

(26)

Attiecībā uz darbaspēka trūkumu un prasmju neatbilstību pastāv bažas jo īpaši par izglītības sistēmas darbības rezultātiem un tās iekļautību, ņemot vērā arī lielos publiskā sektora izdevumus izglītībai (21). Izglītības rezultātu atšķirības, kas ir vienas no lielākajām Savienībā, ir cieši saistītas ar skolēnu un studentu sociālekonomisko izcelsmi un migrantu izcelsmi, un tādējādi rada nevienlīdzību izglītībā. Vairāk nekā viens no trim jaunajiem pieaugušajiem ar invaliditāti nepabeidz vidējo izglītību. Turklāt tikai 6,2 % skolēnu un studentu Beļģijā 2019. gadā piedalījās darba vidē balstītās mācībās, un tas ir krietni zem Savienības vidējā rādītāja (29 %). Jo īpaši franču valodas kopienā ir nepieciešams uzlabot profesionālās izglītības un apmācības (PIA) sistēmu atbilstību darba tirgus prasībām, jo tikai 3 no 10 franču kopienā populārākajās vidusskolas līmeņa PIA programmās tiek sagatavoti darbinieki jomās, kurās trūkst darbaspēka. Kopumā Beļģijā joprojām ir bažas par PIA kā ceļa uz izciliem sasniegumiem pievilcīgumu, par ko liecina lielais iedzīvotāju īpatsvars, kuriem ir negatīvs priekšstats par PIA. Pedagogu profesijas stiprināšana palīdzētu noturēt skolotājus un samazināt kvalificētu skolotāju trūkumu, kas arvien pieaug. Tas rada īpašas problēmas nelabvēlīgā situācijā esošām skolām un risku palielināt esošo nevienlīdzību izglītības sistēmā. Neraugoties uz jau veiktajiem pasākumiem, pedagogu profesijas pievilcīgums tiktu stiprināts, ja tiktu nodrošināta labāka sākotnējā izglītība un pastāvīga profesionālās kvalifikācijas paaugstināšana un izstrādātas elastīgākas un pievilcīgākas karjeras iespējas.

| (27) | Pamatojoties uz Savienības valstu vai to valdību vadītāju pilnvarojumu, kas formulēts Versaļas deklarācijā, ir sagatavots Komisijas priekšlikums REPowerEU plānam, kura mērķis ir pēc iespējas drīz izbeigt Savienības atkarību no fosilo degvielu importa no Krievijas. Tālab Komisija plāno dialogā ar dalībvalstīm apzināt piemērotākos projektus, investīcijas un reformas valstu, reģionālā un Savienības līmenī. Šo pasākumu mērķis ir samazināt vispārējo atkarību no fosilajām degvielām un pārorientēt fosilo degvielu importu prom no Krievijas. |
| --- | --- |

(27)

Pamatojoties uz Savienības valstu vai to valdību vadītāju pilnvarojumu, kas formulēts Versaļas deklarācijā, ir sagatavots Komisijas priekšlikums REPowerEU plānam, kura mērķis ir pēc iespējas drīz izbeigt Savienības atkarību no fosilo degvielu importa no Krievijas. Tālab Komisija plāno dialogā ar dalībvalstīm apzināt piemērotākos projektus, investīcijas un reformas valstu, reģionālā un Savienības līmenī. Šo pasākumu mērķis ir samazināt vispārējo atkarību no fosilajām degvielām un pārorientēt fosilo degvielu importu prom no Krievijas.

| (28) | Aptuveni 70 % no Beļģijas bruto iekšzemes enerģijas patēriņa sedz fosilo degvielu imports. Saskaņā ar 2020. gada datiem atkarība no fosilo degvielu importa no Krievijas ir 30 % attiecībā uz jēlnaftu (kopējā importa daļa), kas ir augstāka par ES-27 vidējo rādītāju (26 %), un salīdzinoši zemāka attiecībā uz dabasgāzi (7 % salīdzinājumā ar Savienības rādītāju – 44 %) un oglēm (39 % salīdzinājumā ar 54 %) (22). Gan naftas (39 % no bruto iekšzemes patēriņa salīdzinājumā ar 33 %), gan dabasgāzes (30 % salīdzinājumā ar 24 %) īpatsvars energoresursu struktūrā ir lielāks par Savienības vidējo rādītāju, savukārt ogļu īpatsvars ir mazāks (5 % salīdzinājumā ar 11 %). Kodolenerģijas īpatsvars energoresursu struktūrā ir 16 % no bruto iekšzemes enerģijas patēriņa. Atjaunīgā enerģija 2020. gadā veidoja tikai 13 % no enerģijas galapatēriņa. Beļģijai būs jāveic būtiski papildu pasākumi, lai paātrinātu atjaunīgo energoresursu attīstību nolūkā panākt virzību uz klimatneitralitāti 2050. gadā un samazināt atkarību no importētajām fosilajām degvielām. Taču sauszemes vēja enerģijas projektu izstrādi un ar to saistīto elektrotīkla paplašināšanu būtiski kavē ilgi aizkavējumi būvatļauju izsniegšanā, jo īpaši sakarā ar daudzām atkārtotām un ilgstošām pārsūdzības procedūrām. Mērķu un stratēģijas saskaņošana visos valdības līmeņos (federālajā, reģionālajā, vietējā), lai sasniegtu Beļģijas atjaunīgās enerģijas mērķrādītājus, nodrošinātu skaidrāku regulējumu investoriem, samazinātu pārsūdzību skaitu un paātrinātu atjaunīgo energoresursu izvēršanu un ar to saistīto tīkla pastiprināšanu. Turklāt atļauju izsniegšanu varētu atvieglot, stiprinot pārsūdzības iestāžu spējas un pieņemot turpmākus pasākumus, lai samazinātu pārsūdzības procedūru ilgumu un turpmāku pārsūdzību iespējamību, kā arī atvieglojot ierobežojumus (vējturbīnām) lidostu, radaru un militāro zonu tuvumā un atjauninot prasības par minimālo attālumu. Telpiskās plānošanas ieviešana, ņemot vērā teritoriju resursu potenciālu, un pašvaldību lielāka līdzdalība atjaunīgās enerģijas ražošanas projektos varētu palielināt pieņemamību vietējo iedzīvotāju vidū.
  Jumta saules iekārtu (gan nelielu, gan lielu iekārtu) potenciālu varētu labāk izmantot, ja tiktu pieņemti pamatnosacījumi, kas ir paredzami un pietiekami, lai stimulētu pašpatēriņu, enerģijas koplietošanu un pieprasījumreakciju. Lai ņemtu vērā variablo enerģijas avotu pieaugumu elektrotīklā, tīkls būtu jāstiprina un jāpadara viedāks. Tiek ieteikts investīcijas jaunā gāzes infrastruktūrā un tīklos pēc iespējas veikt tā, lai nodrošinātu atbilstību nākotnes prasībām, sekmējot ilgtspēju ilgtermiņā, ko nākotnē nodrošinātu pārprofilēšana uz ilgtspējīgu kurināmo. |
| --- | --- |

(28)

Aptuveni 70 % no Beļģijas bruto iekšzemes enerģijas patēriņa sedz fosilo degvielu imports. Saskaņā ar 2020. gada datiem atkarība no fosilo degvielu importa no Krievijas ir 30 % attiecībā uz jēlnaftu (kopējā importa daļa), kas ir augstāka par ES-27 vidējo rādītāju (26 %), un salīdzinoši zemāka attiecībā uz dabasgāzi (7 % salīdzinājumā ar Savienības rādītāju – 44 %) un oglēm (39 % salīdzinājumā ar 54 %) (22). Gan naftas (39 % no bruto iekšzemes patēriņa salīdzinājumā ar 33 %), gan dabasgāzes (30 % salīdzinājumā ar 24 %) īpatsvars energoresursu struktūrā ir lielāks par Savienības vidējo rādītāju, savukārt ogļu īpatsvars ir mazāks (5 % salīdzinājumā ar 11 %). Kodolenerģijas īpatsvars energoresursu struktūrā ir 16 % no bruto iekšzemes enerģijas patēriņa. Atjaunīgā enerģija 2020. gadā veidoja tikai 13 % no enerģijas galapatēriņa. Beļģijai būs jāveic būtiski papildu pasākumi, lai paātrinātu atjaunīgo energoresursu attīstību nolūkā panākt virzību uz klimatneitralitāti 2050. gadā un samazināt atkarību no importētajām fosilajām degvielām. Taču sauszemes vēja enerģijas projektu izstrādi un ar to saistīto elektrotīkla paplašināšanu būtiski kavē ilgi aizkavējumi būvatļauju izsniegšanā, jo īpaši sakarā ar daudzām atkārtotām un ilgstošām pārsūdzības procedūrām. Mērķu un stratēģijas saskaņošana visos valdības līmeņos (federālajā, reģionālajā, vietējā), lai sasniegtu Beļģijas atjaunīgās enerģijas mērķrādītājus, nodrošinātu skaidrāku regulējumu investoriem, samazinātu pārsūdzību skaitu un paātrinātu atjaunīgo energoresursu izvēršanu un ar to saistīto tīkla pastiprināšanu. Turklāt atļauju izsniegšanu varētu atvieglot, stiprinot pārsūdzības iestāžu spējas un pieņemot turpmākus pasākumus, lai samazinātu pārsūdzības procedūru ilgumu un turpmāku pārsūdzību iespējamību, kā arī atvieglojot ierobežojumus (vējturbīnām) lidostu, radaru un militāro zonu tuvumā un atjauninot prasības par minimālo attālumu. Telpiskās plānošanas ieviešana, ņemot vērā teritoriju resursu potenciālu, un pašvaldību lielāka līdzdalība atjaunīgās enerģijas ražošanas projektos varētu palielināt pieņemamību vietējo iedzīvotāju vidū.

Jumta saules iekārtu (gan nelielu, gan lielu iekārtu) potenciālu varētu labāk izmantot, ja tiktu pieņemti pamatnosacījumi, kas ir paredzami un pietiekami, lai stimulētu pašpatēriņu, enerģijas koplietošanu un pieprasījumreakciju. Lai ņemtu vērā variablo enerģijas avotu pieaugumu elektrotīklā, tīkls būtu jāstiprina un jāpadara viedāks. Tiek ieteikts investīcijas jaunā gāzes infrastruktūrā un tīklos pēc iespējas veikt tā, lai nodrošinātu atbilstību nākotnes prasībām, sekmējot ilgtspēju ilgtermiņā, ko nākotnē nodrošinātu pārprofilēšana uz ilgtspējīgu kurināmo.

| (29) | Papildu instrumenti, lai vēl vairāk palielinātu energoatdevi un samazinātu enerģijas patēriņu, emisijas un atkarību no fosilajām degvielām, ir investīcijas ūdeņraža vērtības ķēdē, energorenovācijā un ēku dekarbonizācijā. Tas nozīmē subsīdiju pārvirzīšanu uz mazoglekļa apkures avotiem un reģionālu aizliegumu ieviešanu vai paātrināšanu attiecībā uz šķidrā kurināmā katlu vai gāzes katlu iekārtām jaunās ēkās. Pāreja starp degvielām tiks atvieglota, ja tiks samazināts enerģijas patēriņš un vienlaikus ar pāreju starp degvielām tiks pastiprināta energoefektivitātes uzlabošana (veicinot dziļāku renovāciju). Lai Beļģija atbilstu “Gatavi mērķrādītājam 55 %” mērķiem, būs vēl vairāk jāpalielina ieceru vērienīgums attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu un atjaunīgo energoresursu un energoefektivitātes rādītāju paaugstināšanu. Transporta nozarē lielais personīgā autotransporta izmantošanas īpatsvars veido būtisku naftas patēriņa daļu Beļģijā. “Saudzējošas mobilitātes” (piemēram, riteņbraukšanas, kopīgotas mobilitātes) un sabiedriskā transporta izmantošanas veicināšana, tostarp uzlabojot sabiedriskā transporta pakalpojumus, palīdzētu samazināt privāto automobiļu izmantošanu un ar to saistīto naftas patēriņu. |
| --- | --- |

(29)

Papildu instrumenti, lai vēl vairāk palielinātu energoatdevi un samazinātu enerģijas patēriņu, emisijas un atkarību no fosilajām degvielām, ir investīcijas ūdeņraža vērtības ķēdē, energorenovācijā un ēku dekarbonizācijā. Tas nozīmē subsīdiju pārvirzīšanu uz mazoglekļa apkures avotiem un reģionālu aizliegumu ieviešanu vai paātrināšanu attiecībā uz šķidrā kurināmā katlu vai gāzes katlu iekārtām jaunās ēkās. Pāreja starp degvielām tiks atvieglota, ja tiks samazināts enerģijas patēriņš un vienlaikus ar pāreju starp degvielām tiks pastiprināta energoefektivitātes uzlabošana (veicinot dziļāku renovāciju). Lai Beļģija atbilstu “Gatavi mērķrādītājam 55 %” mērķiem, būs vēl vairāk jāpalielina ieceru vērienīgums attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu un atjaunīgo energoresursu un energoefektivitātes rādītāju paaugstināšanu. Transporta nozarē lielais personīgā autotransporta izmantošanas īpatsvars veido būtisku naftas patēriņa daļu Beļģijā. “Saudzējošas mobilitātes” (piemēram, riteņbraukšanas, kopīgotas mobilitātes) un sabiedriskā transporta izmantošanas veicināšana, tostarp uzlabojot sabiedriskā transporta pakalpojumus, palīdzētu samazināt privāto automobiļu izmantošanu un ar to saistīto naftas patēriņu.

| (30) | Paātrināta pārkārtošanās uz klimatneitralitāti un atteikšanās no fosilajām degvielām vairākās nozarēs radīs ievērojamas pārstrukturēšanas izmaksas, taču, lai mazinātu pārkārtošanās sociālekonomisko ietekmi vissmagāk skartajos reģionos, Beļģija var kohēzijas politikas ietvaros izmantot Taisnīgas pārkārtošanās mehānismu. Turklāt, lai uzlabotu nodarbinātības iespējas un stiprinātu sociālo kohēziju, Beļģija var izmantot Eiropas Sociālo fondu Plus, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1057 (23). |
| --- | --- |

(30)

Paātrināta pārkārtošanās uz klimatneitralitāti un atteikšanās no fosilajām degvielām vairākās nozarēs radīs ievērojamas pārstrukturēšanas izmaksas, taču, lai mazinātu pārkārtošanās sociālekonomisko ietekmi vissmagāk skartajos reģionos, Beļģija var kohēzijas politikas ietvaros izmantot Taisnīgas pārkārtošanās mehānismu. Turklāt, lai uzlabotu nodarbinātības iespējas un stiprinātu sociālo kohēziju, Beļģija var izmantot Eiropas Sociālo fondu Plus, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1057 (23).

| (31) | Padome ir izskatījusi 2022. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas veikto novērtējumu, un tās atzinums (24) ir atspoguļots 1. ieteikumā. |
| --- | --- |

(31)

Padome ir izskatījusi 2022. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas veikto novērtējumu, un tās atzinums (24) ir atspoguļots 1. ieteikumā.

| (32) | Ņemot vērā ciešās savstarpējās saiknes starp eurozonas dalībvalstu tautsaimniecībām un to kolektīvo devumu ekonomiskās un monetārās savienības darbībā, Padome eurozonas dalībvalstīm ieteica rīkoties, tostarp izmantojot atveseļošanas un noturības plānus, lai īstenotu 2022. gada ieteikumā par eurozonu izklāstītos ieteikumus. Attiecībā uz Beļģiju tas ir jo īpaši atspoguļots 1., 2. un 3. ieteikumā. |
| --- | --- |

(32)

Ņemot vērā ciešās savstarpējās saiknes starp eurozonas dalībvalstu tautsaimniecībām un to kolektīvo devumu ekonomiskās un monetārās savienības darbībā, Padome eurozonas dalībvalstīm ieteica rīkoties, tostarp izmantojot atveseļošanas un noturības plānus, lai īstenotu 2022. gada ieteikumā par eurozonu izklāstītos ieteikumus. Attiecībā uz Beļģiju tas ir jo īpaši atspoguļots 1., 2. un 3. ieteikumā.

AR ŠO IESAKA Beļģijai 2022. un 2023. gadā rīkoties šādi.

1.

Nodrošināt, ka 2023. gadā tiek īstenota piesardzīga fiskālā politika, jo īpaši, ierobežojot valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugumu, lai tas nepārsniegtu vidēja termiņa potenciālās izlaides pieaugumu, ņemot vērā to, ka turpinās pagaidu un mērķorientēta atbalsta sniegšana pret energocenu kāpumu visneaizsargātākajām mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kā arī personām, kas bēg no Ukrainas. Būt gatavai kārtējos izdevumus pielāgot mainīgajai situācijai. Palielināt publiskās investīcijas, kas sekmēs zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, ņemot vērā REPowerEU iniciatīvu, tostarp, izmantojot Atveseļošanas un noturības mehānismu un citus Savienības fondus.. Laikposmā pēc 2023. gada īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un vidējā termiņā nodrošināt ticamu un pakāpenisku parāda samazināšanu un fiskālo ilgtspēju, izmantojot pakāpenisku konsolidāciju, investīcijas un reformas. Piešķirt prioritāti reformām, kas uzlabo ilgtermiņa aprūpes fiskālo ilgtspēju, tostarp veicinot dažādu aprūpes iestāžu izmantošanu izmaksu ziņā efektīvā veidā. Reformēt nodokļu un pabalstu sistēmas, lai mazinātu faktorus, kas attur no strādāšanas, novirzot nodokļu slogu no darbaspēka un vienkāršojot nodokļu un pabalstu sistēmu. Samazināt nodokļu izdevumus un padarīt nodokļu sistēmu neitrālāku attiecībā uz investīcijām.

2.

Turpināt atveseļošanas un noturības plāna īstenošanu, ievērojot Padomes 2021. gada 13. jūlija īstenošanas lēmumā iekļautos atskaites punktus un mērķrādītājus. Iesniegt 2021.–2027. gada kohēzijas politikas plānošanas dokumentus, lai būtu iespējams noslēgt sarunas ar Komisiju un pēc tam sākt to īstenošanu.

3.

Novērst darbaspēka trūkumu un prasmju neatbilstību, konkrēti – uzlabojot izglītības un apmācības sistēmas darbības rezultātus un iekļautību, uzlabojot profesionālās izglītības un apmācības kvalitāti un atbilstību darba tirgus prasībām un attīstot elastīgākas un pievilcīgākas karjeras iespējas un apmācību pedagogiem.

4.

Samazināt vispārējo atkarību no fosilajām degvielām, pastiprinot energoefektivitātes uzlabojumus un samazinot fosilo degvielu izmantošanu ēkās, veicinot sabiedriskā transporta pakalpojumu, kā arī nemotorizētās mobilitātes piedāvājumu un izmantošanu un paātrinot atjaunīgās enerģijas un ar to saistītās tīkla infrastruktūras izvēršanu, vēl vairāk racionalizējot atļauju piešķiršanas procedūras, tostarp samazinot pārsūdzības procedūru ilgumu un pieņemot pamatnosacījumus, lai veicinātu investīcijas saules enerģijas iekārtās.

Briselē, 2022. gada 12. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

Z. STANJURA

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2021. gada 12. februāris), ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (OV L 57, 18.2.2021., 17. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.).

3

(4)  Padomes Ieteikums (2022. gada 5. aprīlis) par eurozonas ekonomikas politiku (OV C 153, 7.4.2022., 1. lpp.).

4

(5)  Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2022/382 (2022. gada 4. marts), ar ko Direktīvas 2001/55/EK 5. panta nozīmē konstatē no Ukrainas pārvietoto personu masveida pieplūduma esamību un nosaka pagaidu aizsardzības ieviešanu (OV L 71, 4.3.2022., 1. lpp.).

5

(6)  Padomes Direktīva 2001/55/EK (2001. gada 20. jūlijs) par obligātajiem standartiem, lai pārvietoto personu masveida pieplūduma gadījumā sniegtu tām pagaidu aizsardzību, un par pasākumiem, lai līdzsvarotu dalībvalstu pūliņus, uzņemot šādas personas un uzņemoties ar to saistītās sekas (OV L 212, 7.8.2001., 12. lpp.).

6

(7)  Padomes Ieteikums (2021. gada 18. jūnijs), ar ko sniedz Padomes atzinumu par Beļģijas 2021. gada stabilitātes programmu (OV C 304, 29.7.2021., 1. lpp.).

7

(8)  Aplēses par fiskālo nostāju un tās komponentiem šajā ieteikumā ir Komisijas aplēses, kas balstītas uz pieņēmumiem, kuri ir Komisijas 2022. gada pavasara prognozes pamatā. Komisijas vidēja termiņa potenciālās izaugsmes aplēsēs nav iekļauta to reformu pozitīvā ietekme, kas paredzētas atveseļošanas un noturības plānā un var paātrināt potenciālo izaugsmi.

8

(9)  Nefinansē no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām vai citiem Savienības fondiem.

9

(10)  ST 10161/21 INIT; ST 10161/21 ADD 1.

10

(11)  Padomes Ieteikums (2020. gada 20. jūlijs) par Beļģijas 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Beļģijas 2020. gada stabilitātes programmu (OV C 282, 26.8.2020., 1. lpp.).

11

(12)  Šie skaitļi atspoguļo kopš 2021. gada rudens veikto pasākumu gada budžeta izmaksu līmeni, ietverot kārtējos ieņēmumus un izdevumus, kā arī – attiecīgā gadījumā – kapitālizdevumu pasākumus.

12

(13)  Tiek pieņemts, ka kopējais no Ukrainas uz Savienību pārvietoto personu skaits līdz 2022. gada beigām pakāpeniski sasniegs 6 miljonus, un viņu ģeogrāfiskais sadalījums tiek lēsts, pamatojoties uz esošās diasporas lielumu, uzņemošās dalībvalsts iedzīvotāju skaita relatīvo apmēru un no Ukrainas pārvietoto personu faktisko sadalījumu visā Savienībā, kāds tas bija 2022. gada martā. Budžeta izmaksas uz vienu personu aplēstas, balstoties uz Komisijas Kopīgā pētniecības centra mikrosimulācijas modeli Euromod, ņemot vērā gan naudas pārvedumus, uz kuriem šie cilvēki var būt tiesīgi, gan pabalstus natūrā, piemēram, izglītību un veselības aprūpi.

13

Euromod

(14)  Negatīvs rādītājs nozīmē, ka primāro izdevumu pieaugums pārsniedz ekonomikas izaugsmi vidējā termiņā, un liecina par ekspansīvu fiskālo politiku.

14

(15)  Tiek prognozēts, ka citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem būs ekspansīva ietekme, kas atbilst 0,1 procentpunktam no IKP.

15

(16)  Negatīvs (pozitīvs) rādītājs nozīmē, ka primāro izdevumu pieaugums (samazinājums) pārsniedz ekonomikas izaugsmi vidējā termiņā, un liecina par ekspansīvu (bremzējošu) fiskālo politiku.

16

(17)  Tiek prognozēts, ka citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem būs neitrāla ietekme.

17

(18)  Eiropas Komisijas 2021. gada ziņojums par novecošanu ekonomikas un budžeta prognozes ES dalībvalstīs (2019.–2070.), Iestāžu dokuments Nr. 148.

18

(19)  Devos C, Cordon A, Lefèvre M, Obyn C, Renard F, Bouckaert N, Gerkens S, Maertens de Noordhout C, Devleesschauwer B, Haelterman M, Léonard C, Meeus P (2019), Performance du système de santé belge – Rapport 2019 – Synthèse. Health Services Research (HSR). Bruxelles: Centre Fédéral d’Expertise des Soins de Santé (KCE). KCE Reports 313B. D/2019/10.273/33.

19

Devos C, Cordon A, Lefèvre M, Obyn C, Renard F, Bouckaert N, Gerkens S, Maertens de Noordhout C, Devleesschauwer B, Haelterman M, Léonard C, Meeus P (2019), Performance du système de santé belge – Rapport 2019 – Synthèse. Health Services Research (HSR). Bruxelles: Centre Fédéral d’Expertise des Soins de Santé (KCE). KCE Reports 313B.

(20)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1060 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai (OV L 231, 30.6.2021., 159. lpp.).

20

(21)  ESAO – Starptautiskās skolēnu novērtēšanas programmas (PISA) 2018. gada rezultāti, 1. sējums.

21

(22)  Eurostat (2020), Krievijas importa īpatsvars kopējā dabasgāzes, jēlnaftas un akmeņogļu importa apjomā. ES27 vidējā rādītāja aprēķinā izmantotais kopējais imports ir imports no valstīm ārpus ES27. Attiecībā uz Beļģiju kopējais imports ietver arī ES iekšējo tirdzniecību. Jēlnafta neietver rafinētus naftas produktus.

22

(23)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1057 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko izveido Eiropas Sociālo fondu Plus (ESF+) un atceļ Regulu (ES) Nr. 1296/2013 (OV L 231, 30.6.2021., 21. lpp.).

23

(24)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktu.

24

---

IETEIKUMI

| 1.9.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 334/11 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 334/11

---

PADOMES IETEIKUMS

(2022. gada 12. jūlijs)

par Bulgārijas 2022. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Bulgārijas 2022. gada konverģences programmu

(2022/C 334/02)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2), ar ko tika izveidots Atveseļošanas un noturības mehānisms, stājās spēkā 2021. gada 19. februārī. Atveseļošanas un noturības mehānisms nodrošina finansiālu atbalstu reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot Savienības finansētu fiskālo stimulu. Tas sekmē ekonomikas atveseļošanu un ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, jo īpaši zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai, līdztekus stiprinot dalībvalstu tautsaimniecību noturību un potenciālo izaugsmi. Vidējā termiņā un ilgtermiņā tas palīdz arī stiprināt publisko finanšu ilgtspēju un sekmēt izaugsmi un darbvietu radīšanu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktu 2022. gada jūnijā tiks atjaunināta katrai dalībvalstij paredzētā maksimālā finanšu iemaksa no Atveseļošanas un noturības mehānisma. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2), ar ko tika izveidots Atveseļošanas un noturības mehānisms, stājās spēkā 2021. gada 19. februārī. Atveseļošanas un noturības mehānisms nodrošina finansiālu atbalstu reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot Savienības finansētu fiskālo stimulu. Tas sekmē ekonomikas atveseļošanu un ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, jo īpaši zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai, līdztekus stiprinot dalībvalstu tautsaimniecību noturību un potenciālo izaugsmi. Vidējā termiņā un ilgtermiņā tas palīdz arī stiprināt publisko finanšu ilgtspēju un sekmēt izaugsmi un darbvietu radīšanu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktu 2022. gada jūnijā tiks atjaunināta katrai dalībvalstij paredzētā maksimālā finanšu iemaksa no Atveseļošanas un noturības mehānisma.

| (2) | Komisija 2021. gada 24. novembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2022. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Pētījumā bija pienācīgi ņemta vērā 2021. gada 7. maijā parakstītā Portu sociālā samita apņemšanās turpināt īstenot Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija izsludināja 2017. gada 17. novembrī. Eiropadome 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījuma prioritātes apstiprināja 2022. gada 25. martā. Komisija 2021. gada 24. novembrī uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1176/2011 (3) pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Bulgārija nebija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām būs nepieciešams padziļināts pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī priekšlikumu attiecībā uz 2022. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, kurā analizēta nodarbinātības pamatnostādņu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana. Padome vienoto nodarbinātības ziņojumu pieņēma 2022. gada 14. martā. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2021. gada 24. novembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2022. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Pētījumā bija pienācīgi ņemta vērā 2021. gada 7. maijā parakstītā Portu sociālā samita apņemšanās turpināt īstenot Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija izsludināja 2017. gada 17. novembrī. Eiropadome 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījuma prioritātes apstiprināja 2022. gada 25. martā. Komisija 2021. gada 24. novembrī uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1176/2011 (3) pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Bulgārija nebija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām būs nepieciešams padziļināts pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī priekšlikumu attiecībā uz 2022. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, kurā analizēta nodarbinātības pamatnostādņu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana. Padome vienoto nodarbinātības ziņojumu pieņēma 2022. gada 14. martā.

| (3) | Krievijas iebrukums Ukrainā globālās pandēmijas izskaņā ir būtiski mainījis ģeopolitisko un ekonomisko kontekstu. Iebrukuma ietekme uz dalībvalstu tautsaimniecībām izpaužas, inter alia, kā augstākas enerģijas, pārtikas un izejvielu cenas un vājākas izaugsmes izredzes. Enerģijas cenu pieaugums īpaši smagi skar visneaizsargātākās mājsaimniecības, kuras ir nonākušas enerģētiskajā nabadzībā vai kurām tā draud, kā arī uzņēmumus, kurus visvairāk negatīvi ietekmē enerģijas cenu pieaugums. Turklāt Savienībā ierodas nepieredzēti daudz cilvēku, kuri bēg no Ukrainas. Krievijas agresijas kara radītās ekonomiskās sekas ir asimetriski ietekmējušas dalībvalstis. Šajā sakarā 2022. gada 4. martā ar Padomes Īstenošanas lēmumu (ES) 2022/382 (4) pirmo reizi tika piemērota Padomes Direktīva 2001/55/EK (5), pārvietotajām personām no Ukrainas piešķirot likumīgas uzturēšanās tiesības Savienībā, kā arī piekļuvi izglītībai un apmācībai, darba tirgum, veselības aprūpei, mājoklim un sociālajai palīdzībai. Bulgārijai tiek darīts pieejams ārkārtas atbalsts, izmantojot kohēzijas rīcību bēgļu atbalstam Eiropā (CARE) un papildu priekšfinansējumu no Atveseļošanas palīdzības kohēzijai un Eiropas teritorijām (REACT-EU), lai steidzami apmierinātu ar uzņemšanu un integrāciju saistītās vajadzības cilvēkiem, kuri bēg no Ukrainas. |
| --- | --- |

(3)

Krievijas iebrukums Ukrainā globālās pandēmijas izskaņā ir būtiski mainījis ģeopolitisko un ekonomisko kontekstu. Iebrukuma ietekme uz dalībvalstu tautsaimniecībām izpaužas, inter alia, kā augstākas enerģijas, pārtikas un izejvielu cenas un vājākas izaugsmes izredzes. Enerģijas cenu pieaugums īpaši smagi skar visneaizsargātākās mājsaimniecības, kuras ir nonākušas enerģētiskajā nabadzībā vai kurām tā draud, kā arī uzņēmumus, kurus visvairāk negatīvi ietekmē enerģijas cenu pieaugums. Turklāt Savienībā ierodas nepieredzēti daudz cilvēku, kuri bēg no Ukrainas. Krievijas agresijas kara radītās ekonomiskās sekas ir asimetriski ietekmējušas dalībvalstis. Šajā sakarā 2022. gada 4. martā ar Padomes Īstenošanas lēmumu (ES) 2022/382 (4) pirmo reizi tika piemērota Padomes Direktīva 2001/55/EK (5), pārvietotajām personām no Ukrainas piešķirot likumīgas uzturēšanās tiesības Savienībā, kā arī piekļuvi izglītībai un apmācībai, darba tirgum, veselības aprūpei, mājoklim un sociālajai palīdzībai. Bulgārijai tiek darīts pieejams ārkārtas atbalsts, izmantojot kohēzijas rīcību bēgļu atbalstam Eiropā (CARE) un papildu priekšfinansējumu no Atveseļošanas palīdzības kohēzijai un Eiropas teritorijām (REACT-EU), lai steidzami apmierinātu ar uzņemšanu un integrāciju saistītās vajadzības cilvēkiem, kuri bēg no Ukrainas.

| (4) | Ievērojot strauji mainīgo ekonomisko un ģeopolitisko situāciju, 2022. gada Eiropas pusgadā atsāksies ekonomikas un nodarbinātības politikas vispusīga koordinācija, kura līdztekus tiks pielāgota, ņemot vērā ar Atveseļošanas un noturības mehānisma īstenošanu saistītās prasības, kā skaidrots 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā. Lai īstenotu Eiropas pusgada politikas prioritātes, ir svarīgi īstenot pieņemtos atveseļošanas un noturības plānus, jo ar šiem plāniem paredzēts īstenot visus 2019. un 2020. gada Eiropas pusgada ciklos sniegtos konkrētām valstīm adresētos ieteikumus vai to būtisku daļu. Atveseļošanas un noturības plānu pārskatīšanā, atjaunināšanā vai grozīšanā saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14., 18. un 21. pantu, papildus citiem konkrētām valstīm adresētajiem ieteikumiem, kas sniegti līdz šādu pārskatītu, atjauninātu vai grozītu atveseļošanas un noturības plānu iesniegšanas dienai, joprojām vienlīdz aktuāli ir arī 2019. un 2020. gadā konkrētām valstīm adresētie ieteikumi. |
| --- | --- |

(4)

Ievērojot strauji mainīgo ekonomisko un ģeopolitisko situāciju, 2022. gada Eiropas pusgadā atsāksies ekonomikas un nodarbinātības politikas vispusīga koordinācija, kura līdztekus tiks pielāgota, ņemot vērā ar Atveseļošanas un noturības mehānisma īstenošanu saistītās prasības, kā skaidrots 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā. Lai īstenotu Eiropas pusgada politikas prioritātes, ir svarīgi īstenot pieņemtos atveseļošanas un noturības plānus, jo ar šiem plāniem paredzēts īstenot visus 2019. un 2020. gada Eiropas pusgada ciklos sniegtos konkrētām valstīm adresētos ieteikumus vai to būtisku daļu. Atveseļošanas un noturības plānu pārskatīšanā, atjaunināšanā vai grozīšanā saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14., 18. un 21. pantu, papildus citiem konkrētām valstīm adresētajiem ieteikumiem, kas sniegti līdz šādu pārskatītu, atjauninātu vai grozītu atveseļošanas un noturības plānu iesniegšanas dienai, joprojām vienlīdz aktuāli ir arī 2019. un 2020. gadā konkrētām valstīm adresētie ieteikumi.

| (5) | Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējā izņēmuma klauzula darbojas kopš 2020. gada marta. Komisija savā 2021. gada 3. marta paziņojumā “Apritējis gads kopš Covid-19 uzliesmojuma: fiskālās politikas atbildes pasākumi” pauda viedokli, ka lēmums par vispārējās izņēmuma klauzulas deaktivēšanu vai turpmāku piemērošanu būtu jāpieņem vispārēja ekonomikas stāvokļa novērtējuma ietvaros, kurā būtisks kvantitatīvais kritērijs ir ekonomiskās aktivitātes līmenis Savienībā vai eurozonā salīdzinājumā ar pirmskrīzes līmeni (2019. gada beigās). Paaugstināta nenoteiktība un spēcīgi lejupvērsti riski, kas skar ekonomikas perspektīvu saistībā ar karu Eiropā, nepieredzēts enerģijas cenu kāpums un ieilguši piegādes ķēdes darbības traucējumi rada apstākļus, kuru dēļ ir attaisnojami Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas darbību pagarināt arī attiecībā uz 2023. gadu. |
| --- | --- |

(5)

Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējā izņēmuma klauzula darbojas kopš 2020. gada marta. Komisija savā 2021. gada 3. marta paziņojumā “Apritējis gads kopš Covid-19 uzliesmojuma: fiskālās politikas atbildes pasākumi” pauda viedokli, ka lēmums par vispārējās izņēmuma klauzulas deaktivēšanu vai turpmāku piemērošanu būtu jāpieņem vispārēja ekonomikas stāvokļa novērtējuma ietvaros, kurā būtisks kvantitatīvais kritērijs ir ekonomiskās aktivitātes līmenis Savienībā vai eurozonā salīdzinājumā ar pirmskrīzes līmeni (2019. gada beigās). Paaugstināta nenoteiktība un spēcīgi lejupvērsti riski, kas skar ekonomikas perspektīvu saistībā ar karu Eiropā, nepieredzēts enerģijas cenu kāpums un ieilguši piegādes ķēdes darbības traucējumi rada apstākļus, kuru dēļ ir attaisnojami Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas darbību pagarināt arī attiecībā uz 2023. gadu.

| (6) | Ievērojot pieeju, kas izklāstīta Padomes 2021. gada 18. jūnija ieteikumā (6), ar ko sniedz Padomes atzinumu par Bulgārijas 2021. gada konverģences programmu, vispārējo fiskālo nostāju pašlaik vislabāk var izmērīt kā izmaiņas primārajos izdevumos (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus), bet ietverot no Atveseļošanas un noturības mehānisma un citu Savienības fondu neatmaksājamā atbalsta (dotācijām) finansētos izdevumus, attiecībā pret vidēja termiņa potenciālo izaugsmi (7). Papildus atzinumam par vispārējo fiskālo nostāju, novērtējot, vai valsts fiskālā politika ir piesardzīga un vai tās struktūra spēs nodrošināt ilgtspējīgu atveseļošanu, kas būtu saskanīga ar zaļo un digitālo pārkārtošanos, uzmanība tiek pievērsta arī valsts finansētajiem (8) primārajiem kārtējiem izdevumiem (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus) un investīcijām. |
| --- | --- |

(6)

Ievērojot pieeju, kas izklāstīta Padomes 2021. gada 18. jūnija ieteikumā (6), ar ko sniedz Padomes atzinumu par Bulgārijas 2021. gada konverģences programmu, vispārējo fiskālo nostāju pašlaik vislabāk var izmērīt kā izmaiņas primārajos izdevumos (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus), bet ietverot no Atveseļošanas un noturības mehānisma un citu Savienības fondu neatmaksājamā atbalsta (dotācijām) finansētos izdevumus, attiecībā pret vidēja termiņa potenciālo izaugsmi (7). Papildus atzinumam par vispārējo fiskālo nostāju, novērtējot, vai valsts fiskālā politika ir piesardzīga un vai tās struktūra spēs nodrošināt ilgtspējīgu atveseļošanu, kas būtu saskanīga ar zaļo un digitālo pārkārtošanos, uzmanība tiek pievērsta arī valsts finansētajiem (8) primārajiem kārtējiem izdevumiem (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus) un investīcijām.

| (7) | Komisija 2022. gada 2. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas plašas norādes par fiskālo politiku 2023. gadā (“fiskālās norādes”) un kura mērķis ir atbalstīt dalībvalstu stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanu un tādējādi stiprināt politikas koordināciju. Pamatojoties uz 2022. gada ziemas prognozes makroekonomisko perspektīvu, Komisija atzīmēja, ka piemērota šķistu pāreja no kopējās atbalstošās fiskālās nostājas 2020.–2022. gadā uz kopumā neitrālu kopējo fiskālo nostāju 2023. gadā, vienlaikus saglabājot gatavību reaģēt uz mainīgo ekonomisko situāciju. Komisija paziņoja, ka fiskālie ieteikumi 2023. gadam arī turpmāk būtu jādiferencē starp dalībvalstīm un tajos būtu jāņem vērā iespējamā pārrobežu blakusietekme. Komisija aicināja dalībvalstis atspoguļot norādes savās stabilitātes un konverģences programmās. Komisija apņēmās cieši uzraudzīt ekonomikas norises un pielāgot savas politikas norādes pēc vajadzības un ne vēlāk kā savā Eiropas pusgada pavasara paketē, kas sagatavota 2022. gada maija beigās. |
| --- | --- |

(7)

Komisija 2022. gada 2. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas plašas norādes par fiskālo politiku 2023. gadā (“fiskālās norādes”) un kura mērķis ir atbalstīt dalībvalstu stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanu un tādējādi stiprināt politikas koordināciju. Pamatojoties uz 2022. gada ziemas prognozes makroekonomisko perspektīvu, Komisija atzīmēja, ka piemērota šķistu pāreja no kopējās atbalstošās fiskālās nostājas 2020.–2022. gadā uz kopumā neitrālu kopējo fiskālo nostāju 2023. gadā, vienlaikus saglabājot gatavību reaģēt uz mainīgo ekonomisko situāciju. Komisija paziņoja, ka fiskālie ieteikumi 2023. gadam arī turpmāk būtu jādiferencē starp dalībvalstīm un tajos būtu jāņem vērā iespējamā pārrobežu blakusietekme. Komisija aicināja dalībvalstis atspoguļot norādes savās stabilitātes un konverģences programmās. Komisija apņēmās cieši uzraudzīt ekonomikas norises un pielāgot savas politikas norādes pēc vajadzības un ne vēlāk kā savā Eiropas pusgada pavasara paketē, kas sagatavota 2022. gada maija beigās.

| (8) | Attiecībā uz fiskālajām norādēm fiskālajos ieteikumos 2023. gadam ir ņemta vērā ekonomikas perspektīvas pasliktināšanās, paaugstinātā nenoteiktība un papildu lejupvērstie riski, kā arī augstāka inflācija salīdzinājumā ar Komisijas 2022. gada ziemas prognozi. Ņemot vērā šos apsvērumus, fiskālajai reakcijai ir jāpalielina publiskās investīcijas, kas sekmēs zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, un jāsaglabā visneaizsargātāko mājsaimniecību pirktspēja, lai mīkstinātu enerģijas cenu kāpuma ietekmi un palīdzētu ierobežot inflācijas otrreizējās ietekmes spiedienu, izmantojot mērķtiecīgus un pagaidu pasākumus. Fiskālajai politikai arī turpmāk jābūt dinamiskai, lai pielāgotos strauji mainīgajiem apstākļiem, tostarp izaicinājumiem, kuri attiecībā uz aizsardzību un drošību izriet no Krievijas agresijas kara pret Ukrainu, un dalībvalstīs tā ir jādiferencē atbilstīgi to fiskālajam un ekonomiskajam stāvoklim, tostarp ņemot vērā krīzes ietekmi uz tām un pārvietoto personu pieplūdumu no Ukrainas. |
| --- | --- |

(8)

Attiecībā uz fiskālajām norādēm fiskālajos ieteikumos 2023. gadam ir ņemta vērā ekonomikas perspektīvas pasliktināšanās, paaugstinātā nenoteiktība un papildu lejupvērstie riski, kā arī augstāka inflācija salīdzinājumā ar Komisijas 2022. gada ziemas prognozi. Ņemot vērā šos apsvērumus, fiskālajai reakcijai ir jāpalielina publiskās investīcijas, kas sekmēs zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, un jāsaglabā visneaizsargātāko mājsaimniecību pirktspēja, lai mīkstinātu enerģijas cenu kāpuma ietekmi un palīdzētu ierobežot inflācijas otrreizējās ietekmes spiedienu, izmantojot mērķtiecīgus un pagaidu pasākumus. Fiskālajai politikai arī turpmāk jābūt dinamiskai, lai pielāgotos strauji mainīgajiem apstākļiem, tostarp izaicinājumiem, kuri attiecībā uz aizsardzību un drošību izriet no Krievijas agresijas kara pret Ukrainu, un dalībvalstīs tā ir jādiferencē atbilstīgi to fiskālajam un ekonomiskajam stāvoklim, tostarp ņemot vērā krīzes ietekmi uz tām un pārvietoto personu pieplūdumu no Ukrainas.

| (9) | Bulgārija 2021. gada 15. oktobrī saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai savu atveseļošanas un noturības plānu. Komisija atbilstoši Regulas (ES) 2021/241 19. pantam novērtēja atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu, ņemot vērā minētās regulas V pielikumā izklāstītās novērtēšanas vadlīnijas. Padome 2021. gada 4. maijā pieņēma Īstenošanas lēmumu par Bulgārijas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu (9). Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu, ar ko atzīst, ka Bulgārija ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu. |
| --- | --- |

(9)

Bulgārija 2021. gada 15. oktobrī saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai savu atveseļošanas un noturības plānu. Komisija atbilstoši Regulas (ES) 2021/241 19. pantam novērtēja atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu, ņemot vērā minētās regulas V pielikumā izklāstītās novērtēšanas vadlīnijas. Padome 2021. gada 4. maijā pieņēma Īstenošanas lēmumu par Bulgārijas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu (9). Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu, ar ko atzīst, ka Bulgārija ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu.

| (10) | Bulgārija savu 2022. gada valsts reformu programmu un 2022. gada konverģences programmu iesniedza 2022. gada 29. aprīlī, tādējādi ievērojot Regulas (EK) Nr. 1466/97 8. pantā noteikto termiņu. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. |
| --- | --- |

(10)

Bulgārija savu 2022. gada valsts reformu programmu un 2022. gada konverģences programmu iesniedza 2022. gada 29. aprīlī, tādējādi ievērojot Regulas (EK) Nr. 1466/97 8. pantā noteikto termiņu. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus.

| (11) | Komisija 2022. gada ziņojumu par Bulgāriju publicēja 2022. gada 23. maijā. Tajā novērtēts, kā Bulgārija ir īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019., 2020. un 2021. gadā, un uz atveseļošanas un noturības rezultātu pārskata pamata izvērtēts Bulgārijas atveseļošanas un noturības plāns. Balstoties uz minēto analīzi, ziņojumā par valsti bija norādīti trūkumi attiecībā uz tādu problēmjautājumu risināšanu, kuri nav ietverti vai ir tikai daļēji ietverti atveseļošanas un noturības plānā, kā arī jauni un nupat iezīmējušies problēmjautājumi, tostarp sakarā ar Krievijas iebrukumu Ukrainā. Tajā bija arī novērtēts Bulgārijas progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un Savienības pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā. |
| --- | --- |

(11)

Komisija 2022. gada ziņojumu par Bulgāriju publicēja 2022. gada 23. maijā. Tajā novērtēts, kā Bulgārija ir īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019., 2020. un 2021. gadā, un uz atveseļošanas un noturības rezultātu pārskata pamata izvērtēts Bulgārijas atveseļošanas un noturības plāns. Balstoties uz minēto analīzi, ziņojumā par valsti bija norādīti trūkumi attiecībā uz tādu problēmjautājumu risināšanu, kuri nav ietverti vai ir tikai daļēji ietverti atveseļošanas un noturības plānā, kā arī jauni un nupat iezīmējušies problēmjautājumi, tostarp sakarā ar Krievijas iebrukumu Ukrainā. Tajā bija arī novērtēts Bulgārijas progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un Savienības pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā.

| (12) | 2022. gada 23. maijā Komisija nāca klajā ar ziņojumu saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu. Minētajā ziņojumā bija aplūkots Bulgārijas budžeta stāvoklis, ņemot vērā to, ka tās vispārējās valdības budžeta deficīts 2021. gadā pārsniedza Līgumā noteikto atsauces vērtību, kas ir 3 % no iekšzemes kopprodukta (IKP). Ziņojumā secināts, ka deficīta kritērijs nav izpildīts. Ievērojot 2022. gada 2. marta paziņojumu, Komisija 2022. gada pavasarī neierosināja sākt jaunas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, bet 2022. gada rudenī tā no jauna novērtēs, vai būtu nepieciešams ierosināt šādu procedūru sākšanu. |
| --- | --- |

(12)

2022. gada 23. maijā Komisija nāca klajā ar ziņojumu saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu. Minētajā ziņojumā bija aplūkots Bulgārijas budžeta stāvoklis, ņemot vērā to, ka tās vispārējās valdības budžeta deficīts 2021. gadā pārsniedza Līgumā noteikto atsauces vērtību, kas ir 3 % no iekšzemes kopprodukta (IKP). Ziņojumā secināts, ka deficīta kritērijs nav izpildīts. Ievērojot 2022. gada 2. marta paziņojumu, Komisija 2022. gada pavasarī neierosināja sākt jaunas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, bet 2022. gada rudenī tā no jauna novērtēs, vai būtu nepieciešams ierosināt šādu procedūru sākšanu.

| (13) | 2020. gada 20. jūlija ieteikumā (10) Padome ieteica Bulgārijai, ievērojot vispārējo izņēmuma klauzulu, 2020. un 2021. gadā veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai efektīvi vērstos pret Covid-19 pandēmiju, stiprinātu ekonomiku un atbalstītu tās turpmāko atveseļošanu. Tā arī ieteica Bulgārijai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt parāda atmaksājamību, vienlaikus veicinot investīcijas. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Bulgārijas vispārējās valdības budžeta deficīts pieauga no 4,0 % no IKP 2020. gadā līdz 4,1 % no IKP 2021. gadā. Bulgārijas fiskālās politikas reakcija atbalstīja ekonomikas atveseļošanu 2021. gadā, savukārt pagaidu ārkārtas pasākumu apmērs palielinājās no 2,9 % no IKP 2020. gadā līdz 4,3 % no IKP 2021. gadā. Bulgārijas 2021. gadā veiktie pasākumi atbilda Padomes 2020. gada 20. jūlija ieteikumam. Valdības 2020. un 2021. gadā noteiktie diskrecionārie budžeta pasākumi lielākoties ir pagaidu pasākumi vai atsvērti ar kompensējošiem pasākumiem. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Bulgārijas vispārējās valdības parāds pieauga no 24,7 % no IKP 2020. gadā līdz 25,1 % no IKP 2021. gadā. |
| --- | --- |

(13)

2020. gada 20. jūlija ieteikumā (10) Padome ieteica Bulgārijai, ievērojot vispārējo izņēmuma klauzulu, 2020. un 2021. gadā veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai efektīvi vērstos pret Covid-19 pandēmiju, stiprinātu ekonomiku un atbalstītu tās turpmāko atveseļošanu. Tā arī ieteica Bulgārijai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt parāda atmaksājamību, vienlaikus veicinot investīcijas. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Bulgārijas vispārējās valdības budžeta deficīts pieauga no 4,0 % no IKP 2020. gadā līdz 4,1 % no IKP 2021. gadā. Bulgārijas fiskālās politikas reakcija atbalstīja ekonomikas atveseļošanu 2021. gadā, savukārt pagaidu ārkārtas pasākumu apmērs palielinājās no 2,9 % no IKP 2020. gadā līdz 4,3 % no IKP 2021. gadā. Bulgārijas 2021. gadā veiktie pasākumi atbilda Padomes 2020. gada 20. jūlija ieteikumam. Valdības 2020. un 2021. gadā noteiktie diskrecionārie budžeta pasākumi lielākoties ir pagaidu pasākumi vai atsvērti ar kompensējošiem pasākumiem. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Bulgārijas vispārējās valdības parāds pieauga no 24,7 % no IKP 2020. gadā līdz 25,1 % no IKP 2021. gadā.

| (14) | 2022. gada konverģences programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs par 2022. gadu ir labvēlīgs un par laikposmu pēc tam – reālistisks. Valdība prognozē, ka reālais IKP 2022. gadā pieaugs par 2,6 % un 2023. gadā – par 2,8 %. Salīdzinājumam – Komisijas 2022. gada pavasara prognozē paredzēts mazāks reālā IKP pieaugums 2022. gadā (2,1 %) un lielāks reālā IKP pieaugums 2023. gadā (3,1 %), kam par iemeslu galvenokārt ir atšķirīgas prognozes par nodarbinātības un investīciju pieaugumu. Valdība savā 2022. gada konverģences programmā plāno, ka nominālais deficīts 2022. gadā palielināsies līdz 5,3 % no IKP, savukārt 2023. gadā tas samazināsies līdz 2,9 % no IKP. Deficīta pieaugums 2022. gadā, ko mazina Covid-19 ārkārtas pasākumu pakāpeniska atcelšana, galvenokārt atspoguļo strauju starppatēriņa, uzņēmējdarbības atbalsta un enerģētikas pasākumu apmēra pieaugumu, kā arī pensiju sistēmas grozījumus. Saskaņā ar 2022. gada konverģences programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2022. gadā palielināsies līdz 25,5 %, savukārt 2023. gadā – līdz 27,7 %. Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2022. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta deficīts 2022. un 2023. gadā būs attiecīgi 3,7 % un 2,4 % no IKP. Tas ir ievērojami mazāk nekā 2022. gada konverģences programmā prognozētais 2022. gada deficīts, kam galvenokārt par iemeslu ir atšķirīgas makroekonomiskās prognozes, mazāks starppatēriņa pieaugums un lielāki ieņēmumi no ražošanas un importa nodokļiem 2022. gadā. Komisijas 2022. gada pavasara prognozē plānota mazāka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP, proti, 25,3 % 2022. gadā un 25,6 % 2023. gadā. Atšķirības iemesls ir mazāki deficīta rādītāji abos gados un lielāka prognozētā ekonomikas izaugsme 2023. gadā. Saskaņā ar Komisijas 2022. gada pavasara prognozi, potenciālās izlaides vidēja termiņa pieauguma aplēse ir 1,8 % (10 gadu vidējais rādītājs). Tomēr minētajā aplēsē nav iekļauta to reformu ietekme, kas paredzētas atveseļošanas un noturības plānā un var palielināt Bulgārijas potenciālo izaugsmi. |
| --- | --- |

(14)

2022. gada konverģences programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs par 2022. gadu ir labvēlīgs un par laikposmu pēc tam – reālistisks. Valdība prognozē, ka reālais IKP 2022. gadā pieaugs par 2,6 % un 2023. gadā – par 2,8 %. Salīdzinājumam – Komisijas 2022. gada pavasara prognozē paredzēts mazāks reālā IKP pieaugums 2022. gadā (2,1 %) un lielāks reālā IKP pieaugums 2023. gadā (3,1 %), kam par iemeslu galvenokārt ir atšķirīgas prognozes par nodarbinātības un investīciju pieaugumu. Valdība savā 2022. gada konverģences programmā plāno, ka nominālais deficīts 2022. gadā palielināsies līdz 5,3 % no IKP, savukārt 2023. gadā tas samazināsies līdz 2,9 % no IKP. Deficīta pieaugums 2022. gadā, ko mazina Covid-19 ārkārtas pasākumu pakāpeniska atcelšana, galvenokārt atspoguļo strauju starppatēriņa, uzņēmējdarbības atbalsta un enerģētikas pasākumu apmēra pieaugumu, kā arī pensiju sistēmas grozījumus. Saskaņā ar 2022. gada konverģences programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2022. gadā palielināsies līdz 25,5 %, savukārt 2023. gadā – līdz 27,7 %. Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2022. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta deficīts 2022. un 2023. gadā būs attiecīgi 3,7 % un 2,4 % no IKP. Tas ir ievērojami mazāk nekā 2022. gada konverģences programmā prognozētais 2022. gada deficīts, kam galvenokārt par iemeslu ir atšķirīgas makroekonomiskās prognozes, mazāks starppatēriņa pieaugums un lielāki ieņēmumi no ražošanas un importa nodokļiem 2022. gadā. Komisijas 2022. gada pavasara prognozē plānota mazāka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP, proti, 25,3 % 2022. gadā un 25,6 % 2023. gadā. Atšķirības iemesls ir mazāki deficīta rādītāji abos gados un lielāka prognozētā ekonomikas izaugsme 2023. gadā. Saskaņā ar Komisijas 2022. gada pavasara prognozi, potenciālās izlaides vidēja termiņa pieauguma aplēse ir 1,8 % (10 gadu vidējais rādītājs). Tomēr minētajā aplēsē nav iekļauta to reformu ietekme, kas paredzētas atveseļošanas un noturības plānā un var palielināt Bulgārijas potenciālo izaugsmi.

| (15) | Valdība 2022. gadā pakāpeniski atcēla lielāko daļu pasākumu, kas veikti, reaģējot uz Covid-19 krīzi, – tiek prognozēts, ka pagaidu ārkārtas pasākumu apmērs samazināsies no 4,3 % no IKP 2021. gadā līdz 1,8 % 2022. gadā. Valdības budžeta deficītu ietekmē pasākumi, kuri pieņemti, lai novērstu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, un kuru apjoms Komisijas 2022. gada pavasara prognozē tiek lēsts 0,9 % apmērā no IKP 2022. gadā un 0,0 % apmērā no IKP 2023. gadā (11). Šie pasākumi galvenokārt ietver atbalsta programmas, kas paredzētas komunālajiem pakalpojumiem, industriālajiem elektrības tiešajiem lietotājiem un patērētājiem, kuri mājsaimniecībā izmanto gāzi. Šie pasākumi lielākoties ir izziņoti kā pagaidu pasākumi. Tomēr, ja enerģijas cenas saglabāsies augstas 2023. gadā, dažus no minētajiem pasākumiem varētu turpināt. Daži no šiem pasākumiem nav detalizēti izstrādāti, jo īpaši mājsaimniecībām piemērojamais enerģijas cenu moratorijs. Valdības budžeta deficītu ietekmē arī izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas; šīs izmaksas Komisijas 2022. gada pavasara prognozē tiek prognozētas 0,1 % apmērā no IKP 2022. gadā un 0,2 % apmērā no IKP 2023. gadā (12). |
| --- | --- |

(15)

Valdība 2022. gadā pakāpeniski atcēla lielāko daļu pasākumu, kas veikti, reaģējot uz Covid-19 krīzi, – tiek prognozēts, ka pagaidu ārkārtas pasākumu apmērs samazināsies no 4,3 % no IKP 2021. gadā līdz 1,8 % 2022. gadā. Valdības budžeta deficītu ietekmē pasākumi, kuri pieņemti, lai novērstu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, un kuru apjoms Komisijas 2022. gada pavasara prognozē tiek lēsts 0,9 % apmērā no IKP 2022. gadā un 0,0 % apmērā no IKP 2023. gadā (11). Šie pasākumi galvenokārt ietver atbalsta programmas, kas paredzētas komunālajiem pakalpojumiem, industriālajiem elektrības tiešajiem lietotājiem un patērētājiem, kuri mājsaimniecībā izmanto gāzi. Šie pasākumi lielākoties ir izziņoti kā pagaidu pasākumi. Tomēr, ja enerģijas cenas saglabāsies augstas 2023. gadā, dažus no minētajiem pasākumiem varētu turpināt. Daži no šiem pasākumiem nav detalizēti izstrādāti, jo īpaši mājsaimniecībām piemērojamais enerģijas cenu moratorijs. Valdības budžeta deficītu ietekmē arī izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas; šīs izmaksas Komisijas 2022. gada pavasara prognozē tiek prognozētas 0,1 % apmērā no IKP 2022. gadā un 0,2 % apmērā no IKP 2023. gadā (12).

| (16) | Padome savā 2021. gada 18. jūnija ieteikumā ieteica Bulgārijai 2022. gadā turpināt atbalstošu fiskālo nostāju, kas ietver stimulējošo iedarbību, kuru nodrošina Atveseļošanas un noturības mehānisms, un saglabāt valsts finansētās investīcijas. Padome Bulgārijai arī ieteica kontrolēt valsts finansēto kārtējo izdevumu pieaugumu. Tā arī ieteica Bulgārijai, kad ekonomiskie apstākļi to ļaus, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt fiskālo ilgtspēju vidējā termiņā, kā arī vienlaikus palielināt investīcijas, lai vairotu izaugsmes potenciālu. |
| --- | --- |

(16)

Padome savā 2021. gada 18. jūnija ieteikumā ieteica Bulgārijai 2022. gadā turpināt atbalstošu fiskālo nostāju, kas ietver stimulējošo iedarbību, kuru nodrošina Atveseļošanas un noturības mehānisms, un saglabāt valsts finansētās investīcijas. Padome Bulgārijai arī ieteica kontrolēt valsts finansēto kārtējo izdevumu pieaugumu. Tā arī ieteica Bulgārijai, kad ekonomiskie apstākļi to ļaus, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt fiskālo ilgtspēju vidējā termiņā, kā arī vienlaikus palielināt investīcijas, lai vairotu izaugsmes potenciālu.

| (17) | Saskaņā ar Komisijas 2022. gada pavasara prognozi un ņemot vērā Bulgārijas 2022. gada konverģences programmā iekļauto informāciju, 2022. gada fiskālā nostāja, kas prognozēta – 3,4 % apmērā no IKP, būs atbalstoša, kā bija ieteikusi Padome (13). Bulgārija plāno saskaņā ar Padomes ieteikumu turpināt atbalstu atveseļošanai, izmantojot Atveseļošanas un noturības mehānismu, lai finansētu papildu investīcijas. Prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti palielināsies par 1,1 IKP procentpunktu salīdzinājumā ar 2021. gadu. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju – tā atbilst 1,1 procentpunktam no IKP 2022. gadā (14). Tāpēc Bulgārija plāno saglabāt valsts finansētās investīcijas, kā ieteikusi Padome. Vienlaikus tiek prognozēts, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2022. gadā būs ekspansīva ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst 1,4 procentpunktiem no IKP. Šis ievērojamais ekspansīvais devums ietver papildu ietekmi, ko rada pasākumi ar mērķi novērst enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi (0,2 procentpunkti no IKP), kā arī izmaksas, kuras saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas (0,1 procentpunkts no IKP), un tiek prognozēts, ka arī pensiju sistēmas grozījumi (0,6 %) un algu palielinājums (0,3 % no IKP) veicinās neto kārtējo izdevumu pieaugumu. Tāpēc, pamatojoties uz pašreizējām Komisijas aplēsēm, Bulgārija pietiekamā mērā nekontrolē valsts finansēto kārtējo izdevumu pieaugumu 2022. gadā. |
| --- | --- |

(17)

Saskaņā ar Komisijas 2022. gada pavasara prognozi un ņemot vērā Bulgārijas 2022. gada konverģences programmā iekļauto informāciju, 2022. gada fiskālā nostāja, kas prognozēta – 3,4 % apmērā no IKP, būs atbalstoša, kā bija ieteikusi Padome (13). Bulgārija plāno saskaņā ar Padomes ieteikumu turpināt atbalstu atveseļošanai, izmantojot Atveseļošanas un noturības mehānismu, lai finansētu papildu investīcijas. Prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti palielināsies par 1,1 IKP procentpunktu salīdzinājumā ar 2021. gadu. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju – tā atbilst 1,1 procentpunktam no IKP 2022. gadā (14). Tāpēc Bulgārija plāno saglabāt valsts finansētās investīcijas, kā ieteikusi Padome. Vienlaikus tiek prognozēts, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2022. gadā būs ekspansīva ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst 1,4 procentpunktiem no IKP. Šis ievērojamais ekspansīvais devums ietver papildu ietekmi, ko rada pasākumi ar mērķi novērst enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi (0,2 procentpunkti no IKP), kā arī izmaksas, kuras saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas (0,1 procentpunkts no IKP), un tiek prognozēts, ka arī pensiju sistēmas grozījumi (0,6 %) un algu palielinājums (0,3 % no IKP) veicinās neto kārtējo izdevumu pieaugumu. Tāpēc, pamatojoties uz pašreizējām Komisijas aplēsēm, Bulgārija pietiekamā mērā nekontrolē valsts finansēto kārtējo izdevumu pieaugumu 2022. gadā.

| (18) | Komisijas 2022. gada pavasara prognozē fiskālā nostāja 2023. gadā tiek prognozēta – 1,3 % apmērā no IKP, pieņemot, ka politika nemainīsies (15). Ir paredzēts, ka Bulgārija 2023. gadā turpinās izmantot Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijas, lai finansētu papildu investīcijas atveseļošanas atbalstam. Prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti palielināsies par 0,7 IKP procentpunktiem salīdzinājumā ar 2022. gadu. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2023. gadā būs ekspansīva ietekme, kas atbilst 0,2 procentpunktiem (16). Vienlaikus tiek prognozēts, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā būs ekspansīva ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst 0,5 procentpunktiem no IKP. Tas ietver ietekmi, ko rada pasākumu pakāpeniska atcelšana ar mērķi novērst enerģijas cenu pieaugumu (0,9 % no IKP), un tiek prognozēts, ka lielāki sociālie pārvedumi un algu paaugstinājums veicinās neto kārtējo izdevumu pieaugumu. |
| --- | --- |

(18)

Komisijas 2022. gada pavasara prognozē fiskālā nostāja 2023. gadā tiek prognozēta – 1,3 % apmērā no IKP, pieņemot, ka politika nemainīsies (15). Ir paredzēts, ka Bulgārija 2023. gadā turpinās izmantot Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijas, lai finansētu papildu investīcijas atveseļošanas atbalstam. Prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti palielināsies par 0,7 IKP procentpunktiem salīdzinājumā ar 2022. gadu. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2023. gadā būs ekspansīva ietekme, kas atbilst 0,2 procentpunktiem (16). Vienlaikus tiek prognozēts, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā būs ekspansīva ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst 0,5 procentpunktiem no IKP. Tas ietver ietekmi, ko rada pasākumu pakāpeniska atcelšana ar mērķi novērst enerģijas cenu pieaugumu (0,9 % no IKP), un tiek prognozēts, ka lielāki sociālie pārvedumi un algu paaugstinājums veicinās neto kārtējo izdevumu pieaugumu.

| (19) | 2022. gada konverģences programmā tiek prognozēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts pakāpeniski samazināsies, sasniedzot 2,8 % no IKP 2024. gadā un 2,4 % līdz 2025. gadam. Līdz ar to tiek plānots, ka vispārējās valdības budžeta deficīts saglabāsies zem 3 % no IKP visā programmas aptvertajā laikā. Šajās prognozēs ir pieņemts, ka pieaugs ieņēmumi no tiešajiem nodokļiem un sociālajām iemaksām, jo, pateicoties Atveseļošanas un noturības mehānisms, palielināsies mājsaimniecību ienākumi un kapitāla pārvedumi. Saskaņā ar 2022. gada konverģences programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP līdz 2025. gadam pieaugs, proti, 2024. gadā palielināsies līdz 29,1 % un 2025. gadā pieaugs līdz 30,4 %. Saskaņā ar Komisijas analīzi parāda atmaksājamības riski vidējā termiņā šķiet vidēji. |
| --- | --- |

(19)

2022. gada konverģences programmā tiek prognozēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts pakāpeniski samazināsies, sasniedzot 2,8 % no IKP 2024. gadā un 2,4 % līdz 2025. gadam. Līdz ar to tiek plānots, ka vispārējās valdības budžeta deficīts saglabāsies zem 3 % no IKP visā programmas aptvertajā laikā. Šajās prognozēs ir pieņemts, ka pieaugs ieņēmumi no tiešajiem nodokļiem un sociālajām iemaksām, jo, pateicoties Atveseļošanas un noturības mehānisms, palielināsies mājsaimniecību ienākumi un kapitāla pārvedumi. Saskaņā ar 2022. gada konverģences programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP līdz 2025. gadam pieaugs, proti, 2024. gadā palielināsies līdz 29,1 % un 2025. gadā pieaugs līdz 30,4 %. Saskaņā ar Komisijas analīzi parāda atmaksājamības riski vidējā termiņā šķiet vidēji.

| (20) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktu un minētās regulas V pielikuma 2.2. kritēriju atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums, ko paredzēts īstenot ar indikatīvu grafiku īstenošanai, kas jāpabeidz līdz 2026. gada 31. augustam. Tās palīdzēs atrisināt visas ekonomiskās un sociālās problēmas vai ievērojamu to ekonomisko un sociālo problēmu daļu, kuras Padome bija minējusi Bulgārijai 2019. un 2020. gada Eiropas pusgadā adresētajos ieteikumos, kā arī attiecīgā gadījumā Bulgārijai līdz atveseļošanas un noturības plāna pieņemšanai adresētajos ieteikumos. Konkrēti, atveseļošanas un noturības plānā ir ņemti vērā valstij adresētie ieteikumi sociālajā jomā, proti, plānā ir ietverti pasākumi sociālās iekļaušanas veicināšanai, kas, paredzams, uzlabos minimālo ienākumu shēmas adekvātumu un aptvērumu, kā arī pasākumi, kuru mērķis ir turpināt nodarbinātības un sociālo pakalpojumu integrēšanu. Citi pasākumi, ar kuriem ņem vērā valstij adresētos ieteikumus, ir vērsti uz prasmju – jo īpaši digitālo prasmju – apguvi, uz to, lai uzlabotu izglītības un mūžizglītības sistēmu atbilstību darba tirgus vajadzībām, un uz veselības aprūpes pakalpojumu piedāvājuma paplašināšanu visā Bulgārijā. Šie pasākumi var palīdzēt sasniegt mērķus un līdz 2030. gadam panākt turpmāku progresu attiecībā uz Eiropas sociālo tiesību pīlāru un tā rīcības plānu. Turklāt atveseļošanas un noturības plānā ir ņemti vērā valstij adresētie ieteikumi, proti, ir paredzēts veicināt enerģētikas nozares dekarbonizāciju, palielināt vispārējo energoefektivitāti un īstenot pasākumus ilgtspējīga transporta un digitālās infrastruktūras un pakalpojumu jomā. Turklāt plānā ir ietverti tālejoši pasākumi, kuru mērķis ir uzlabot valsts pārvaldes un tiesu sistēmas efektivitāti, novērst, atklāt un izbeigt korupciju, uzlabot uzņēmējdarbības vidi, veicināt investīcijas un uzlabot pētniecības un inovācijas sistēmu. Tas arī palīdzēs palīdzēt Bulgārijai risināt bažas un apsvērumus saistībā ar tiesiskuma mehānismu. |
| --- | --- |

(20)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktu un minētās regulas V pielikuma 2.2. kritēriju atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums, ko paredzēts īstenot ar indikatīvu grafiku īstenošanai, kas jāpabeidz līdz 2026. gada 31. augustam. Tās palīdzēs atrisināt visas ekonomiskās un sociālās problēmas vai ievērojamu to ekonomisko un sociālo problēmu daļu, kuras Padome bija minējusi Bulgārijai 2019. un 2020. gada Eiropas pusgadā adresētajos ieteikumos, kā arī attiecīgā gadījumā Bulgārijai līdz atveseļošanas un noturības plāna pieņemšanai adresētajos ieteikumos. Konkrēti, atveseļošanas un noturības plānā ir ņemti vērā valstij adresētie ieteikumi sociālajā jomā, proti, plānā ir ietverti pasākumi sociālās iekļaušanas veicināšanai, kas, paredzams, uzlabos minimālo ienākumu shēmas adekvātumu un aptvērumu, kā arī pasākumi, kuru mērķis ir turpināt nodarbinātības un sociālo pakalpojumu integrēšanu. Citi pasākumi, ar kuriem ņem vērā valstij adresētos ieteikumus, ir vērsti uz prasmju – jo īpaši digitālo prasmju – apguvi, uz to, lai uzlabotu izglītības un mūžizglītības sistēmu atbilstību darba tirgus vajadzībām, un uz veselības aprūpes pakalpojumu piedāvājuma paplašināšanu visā Bulgārijā. Šie pasākumi var palīdzēt sasniegt mērķus un līdz 2030. gadam panākt turpmāku progresu attiecībā uz Eiropas sociālo tiesību pīlāru un tā rīcības plānu. Turklāt atveseļošanas un noturības plānā ir ņemti vērā valstij adresētie ieteikumi, proti, ir paredzēts veicināt enerģētikas nozares dekarbonizāciju, palielināt vispārējo energoefektivitāti un īstenot pasākumus ilgtspējīga transporta un digitālās infrastruktūras un pakalpojumu jomā. Turklāt plānā ir ietverti tālejoši pasākumi, kuru mērķis ir uzlabot valsts pārvaldes un tiesu sistēmas efektivitāti, novērst, atklāt un izbeigt korupciju, uzlabot uzņēmējdarbības vidi, veicināt investīcijas un uzlabot pētniecības un inovācijas sistēmu. Tas arī palīdzēs palīdzēt Bulgārijai risināt bažas un apsvērumus saistībā ar tiesiskuma mehānismu.

| (21) | Paredzams, ka Bulgārijas atveseļošanas un noturības plāna īstenošana sekmēs turpmāku progresu zaļās un digitālās pārkārtošanās jomā. Klimata mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi Bulgārijā atbilst 58,9 % no atveseļošanas un noturības plāna kopējā piešķīruma, savukārt digitālo mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi – 25,8 % no atveseļošanas un noturības plāna kopējā piešķīruma. Atveseļošanas un noturības plāna pilnīga īstenošana atbilstoši attiecīgajiem atskaites punktiem un mērķrādītājiem palīdzēs Bulgārijai ātri atgūties no Covid-19 krīzes radītajām sekām, vienlaikus stiprinot noturību. Vienlaikus turpmāki centieni, kuru mērķis ir pilnībā izmantot valsts nodarbinātības dienestus un sniegt integrētu nodarbinātības un sociālo atbalstu, palīdzēs mazināt prognozēto demogrāfisko pārmaiņu ietekmi un atbalstīt taisnīgu zaļo un digitālo pārkārtošanos. Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citu, ārpus atveseļošanas un noturības plāna tvēruma esošu ekonomikas un nodarbinātības politiku sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politiku programmu kopumā, joprojām ir svarīgi sistemātiski iesaistīt sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas. |
| --- | --- |

(21)

Paredzams, ka Bulgārijas atveseļošanas un noturības plāna īstenošana sekmēs turpmāku progresu zaļās un digitālās pārkārtošanās jomā. Klimata mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi Bulgārijā atbilst 58,9 % no atveseļošanas un noturības plāna kopējā piešķīruma, savukārt digitālo mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi – 25,8 % no atveseļošanas un noturības plāna kopējā piešķīruma. Atveseļošanas un noturības plāna pilnīga īstenošana atbilstoši attiecīgajiem atskaites punktiem un mērķrādītājiem palīdzēs Bulgārijai ātri atgūties no Covid-19 krīzes radītajām sekām, vienlaikus stiprinot noturību. Vienlaikus turpmāki centieni, kuru mērķis ir pilnībā izmantot valsts nodarbinātības dienestus un sniegt integrētu nodarbinātības un sociālo atbalstu, palīdzēs mazināt prognozēto demogrāfisko pārmaiņu ietekmi un atbalstīt taisnīgu zaļo un digitālo pārkārtošanos. Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citu, ārpus atveseļošanas un noturības plāna tvēruma esošu ekonomikas un nodarbinātības politiku sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politiku programmu kopumā, joprojām ir svarīgi sistemātiski iesaistīt sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas.

| (22) | Bulgārija Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/1060 (17) paredzēto partnerības nolīgumu iesniedza 2022. gada 11. maijā, bet pārējās kohēzijas politikas programmas vēl nav iesniegtas. Saskaņā ar Regulu (ES) 2021/1060 Bulgārijai ir jāņem vērā attiecīgie tai adresētie ieteikumi 2021.–2027. gada kohēzijas politikas fondu plānošanā. Tas ir priekšnoteikums no kohēzijas politikas fondiem paredzētā finansiālā atbalsta efektivitātes uzlabošanai un tā pievienotās vērtības maksimalizēšanai un vienlaikus veicina koordināciju, savstarpējo papildināmību un saskaņotību starp minētajiem kohēzijas politikas fondiem un citiem Savienības instrumentiem un fondiem. Atveseļošanas un noturības mehānisma un kohēzijas politikas programmu sekmīga īstenošana ir atkarīga arī no to šķēršļu novēršanas, kas kavē investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās un sabalansētas teritoriālās attīstības atbalstam. |
| --- | --- |

(22)

Bulgārija Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/1060 (17) paredzēto partnerības nolīgumu iesniedza 2022. gada 11. maijā, bet pārējās kohēzijas politikas programmas vēl nav iesniegtas. Saskaņā ar Regulu (ES) 2021/1060 Bulgārijai ir jāņem vērā attiecīgie tai adresētie ieteikumi 2021.–2027. gada kohēzijas politikas fondu plānošanā. Tas ir priekšnoteikums no kohēzijas politikas fondiem paredzētā finansiālā atbalsta efektivitātes uzlabošanai un tā pievienotās vērtības maksimalizēšanai un vienlaikus veicina koordināciju, savstarpējo papildināmību un saskaņotību starp minētajiem kohēzijas politikas fondiem un citiem Savienības instrumentiem un fondiem. Atveseļošanas un noturības mehānisma un kohēzijas politikas programmu sekmīga īstenošana ir atkarīga arī no to šķēršļu novēršanas, kas kavē investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās un sabalansētas teritoriālās attīstības atbalstam.

| (23) | Pamatojoties uz Savienības valstu vai to valdību vadītāju pilnvarojumu, kas formulēts Versaļas deklarācijā, ir sagatavots Komisijas priekšlikums REPowerEU plānam, kura mērķis ir pēc iespējas drīz izbeigt Savienības atkarību no fosilo degvielu importa no Krievijas. Tālab Komisija plāno dialogā ar dalībvalstīm apzināt piemērotākos projektus, investīcijas un reformas valstu, reģionālā un Savienības līmenī. Saistībā ar enerģētikas krīzi un saskaņā ar pilnvarām, ko Eiropadome piešķīra 2022. gada martā, Komisija un dalībvalstis ir izveidojušas ES Enerģētikas platformu gāzes, LNG un ūdeņraža brīvprātīgai kopīgai iegādei. Šo pasākumu mērķis ir samazināt vispārējo atkarību no fosilajām degvielām un pārorientēt fosilo degvielu importu prom no Krievijas. |
| --- | --- |

(23)

Pamatojoties uz Savienības valstu vai to valdību vadītāju pilnvarojumu, kas formulēts Versaļas deklarācijā, ir sagatavots Komisijas priekšlikums REPowerEU plānam, kura mērķis ir pēc iespējas drīz izbeigt Savienības atkarību no fosilo degvielu importa no Krievijas. Tālab Komisija plāno dialogā ar dalībvalstīm apzināt piemērotākos projektus, investīcijas un reformas valstu, reģionālā un Savienības līmenī. Saistībā ar enerģētikas krīzi un saskaņā ar pilnvarām, ko Eiropadome piešķīra 2022. gada martā, Komisija un dalībvalstis ir izveidojušas ES Enerģētikas platformu gāzes, LNG un ūdeņraža brīvprātīgai kopīgai iegādei. Šo pasākumu mērķis ir samazināt vispārējo atkarību no fosilajām degvielām un pārorientēt fosilo degvielu importu prom no Krievijas.

| (24) | Bulgārijai ir oglekļietilpīgā ekonomika Savienībā, un valsts siltumnīcefekta gāzu emisiju intensitāte ir vairāk nekā četras reizes lielāka nekā Savienības vidējais rādītājs. Pašreizējais fosilās degvielas īpatsvars Bulgārijas energoresursu struktūrā ir 61,5 %, kodolenerģijas īpatsvars ir 24 %, savukārt atjaunīgo energoresursu īpatsvars sasniedz 14,5 % (mazāk nekā Savienības vidējais atjaunīgo energoresursu īpatsvars, kas ir 19 %). Līdz 2022. gada aprīlim valsts bija ļoti atkarīga no Krievijas dabasgāzes (18). 75 % no dabasgāzes 2020. gadā tika importēti no Krievijas, kas ir vairāk nekā Savienības vidējais rādītājs (43,2 %). Tomēr dabasgāzes īpatsvars energoresursu struktūrā bija tikai 13,9 %, kas ir mazāk par Savienības vidējo rādītāju (24,4 %). Rūpniecība joprojām ir lielākais gāzes patērētājs – tās īpatsvars sasniedz 40 % (ieskaitot neenerģētiskās vajadzības), savukārt elektroenerģijas nozares īpatsvars ir samazinājies no 30 % 2010. gadā līdz 25 % 2019. gadā. Centralizētā siltumapgāde ir atkarīga no dabasgāzes, un ir tikai nelielas uzlabojumu iespējas, jo centralizētās siltumapgādes sistēmas nav iespējams aizstāt ar alternatīviem avotiem. Kaut arī atveseļošanas un noturības plānā ir aplūkots ģeotermālās enerģijas potenciāls izmantošanai apkurei, varētu paredzēt papildu investīcijas, lai atbalstītu siltumsūkņu uzstādīšanu lielā mērogā. Elektroenerģijas ražošanai no oglēm pilnībā pietiek ar vietējā lignīta ražošanu, un Bulgārija ierobežotā daudzumā importē no Krievijas ogles, kas tiek izmantotas rūpnieciskām vajadzībām (0,56 miljoni tonnu, kas atbilst 85 % no kopējā ogļu importa). No otras puses, Bulgārija ir atkarīga no Krievijas jēlnaftas (63 % no Bulgārijā izmantotās jēlnaftas importē no Krievijas (19), kas ir ievērojami vairāk nekā Savienības vidējais rādītājs, proti, 26 %), un Bulgārija importē no Krievijas 22 % savu rafinēto naftas produktu, kas ir mazāk par Savienības vidējo rādītāju (35 %). Kopumā naftas īpatsvars energoresursu struktūrā 2020. gadā bija 23,9 %, kas ir mazāk par Savienības vidējo rādītāju (32,7 %). Bulgārijas atveseļošanas un noturības plānā ir paredzēts pieņemt ceļvedi virzībā uz klimatneitralitāti. Minētajā ceļvedī ir ietverti pasākumi ogļu/lignīta izmantošanas pakāpeniskai izbeigšanai vēlākais līdz 2038. gadam, kā arī būtiskas investīcijas un reformas, kuru mērķis ir paātrināt atjaunīgo energoresursu izmantošanu, vienlaikus būs vajadzīgi turpmāki centieni, lai sasniegtu mērķus klimata un enerģētikas pārkārtošanas jomā.
  Attiecībā uz atjaunīgiem energoresursiem Bulgārija ir apņēmusies pievienot jaunu jaudu vismaz 500 MW apmērā no atjaunīgajiem enerģijas avotiem (vēja un saules enerģija) un radīt tehniskos nosacījumus, lai līdz 2026. gadam elektroenerģijas sistēmā integrētu jaudu vēl 4 MW apmērā. Turklāt plānā ir iekļauta reforma, kuras nolūks ir novērst galvenos šķēršļus atjaunīgā ūdeņraža tehnoloģiju un vērtības ķēžu attīstīšanai, kā arī investīcijas, kas paredzētas tam, lai atbalstītu izmēģinājuma projektu izstrādi atjaunīgā ūdeņraža un ilgtspējīgas biogāzes ražošanai. Ir paredzēti arī pasākumi, kuru mērķis ir palīdzēt mājsaimniecībām uzstādīt solāras ūdens sildīšanas un saules fotoelementu sistēmas. Plānā tiks arī definēta enerģētiskā nabadzība. Jāatzīmē, ka, lai Bulgārija atbilstu “Gatavi mērķrādītājam 55 %” mērķiem, būs vēl vairāk jāpalielina ieceru vērienīgums attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu un atjaunīgo energoresursu un energoefektivitātes rādītāju paaugstināšanu. |
| --- | --- |

(24)

Bulgārijai ir oglekļietilpīgā ekonomika Savienībā, un valsts siltumnīcefekta gāzu emisiju intensitāte ir vairāk nekā četras reizes lielāka nekā Savienības vidējais rādītājs. Pašreizējais fosilās degvielas īpatsvars Bulgārijas energoresursu struktūrā ir 61,5 %, kodolenerģijas īpatsvars ir 24 %, savukārt atjaunīgo energoresursu īpatsvars sasniedz 14,5 % (mazāk nekā Savienības vidējais atjaunīgo energoresursu īpatsvars, kas ir 19 %). Līdz 2022. gada aprīlim valsts bija ļoti atkarīga no Krievijas dabasgāzes (18). 75 % no dabasgāzes 2020. gadā tika importēti no Krievijas, kas ir vairāk nekā Savienības vidējais rādītājs (43,2 %). Tomēr dabasgāzes īpatsvars energoresursu struktūrā bija tikai 13,9 %, kas ir mazāk par Savienības vidējo rādītāju (24,4 %). Rūpniecība joprojām ir lielākais gāzes patērētājs – tās īpatsvars sasniedz 40 % (ieskaitot neenerģētiskās vajadzības), savukārt elektroenerģijas nozares īpatsvars ir samazinājies no 30 % 2010. gadā līdz 25 % 2019. gadā. Centralizētā siltumapgāde ir atkarīga no dabasgāzes, un ir tikai nelielas uzlabojumu iespējas, jo centralizētās siltumapgādes sistēmas nav iespējams aizstāt ar alternatīviem avotiem. Kaut arī atveseļošanas un noturības plānā ir aplūkots ģeotermālās enerģijas potenciāls izmantošanai apkurei, varētu paredzēt papildu investīcijas, lai atbalstītu siltumsūkņu uzstādīšanu lielā mērogā. Elektroenerģijas ražošanai no oglēm pilnībā pietiek ar vietējā lignīta ražošanu, un Bulgārija ierobežotā daudzumā importē no Krievijas ogles, kas tiek izmantotas rūpnieciskām vajadzībām (0,56 miljoni tonnu, kas atbilst 85 % no kopējā ogļu importa). No otras puses, Bulgārija ir atkarīga no Krievijas jēlnaftas (63 % no Bulgārijā izmantotās jēlnaftas importē no Krievijas (19), kas ir ievērojami vairāk nekā Savienības vidējais rādītājs, proti, 26 %), un Bulgārija importē no Krievijas 22 % savu rafinēto naftas produktu, kas ir mazāk par Savienības vidējo rādītāju (35 %). Kopumā naftas īpatsvars energoresursu struktūrā 2020. gadā bija 23,9 %, kas ir mazāk par Savienības vidējo rādītāju (32,7 %). Bulgārijas atveseļošanas un noturības plānā ir paredzēts pieņemt ceļvedi virzībā uz klimatneitralitāti. Minētajā ceļvedī ir ietverti pasākumi ogļu/lignīta izmantošanas pakāpeniskai izbeigšanai vēlākais līdz 2038. gadam, kā arī būtiskas investīcijas un reformas, kuru mērķis ir paātrināt atjaunīgo energoresursu izmantošanu, vienlaikus būs vajadzīgi turpmāki centieni, lai sasniegtu mērķus klimata un enerģētikas pārkārtošanas jomā.

Attiecībā uz atjaunīgiem energoresursiem Bulgārija ir apņēmusies pievienot jaunu jaudu vismaz 500 MW apmērā no atjaunīgajiem enerģijas avotiem (vēja un saules enerģija) un radīt tehniskos nosacījumus, lai līdz 2026. gadam elektroenerģijas sistēmā integrētu jaudu vēl 4 MW apmērā. Turklāt plānā ir iekļauta reforma, kuras nolūks ir novērst galvenos šķēršļus atjaunīgā ūdeņraža tehnoloģiju un vērtības ķēžu attīstīšanai, kā arī investīcijas, kas paredzētas tam, lai atbalstītu izmēģinājuma projektu izstrādi atjaunīgā ūdeņraža un ilgtspējīgas biogāzes ražošanai. Ir paredzēti arī pasākumi, kuru mērķis ir palīdzēt mājsaimniecībām uzstādīt solāras ūdens sildīšanas un saules fotoelementu sistēmas. Plānā tiks arī definēta enerģētiskā nabadzība. Jāatzīmē, ka, lai Bulgārija atbilstu “Gatavi mērķrādītājam 55 %” mērķiem, būs vēl vairāk jāpalielina ieceru vērienīgums attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu un atjaunīgo energoresursu un energoefektivitātes rādītāju paaugstināšanu.

| (25) | Vienlaikus Bulgārijas atveseļošanas un noturības plānā ir paredzētas investīcijas vairāk nekā 1 miljarda euro apmērā energoefektivitātes pasākumos, kas vērsti uz publisko un privāto ēku fondu. Minētos pasākumus papildina reformas, kuru mērķis ir novērst šķēršļus investīcijām energoefektivitātē un samazināt ar renovāciju saistīto administratīvo slogu. Tomēr Bulgārijai būtu jācenšas vēl vairāk samazināt enerģijas patēriņu un atkarību no fosilās degvielas, lai sasniegtu savus mērķus saskaņā ar Bulgārijas ilgtermiņa stratēģiju ēku fonda renovācijai. Šo pasākumu varētu atbalstīt ar 2023. gadā izveidojamo valsts dekarbonizācijas fondu. Vienlaikus Bulgārijai jānodrošina energotīklu starpsavienojumi ar pietiekamu jaudu, tostarp ar kaimiņvalstīm. Pabeidzot pašreizējās investīcijas, Bulgārija var izmantot vienotā tirgus sniegtās priekšrocības, nodrošināt apgādes drošību un paātrināt gāzes piegādes maršrutu diversifikāciju. Tiek ieteikts, ka jaunai, ar gāzi saistītai infrastruktūrai iespēju robežās būtu jāatbilst nākotnes prasībām, lai ilgtermiņā veicinātu šīs infrastruktūras ilgtspēju, kas panākams, nākotnē pārorientējot to uz ilgtspējīgām degvielām. |
| --- | --- |

(25)

Vienlaikus Bulgārijas atveseļošanas un noturības plānā ir paredzētas investīcijas vairāk nekā 1 miljarda euro apmērā energoefektivitātes pasākumos, kas vērsti uz publisko un privāto ēku fondu. Minētos pasākumus papildina reformas, kuru mērķis ir novērst šķēršļus investīcijām energoefektivitātē un samazināt ar renovāciju saistīto administratīvo slogu. Tomēr Bulgārijai būtu jācenšas vēl vairāk samazināt enerģijas patēriņu un atkarību no fosilās degvielas, lai sasniegtu savus mērķus saskaņā ar Bulgārijas ilgtermiņa stratēģiju ēku fonda renovācijai. Šo pasākumu varētu atbalstīt ar 2023. gadā izveidojamo valsts dekarbonizācijas fondu. Vienlaikus Bulgārijai jānodrošina energotīklu starpsavienojumi ar pietiekamu jaudu, tostarp ar kaimiņvalstīm. Pabeidzot pašreizējās investīcijas, Bulgārija var izmantot vienotā tirgus sniegtās priekšrocības, nodrošināt apgādes drošību un paātrināt gāzes piegādes maršrutu diversifikāciju. Tiek ieteikts, ka jaunai, ar gāzi saistītai infrastruktūrai iespēju robežās būtu jāatbilst nākotnes prasībām, lai ilgtermiņā veicinātu šīs infrastruktūras ilgtspēju, kas panākams, nākotnē pārorientējot to uz ilgtspējīgām degvielām.

| (26) | Paātrināta pārkārtošanās uz klimatneitralitāti un atteikšanās no fosilajām degvielām vairākās nozarēs radīs ievērojamas pārstrukturēšanas izmaksas, taču, lai mazinātu pārkārtošanās sociālekonomisko ietekmi vissmagāk skartajos reģionos, Bulgārija var kohēzijas politikas ietvaros izmantot Taisnīgas pārkārtošanās mehānismu. Turklāt, lai uzlabotu nodarbinātības iespējas un stiprinātu sociālo kohēziju, Bulgārija var izmantot Eiropas Sociālo fondu Plus, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1057 (20). |
| --- | --- |

(26)

Paātrināta pārkārtošanās uz klimatneitralitāti un atteikšanās no fosilajām degvielām vairākās nozarēs radīs ievērojamas pārstrukturēšanas izmaksas, taču, lai mazinātu pārkārtošanās sociālekonomisko ietekmi vissmagāk skartajos reģionos, Bulgārija var kohēzijas politikas ietvaros izmantot Taisnīgas pārkārtošanās mehānismu. Turklāt, lai uzlabotu nodarbinātības iespējas un stiprinātu sociālo kohēziju, Bulgārija var izmantot Eiropas Sociālo fondu Plus, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1057 (20).

| (27) | Padome ir izskatījusi 2022. gada konverģences programmu, ņemot vērā Komisijas veikto novērtējumu, un tās atzinums (21) ir atspoguļots 1. ieteikumā. |
| --- | --- |

(27)

Padome ir izskatījusi 2022. gada konverģences programmu, ņemot vērā Komisijas veikto novērtējumu, un tās atzinums (21) ir atspoguļots 1. ieteikumā.

| (28) | 2020. gada 10. jūlijā Bulgārijas leva tika iekļauta Eiropas Valūtas kursa mehānismā II (VKM II), tādējādi sagatavojoties euro ieviešanas procesam. Lai saglabātu ekonomikas un finanšu stabilitāti un panāktu augstu ilgtspējīgas ekonomiskās konverģences līmeni, Bulgārijas iestādes ir apņēmušās īstenot konkrētus politikas pasākumus, kuru mērķis ir nodrošināt nebanku finanšu sektora ilgtspēju un stiprināt valsts uzņēmumu pārvaldību, kā arī maksātnespējas un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas regulējumu. Bulgārijas progress euro ieviešanas prasību izpildē tiks novērtēts Eiropas Komisijas un Eiropas Centrālās bankas 2022. gada konverģences ziņojumos, |
| --- | --- |

(28)

2020. gada 10. jūlijā Bulgārijas leva tika iekļauta Eiropas Valūtas kursa mehānismā II (VKM II), tādējādi sagatavojoties euro ieviešanas procesam. Lai saglabātu ekonomikas un finanšu stabilitāti un panāktu augstu ilgtspējīgas ekonomiskās konverģences līmeni, Bulgārijas iestādes ir apņēmušās īstenot konkrētus politikas pasākumus, kuru mērķis ir nodrošināt nebanku finanšu sektora ilgtspēju un stiprināt valsts uzņēmumu pārvaldību, kā arī maksātnespējas un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas regulējumu. Bulgārijas progress euro ieviešanas prasību izpildē tiks novērtēts Eiropas Komisijas un Eiropas Centrālās bankas 2022. gada konverģences ziņojumos,

AR ŠO IESAKA Bulgārijai 2022. un 2023. gadā rīkoties šādi.

1.

Nodrošināt, ka 2023. gadā valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums atbilst kopumā neitrālai politikas nostājai, ņemot vērā to, ka turpinās pagaidu un mērķorientēta atbalsta sniegšana pret energocenu kāpumu visneaizsargātākajām mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kā arī personām, kas bēg no Ukrainas. Būt gatavai kārtējos izdevumus pielāgot mainīgajai situācijai. Palielināt publiskās investīcijas, kas sekmēs zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, ņemot vērā REPowerEU iniciatīvu, tostarp, izmantojot Atveseļošanas un noturības mehānismu un citus Savienības fondus.. Laikposmā pēc 2023. gada īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli.

2.

Turpināt atveseļošanas un noturības plāna īstenošanu, ievērojot Padomes 2022. gada 4. maija īstenošanas lēmumā iekļautos atskaites punktus un mērķrādītājus. Iesniegt 2021.–2027. gada kohēzijas politikas plānošanas dokumentus, lai būtu iespējams noslēgt sarunas ar Komisiju un pēc tam sākt to īstenošanu.

3.

Samazināt vispārējo atkarību no fosilajām degvielām un fosilo degvielu importa, paātrinot atjaunīgo energoresursu apguvi, un diversificēt gāzes piegādes avotus un maršrutus, pavairojot starpsavienojumus ar kaimiņvalstīm. Pastiprināt centienus samazināt enerģijas pieprasījumu, palielinot energoefektivitāti rūpniecībā un privāto un publisko ēku fondā. Veicināt jaunus ilgtspējīgus risinājumus centralizētajā siltumapgādē.

Briselē, 2022. gada 12. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

Z. STANJURA

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2021. gada 12. februāris), ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (OV L 57, 18.2.2021., 17. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.).

3

(4)  Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2022/382 (2022. gada 4. marts), ar ko Direktīvas 2001/55/EK 5. panta nozīmē konstatē no Ukrainas pārvietoto personu masveida pieplūduma esamību un nosaka pagaidu aizsardzības ieviešanu (OV L 71, 4.3.2022., 1. lpp.).

4

(5)  Padomes Direktīva 2001/55/EK (2001. gada 20. jūlijs) par obligātajiem standartiem, lai pārvietoto personu masveida pieplūduma gadījumā sniegtu tām pagaidu aizsardzību, un par pasākumiem, lai līdzsvarotu dalībvalstu pūliņus, uzņemot šādas personas un uzņemoties ar to saistītās sekas (OV L 212, 7.8.2001., 12. lpp.).

5

(6)  Padomes Ieteikums (2021. gada 18. jūnijs), ar ko sniedz Padomes atzinumu par Bulgārijas 2021. gada konverģences programmu (OV C 304, 29.7.2021., 6. lpp.).

6

(7)  Aplēses par fiskālo nostāju un tās komponentiem šajā ieteikumā ir Komisijas aplēses, kas balstītas uz pieņēmumiem, kuri ir Komisijas 2022. gada pavasara prognozes pamatā. Komisijas vidēja termiņa potenciālās izaugsmes aplēsēs nav iekļauta to reformu pozitīvā ietekme, kas paredzētas atveseļošanas un noturības plānā un var paātrināt potenciālo izaugsmi.

7

(8)  Nefinansē no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām vai citiem Savienības fondiem.

8

(9)  ST 8091/2022; ST 8091/2022 ADD 1.

9

(10)  Padomes Ieteikums (2020. gada 20. jūlijs) par Bulgārijas 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Bulgārijas 2020. gada konverģences programmu (OV C 282, 26.8.2020., 8. lpp.).

10

(11)  Šie skaitļi atspoguļo kopš 2021. gada rudens veikto pasākumu gada budžeta izmaksu līmeni, ietverot kārtējos ieņēmumus un izdevumus, kā arī – attiecīgā gadījumā – kapitālizdevumu pasākumus.

11

(12)  Tiek pieņemts, ka kopējais no Ukrainas uz Savienību pārvietoto personu skaits līdz 2022. gada beigām pakāpeniski sasniegs 6 miljonus, un viņu ģeogrāfiskais sadalījums tiek lēsts, pamatojoties uz esošās diasporas lielumu, uzņemošās dalībvalsts iedzīvotāju skaita relatīvo apmēru un no Ukrainas pārvietoto personu faktisko sadalījumu visā Savienībā, kāds tas bija 2022. gada martā. Budžeta izmaksas uz vienu personu aplēstas, balstoties uz Komisijas Kopīgā pētniecības centra mikrosimulācijas modeli Euromod, ņemot vērā gan naudas pārvedumus, uz kuriem šie cilvēki var būt tiesīgi, gan pabalstus natūrā, piemēram, izglītību un veselības aprūpi.

12

Euromod

(13)  Negatīvs rādītājs nozīmē, ka primāro izdevumu pieaugums pārsniedz ekonomikas izaugsmi vidējā termiņā, un liecina par ekspansīvu fiskālo politiku.

13

(14)  Tiek prognozēts, ka citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem būs bremzējoša ietekme, kas atbilst 0,1 procentpunktam no IKP.

14

(15)  Negatīvs rādītājs nozīmē, ka primāro izdevumu pieaugums pārsniedz ekonomikas izaugsmi vidējā termiņā, un liecina par ekspansīvu fiskālo politiku.

15

(16)  Tiek prognozēts, ka citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem būs neitrāla ietekme, kas atbilst 0,0 procentpunktiem no IKP.

16

(17)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1060 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai (OV L 231, 30.6.2021., 159. lpp.).

17

(18)  No 2022. gada aprīļa pēc tam, kad vienpusēji tika apturēta gāzes piegāde no “Gazprom”, Bulgārija vairs nesaņem gāzes piegādes no Krievijas.

18

Gazprom

(19)  Kā atsauce uz Bulgārijas importa datiem ir izmantoti Eurostat 2019. gada dati. 2020. gada importa dati nav informatīvi, jo lieli importētās jēlnaftas daudzumi tika klasificēti kā imports no “nenorādītiem” tirdzniecības partneriem. ES vidējais rādītājs attiecas uz Krievijas importa īpatsvaru kopējā ES 27 valstu importā no trešām valstīm, attiecīgi jēlnaftai un rafinētiem naftas produktiem.

19

(20)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1057 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko izveido Eiropas Sociālo fondu Plus (ESF+) un atceļ Regulu (ES) Nr. 1296/2013 (OV L 231, 30.6.2021., 21. lpp.).

20

(21)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 9. panta 2. punktu.

21

---

| 1.9.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 334/19 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 334/19

---

PADOMES IETEIKUMS

(2022. gada 12. jūlijs)

par Čehijas 2022. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Čehijas 2022. gada konverģences programmu

(2022/C 334/03)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2), ar ko tika izveidots Atveseļošanas un noturības mehānisms, stājās spēkā 2021. gada 19. februārī. Atveseļošanas un noturības mehānisms nodrošina finansiālu atbalstu reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot Savienības finansētu fiskālo stimulu. Tas sekmē ekonomikas atveseļošanu un ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, jo īpaši zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai, līdztekus stiprinot dalībvalstu tautsaimniecību noturību un potenciālo izaugsmi. Vidējā termiņā un ilgtermiņā tas palīdz arī stiprināt publisko finanšu ilgtspēju un sekmēt izaugsmi un darbvietu radīšanu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktu 2022. gada jūnijā tiks atjaunināta katrai dalībvalstij paredzētā maksimālā finanšu iemaksa no Atveseļošanas un noturības mehānisma. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2), ar ko tika izveidots Atveseļošanas un noturības mehānisms, stājās spēkā 2021. gada 19. februārī. Atveseļošanas un noturības mehānisms nodrošina finansiālu atbalstu reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot Savienības finansētu fiskālo stimulu. Tas sekmē ekonomikas atveseļošanu un ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, jo īpaši zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai, līdztekus stiprinot dalībvalstu tautsaimniecību noturību un potenciālo izaugsmi. Vidējā termiņā un ilgtermiņā tas palīdz arī stiprināt publisko finanšu ilgtspēju un sekmēt izaugsmi un darbvietu radīšanu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktu 2022. gada jūnijā tiks atjaunināta katrai dalībvalstij paredzētā maksimālā finanšu iemaksa no Atveseļošanas un noturības mehānisma.

| (2) | Komisija 2021. gada 24. novembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2022. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Pētījumā bija pienācīgi ņemta vērā 2021. gada 7. maijā parakstītā Portu sociālā samita apņemšanās turpināt īstenot Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija izsludināja 2017. gada 17. novembrī. Eiropadome 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījuma prioritātes apstiprināja 2022. gada 25. martā. Komisija 2021. gada 24. novembrī uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1176/2011 (3) pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Čehija nebija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām būs nepieciešams padziļināts pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī priekšlikumu attiecībā uz 2022. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, kurā analizēta nodarbinātības pamatnostādņu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana. Padome vienoto nodarbinātības ziņojumu pieņēma 2022. gada 14. martā. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2021. gada 24. novembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2022. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Pētījumā bija pienācīgi ņemta vērā 2021. gada 7. maijā parakstītā Portu sociālā samita apņemšanās turpināt īstenot Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija izsludināja 2017. gada 17. novembrī. Eiropadome 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījuma prioritātes apstiprināja 2022. gada 25. martā. Komisija 2021. gada 24. novembrī uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1176/2011 (3) pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Čehija nebija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām būs nepieciešams padziļināts pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī priekšlikumu attiecībā uz 2022. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, kurā analizēta nodarbinātības pamatnostādņu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana. Padome vienoto nodarbinātības ziņojumu pieņēma 2022. gada 14. martā.

| (3) | Krievijas iebrukums Ukrainā globālās pandēmijas izskaņā ir būtiski mainījis ģeopolitisko un ekonomisko kontekstu. Iebrukuma ietekme uz dalībvalstu tautsaimniecībām izpaužas, inter alia, kā augstākas enerģijas, pārtikas un izejvielu cenas un vājākas izaugsmes izredzes. Enerģijas cenu pieaugums īpaši smagi skar visneaizsargātākās mājsaimniecības, kuras ir nonākušas enerģētiskajā nabadzībā vai kurām tā draud, kā arī uzņēmumus, kurus visvairāk negatīvi ietekmē enerģijas cenu pieaugums. Turklāt Savienībā ierodas nepieredzēti daudz cilvēku, kuri bēg no Ukrainas. Krievijas agresijas kara radītās ekonomiskās sekas ir asimetriski ietekmējušas dalībvalstis. Šajā sakarā 2022. gada 4. martā ar Padomes Īstenošanas lēmumu (ES) 2022/382 (4) pirmo reizi tika piemērota Padomes Direktīva 2001/55/EK (5), pārvietotajām personām no Ukrainas piešķirot likumīgas uzturēšanās tiesības Savienībā, kā arī piekļuvi izglītībai un apmācībai, darba tirgum, veselības aprūpei, mājoklim un sociālajai palīdzībai. Čehijai tiek darīts pieejams ārkārtas atbalsts, izmantojot kohēzijas rīcību bēgļu atbalstam Eiropā (CARE) un papildu priekšfinansējumu no Atveseļošanas palīdzības kohēzijai un Eiropas teritorijām (REACT-EU), lai steidzami apmierinātu ar uzņemšanu un integrāciju saistītās vajadzības cilvēkiem, kuri bēg no Ukrainas. |
| --- | --- |

(3)

Krievijas iebrukums Ukrainā globālās pandēmijas izskaņā ir būtiski mainījis ģeopolitisko un ekonomisko kontekstu. Iebrukuma ietekme uz dalībvalstu tautsaimniecībām izpaužas, inter alia, kā augstākas enerģijas, pārtikas un izejvielu cenas un vājākas izaugsmes izredzes. Enerģijas cenu pieaugums īpaši smagi skar visneaizsargātākās mājsaimniecības, kuras ir nonākušas enerģētiskajā nabadzībā vai kurām tā draud, kā arī uzņēmumus, kurus visvairāk negatīvi ietekmē enerģijas cenu pieaugums. Turklāt Savienībā ierodas nepieredzēti daudz cilvēku, kuri bēg no Ukrainas. Krievijas agresijas kara radītās ekonomiskās sekas ir asimetriski ietekmējušas dalībvalstis. Šajā sakarā 2022. gada 4. martā ar Padomes Īstenošanas lēmumu (ES) 2022/382 (4) pirmo reizi tika piemērota Padomes Direktīva 2001/55/EK (5), pārvietotajām personām no Ukrainas piešķirot likumīgas uzturēšanās tiesības Savienībā, kā arī piekļuvi izglītībai un apmācībai, darba tirgum, veselības aprūpei, mājoklim un sociālajai palīdzībai. Čehijai tiek darīts pieejams ārkārtas atbalsts, izmantojot kohēzijas rīcību bēgļu atbalstam Eiropā (CARE) un papildu priekšfinansējumu no Atveseļošanas palīdzības kohēzijai un Eiropas teritorijām (REACT-EU), lai steidzami apmierinātu ar uzņemšanu un integrāciju saistītās vajadzības cilvēkiem, kuri bēg no Ukrainas.

| (4) | Ievērojot strauji mainīgo ekonomisko un ģeopolitisko situāciju, 2022. gada Eiropas pusgadā atsāksies ekonomikas un nodarbinātības politikas vispusīga koordinācija, kura līdztekus tiks pielāgota, ņemot vērā ar Atveseļošanas un noturības mehānisma īstenošanu saistītās prasības, kā skaidrots 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā. Lai īstenotu Eiropas pusgada politikas prioritātes, ir svarīgi īstenot pieņemtos atveseļošanas un noturības plānus, jo ar šiem plāniem paredzēts īstenot visus 2019. un 2020. gada Eiropas pusgada ciklos sniegtos konkrētām valstīm adresētos ieteikumus vai to būtisku daļu. Atveseļošanas un noturības plānu pārskatīšanā, atjaunināšanā vai grozīšanā saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14., 18. un 21. pantu, papildus citiem konkrētām valstīm adresētajiem ieteikumiem, kas sniegti līdz šādu pārskatītu, atjauninātu vai grozītu atveseļošanas un noturības plānu iesniegšanas dienai, joprojām vienlīdz aktuāli ir arī 2019. un 2020. gadā konkrētām valstīm adresētie ieteikumi. |
| --- | --- |

(4)

Ievērojot strauji mainīgo ekonomisko un ģeopolitisko situāciju, 2022. gada Eiropas pusgadā atsāksies ekonomikas un nodarbinātības politikas vispusīga koordinācija, kura līdztekus tiks pielāgota, ņemot vērā ar Atveseļošanas un noturības mehānisma īstenošanu saistītās prasības, kā skaidrots 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā. Lai īstenotu Eiropas pusgada politikas prioritātes, ir svarīgi īstenot pieņemtos atveseļošanas un noturības plānus, jo ar šiem plāniem paredzēts īstenot visus 2019. un 2020. gada Eiropas pusgada ciklos sniegtos konkrētām valstīm adresētos ieteikumus vai to būtisku daļu. Atveseļošanas un noturības plānu pārskatīšanā, atjaunināšanā vai grozīšanā saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14., 18. un 21. pantu, papildus citiem konkrētām valstīm adresētajiem ieteikumiem, kas sniegti līdz šādu pārskatītu, atjauninātu vai grozītu atveseļošanas un noturības plānu iesniegšanas dienai, joprojām vienlīdz aktuāli ir arī 2019. un 2020. gadā konkrētām valstīm adresētie ieteikumi.

| (5) | Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējā izņēmuma klauzula darbojas kopš 2020. gada marta. Komisija savā 2021. gada 3. marta paziņojumā “Apritējis gads kopš Covid-19 uzliesmojuma: fiskālās politikas atbildes pasākumi” pauda viedokli, ka lēmums par vispārējās izņēmuma klauzulas deaktivēšanu vai turpmāku piemērošanu būtu jāpieņem vispārēja ekonomikas stāvokļa novērtējuma ietvaros, kurā būtisks kvantitatīvais kritērijs ir ekonomiskās aktivitātes līmenis Savienībā vai eurozonā salīdzinājumā ar pirmskrīzes līmeni (2019. gada beigās). Paaugstināta nenoteiktība un spēcīgi lejupvērsti riski, kas skar ekonomikas perspektīvu saistībā ar karu Eiropā, nepieredzēts enerģijas cenu kāpums un ieilguši piegādes ķēdes darbības traucējumi rada apstākļus, kuru dēļ ir attaisnojami Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas darbību pagarināt arī attiecībā uz 2023. gadu. |
| --- | --- |

(5)

Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējā izņēmuma klauzula darbojas kopš 2020. gada marta. Komisija savā 2021. gada 3. marta paziņojumā “Apritējis gads kopš Covid-19 uzliesmojuma: fiskālās politikas atbildes pasākumi” pauda viedokli, ka lēmums par vispārējās izņēmuma klauzulas deaktivēšanu vai turpmāku piemērošanu būtu jāpieņem vispārēja ekonomikas stāvokļa novērtējuma ietvaros, kurā būtisks kvantitatīvais kritērijs ir ekonomiskās aktivitātes līmenis Savienībā vai eurozonā salīdzinājumā ar pirmskrīzes līmeni (2019. gada beigās). Paaugstināta nenoteiktība un spēcīgi lejupvērsti riski, kas skar ekonomikas perspektīvu saistībā ar karu Eiropā, nepieredzēts enerģijas cenu kāpums un ieilguši piegādes ķēdes darbības traucējumi rada apstākļus, kuru dēļ ir attaisnojami Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas darbību pagarināt arī attiecībā uz 2023. gadu.

| (6) | Ievērojot pieeju, kas izklāstīta Padomes 2021. gada 18. jūnija ieteikumā (6), ar ko sniedz Padomes atzinumu par Čehijas 2021. gada konverģences programmu, vispārējo fiskālo nostāju pašlaik vislabāk var izmērīt kā izmaiņas primārajos izdevumos (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus), bet ietverot no Atveseļošanas un noturības mehānisma un citu Savienības fondu neatmaksājamā atbalsta (dotācijām) finansētos izdevumus, attiecībā pret vidēja termiņa potenciālo izaugsmi (7). Papildus atzinumam par vispārējo fiskālo nostāju, novērtējot, vai valsts fiskālā politika ir piesardzīga un vai tās struktūra spēs nodrošināt ilgtspējīgu atveseļošanu, kas būtu saskanīga ar zaļo un digitālo pārkārtošanos, uzmanība tiek pievērsta arī valsts finansētajiem (8) primārajiem kārtējiem izdevumiem (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus) un investīcijām. |
| --- | --- |

(6)

Ievērojot pieeju, kas izklāstīta Padomes 2021. gada 18. jūnija ieteikumā (6), ar ko sniedz Padomes atzinumu par Čehijas 2021. gada konverģences programmu, vispārējo fiskālo nostāju pašlaik vislabāk var izmērīt kā izmaiņas primārajos izdevumos (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus), bet ietverot no Atveseļošanas un noturības mehānisma un citu Savienības fondu neatmaksājamā atbalsta (dotācijām) finansētos izdevumus, attiecībā pret vidēja termiņa potenciālo izaugsmi (7). Papildus atzinumam par vispārējo fiskālo nostāju, novērtējot, vai valsts fiskālā politika ir piesardzīga un vai tās struktūra spēs nodrošināt ilgtspējīgu atveseļošanu, kas būtu saskanīga ar zaļo un digitālo pārkārtošanos, uzmanība tiek pievērsta arī valsts finansētajiem (8) primārajiem kārtējiem izdevumiem (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus) un investīcijām.

| (7) | Komisija 2022. gada 2. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas plašas norādes par fiskālo politiku 2023. gadā (“fiskālās norādes”) un kura mērķis ir atbalstīt dalībvalstu stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanu un tādējādi stiprināt politikas koordināciju. Pamatojoties uz 2022. gada ziemas prognozes makroekonomisko perspektīvu, Komisija atzīmēja, ka piemērota šķistu pāreja no kopējās atbalstošās fiskālās nostājas 2020.–2022. gadā uz kopumā neitrālu kopējo fiskālo nostāju 2023. gadā, vienlaikus saglabājot gatavību reaģēt uz mainīgo ekonomisko situāciju. Komisija paziņoja, ka fiskālie ieteikumi 2023. gadam arī turpmāk būtu jādiferencē starp dalībvalstīm un tajos būtu jāņem vērā iespējamā pārrobežu blakusietekme. Komisija aicināja dalībvalstis atspoguļot norādes savās stabilitātes un konverģences programmās. Komisija apņēmās cieši uzraudzīt ekonomikas norises un pielāgot savas politikas norādes pēc vajadzības un ne vēlāk kā savā Eiropas pusgada pavasara paketē, kas sagatavota 2022. gada maija beigās. |
| --- | --- |

(7)

Komisija 2022. gada 2. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas plašas norādes par fiskālo politiku 2023. gadā (“fiskālās norādes”) un kura mērķis ir atbalstīt dalībvalstu stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanu un tādējādi stiprināt politikas koordināciju. Pamatojoties uz 2022. gada ziemas prognozes makroekonomisko perspektīvu, Komisija atzīmēja, ka piemērota šķistu pāreja no kopējās atbalstošās fiskālās nostājas 2020.–2022. gadā uz kopumā neitrālu kopējo fiskālo nostāju 2023. gadā, vienlaikus saglabājot gatavību reaģēt uz mainīgo ekonomisko situāciju. Komisija paziņoja, ka fiskālie ieteikumi 2023. gadam arī turpmāk būtu jādiferencē starp dalībvalstīm un tajos būtu jāņem vērā iespējamā pārrobežu blakusietekme. Komisija aicināja dalībvalstis atspoguļot norādes savās stabilitātes un konverģences programmās. Komisija apņēmās cieši uzraudzīt ekonomikas norises un pielāgot savas politikas norādes pēc vajadzības un ne vēlāk kā savā Eiropas pusgada pavasara paketē, kas sagatavota 2022. gada maija beigās.

| (8) | Attiecībā uz fiskālajām norādēm fiskālajos ieteikumos 2023. gadam ir ņemta vērā ekonomikas perspektīvas pasliktināšanās, paaugstinātā nenoteiktība un papildu lejupvērstie riski, kā arī augstāka inflācija salīdzinājumā ar Komisijas 2022. gada ziemas prognozi. Ņemot vērā šos apsvērumus, fiskālajai reakcijai ir jāpalielina publiskās investīcijas, kas sekmēs zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, un jāsaglabā visneaizsargātāko mājsaimniecību pirktspēja, lai mīkstinātu enerģijas cenu kāpuma ietekmi un palīdzētu ierobežot inflācijas otrreizējās ietekmes spiedienu, izmantojot mērķtiecīgus un pagaidu pasākumus. Fiskālajai politikai arī turpmāk jābūt dinamiskai, lai pielāgotos strauji mainīgajiem apstākļiem, tostarp izaicinājumiem, kuri attiecībā uz aizsardzību un drošību izriet no Krievijas agresijas kara pret Ukrainu, un dalībvalstīs tā ir jādiferencē atbilstīgi to fiskālajam un ekonomiskajam stāvoklim, tostarp ņemot vērā krīzes ietekmi uz tām un pārvietoto personu pieplūdumu no Ukrainas. |
| --- | --- |

(8)

Attiecībā uz fiskālajām norādēm fiskālajos ieteikumos 2023. gadam ir ņemta vērā ekonomikas perspektīvas pasliktināšanās, paaugstinātā nenoteiktība un papildu lejupvērstie riski, kā arī augstāka inflācija salīdzinājumā ar Komisijas 2022. gada ziemas prognozi. Ņemot vērā šos apsvērumus, fiskālajai reakcijai ir jāpalielina publiskās investīcijas, kas sekmēs zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, un jāsaglabā visneaizsargātāko mājsaimniecību pirktspēja, lai mīkstinātu enerģijas cenu kāpuma ietekmi un palīdzētu ierobežot inflācijas otrreizējās ietekmes spiedienu, izmantojot mērķtiecīgus un pagaidu pasākumus. Fiskālajai politikai arī turpmāk jābūt dinamiskai, lai pielāgotos strauji mainīgajiem apstākļiem, tostarp izaicinājumiem, kuri attiecībā uz aizsardzību un drošību izriet no Krievijas agresijas kara pret Ukrainu, un dalībvalstīs tā ir jādiferencē atbilstīgi to fiskālajam un ekonomiskajam stāvoklim, tostarp ņemot vērā krīzes ietekmi uz tām un pārvietoto personu pieplūdumu no Ukrainas.

| (9) | Čehija savu atveseļošanas un noturības plānu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai 2021. gada 1. jūnijā. Komisija atbilstoši Regulas (ES) 2021/241 19. pantam novērtēja atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu, ņemot vērā minētās regulas V pielikumā izklāstītās novērtēšanas vadlīnijas. Padome 2021. gada 13. jūlijā pieņēma Īstenošanas lēmumu par Čehijas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu (9). Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu, ar ko atzīst, ka Čehija ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu. |
| --- | --- |

(9)

Čehija savu atveseļošanas un noturības plānu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai 2021. gada 1. jūnijā. Komisija atbilstoši Regulas (ES) 2021/241 19. pantam novērtēja atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu, ņemot vērā minētās regulas V pielikumā izklāstītās novērtēšanas vadlīnijas. Padome 2021. gada 13. jūlijā pieņēma Īstenošanas lēmumu par Čehijas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu (9). Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu, ar ko atzīst, ka Čehija ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu.

| (10) | Čehija savu 2022. gada valsts reformu programmu iesniedza 2022. gada 28. aprīlī un savu 2022. gada konverģences programmu 2022. gada 11. maijā, pēc Regulas (EK) Nr. 1466/97 8. pantā noteiktā termiņa. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. Kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 27. pantā, 2022. gada valsts reformu programma atspoguļo arī Čehijas pienākumu divreiz gadā ziņot par panākto progresu atveseļošanas un noturības plāna īstenošanā. |
| --- | --- |

(10)

Čehija savu 2022. gada valsts reformu programmu iesniedza 2022. gada 28. aprīlī un savu 2022. gada konverģences programmu 2022. gada 11. maijā, pēc Regulas (EK) Nr. 1466/97 8. pantā noteiktā termiņa. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. Kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 27. pantā, 2022. gada valsts reformu programma atspoguļo arī Čehijas pienākumu divreiz gadā ziņot par panākto progresu atveseļošanas un noturības plāna īstenošanā.

| (11) | Komisija 2022. gada ziņojumu par Čehiju publicēja 2022. gada 23. maijā. Tajā novērtēts, kā Čehija ir īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019., 2020. un 2021. gadā, un uz atveseļošanas un noturības rezultātu pārskata pamata bija aplūkots, kā Čehija īsteno atveseļošanas un noturības plānu. Balstoties uz minēto analīzi, ziņojumā par valsti bija norādīti trūkumi attiecībā uz tādu problēmjautājumu risināšanu, kuri nav ietverti vai ir tikai daļēji ietverti atveseļošanas un noturības plānā, kā arī jauni un nupat iezīmējušies problēmjautājumi, tostarp sakarā ar Krievijas iebrukumu Ukrainā. Tajā bija arī novērtēts Čehijas progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un Savienības pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā. |
| --- | --- |

(11)

Komisija 2022. gada ziņojumu par Čehiju publicēja 2022. gada 23. maijā. Tajā novērtēts, kā Čehija ir īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019., 2020. un 2021. gadā, un uz atveseļošanas un noturības rezultātu pārskata pamata bija aplūkots, kā Čehija īsteno atveseļošanas un noturības plānu. Balstoties uz minēto analīzi, ziņojumā par valsti bija norādīti trūkumi attiecībā uz tādu problēmjautājumu risināšanu, kuri nav ietverti vai ir tikai daļēji ietverti atveseļošanas un noturības plānā, kā arī jauni un nupat iezīmējušies problēmjautājumi, tostarp sakarā ar Krievijas iebrukumu Ukrainā. Tajā bija arī novērtēts Čehijas progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un Savienības pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā.

| (12) | 2022. gada 23. maijā Komisija nāca klajā ar ziņojumu saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu. Minētajā ziņojumā bija aplūkots Čehijas budžeta stāvoklis, ņemot vērā to, ka tās vispārējās valdības budžeta deficīts 2021. gadā pārsniedza Līgumā noteikto atsauces vērtību, kas ir 3 % no iekšzemes kopprodukta (IKP). Ziņojumā secināts, ka deficīta kritērijs nav izpildīts. Ievērojot 2022. gada 2. marta paziņojumu, Komisija 2022. gada pavasarī neierosināja sākt jaunas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, bet 2022. gada rudenī tā no jauna novērtēs, vai būtu nepieciešams ierosināt šādu procedūru sākšanu. |
| --- | --- |

(12)

2022. gada 23. maijā Komisija nāca klajā ar ziņojumu saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu. Minētajā ziņojumā bija aplūkots Čehijas budžeta stāvoklis, ņemot vērā to, ka tās vispārējās valdības budžeta deficīts 2021. gadā pārsniedza Līgumā noteikto atsauces vērtību, kas ir 3 % no iekšzemes kopprodukta (IKP). Ziņojumā secināts, ka deficīta kritērijs nav izpildīts. Ievērojot 2022. gada 2. marta paziņojumu, Komisija 2022. gada pavasarī neierosināja sākt jaunas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, bet 2022. gada rudenī tā no jauna novērtēs, vai būtu nepieciešams ierosināt šādu procedūru sākšanu.

| (13) | 2020. gada 20. jūlija ieteikumā (10) Padome ieteica Čehijai, ievērojot vispārējo izņēmuma klauzulu, 2020. un 2021. gadā veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai efektīvi vērstos pret Covid-19 pandēmiju, stiprinātu ekonomiku un atbalstītu tās turpmāko atveseļošanu. Tā arī ieteica Čehijai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt parāda atmaksājamību, vienlaikus veicinot investīcijas. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Čehijas vispārējās valdības budžeta deficīts pieauga no 5,8 % no IKP 2020. gadā līdz 5,9 % no IKP 2021. gadā. Čehijas fiskālās politikas reakcija atbalstīja ekonomikas atveseļošanu 2021. gadā, savukārt pagaidu ārkārtas pasākumu apmērs samazinājās no 3,1 % no IKP 2020. gadā līdz 2,3 % 2021. gadā. Čehijas 2021. gadā veiktie pasākumi atbilda Padomes 2020. gada 20. jūlija ieteikumam. Valdības 2020. un 2021. gadā noteiktie diskrecionārie budžeta pasākumi galvenokārt ir pagaidu pasākumi vai atsvērti ar kompensējošiem pasākumiem. Tajā pašā laikā daži no diskrecionārajiem pasākumiem, ko valdība pieņēma laikposmā no 2020. līdz 2021. gadam, nebija ne pagaidu, ne arī saskaņoti ar kompensējošiem pasākumiem, kas galvenokārt ietvēra iedzīvotāju ienākuma nodokļa samazinājumu ar ietekmi aptuveni 1,9 % apmērā no IKP. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Čehijas vispārējās valdības parāds pieauga no 37,7 % no IKP 2020. gadā līdz 41,9 % no IKP 2021. gadā. |
| --- | --- |

(13)

2020. gada 20. jūlija ieteikumā (10) Padome ieteica Čehijai, ievērojot vispārējo izņēmuma klauzulu, 2020. un 2021. gadā veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai efektīvi vērstos pret Covid-19 pandēmiju, stiprinātu ekonomiku un atbalstītu tās turpmāko atveseļošanu. Tā arī ieteica Čehijai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt parāda atmaksājamību, vienlaikus veicinot investīcijas. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Čehijas vispārējās valdības budžeta deficīts pieauga no 5,8 % no IKP 2020. gadā līdz 5,9 % no IKP 2021. gadā. Čehijas fiskālās politikas reakcija atbalstīja ekonomikas atveseļošanu 2021. gadā, savukārt pagaidu ārkārtas pasākumu apmērs samazinājās no 3,1 % no IKP 2020. gadā līdz 2,3 % 2021. gadā. Čehijas 2021. gadā veiktie pasākumi atbilda Padomes 2020. gada 20. jūlija ieteikumam. Valdības 2020. un 2021. gadā noteiktie diskrecionārie budžeta pasākumi galvenokārt ir pagaidu pasākumi vai atsvērti ar kompensējošiem pasākumiem. Tajā pašā laikā daži no diskrecionārajiem pasākumiem, ko valdība pieņēma laikposmā no 2020. līdz 2021. gadam, nebija ne pagaidu, ne arī saskaņoti ar kompensējošiem pasākumiem, kas galvenokārt ietvēra iedzīvotāju ienākuma nodokļa samazinājumu ar ietekmi aptuveni 1,9 % apmērā no IKP. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Čehijas vispārējās valdības parāds pieauga no 37,7 % no IKP 2020. gadā līdz 41,9 % no IKP 2021. gadā.

| (14) | 2022. gada konverģences programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs 2022. gadā ir piesardzīgs un 2023. gadā – labvēlīgs. Valdība prognozē, ka reālais IKP 2022. gadā pieaugs par 1,2 % un 2023. gadā – par 3,6 %. Salīdzinājumam – Komisijas 2022. gada pavasara prognozē paredzēts lielāks reālā IKP pieaugums par 1,9 % 2022. gadā un mazāks IKP pieaugums par 2,7 % 2023. gadā, galvenokārt tāpēc, ka pastāv atšķirīga privātā patēriņa perspektīva, kas izriet no atšķirīgiem pieņēmumiem par ietaupījumu izmantošanu un algu indeksāciju. Valdība savā 2022. gada konverģences programmā plāno, ka nominālais deficīts samazināsies līdz 4,5 % no IKP 2022. gadā un līdz 3,2 % 2023. gadā. Samazinājums galvenokārt atspoguļo lielākās daļas ārkārtas pasākumu atcelšanu un augstu nominālā IKP pieaugumu. Saskaņā ar programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2022. gadā palielināsies līdz 42,7 % un 2023. gadā pieaugs līdz 43,4 %. Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2022. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta deficīts 2022. un 2023. gadā būs attiecīgi 4,3 % un 3,9 % no IKP. Tas atbilst 2022. gadam un pārsniedz 2022. gada konverģences programmā prognozēto 2023. gada deficītu, galvenokārt Komisijas 2022. gada pavasara prognozes nedaudz mazāk optimistiska makroekonomikas scenārija dēļ un atšķirīgu pieņēmumu dēļ attiecībā uz inflācijas līmeni un tās ietekmi uz valdības izdevumiem. Komisijas 2022. gada pavasara prognozē plānota līdzīga vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP: 42,8 % 2022. gadā un 44,0 % 2023. gadā. Saskaņā ar Komisijas 2022. gada pavasara prognozi, potenciālās izlaides vidēja termiņa pieauguma aplēse ir 2,0 % (10 gadu vidējais rādītājs). Tomēr minētajā aplēsē nav iekļauta to reformu ietekme, kas paredzētas atveseļošanas un noturības plānā un var palielināt Čehijas potenciālo izaugsmi. |
| --- | --- |

(14)

2022. gada konverģences programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs 2022. gadā ir piesardzīgs un 2023. gadā – labvēlīgs. Valdība prognozē, ka reālais IKP 2022. gadā pieaugs par 1,2 % un 2023. gadā – par 3,6 %. Salīdzinājumam – Komisijas 2022. gada pavasara prognozē paredzēts lielāks reālā IKP pieaugums par 1,9 % 2022. gadā un mazāks IKP pieaugums par 2,7 % 2023. gadā, galvenokārt tāpēc, ka pastāv atšķirīga privātā patēriņa perspektīva, kas izriet no atšķirīgiem pieņēmumiem par ietaupījumu izmantošanu un algu indeksāciju. Valdība savā 2022. gada konverģences programmā plāno, ka nominālais deficīts samazināsies līdz 4,5 % no IKP 2022. gadā un līdz 3,2 % 2023. gadā. Samazinājums galvenokārt atspoguļo lielākās daļas ārkārtas pasākumu atcelšanu un augstu nominālā IKP pieaugumu. Saskaņā ar programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2022. gadā palielināsies līdz 42,7 % un 2023. gadā pieaugs līdz 43,4 %. Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2022. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta deficīts 2022. un 2023. gadā būs attiecīgi 4,3 % un 3,9 % no IKP. Tas atbilst 2022. gadam un pārsniedz 2022. gada konverģences programmā prognozēto 2023. gada deficītu, galvenokārt Komisijas 2022. gada pavasara prognozes nedaudz mazāk optimistiska makroekonomikas scenārija dēļ un atšķirīgu pieņēmumu dēļ attiecībā uz inflācijas līmeni un tās ietekmi uz valdības izdevumiem. Komisijas 2022. gada pavasara prognozē plānota līdzīga vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP: 42,8 % 2022. gadā un 44,0 % 2023. gadā. Saskaņā ar Komisijas 2022. gada pavasara prognozi, potenciālās izlaides vidēja termiņa pieauguma aplēse ir 2,0 % (10 gadu vidējais rādītājs). Tomēr minētajā aplēsē nav iekļauta to reformu ietekme, kas paredzētas atveseļošanas un noturības plānā un var palielināt Čehijas potenciālo izaugsmi.

| (15) | Valdība 2022. gadā pakāpeniski atcēla lielāko daļu pasākumu, kas veikti, reaģējot uz Covid-19 krīzi, – tiek prognozēts, ka pagaidu ārkārtas pasākumu apmērs samazināsies no 2,3 % no IKP 2021. gadā līdz 0,1 % 2022. gadā. Valdības budžeta deficītu ietekmē pasākumi, kuri pieņemti, lai novērstu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, un kuri Komisijas 2022. gada pavasara prognozē lēsti 0,1 % apmērā no IKP 2022. gadā, bet kurus 2023. gadā paredzēts izbeigt (11). Šie pasākumi galvenokārt ietver netiešo nodokļu samazinājumus enerģijas patēriņam. Par minētajiem pasākumiem tika paziņots, ka tiem ir pagaidu raksturs. Tomēr, ja enerģijas cenas saglabāsies augstas 2023. gadā, dažus no minētajiem pasākumiem varētu turpināt. Daži no šiem pasākumiem nav mērķorientēti, jo īpaši vispārēji akcīzes nodokļu samazinājumi. Valdības budžeta deficītu ietekmē arī izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas; šīs izmaksas Komisijas 2022. gada pavasara prognozē tiek prognozētas 0,4 % apmērā no IKP 2022. gadā un 0,6 % apmērā 2023. gadā (12). |
| --- | --- |

(15)

Valdība 2022. gadā pakāpeniski atcēla lielāko daļu pasākumu, kas veikti, reaģējot uz Covid-19 krīzi, – tiek prognozēts, ka pagaidu ārkārtas pasākumu apmērs samazināsies no 2,3 % no IKP 2021. gadā līdz 0,1 % 2022. gadā. Valdības budžeta deficītu ietekmē pasākumi, kuri pieņemti, lai novērstu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, un kuri Komisijas 2022. gada pavasara prognozē lēsti 0,1 % apmērā no IKP 2022. gadā, bet kurus 2023. gadā paredzēts izbeigt (11). Šie pasākumi galvenokārt ietver netiešo nodokļu samazinājumus enerģijas patēriņam. Par minētajiem pasākumiem tika paziņots, ka tiem ir pagaidu raksturs. Tomēr, ja enerģijas cenas saglabāsies augstas 2023. gadā, dažus no minētajiem pasākumiem varētu turpināt. Daži no šiem pasākumiem nav mērķorientēti, jo īpaši vispārēji akcīzes nodokļu samazinājumi. Valdības budžeta deficītu ietekmē arī izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas; šīs izmaksas Komisijas 2022. gada pavasara prognozē tiek prognozētas 0,4 % apmērā no IKP 2022. gadā un 0,6 % apmērā 2023. gadā (12).

| (16) | Padome savā 2021. gada 18. jūnija ieteikumā ieteica Čehijai 2022. gadā saglabāt atbalstošu fiskālo nostāju, kas ietver stimulējošo iedarbību, kuru nodrošina Atveseļošanas un noturības mehānisms, un saglabāt valsts finansētās investīcijas. Tā arī ieteica Čehijai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt fiskālo ilgtspēju vidējā termiņā, un vienlaikus veicināt investīcijas, lai vairotu izaugsmes potenciālu. |
| --- | --- |

(16)

Padome savā 2021. gada 18. jūnija ieteikumā ieteica Čehijai 2022. gadā saglabāt atbalstošu fiskālo nostāju, kas ietver stimulējošo iedarbību, kuru nodrošina Atveseļošanas un noturības mehānisms, un saglabāt valsts finansētās investīcijas. Tā arī ieteica Čehijai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt fiskālo ilgtspēju vidējā termiņā, un vienlaikus veicināt investīcijas, lai vairotu izaugsmes potenciālu.

| (17) | Saskaņā ar Komisijas 2022. gada pavasara prognozi un ņemot vērā Čehijas 2022. gada konverģences programmā iekļauto informāciju, tiek prognozēta kopumā neitrāla fiskālā nostāja + 0,1 % apmērā no IKP, savukārt Padome ieteica atbalstošu nostāju (13). Čehija plāno saskaņā ar Padomes ieteikumu turpināt atbalstu atveseļošanai, izmantojot Atveseļošanas un noturības mehānismu, lai finansētu papildu investīcijas. Prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti palielināsies par 1,0 IKP procentpunktu salīdzinājumā ar 2021. gadu. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2022. gadā būs bremzējoša ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,6 procentpunktiem no IKP (14). Tādējādi Čehija neplāno saglabāt valsts finansētās investīcijas. Vienlaikus plānots, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2022. gadā būs bremzējoša ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst 0,7 procentpunktiem no IKP. Tas ietver papildu ietekmi, ko rada pasākumi, kuru mērķis ir novērst enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi (0,03 % no IKP), kā arī izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu no Ukrainas pārvietotajām personām (0,4 % no IKP). |
| --- | --- |

(17)

Saskaņā ar Komisijas 2022. gada pavasara prognozi un ņemot vērā Čehijas 2022. gada konverģences programmā iekļauto informāciju, tiek prognozēta kopumā neitrāla fiskālā nostāja + 0,1 % apmērā no IKP, savukārt Padome ieteica atbalstošu nostāju (13). Čehija plāno saskaņā ar Padomes ieteikumu turpināt atbalstu atveseļošanai, izmantojot Atveseļošanas un noturības mehānismu, lai finansētu papildu investīcijas. Prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti palielināsies par 1,0 IKP procentpunktu salīdzinājumā ar 2021. gadu. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2022. gadā būs bremzējoša ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,6 procentpunktiem no IKP (14). Tādējādi Čehija neplāno saglabāt valsts finansētās investīcijas. Vienlaikus plānots, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2022. gadā būs bremzējoša ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst 0,7 procentpunktiem no IKP. Tas ietver papildu ietekmi, ko rada pasākumi, kuru mērķis ir novērst enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi (0,03 % no IKP), kā arī izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu no Ukrainas pārvietotajām personām (0,4 % no IKP).

| (18) | Komisijas 2022. gada pavasara prognozē fiskālā nostāja 2023. gadā tiek prognozēta 0,1 % apmērā no IKP, pieņemot, ka politika nemainīsies (15). Ir paredzēts, ka Čehija 2023. gadā turpinās izmantot Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijas, lai finansētu papildu investīcijas atveseļošanas atbalstam. Prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti palielināsies par 0,1 IKP procentpunktu salīdzinājumā ar 2022. gadu. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2023. gadā būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,2 procentpunktiem no IKP (16). Vienlaikus plānots, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā būs bremzējoša ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst 0,4 procentpunktiem no IKP. Tas ietver ietekmi, ko rada to pasākumu pakāpeniska atcelšana, ar kuriem risina enerģijas cenu pieaugumu (0,1 % no IKP), un papildu izmaksas, lai piedāvātu pagaidu aizsardzību no Ukrainas pārvietotajām personām (0,2 % no IKP). |
| --- | --- |

(18)

Komisijas 2022. gada pavasara prognozē fiskālā nostāja 2023. gadā tiek prognozēta 0,1 % apmērā no IKP, pieņemot, ka politika nemainīsies (15). Ir paredzēts, ka Čehija 2023. gadā turpinās izmantot Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijas, lai finansētu papildu investīcijas atveseļošanas atbalstam. Prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti palielināsies par 0,1 IKP procentpunktu salīdzinājumā ar 2022. gadu. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2023. gadā būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,2 procentpunktiem no IKP (16). Vienlaikus plānots, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā būs bremzējoša ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst 0,4 procentpunktiem no IKP. Tas ietver ietekmi, ko rada to pasākumu pakāpeniska atcelšana, ar kuriem risina enerģijas cenu pieaugumu (0,1 % no IKP), un papildu izmaksas, lai piedāvātu pagaidu aizsardzību no Ukrainas pārvietotajām personām (0,2 % no IKP).

| (19) | 2022. gada konverģences programmā tiek prognozēts, ka valdības budžeta deficīts pakāpeniski samazināsies, sasniedzot 3,2 % no IKP 2023. gadā, 2,9 % 2024. gadā un 2,7 % līdz 2025. gadam. Līdz ar to tiek plānots, ka vispārējās valdības budžeta deficīts līdz 2024. gadam samazināsies zem 3 % no IKP. Šajās aplēsēs tiek pieņemts, ka publisko izdevumu pieaugums – ieskaitot darba ņēmēju atalgojumu, starppatēriņu un sociālos pārvedumus natūrā – tiek ierobežots lēnākā tempā nekā ieņēmumu pieaugums un lēnāk par nominālā IKP pieaugumu. Pēc maksimuma sasniegšanas 2023. gadā ir paredzēts arī publisko investīciju samazinājums procentos no IKP. Saskaņā ar 2022. gada konverģences programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP līdz 2025. gadam pieaugs, proti, 2024. gadā palielināsies līdz 44,4 % un 2025. gadā pieaugs līdz 45,4 %. Saskaņā ar Komisijas analīzi parāda atmaksājamības riski vidējā termiņā šķiet vidēji. |
| --- | --- |

(19)

2022. gada konverģences programmā tiek prognozēts, ka valdības budžeta deficīts pakāpeniski samazināsies, sasniedzot 3,2 % no IKP 2023. gadā, 2,9 % 2024. gadā un 2,7 % līdz 2025. gadam. Līdz ar to tiek plānots, ka vispārējās valdības budžeta deficīts līdz 2024. gadam samazināsies zem 3 % no IKP. Šajās aplēsēs tiek pieņemts, ka publisko izdevumu pieaugums – ieskaitot darba ņēmēju atalgojumu, starppatēriņu un sociālos pārvedumus natūrā – tiek ierobežots lēnākā tempā nekā ieņēmumu pieaugums un lēnāk par nominālā IKP pieaugumu. Pēc maksimuma sasniegšanas 2023. gadā ir paredzēts arī publisko investīciju samazinājums procentos no IKP. Saskaņā ar 2022. gada konverģences programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP līdz 2025. gadam pieaugs, proti, 2024. gadā palielināsies līdz 44,4 % un 2025. gadā pieaugs līdz 45,4 %. Saskaņā ar Komisijas analīzi parāda atmaksājamības riski vidējā termiņā šķiet vidēji.

| (20) | Čehija saskaras ar fiskālās ilgtspējas riskiem vidējā termiņā un ilgtermiņā. Tas izriet no nelabvēlīgas sākuma bilances un novecošanas izmaksām. Sākuma bilanci negatīvi ietekmē pastāvīgie nodokļu samazinājumi, kas īstenoti pēdējo divu gadu laikā (lielākais no šiem samazinājumiem izriet no iedzīvotāju ienākuma nodokļa bāzes samazinājuma). Tie nav kompensēti ar attiecīgiem izdevumu samazinājumiem un ir palielinājuši strukturālo deficītu. Vidējā termiņā un ilgtermiņā papildu spiedienu rada novecošanas izmaksas. Prognozētais vecumatkarības koeficienta divkāršojums (saskaņā ar Komisijas 2021. gada ziņojumu par novecošanu) un pensionēšanās vecuma maksimuma noteikšana pamato gaidāmo pensiju izdevumu pieaugumu no 8,8 % no IKP 2030. gadā līdz 11,4 % līdz 2050. gadam. Turklāt tiek prognozēts, ka valsts izdevumi veselības aprūpei un ilgtermiņa aprūpei līdz 2070. gadam palielināsies attiecīgi par 0,9 procentpunktiem un 1,7 procentpunktiem no IKP iedzīvotāju novecošanas dēļ. Lai gan ilgtermiņa aprūpes pārvaldības un finansējuma sadrumstalotība jau ir iekļauta atveseļošanas noturības plānā, būs svarīgi turpināt risināt ar novecošanu saistītas problēmas, lai atjaunotu publisko finanšu ilgtermiņa stabilitāti. Politikas risinājumi ietver pensionēšanās vecuma palielināšanu atbilstoši paredzamā mūža ilguma pieaugumam, pensiju indeksācijas likmju pielāgošanu, lai atspoguļotu pensiju sistēmas fiskālo ilgtspēju, stimulējot to cilvēku līdzdalības līmeņa pieaugumu, kuri ir vecāki par 60 gadiem, vai citu pasākumu veikšanu, lai stiprinātu darbaspēka piedāvājumu. |
| --- | --- |

(20)

Čehija saskaras ar fiskālās ilgtspējas riskiem vidējā termiņā un ilgtermiņā. Tas izriet no nelabvēlīgas sākuma bilances un novecošanas izmaksām. Sākuma bilanci negatīvi ietekmē pastāvīgie nodokļu samazinājumi, kas īstenoti pēdējo divu gadu laikā (lielākais no šiem samazinājumiem izriet no iedzīvotāju ienākuma nodokļa bāzes samazinājuma). Tie nav kompensēti ar attiecīgiem izdevumu samazinājumiem un ir palielinājuši strukturālo deficītu. Vidējā termiņā un ilgtermiņā papildu spiedienu rada novecošanas izmaksas. Prognozētais vecumatkarības koeficienta divkāršojums (saskaņā ar Komisijas 2021. gada ziņojumu par novecošanu) un pensionēšanās vecuma maksimuma noteikšana pamato gaidāmo pensiju izdevumu pieaugumu no 8,8 % no IKP 2030. gadā līdz 11,4 % līdz 2050. gadam. Turklāt tiek prognozēts, ka valsts izdevumi veselības aprūpei un ilgtermiņa aprūpei līdz 2070. gadam palielināsies attiecīgi par 0,9 procentpunktiem un 1,7 procentpunktiem no IKP iedzīvotāju novecošanas dēļ. Lai gan ilgtermiņa aprūpes pārvaldības un finansējuma sadrumstalotība jau ir iekļauta atveseļošanas noturības plānā, būs svarīgi turpināt risināt ar novecošanu saistītas problēmas, lai atjaunotu publisko finanšu ilgtermiņa stabilitāti. Politikas risinājumi ietver pensionēšanās vecuma palielināšanu atbilstoši paredzamā mūža ilguma pieaugumam, pensiju indeksācijas likmju pielāgošanu, lai atspoguļotu pensiju sistēmas fiskālo ilgtspēju, stimulējot to cilvēku līdzdalības līmeņa pieaugumu, kuri ir vecāki par 60 gadiem, vai citu pasākumu veikšanu, lai stiprinātu darbaspēka piedāvājumu.

| (21) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktu un minētās regulas V pielikuma 2.2. kritēriju atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums ar indikatīvu grafiku īstenošanai, kas jāpabeidz līdz 2026. gada 31. augustam. Tās palīdzēs atrisināt visas ekonomiskās un sociālās problēmas vai ievērojamu to ekonomisko un sociālo problēmu daļu, kuras Padome bija minējusi Čehijai 2019. un 2020. gada Eiropas pusgadā adresētajos ieteikumos, kā arī attiecīgā gadījumā Čehijai līdz atveseļošanas un noturības plāna pieņemšanai adresētajos ieteikumos. Konkrēti enerģētikas jomā Čehija plāno izmantot Atveseļošanas un noturības mehānismu, lai paplašinātu atjaunojamo energoresursu, jo īpaši fotoelementu, izmantošanu, uzlabotu energoefektivitāti dzīvojamās un sabiedriskās ēkās un atbalstītu ogļu apkures katlu nomaiņu mājsaimniecībās. Ilgtspējīgs transports tiek veicināts, ieguldot dzelzceļa infrastruktūrā, tīrā pilsētas transportā un veicinot mazemisiju transportlīdzekļu izmantošanu. Ieteikumi pētniecības un izstrādes jomā tiek īstenoti ar investīcijām, kuru mērķis ir stiprināt publiskā un privātā sektora sadarbību, kā arī inovāciju sistēmas atbalstu un finansiālu/nefinansiālu atbalstu novatoriskiem uzņēmumiem. Uzņēmējdarbības vidi uzlabo vairāki e-pārvaldes pasākumi, reformas korupcijas apkarošanai un visaptveroša reforma būvatļauju piešķiršanas procedūrā, kas pašlaik rada būtiskus šķēršļus investīcijām Čehijā. Galvenie pasākumi darba tirgus ieteikumu īstenošanai ietver kvalifikācijas celšanas un pārkvalifikācijas programmas, lai sagatavotu darbaspēku zaļajai un digitālajai pārkārtošanai, un jaunas bērnu aprūpes iestādes bērniem līdz 3 gadu vecumam, lai palielinātu to sieviešu skaitu, kuras strādā vai meklē darbu. Izglītības jomā atveseļošanas un noturības plāna mērķis ir uzlabot skolēnu un skolotāju digitālo pratību, nodrošināt skolām digitālo aprīkojumu, vienlaikus nodrošinot iekļaujošu izglītību, sniedzot atbalstu nelabvēlīgā situācijā esošām skolām un apmācību. Ieteikumi attiecībā uz veselības aprūpi tiek īstenoti, pastiprinot vēža profilaksi un rehabilitācijas aprūpi, izstrādājot e-veselības portālu, kas veicinās integrētu aprūpes praksi, un atbalstot izglītību veselības aprūpes jomā. Papildu darbības ietver pasākumus ilgtermiņa aprūpes uzlabošanai. |
| --- | --- |

(21)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktu un minētās regulas V pielikuma 2.2. kritēriju atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums ar indikatīvu grafiku īstenošanai, kas jāpabeidz līdz 2026. gada 31. augustam. Tās palīdzēs atrisināt visas ekonomiskās un sociālās problēmas vai ievērojamu to ekonomisko un sociālo problēmu daļu, kuras Padome bija minējusi Čehijai 2019. un 2020. gada Eiropas pusgadā adresētajos ieteikumos, kā arī attiecīgā gadījumā Čehijai līdz atveseļošanas un noturības plāna pieņemšanai adresētajos ieteikumos. Konkrēti enerģētikas jomā Čehija plāno izmantot Atveseļošanas un noturības mehānismu, lai paplašinātu atjaunojamo energoresursu, jo īpaši fotoelementu, izmantošanu, uzlabotu energoefektivitāti dzīvojamās un sabiedriskās ēkās un atbalstītu ogļu apkures katlu nomaiņu mājsaimniecībās. Ilgtspējīgs transports tiek veicināts, ieguldot dzelzceļa infrastruktūrā, tīrā pilsētas transportā un veicinot mazemisiju transportlīdzekļu izmantošanu. Ieteikumi pētniecības un izstrādes jomā tiek īstenoti ar investīcijām, kuru mērķis ir stiprināt publiskā un privātā sektora sadarbību, kā arī inovāciju sistēmas atbalstu un finansiālu/nefinansiālu atbalstu novatoriskiem uzņēmumiem. Uzņēmējdarbības vidi uzlabo vairāki e-pārvaldes pasākumi, reformas korupcijas apkarošanai un visaptveroša reforma būvatļauju piešķiršanas procedūrā, kas pašlaik rada būtiskus šķēršļus investīcijām Čehijā. Galvenie pasākumi darba tirgus ieteikumu īstenošanai ietver kvalifikācijas celšanas un pārkvalifikācijas programmas, lai sagatavotu darbaspēku zaļajai un digitālajai pārkārtošanai, un jaunas bērnu aprūpes iestādes bērniem līdz 3 gadu vecumam, lai palielinātu to sieviešu skaitu, kuras strādā vai meklē darbu. Izglītības jomā atveseļošanas un noturības plāna mērķis ir uzlabot skolēnu un skolotāju digitālo pratību, nodrošināt skolām digitālo aprīkojumu, vienlaikus nodrošinot iekļaujošu izglītību, sniedzot atbalstu nelabvēlīgā situācijā esošām skolām un apmācību. Ieteikumi attiecībā uz veselības aprūpi tiek īstenoti, pastiprinot vēža profilaksi un rehabilitācijas aprūpi, izstrādājot e-veselības portālu, kas veicinās integrētu aprūpes praksi, un atbalstot izglītību veselības aprūpes jomā. Papildu darbības ietver pasākumus ilgtermiņa aprūpes uzlabošanai.

| (22) | Paredzams, ka Čehijas atveseļošanas un noturības plāna īstenošana sekmēs turpmāku progresu zaļās un digitālās pārkārtošanās jomā. Klimata mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi Čehijā atbilst 42 % no atveseļošanas un noturības plāna kopējā piešķīruma, savukārt digitālo mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi – 22 % no atveseļošanas un noturības plāna kopējā piešķīruma. Atveseļošanas un noturības plāna pilnīga īstenošana atbilstoši attiecīgajiem atskaites punktiem un mērķrādītājiem palīdzēs Čehijai ātri atgūties no Covid-19 krīzes radītajām sekām, vienlaikus stiprinot noturību. Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citu, ārpus atveseļošanas un noturības plāna tvēruma esošu ekonomikas un nodarbinātības politiku sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politiku programmu kopumā, joprojām ir svarīgi sistemātiski iesaistīt sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas. |
| --- | --- |

(22)

Paredzams, ka Čehijas atveseļošanas un noturības plāna īstenošana sekmēs turpmāku progresu zaļās un digitālās pārkārtošanās jomā. Klimata mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi Čehijā atbilst 42 % no atveseļošanas un noturības plāna kopējā piešķīruma, savukārt digitālo mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi – 22 % no atveseļošanas un noturības plāna kopējā piešķīruma. Atveseļošanas un noturības plāna pilnīga īstenošana atbilstoši attiecīgajiem atskaites punktiem un mērķrādītājiem palīdzēs Čehijai ātri atgūties no Covid-19 krīzes radītajām sekām, vienlaikus stiprinot noturību. Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citu, ārpus atveseļošanas un noturības plāna tvēruma esošu ekonomikas un nodarbinātības politiku sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politiku programmu kopumā, joprojām ir svarīgi sistemātiski iesaistīt sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas.

| (23) | Komisija 2022. gada 13. maijā apstiprināja Čehijas partnerattiecību nolīgumu, kas paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/1060 (17). Čehija septiņas minētajā regulā paredzētās programmas iesniedza 2021. gada decembrī un 2022. gada janvārī. Taisnīgas pārkārtošanās programma tika iesniegta 2022. gada 16. martā. Saskaņā ar Regulu (ES) 2021/1060 Čehijai ir jāņem vērā attiecīgie tai adresētie ieteikumi 2021.–2027. gada kohēzijas politikas fondu plānošanā. Tas ir priekšnoteikums no kohēzijas politikas fondiem paredzētā finansiālā atbalsta efektivitātes uzlabošanai un tā pievienotās vērtības maksimalizēšanai un vienlaikus veicina koordināciju, savstarpējo papildināmību un saskaņotību starp minētajiem kohēzijas politikas fondiem un citiem Savienības instrumentiem un fondiem. Atveseļošanas un noturības mehānisma un kohēzijas politikas programmu sekmīga īstenošana ir atkarīga arī no to šķēršļu novēršanas, kas kavē investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās un sabalansētas teritoriālās attīstības atbalstam. |
| --- | --- |

(23)

Komisija 2022. gada 13. maijā apstiprināja Čehijas partnerattiecību nolīgumu, kas paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/1060 (17). Čehija septiņas minētajā regulā paredzētās programmas iesniedza 2021. gada decembrī un 2022. gada janvārī. Taisnīgas pārkārtošanās programma tika iesniegta 2022. gada 16. martā. Saskaņā ar Regulu (ES) 2021/1060 Čehijai ir jāņem vērā attiecīgie tai adresētie ieteikumi 2021.–2027. gada kohēzijas politikas fondu plānošanā. Tas ir priekšnoteikums no kohēzijas politikas fondiem paredzētā finansiālā atbalsta efektivitātes uzlabošanai un tā pievienotās vērtības maksimalizēšanai un vienlaikus veicina koordināciju, savstarpējo papildināmību un saskaņotību starp minētajiem kohēzijas politikas fondiem un citiem Savienības instrumentiem un fondiem. Atveseļošanas un noturības mehānisma un kohēzijas politikas programmu sekmīga īstenošana ir atkarīga arī no to šķēršļu novēršanas, kas kavē investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās un sabalansētas teritoriālās attīstības atbalstam.

| (24) | Papildus ekonomiskajiem un sociālajiem problēmjautājumiem, kuru risināšana paredzēta atveseļošanas un noturības plānā, Čehijā ir vairāki papildu problēmjautājumi, kas saistīti ar mājokļiem. Mājokļu pieejamība Čehijā pēdējo 5 gadu laikā ir bijusi viena no zemākajām Savienībā. Turklāt nelielais sociālo mājokļu fonds nevar apmierināt pieprasījumu visām mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem un neaizsargātām mājsaimniecībām (2019. gadā tas veidoja 0,4 % no kopējā mājokļu skaita, salīdzinot ar vidēji 7–8 % Savienībā), un pašreizējie mājokļa pabalsti netiek pietiekami izmantoti. Pēdējos gados kohēzijas politikas finansējums ir atbalstījis investīcijas jaunās sociālo mājokļu vienībās, un jaunais plānošanas periods turpinās veicināt sociālo iekļaušanu, tajā skaitā izmantojot sociālos mājokļus. Čehijā trūkst tiesību aktu par sociālajiem mājokļiem, kā arī visaptveroša regulējuma. Tas kavē sadrumstalotās mājokļu politikas koordināciju un valstu un reģionālo struktūru atbildības noteikšanu. Covid-19 pandēmija un to cilvēku pieplūdums, kuri bēg no Ukrainas, ir vēl vairāk saasinājuši šīs iepriekš pastāvošās problēmas. |
| --- | --- |

(24)

Papildus ekonomiskajiem un sociālajiem problēmjautājumiem, kuru risināšana paredzēta atveseļošanas un noturības plānā, Čehijā ir vairāki papildu problēmjautājumi, kas saistīti ar mājokļiem. Mājokļu pieejamība Čehijā pēdējo 5 gadu laikā ir bijusi viena no zemākajām Savienībā. Turklāt nelielais sociālo mājokļu fonds nevar apmierināt pieprasījumu visām mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem un neaizsargātām mājsaimniecībām (2019. gadā tas veidoja 0,4 % no kopējā mājokļu skaita, salīdzinot ar vidēji 7–8 % Savienībā), un pašreizējie mājokļa pabalsti netiek pietiekami izmantoti. Pēdējos gados kohēzijas politikas finansējums ir atbalstījis investīcijas jaunās sociālo mājokļu vienībās, un jaunais plānošanas periods turpinās veicināt sociālo iekļaušanu, tajā skaitā izmantojot sociālos mājokļus. Čehijā trūkst tiesību aktu par sociālajiem mājokļiem, kā arī visaptveroša regulējuma. Tas kavē sadrumstalotās mājokļu politikas koordināciju un valstu un reģionālo struktūru atbildības noteikšanu. Covid-19 pandēmija un to cilvēku pieplūdums, kuri bēg no Ukrainas, ir vēl vairāk saasinājuši šīs iepriekš pastāvošās problēmas.

| (25) | Pamatojoties uz Savienības valstu vai to valdību vadītāju pilnvarojumu, kas formulēts Versaļas deklarācijā, ir sagatavots Komisijas priekšlikums REPowerEU plānam, kura mērķis ir pēc iespējas drīz izbeigt Savienības atkarību no fosilo degvielu importa no Krievijas. Tālab Komisija plāno dialogā ar dalībvalstīm apzināt piemērotākos projektus, investīcijas un reformas valstu, reģionālā un Savienības līmenī. Šo pasākumu mērķis ir samazināt vispārējo atkarību no fosilajām degvielām un pārorientēt fosilo degvielu importu prom no Krievijas. |
| --- | --- |

(25)

Pamatojoties uz Savienības valstu vai to valdību vadītāju pilnvarojumu, kas formulēts Versaļas deklarācijā, ir sagatavots Komisijas priekšlikums REPowerEU plānam, kura mērķis ir pēc iespējas drīz izbeigt Savienības atkarību no fosilo degvielu importa no Krievijas. Tālab Komisija plāno dialogā ar dalībvalstīm apzināt piemērotākos projektus, investīcijas un reformas valstu, reģionālā un Savienības līmenī. Šo pasākumu mērķis ir samazināt vispārējo atkarību no fosilajām degvielām un pārorientēt fosilo degvielu importu prom no Krievijas.

| (26) | Čehijas pārkārtošanās uz zaļo enerģiju mērogs un temps ir nepietiekams. Lai samazinātu atkarību no fosilā kurināmā, tajā skaitā dabasgāzes, izšķiroša nozīme ir atjaunojamo energoresursu izmantošanas paātrināšanai, īpašu uzmanību pievēršot saules enerģijai, vēja un siltumsūkņiem. Atļauju piešķiršana jaunām iekārtām var būt vienkāršāka un ātrāka, un ar to saistīto tiesisko regulējumu var uzlabot. Čehijas energointensitāte ir divreiz lielāka par ES vidējo rādītāju, un tas nozīmē, ka tā gūtu labumu arī no energotaupības intensīvākas īstenošanas sākumposmā, pievēršoties pilnīgai renovācijai. Vēl viens svarīgs elements ir investīciju paātrināšana siltumapgādes un rūpniecības nozaru dekaborizācijā. Lai Čehija atbilstu “Gatavi mērķrādītājam 55 %” mērķiem, būs vēl vairāk jāpalielina ieceru vērienīgums attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu un atjaunīgo energoresursu un energoefektivitātes rādītāju paaugstināšanu. |
| --- | --- |

(26)

Čehijas pārkārtošanās uz zaļo enerģiju mērogs un temps ir nepietiekams. Lai samazinātu atkarību no fosilā kurināmā, tajā skaitā dabasgāzes, izšķiroša nozīme ir atjaunojamo energoresursu izmantošanas paātrināšanai, īpašu uzmanību pievēršot saules enerģijai, vēja un siltumsūkņiem. Atļauju piešķiršana jaunām iekārtām var būt vienkāršāka un ātrāka, un ar to saistīto tiesisko regulējumu var uzlabot. Čehijas energointensitāte ir divreiz lielāka par ES vidējo rādītāju, un tas nozīmē, ka tā gūtu labumu arī no energotaupības intensīvākas īstenošanas sākumposmā, pievēršoties pilnīgai renovācijai. Vēl viens svarīgs elements ir investīciju paātrināšana siltumapgādes un rūpniecības nozaru dekaborizācijā. Lai Čehija atbilstu “Gatavi mērķrādītājam 55 %” mērķiem, būs vēl vairāk jāpalielina ieceru vērienīgums attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu un atjaunīgo energoresursu un energoefektivitātes rādītāju paaugstināšanu.

| (27) | Saskaņā ar 2020. gada datiem visa importētā dabasgāze nāk no Krievijas (100 % salīdzinājumā ar Savienības vidējo rādītāju 44 %), un atkarība no Krievijas jēlnaftas (49 % salīdzinājumā ar 26 %) un oglēm (70 % salīdzinājumā ar 54 %) arī ievērojami pārsniedz Savienības vidējo rādītāju (18). Dabasgāzes īpatsvars (17,7 % salīdzinājumā ar 24,4 %) un naftas īpatsvars (20,9 % salīdzinājumā ar 32,7 %) energoresursu struktūrā ir mazāks nekā vidēji ES, savukārt ogļu īpatsvars ir lielāks (29,6 % salīdzinājumā ar 10,8 %). Kodolenerģija veido 18,2 % no energoresursu struktūras salīdzinājumā ar 13,1 % Savienībā, bet atjaunojamie energoresursi un biodegviela – 13,4 %. Čehijas pašreizējais 2030. gada mērķis attiecībā uz atjaunojamiem energoresursiem ir 22 %, un, lai gan atveseļošanas un noturības plānā ir ietvertas investīcijas vismaz 270 MW fotoelementu enerģijas būvniecībai, tā ir tikai neliela daļa no kopējās uzstādītās atjaunojamo energoresursu enerģijas jaudas. Čehijai būs jāpaātrina atjaunojamo energoresursu ieviešana, jo īpaši uzlabojot tiesisko regulējumu un atļauju sistēmu. Vienkāršotas atļauju piešķiršanas procedūras atjaunojamiem energoresursiem vienas pieturas aģentūrā, lielākas robežvērtības atbrīvojumiem no būvatļaujām un atjaunojamo energoresursu iekārtu īpašnieku obligāta reģistrācija kā uzņēmējiem, kā arī vieglāka piekļuve pieejamajai tīkla jaudai ir piemēri pasākumiem, kas palīdzētu sasniegt šo mērķi. Papildu atbalsta pasākumi varētu ietvert enerģētikas un atjaunojamo energoresursu tiesību aktu, kā arī attiecīgo atbalsta shēmu pārskatīšanu (piemēram, energokopienu stimulēšana, tarifu atbalsts maza mēroga atjaunojamiem energoresursiem; jaunu iekārtu izsoles; jaunas atbalsta shēmas nozaru mērķiem; atjaunojamie energoresursi siltumapgādē un aukstumapgādē; mērķtiecīgs atbalsts siltumsūkņiem, ģeotermālajai enerģijai, atjaunīgajam ūdeņradim un ilgtspējīgam biometānam).
  Čehija gūtu labumu arī no elektroenerģijas tīkla digitalizācijas un modernizācijas, lai ņemtu vērā neregulāru atjaunojamo energoresursu lielāku līmeni tīklā, apvienojumā ar investīcijām enerģijas uzkrāšanas iekārtās. Esošo savstarpēji savienoto gāzes tīklu un pieejamo uzglabāšanas jaudu izmantošana ir būtiska, lai novirzītu dabasgāzes importu no Krievijas. Jaunai ar gāzi saistītai infrastruktūrai un tīkla investīcijām, ja iespējams, ieteicams būt vērstām uz nākotnes vajadzībām, lai veicinātu to ilgtermiņa ilgtspēju, nākotnē pārprofilējot ilgtspējīgu degvielu. |
| --- | --- |

(27)

Saskaņā ar 2020. gada datiem visa importētā dabasgāze nāk no Krievijas (100 % salīdzinājumā ar Savienības vidējo rādītāju 44 %), un atkarība no Krievijas jēlnaftas (49 % salīdzinājumā ar 26 %) un oglēm (70 % salīdzinājumā ar 54 %) arī ievērojami pārsniedz Savienības vidējo rādītāju (18). Dabasgāzes īpatsvars (17,7 % salīdzinājumā ar 24,4 %) un naftas īpatsvars (20,9 % salīdzinājumā ar 32,7 %) energoresursu struktūrā ir mazāks nekā vidēji ES, savukārt ogļu īpatsvars ir lielāks (29,6 % salīdzinājumā ar 10,8 %). Kodolenerģija veido 18,2 % no energoresursu struktūras salīdzinājumā ar 13,1 % Savienībā, bet atjaunojamie energoresursi un biodegviela – 13,4 %. Čehijas pašreizējais 2030. gada mērķis attiecībā uz atjaunojamiem energoresursiem ir 22 %, un, lai gan atveseļošanas un noturības plānā ir ietvertas investīcijas vismaz 270 MW fotoelementu enerģijas būvniecībai, tā ir tikai neliela daļa no kopējās uzstādītās atjaunojamo energoresursu enerģijas jaudas. Čehijai būs jāpaātrina atjaunojamo energoresursu ieviešana, jo īpaši uzlabojot tiesisko regulējumu un atļauju sistēmu. Vienkāršotas atļauju piešķiršanas procedūras atjaunojamiem energoresursiem vienas pieturas aģentūrā, lielākas robežvērtības atbrīvojumiem no būvatļaujām un atjaunojamo energoresursu iekārtu īpašnieku obligāta reģistrācija kā uzņēmējiem, kā arī vieglāka piekļuve pieejamajai tīkla jaudai ir piemēri pasākumiem, kas palīdzētu sasniegt šo mērķi. Papildu atbalsta pasākumi varētu ietvert enerģētikas un atjaunojamo energoresursu tiesību aktu, kā arī attiecīgo atbalsta shēmu pārskatīšanu (piemēram, energokopienu stimulēšana, tarifu atbalsts maza mēroga atjaunojamiem energoresursiem; jaunu iekārtu izsoles; jaunas atbalsta shēmas nozaru mērķiem; atjaunojamie energoresursi siltumapgādē un aukstumapgādē; mērķtiecīgs atbalsts siltumsūkņiem, ģeotermālajai enerģijai, atjaunīgajam ūdeņradim un ilgtspējīgam biometānam).

Čehija gūtu labumu arī no elektroenerģijas tīkla digitalizācijas un modernizācijas, lai ņemtu vērā neregulāru atjaunojamo energoresursu lielāku līmeni tīklā, apvienojumā ar investīcijām enerģijas uzkrāšanas iekārtās. Esošo savstarpēji savienoto gāzes tīklu un pieejamo uzglabāšanas jaudu izmantošana ir būtiska, lai novirzītu dabasgāzes importu no Krievijas. Jaunai ar gāzi saistītai infrastruktūrai un tīkla investīcijām, ja iespējams, ieteicams būt vērstām uz nākotnes vajadzībām, lai veicinātu to ilgtermiņa ilgtspēju, nākotnē pārprofilējot ilgtspējīgu degvielu.

| (28) | Lai gan atveseļošanas un noturības plānā un 2021.–2027. gada kohēzijas fonda programmās ir ietvertas ievērojamas investīcijas ēku renovācijā, būs vajadzīgi turpmāki centieni, lai risinātu jautājumu par Čehijas siltumenerģijas patēriņu, kas pārsniedz vidējo, ēku sektorā. Ir iespējams paātrināt un padziļināt ēku energorenovāciju, konsekventi piemērot principu “energoefektivitāte pirmajā vietā”, ieguldīt atjaunojamos siltuma avotos, sagatavot valsts stratēģiju ēku fondu apkures dekarbonizācijai, izveidot ilgtspējīgu enerģētikas aģentūru valsts līmenī un pieņemt izsoļu atbalsta shēmu energoefektivitātes pasākumiem rūpniecībā un mazos uzņēmumos. Ēkas un siltumapgādes tīkli, kas savienoti ar centralizēto siltumapgādi, kuras pamatā ir ogles, pēc iespējas drīzāk ir jārenovē saskaņā ar visaugstākajiem energoefektivitātes standartiem, lai nodrošinātu izmaksu ziņā efektīvu ogļu izmantošanas pārtraukšanu. |
| --- | --- |

(28)

Lai gan atveseļošanas un noturības plānā un 2021.–2027. gada kohēzijas fonda programmās ir ietvertas ievērojamas investīcijas ēku renovācijā, būs vajadzīgi turpmāki centieni, lai risinātu jautājumu par Čehijas siltumenerģijas patēriņu, kas pārsniedz vidējo, ēku sektorā. Ir iespējams paātrināt un padziļināt ēku energorenovāciju, konsekventi piemērot principu “energoefektivitāte pirmajā vietā”, ieguldīt atjaunojamos siltuma avotos, sagatavot valsts stratēģiju ēku fondu apkures dekarbonizācijai, izveidot ilgtspējīgu enerģētikas aģentūru valsts līmenī un pieņemt izsoļu atbalsta shēmu energoefektivitātes pasākumiem rūpniecībā un mazos uzņēmumos. Ēkas un siltumapgādes tīkli, kas savienoti ar centralizēto siltumapgādi, kuras pamatā ir ogles, pēc iespējas drīzāk ir jārenovē saskaņā ar visaugstākajiem energoefektivitātes standartiem, lai nodrošinātu izmaksu ziņā efektīvu ogļu izmantošanas pārtraukšanu.

| (29) | Paātrināta pārkārtošanās uz klimatneitralitāti un atteikšanās no fosilajām degvielām vairākās nozarēs radīs ievērojamas pārstrukturēšanas izmaksas, taču, lai mazinātu pārkārtošanās sociālekonomisko ietekmi vissmagāk skartajos reģionos, Čehija var kohēzijas politikas ietvaros izmantot Taisnīgas pārkārtošanās mehānismu. Turklāt, lai uzlabotu nodarbinātības iespējas un stiprinātu sociālo kohēziju, Čehija var izmantot Eiropas Sociālo fondu Plus, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1057 (19). |
| --- | --- |

(29)

Paātrināta pārkārtošanās uz klimatneitralitāti un atteikšanās no fosilajām degvielām vairākās nozarēs radīs ievērojamas pārstrukturēšanas izmaksas, taču, lai mazinātu pārkārtošanās sociālekonomisko ietekmi vissmagāk skartajos reģionos, Čehija var kohēzijas politikas ietvaros izmantot Taisnīgas pārkārtošanās mehānismu. Turklāt, lai uzlabotu nodarbinātības iespējas un stiprinātu sociālo kohēziju, Čehija var izmantot Eiropas Sociālo fondu Plus, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1057 (19).

| (30) | Padome ir izskatījusi 2022. gada konverģences programmu, ņemot vērā Komisijas veikto novērtējumu, un tās atzinums (20) ir atspoguļots 1. ieteikumā. |
| --- | --- |

(30)

Padome ir izskatījusi 2022. gada konverģences programmu, ņemot vērā Komisijas veikto novērtējumu, un tās atzinums (20) ir atspoguļots 1. ieteikumā.

AR ŠO IESAKA Čehijai 2022. un 2023. gadā rīkoties šādi.

1.

Nodrošināt, ka 2023. gadā valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums atbilst kopumā neitrālai politikas nostājai, ņemot vērā to, ka turpinās pagaidu un mērķorientēta atbalsta sniegšana pret energocenu kāpumu visneaizsargātākajām mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kā arī personām, kas bēg no Ukrainas. Būt gatavai kārtējos izdevumus pielāgot mainīgajai situācijai. Palielināt publiskās investīcijas, kas sekmēs zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, ņemot vērā REPowerEU iniciatīvu, tostarp, izmantojot Atveseļošanas un noturības mehānismu un citus Savienības fondus.. Laikposmā pēc 2023. gada īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli. Veikt pasākumus, lai nodrošinātu valsts finanšu ilgtermiņa fiskālo ilgtspēju, tajā skaitā pensiju sistēmas ilgtspēju.

2.

Turpināt atveseļošanas un noturības plāna īstenošanu, ievērojot Padomes 2021. gada 8. septembra īstenošanas lēmumā iekļautos atskaites punktus un mērķrādītājus. Drīz pabeigt sarunas ar Komisiju par 2021.–2027. gada kohēzijas politikas plānošanas dokumentiem, lai sāktu to īstenošanu.

3.

Stiprināt sociālo un cenas ziņā pieejamu mājokļu nodrošināšanu, tajā skaitā pieņemot īpašu tiesisko regulējumu attiecībā uz sociālajiem mājokļiem un uzlabojot koordināciju starp dažādām publiskām struktūrām.

4.

Samazināt vispārējo atkarību no fosilā kurināmā un dažādot fosilā kurināmā importu. Paātrināt atjaunojamo energoresursu izmantošanu, racionalizēt atļauju piešķiršanas procedūras un atvieglot piekļuvi tīklam. Palielināt centralizētās siltumapgādes sistēmu un ēku fonda energoefektivitāti, stimulējot pilnīgu renovāciju un atjaunojamos siltuma avotus.

Briselē, 2022. gada 12. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

Z. STANJURA

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2021. gada 12. februāris), ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (OV L 57, 18.2.2021., 17. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.).

3

(4)  Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2022/382 (2022. gada 4. marts), ar ko Direktīvas 2001/55/EK 5. panta nozīmē konstatē no Ukrainas pārvietoto personu masveida pieplūduma esamību un nosaka pagaidu aizsardzības ieviešanu (OV L 71, 4.3.2022., 1. lpp.).

4

(5)  Padomes Direktīva 2001/55/EK (2001. gada 20. jūlijs) par obligātajiem standartiem, lai pārvietoto personu masveida pieplūduma gadījumā sniegtu tām pagaidu aizsardzību, un par pasākumiem, lai līdzsvarotu dalībvalstu pūliņus, uzņemot šādas personas un uzņemoties ar to saistītās sekas (OV L 212, 7.8.2001., 12. lpp.).

5

(6)  Padomes Ieteikums (2021. gada 18. jūnijs), ar ko sniedz Padomes atzinumu par Čehijas 2021. gada konverģences programmu (OV C 304, 29.7.2021., 10. lpp.).

6

(7)  Aplēses par fiskālo nostāju un tās komponentiem šajā ieteikumā ir Komisijas aplēses, kas balstītas uz pieņēmumiem, kuri ir Komisijas 2022. gada pavasara prognozes pamatā. Komisijas vidēja termiņa potenciālās izaugsmes aplēsēs nav iekļauta to reformu pozitīvā ietekme, kas paredzētas atveseļošanas un noturības plānā un var paātrināt potenciālo izaugsmi.

7

(8)  Nefinansē no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām vai citiem Savienības fondiem.

8

(9)  ST 11047/2021; ST 11047/2021 ADD 1; ST 11047/2021 COR 1.

9

(10)  Padomes Ieteikums (2020. gada 20. jūlijs) par Čehijas 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Čehijas 2020. gada konverģences programmu (OV C 282, 26.8.2020., 15. lpp.).

10

(11)  Šie skaitļi atspoguļo kopš 2021. gada rudens veikto pasākumu gada budžeta izmaksu līmeni, ietverot kārtējos ieņēmumus un izdevumus, kā arī – attiecīgā gadījumā – kapitālizdevumu pasākumus.

11

(12)  Tiek pieņemts, ka kopējais no Ukrainas uz Savienību pārvietoto personu skaits līdz 2022. gada beigām pakāpeniski sasniegs 6 miljonus, un viņu ģeogrāfiskais sadalījums tiek lēsts, pamatojoties uz esošās diasporas lielumu, uzņemošās dalībvalsts iedzīvotāju skaita relatīvo apmēru un no Ukrainas pārvietoto personu faktisko sadalījumu visā Savienībā, kāds tas bija 2022. gada martā. Budžeta izmaksas uz vienu personu aplēstas, balstoties uz Komisijas Kopīgā pētniecības centra mikrosimulācijas modeli Euromod, ņemot vērā gan naudas pārvedumus, uz kuriem šie cilvēki var būt tiesīgi, gan pabalstus natūrā, piemēram, izglītību un veselības aprūpi.

12

Euromod

(13)  Negatīvs (pozitīvs) rādītājs nozīmē, ka primāro izdevumu pieaugums (samazinājums) pārsniedz ekonomikas izaugsmi vidējā termiņā, un liecina par ekspansīvu (bremzējošu) fiskālo politiku.

13

(14)  Tiek prognozēts, ka citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem būs ekspansīva ietekme, kas atbilst 0,3 procentpunktiem no IKP.

14

(15)  Negatīvs (pozitīvs) rādītājs nozīmē, ka primāro izdevumu pieaugums (samazinājums) pārsniedz ekonomikas izaugsmi vidējā termiņā, un liecina par ekspansīvu (bremzējošu) fiskālo politiku.

15

(16)  Tiek prognozēts, ka citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem būs neitrāla ietekme.

16

(17)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1060 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai (OV L 231, 30.6.2021., 159. lpp.).

17

(18)  Eurostat (2020), Krievijas importa īpatsvars kopējā dabasgāzes, jēlnaftas un akmeņogļu importa apjomā. ES-27 vidēji kopējais imports ir balstīts uz importu ārpus ES-27 valstīm. Attiecībā uz Čehiju kopējais imports ietver arī Savienības iekšējo tirdzniecību. Jēlnafta neietver rafinētus naftas produktus. Čehija ir netieši atkarīga no Krievijas importa, pateicoties Savienības iekšējai tirdzniecībai. Ņemot vērā sekundāro atkarību no Krievijas oglēm, ko rada imports Savienības iekšienē, tiktu lēsts, ka Čehijai ir 70 % atkarība no Krievijas akmeņogļu importa.

18

(19)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1057 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko izveido Eiropas Sociālo fondu Plus (ESF+) un atceļ Regulu (ES) Nr. 1296/2013 (OV L 231, 30.6.2021., 21. lpp.).

19

(20)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 9. panta 2. punktu.

20

---

| 1.9.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 334/27 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 334/27

---

PADOMES IETEIKUMS

(2022. gada 12. jūlijs)

par Dānijas 2022. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Dānijas 2022. gada konverģences programmu

(2022/C 334/04)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2), ar ko tika izveidots Atveseļošanas un noturības mehānisms, stājās spēkā 2021. gada 19. februārī. Atveseļošanas un noturības mehānisms nodrošina finansiālu atbalstu reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot Savienības finansētu fiskālo stimulu. Tas sekmē ekonomikas atveseļošanu un ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, jo īpaši zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai, līdztekus stiprinot dalībvalstu tautsaimniecību noturību un potenciālo izaugsmi. Vidējā termiņā un ilgtermiņā tas palīdz arī stiprināt publisko finanšu ilgtspēju un sekmēt izaugsmi un darbvietu radīšanu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktu 2022. gada jūnijā tiks atjaunināta katrai dalībvalstij paredzētā maksimālā finanšu iemaksa no Atveseļošanas un noturības mehānisma. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2), ar ko tika izveidots Atveseļošanas un noturības mehānisms, stājās spēkā 2021. gada 19. februārī. Atveseļošanas un noturības mehānisms nodrošina finansiālu atbalstu reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot Savienības finansētu fiskālo stimulu. Tas sekmē ekonomikas atveseļošanu un ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, jo īpaši zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai, līdztekus stiprinot dalībvalstu tautsaimniecību noturību un potenciālo izaugsmi. Vidējā termiņā un ilgtermiņā tas palīdz arī stiprināt publisko finanšu ilgtspēju un sekmēt izaugsmi un darbvietu radīšanu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktu 2022. gada jūnijā tiks atjaunināta katrai dalībvalstij paredzētā maksimālā finanšu iemaksa no Atveseļošanas un noturības mehānisma.

| (2) | Komisija 2021. gada 24. novembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2022. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Pētījumā bija pienācīgi ņemta vērā 2021. gada 7. maijā parakstītā Portu sociālā samita apņemšanās turpināt īstenot Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija izsludināja 2017. gada 17. novembrī. Eiropadome 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījuma prioritātes apstiprināja 2022. gada 25. martā. Komisija 2021. gada 24. novembrī uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1176/2011 (3) pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Dānija nebija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām būs nepieciešams padziļināts pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī priekšlikumu attiecībā uz 2022. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, kurā analizēta nodarbinātības pamatnostādņu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana. Padome vienoto nodarbinātības ziņojumu pieņēma 2022. gada 14. martā. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2021. gada 24. novembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2022. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Pētījumā bija pienācīgi ņemta vērā 2021. gada 7. maijā parakstītā Portu sociālā samita apņemšanās turpināt īstenot Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija izsludināja 2017. gada 17. novembrī. Eiropadome 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījuma prioritātes apstiprināja 2022. gada 25. martā. Komisija 2021. gada 24. novembrī uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1176/2011 (3) pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Dānija nebija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām būs nepieciešams padziļināts pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī priekšlikumu attiecībā uz 2022. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, kurā analizēta nodarbinātības pamatnostādņu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana. Padome vienoto nodarbinātības ziņojumu pieņēma 2022. gada 14. martā.

| (3) | Krievijas iebrukums Ukrainā globālās pandēmijas izskaņā ir būtiski mainījis ģeopolitisko un ekonomisko kontekstu. Iebrukuma ietekme uz dalībvalstu tautsaimniecībām izpaužas, inter alia, kā augstākas enerģijas, pārtikas un izejvielu cenas un vājākas izaugsmes izredzes. Enerģijas cenu pieaugums īpaši smagi skar visneaizsargātākās mājsaimniecības, kuras ir nonākušas enerģētiskajā nabadzībā vai kurām tā draud, kā arī uzņēmumus, kurus visvairāk negatīvi ietekmē enerģijas cenu pieaugums. Turklāt Savienībā ierodas nepieredzēti daudz cilvēku, kuri bēg no Ukrainas. Krievijas agresijas kara radītās ekonomiskās sekas ir asimetriski ietekmējušas dalībvalstis. Šajā sakarā 2022. gada 4. martā ar Padomes Īstenošanas lēmumu (ES) 2022/382 (4) pirmo reizi tika piemērota Padomes Direktīva 2001/55/EK (5), pārvietotajām personām no Ukrainas piešķirot likumīgas uzturēšanās tiesības Savienībā, kā arī piekļuvi izglītībai un apmācībai, darba tirgum, veselības aprūpei, mājoklim un sociālajai palīdzībai. |
| --- | --- |

(3)

Krievijas iebrukums Ukrainā globālās pandēmijas izskaņā ir būtiski mainījis ģeopolitisko un ekonomisko kontekstu. Iebrukuma ietekme uz dalībvalstu tautsaimniecībām izpaužas, inter alia, kā augstākas enerģijas, pārtikas un izejvielu cenas un vājākas izaugsmes izredzes. Enerģijas cenu pieaugums īpaši smagi skar visneaizsargātākās mājsaimniecības, kuras ir nonākušas enerģētiskajā nabadzībā vai kurām tā draud, kā arī uzņēmumus, kurus visvairāk negatīvi ietekmē enerģijas cenu pieaugums. Turklāt Savienībā ierodas nepieredzēti daudz cilvēku, kuri bēg no Ukrainas. Krievijas agresijas kara radītās ekonomiskās sekas ir asimetriski ietekmējušas dalībvalstis. Šajā sakarā 2022. gada 4. martā ar Padomes Īstenošanas lēmumu (ES) 2022/382 (4) pirmo reizi tika piemērota Padomes Direktīva 2001/55/EK (5), pārvietotajām personām no Ukrainas piešķirot likumīgas uzturēšanās tiesības Savienībā, kā arī piekļuvi izglītībai un apmācībai, darba tirgum, veselības aprūpei, mājoklim un sociālajai palīdzībai.

| (4) | Ievērojot strauji mainīgo ekonomisko un ģeopolitisko situāciju, 2022. gada Eiropas pusgadā atsāksies ekonomikas un nodarbinātības politikas vispusīga koordinācija, kura līdztekus tiks pielāgota, ņemot vērā ar Atveseļošanas un noturības mehānisma īstenošanu saistītās prasības, kā skaidrots 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā. Lai īstenotu Eiropas pusgada politikas prioritātes, ir svarīgi īstenot pieņemtos atveseļošanas un noturības plānus, jo ar šiem plāniem paredzēts īstenot visus 2019. un 2020. gada Eiropas pusgada ciklos sniegtos konkrētām valstīm adresētos ieteikumus vai to būtisku daļu. Atveseļošanas un noturības plānu pārskatīšanā, atjaunināšanā vai grozīšanā saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14., 18. un 21. pantu, papildus citiem konkrētām valstīm adresētajiem ieteikumiem, kas sniegti līdz šādu pārskatītu, atjauninātu vai grozītu atveseļošanas un noturības plānu iesniegšanas dienai, joprojām vienlīdz aktuāli ir arī 2019. un 2020. gadā konkrētām valstīm adresētie ieteikumi. |
| --- | --- |

(4)

Ievērojot strauji mainīgo ekonomisko un ģeopolitisko situāciju, 2022. gada Eiropas pusgadā atsāksies ekonomikas un nodarbinātības politikas vispusīga koordinācija, kura līdztekus tiks pielāgota, ņemot vērā ar Atveseļošanas un noturības mehānisma īstenošanu saistītās prasības, kā skaidrots 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā. Lai īstenotu Eiropas pusgada politikas prioritātes, ir svarīgi īstenot pieņemtos atveseļošanas un noturības plānus, jo ar šiem plāniem paredzēts īstenot visus 2019. un 2020. gada Eiropas pusgada ciklos sniegtos konkrētām valstīm adresētos ieteikumus vai to būtisku daļu. Atveseļošanas un noturības plānu pārskatīšanā, atjaunināšanā vai grozīšanā saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14., 18. un 21. pantu, papildus citiem konkrētām valstīm adresētajiem ieteikumiem, kas sniegti līdz šādu pārskatītu, atjauninātu vai grozītu atveseļošanas un noturības plānu iesniegšanas dienai, joprojām vienlīdz aktuāli ir arī 2019. un 2020. gadā konkrētām valstīm adresētie ieteikumi.

| (5) | Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējā izņēmuma klauzula darbojas kopš 2020. gada marta. Komisija savā 2021. gada 3. marta paziņojumā “Apritējis gads kopš Covid-19 uzliesmojuma: fiskālās politikas atbildes pasākumi” pauda viedokli, ka lēmums par vispārējās izņēmuma klauzulas deaktivēšanu vai turpmāku piemērošanu būtu jāpieņem vispārēja ekonomikas stāvokļa novērtējuma ietvaros, kurā būtisks kvantitatīvais kritērijs ir ekonomiskās aktivitātes līmenis Savienībā vai eurozonā salīdzinājumā ar pirmskrīzes līmeni (2019. gada beigās). Paaugstināta nenoteiktība un spēcīgi lejupvērsti riski, kas skar ekonomikas perspektīvu saistībā ar karu Eiropā, nepieredzēts enerģijas cenu kāpums un ieilguši piegādes ķēdes darbības traucējumi rada apstākļus, kuru dēļ ir attaisnojami Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas darbību pagarināt arī attiecībā uz 2023. gadu. |
| --- | --- |

(5)

Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējā izņēmuma klauzula darbojas kopš 2020. gada marta. Komisija savā 2021. gada 3. marta paziņojumā “Apritējis gads kopš Covid-19 uzliesmojuma: fiskālās politikas atbildes pasākumi” pauda viedokli, ka lēmums par vispārējās izņēmuma klauzulas deaktivēšanu vai turpmāku piemērošanu būtu jāpieņem vispārēja ekonomikas stāvokļa novērtējuma ietvaros, kurā būtisks kvantitatīvais kritērijs ir ekonomiskās aktivitātes līmenis Savienībā vai eurozonā salīdzinājumā ar pirmskrīzes līmeni (2019. gada beigās). Paaugstināta nenoteiktība un spēcīgi lejupvērsti riski, kas skar ekonomikas perspektīvu saistībā ar karu Eiropā, nepieredzēts enerģijas cenu kāpums un ieilguši piegādes ķēdes darbības traucējumi rada apstākļus, kuru dēļ ir attaisnojami Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas darbību pagarināt arī attiecībā uz 2023. gadu.

| (6) | Ievērojot pieeju, kas izklāstīta Padomes 2021. gada 18. jūnija ieteikumā (6), ar ko sniedz Padomes atzinumu par Dānijas 2021. gada konverģences programmu, vispārējo fiskālo nostāju pašlaik vislabāk var izmērīt kā izmaiņas primārajos izdevumos (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus), bet ietverot no Atveseļošanas un noturības mehānisma un citu Savienības fondu neatmaksājamā atbalsta (dotācijām) finansētos izdevumus, attiecībā pret vidēja termiņa potenciālo izaugsmi (7). Papildus atzinumam par vispārējo fiskālo nostāju, novērtējot, vai valsts fiskālā politika ir piesardzīga un vai tās struktūra spēs nodrošināt ilgtspējīgu atveseļošanu, kas būtu saskanīga ar zaļo un digitālo pārkārtošanos, uzmanība tiek pievērsta arī valsts finansētajiem (8) primārajiem kārtējiem izdevumiem (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus) un investīcijām. |
| --- | --- |

(6)

Ievērojot pieeju, kas izklāstīta Padomes 2021. gada 18. jūnija ieteikumā (6), ar ko sniedz Padomes atzinumu par Dānijas 2021. gada konverģences programmu, vispārējo fiskālo nostāju pašlaik vislabāk var izmērīt kā izmaiņas primārajos izdevumos (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus), bet ietverot no Atveseļošanas un noturības mehānisma un citu Savienības fondu neatmaksājamā atbalsta (dotācijām) finansētos izdevumus, attiecībā pret vidēja termiņa potenciālo izaugsmi (7). Papildus atzinumam par vispārējo fiskālo nostāju, novērtējot, vai valsts fiskālā politika ir piesardzīga un vai tās struktūra spēs nodrošināt ilgtspējīgu atveseļošanu, kas būtu saskanīga ar zaļo un digitālo pārkārtošanos, uzmanība tiek pievērsta arī valsts finansētajiem (8) primārajiem kārtējiem izdevumiem (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus) un investīcijām.

| (7) | Komisija 2022. gada 2. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas plašas norādes par fiskālo politiku 2023. gadā (“fiskālās norādes”) un kura mērķis ir atbalstīt dalībvalstu stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanu un tādējādi stiprināt politikas koordināciju. Pamatojoties uz 2022. gada ziemas prognozes makroekonomisko perspektīvu, Komisija atzīmēja, ka piemērota šķistu pāreja no kopējās atbalstošās fiskālās nostājas 2020.–2022. gadā uz kopumā neitrālu kopējo fiskālo nostāju 2023. gadā, vienlaikus saglabājot gatavību reaģēt uz mainīgo ekonomisko situāciju. Komisija paziņoja, ka fiskālie ieteikumi 2023. gadam arī turpmāk būtu jādiferencē starp dalībvalstīm un tajos būtu jāņem vērā iespējamā pārrobežu blakusietekme. Komisija aicināja dalībvalstis atspoguļot norādes savās stabilitātes un konverģences programmās. Komisija apņēmās cieši uzraudzīt ekonomikas norises un pielāgot savas politikas norādes pēc vajadzības un ne vēlāk kā savā Eiropas pusgada pavasara paketē, kas sagatavota 2022. gada maija beigās. |
| --- | --- |

(7)

Komisija 2022. gada 2. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas plašas norādes par fiskālo politiku 2023. gadā (“fiskālās norādes”) un kura mērķis ir atbalstīt dalībvalstu stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanu un tādējādi stiprināt politikas koordināciju. Pamatojoties uz 2022. gada ziemas prognozes makroekonomisko perspektīvu, Komisija atzīmēja, ka piemērota šķistu pāreja no kopējās atbalstošās fiskālās nostājas 2020.–2022. gadā uz kopumā neitrālu kopējo fiskālo nostāju 2023. gadā, vienlaikus saglabājot gatavību reaģēt uz mainīgo ekonomisko situāciju. Komisija paziņoja, ka fiskālie ieteikumi 2023. gadam arī turpmāk būtu jādiferencē starp dalībvalstīm un tajos būtu jāņem vērā iespējamā pārrobežu blakusietekme. Komisija aicināja dalībvalstis atspoguļot norādes savās stabilitātes un konverģences programmās. Komisija apņēmās cieši uzraudzīt ekonomikas norises un pielāgot savas politikas norādes pēc vajadzības un ne vēlāk kā savā Eiropas pusgada pavasara paketē, kas sagatavota 2022. gada maija beigās.

| (8) | Attiecībā uz fiskālajām norādēm fiskālajos ieteikumos 2023. gadam ir ņemta vērā ekonomikas perspektīvas pasliktināšanās, paaugstinātā nenoteiktība un papildu lejupvērstie riski, kā arī augstāka inflācija salīdzinājumā ar Komisijas 2022. gada ziemas prognozi. Ņemot vērā šos apsvērumus, fiskālajai reakcijai ir jāpalielina publiskās investīcijas, kas sekmēs zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, un jāsaglabā visneaizsargātāko mājsaimniecību pirktspēja, lai mīkstinātu enerģijas cenu kāpuma ietekmi un palīdzētu ierobežot inflācijas otrreizējās ietekmes spiedienu, izmantojot mērķtiecīgus un pagaidu pasākumus. Fiskālajai politikai arī turpmāk jābūt dinamiskai, lai pielāgotos strauji mainīgajiem apstākļiem, tostarp izaicinājumiem, kuri attiecībā uz aizsardzību un drošību izriet no Krievijas agresijas kara pret Ukrainu, un dalībvalstīs tā ir jādiferencē atbilstīgi to fiskālajam un ekonomiskajam stāvoklim, tostarp ņemot vērā krīzes ietekmi uz tām un pārvietoto personu pieplūdumu no Ukrainas. |
| --- | --- |

(8)

Attiecībā uz fiskālajām norādēm fiskālajos ieteikumos 2023. gadam ir ņemta vērā ekonomikas perspektīvas pasliktināšanās, paaugstinātā nenoteiktība un papildu lejupvērstie riski, kā arī augstāka inflācija salīdzinājumā ar Komisijas 2022. gada ziemas prognozi. Ņemot vērā šos apsvērumus, fiskālajai reakcijai ir jāpalielina publiskās investīcijas, kas sekmēs zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, un jāsaglabā visneaizsargātāko mājsaimniecību pirktspēja, lai mīkstinātu enerģijas cenu kāpuma ietekmi un palīdzētu ierobežot inflācijas otrreizējās ietekmes spiedienu, izmantojot mērķtiecīgus un pagaidu pasākumus. Fiskālajai politikai arī turpmāk jābūt dinamiskai, lai pielāgotos strauji mainīgajiem apstākļiem, tostarp izaicinājumiem, kuri attiecībā uz aizsardzību un drošību izriet no Krievijas agresijas kara pret Ukrainu, un dalībvalstīs tā ir jādiferencē atbilstīgi to fiskālajam un ekonomiskajam stāvoklim, tostarp ņemot vērā krīzes ietekmi uz tām un pārvietoto personu pieplūdumu no Ukrainas.

| (9) | Dānija savu nacionālo atveseļošanas un noturības plānu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai 2021. gada 30. aprīlī. Komisija atbilstoši Regulas (ES) 2021/241 19. pantam novērtēja atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu, ņemot vērā minētās regulas V pielikumā izklāstītās novērtēšanas vadlīnijas. Padome 2021. gada 13. jūlijā pieņēma Īstenošanas lēmumu par Dānijas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu (9). Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu, ar ko atzīst, ka Dānija ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu. |
| --- | --- |

(9)

Dānija savu nacionālo atveseļošanas un noturības plānu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai 2021. gada 30. aprīlī. Komisija atbilstoši Regulas (ES) 2021/241 19. pantam novērtēja atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu, ņemot vērā minētās regulas V pielikumā izklāstītās novērtēšanas vadlīnijas. Padome 2021. gada 13. jūlijā pieņēma Īstenošanas lēmumu par Dānijas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu (9). Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu, ar ko atzīst, ka Dānija ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu.

| (10) | Dānija savu 2022. gada valsts reformu programmu iesniedza 2022. gada 29. aprīlī, un 2022. gada 12. maijā tā iesniedza savu 2022. gada konverģences programmu – tādējādi pēc Regulas (EK) Nr. 1466/97 8. pantā noteiktā termiņa. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. Kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 27. pantā, 2022. gada valsts reformu programma atspoguļo arī Dānijas pienākumu divreiz gadā ziņot par panākto progresu atveseļošanas un noturības plāna īstenošanā. |
| --- | --- |

(10)

Dānija savu 2022. gada valsts reformu programmu iesniedza 2022. gada 29. aprīlī, un 2022. gada 12. maijā tā iesniedza savu 2022. gada konverģences programmu – tādējādi pēc Regulas (EK) Nr. 1466/97 8. pantā noteiktā termiņa. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. Kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 27. pantā, 2022. gada valsts reformu programma atspoguļo arī Dānijas pienākumu divreiz gadā ziņot par panākto progresu atveseļošanas un noturības plāna īstenošanā.

| (11) | Komisija 2022. gada ziņojumu par Dāniju publicēja 2022. gada 23. maijā. Tajā novērtēts, kā Dānija ir īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019., 2020. un 2021. gadā, un uz atveseļošanas un noturības rezultātu pārskata pamata bija aplūkots, kā Dānija īsteno atveseļošanas un noturības plānu. Balstoties uz minēto analīzi, ziņojumā par valsti bija norādīti trūkumi attiecībā uz tādu problēmjautājumu risināšanu, kuri nav ietverti vai ir tikai daļēji ietverti atveseļošanas un noturības plānā, kā arī jauni un nupat iezīmējušies problēmjautājumi, tostarp sakarā ar Krievijas iebrukumu Ukrainā. Tajā bija arī novērtēts Dānijas progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un Savienības pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā. |
| --- | --- |

(11)

Komisija 2022. gada ziņojumu par Dāniju publicēja 2022. gada 23. maijā. Tajā novērtēts, kā Dānija ir īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019., 2020. un 2021. gadā, un uz atveseļošanas un noturības rezultātu pārskata pamata bija aplūkots, kā Dānija īsteno atveseļošanas un noturības plānu. Balstoties uz minēto analīzi, ziņojumā par valsti bija norādīti trūkumi attiecībā uz tādu problēmjautājumu risināšanu, kuri nav ietverti vai ir tikai daļēji ietverti atveseļošanas un noturības plānā, kā arī jauni un nupat iezīmējušies problēmjautājumi, tostarp sakarā ar Krievijas iebrukumu Ukrainā. Tajā bija arī novērtēts Dānijas progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un Savienības pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā.

| (12) | 2020. gada 20. jūlija ieteikumā (10) Padome ieteica Dānijai, ievērojot vispārējo izņēmuma klauzulu, 2020. un 2021. gadā veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai efektīvi vērstos pret Covid-19 pandēmiju, stiprinātu ekonomiku un atbalstītu tās turpmāko atveseļošanu. Tā arī ieteica Dānijai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt parāda atmaksājamību, vienlaikus veicinot investīcijas. Pamatojoties uz Eurostat validētajiem datiem 2021. gadā Dānijas vispārējās valdības budžeta bilance uzlabojās no deficīta 0,2 % apmērā no IKP 2020. gadā līdz pārpalikumam 2,3 % apmērā no IKP 2021. gadā, ko sekmēja vienreizēji nodokļu ieņēmumi. Dānijas fiskālās politikas reakcija atbalstīja ekonomikas atveseļošanu 2021. gadā, savukārt pagaidu ārkārtas pasākumu apmērs palielinājās no 2,6 % no IKP 2020. gadā līdz 4,0 % no IKP. Dānijas 2021. gadā veiktie pasākumi atbilda Padomes 2020. gada 20. jūlija ieteikumam. Valdības 2020. un 2021. gadā noteiktie diskrecionārie budžeta pasākumi lielākoties ir pagaidu pasākumi vai atsvērti ar kompensējošiem pasākumiem. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Dānijas vispārējās valdības parāds samazinājās no 42,1 % no IKP 2020. gadā līdz 36,7 % no IKP 2021. gadā. |
| --- | --- |

(12)

2020. gada 20. jūlija ieteikumā (10) Padome ieteica Dānijai, ievērojot vispārējo izņēmuma klauzulu, 2020. un 2021. gadā veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai efektīvi vērstos pret Covid-19 pandēmiju, stiprinātu ekonomiku un atbalstītu tās turpmāko atveseļošanu. Tā arī ieteica Dānijai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt parāda atmaksājamību, vienlaikus veicinot investīcijas. Pamatojoties uz Eurostat validētajiem datiem 2021. gadā Dānijas vispārējās valdības budžeta bilance uzlabojās no deficīta 0,2 % apmērā no IKP 2020. gadā līdz pārpalikumam 2,3 % apmērā no IKP 2021. gadā, ko sekmēja vienreizēji nodokļu ieņēmumi. Dānijas fiskālās politikas reakcija atbalstīja ekonomikas atveseļošanu 2021. gadā, savukārt pagaidu ārkārtas pasākumu apmērs palielinājās no 2,6 % no IKP 2020. gadā līdz 4,0 % no IKP. Dānijas 2021. gadā veiktie pasākumi atbilda Padomes 2020. gada 20. jūlija ieteikumam. Valdības 2020. un 2021. gadā noteiktie diskrecionārie budžeta pasākumi lielākoties ir pagaidu pasākumi vai atsvērti ar kompensējošiem pasākumiem. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Dānijas vispārējās valdības parāds samazinājās no 42,1 % no IKP 2020. gadā līdz 36,7 % no IKP 2021. gadā.

| (13) | 2022. gada konverģences programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs par 2022. gadu ir labvēlīgs un par 2023. gadu – reālistisks. Valdība prognozē, ka reālais IKP 2022. gadā pieaugs par 3,4 % un 2023. gadā — par 1,9 %. Salīdzinājumam – Komisijas 2022. gada pavasara prognozē paredzēts mazāks reālā IKP pieaugums 2022. gadā (2,6 %) un 2023. gadā (1,8 %), kam par iemeslu galvenokārt ir mazāks privātā patēriņa pieaugums. Valdība savā 2022. gada konverģences programmā plāno, ka nominālais pārpalikums samazināsies līdz 0,6 % no IKP 2022. gadā un līdz 0,2 % no IKP 2023. gadā. Samazinājums 2022. gadā galvenokārt atspoguļo ekonomiskās aktivitātes palēnināšanos un to, ka netiks gūti konkrēti nodokļu ieņēmumi. Saskaņā ar 2022. gada konverģences programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2022. gadā samazināsies līdz 33,3 % un 2023. gadā kritīsies līdz 32,5 % no IKP. Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2022. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta pārpalikums 2022. un 2023. gadā būs attiecīgi 0,9 % un 0,6 % no IKP. Tas ir nedaudz vairāk nekā 2022. gada konverģences programmā prognozētais pārpalikums. Komisijas 2022. gada pavasara prognozē plānota augstāka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP, proti, 34,9 % 2022. gadā un 33,9 % 2023. gadā. Atšķirības iemesls ir daži elementi saistībā ar atlikumu un plūsmu korekciju, kas būs lielāka par sākotnēji plānoto, jo īpaši atbalsts sociālajiem mājokļiem. Saskaņā ar Komisijas 2022. gada pavasara prognozi, potenciālās izlaides vidēja termiņa pieauguma aplēse ir 1,9 % (10 gadu vidējais rādītājs). Tomēr minētajā aplēsē nav iekļauta to reformu ietekme, kas paredzētas atveseļošanas un noturības plānā un var palielināt Dānijas potenciālo izaugsmi. |
| --- | --- |

(13)

2022. gada konverģences programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs par 2022. gadu ir labvēlīgs un par 2023. gadu – reālistisks. Valdība prognozē, ka reālais IKP 2022. gadā pieaugs par 3,4 % un 2023. gadā — par 1,9 %. Salīdzinājumam – Komisijas 2022. gada pavasara prognozē paredzēts mazāks reālā IKP pieaugums 2022. gadā (2,6 %) un 2023. gadā (1,8 %), kam par iemeslu galvenokārt ir mazāks privātā patēriņa pieaugums. Valdība savā 2022. gada konverģences programmā plāno, ka nominālais pārpalikums samazināsies līdz 0,6 % no IKP 2022. gadā un līdz 0,2 % no IKP 2023. gadā. Samazinājums 2022. gadā galvenokārt atspoguļo ekonomiskās aktivitātes palēnināšanos un to, ka netiks gūti konkrēti nodokļu ieņēmumi. Saskaņā ar 2022. gada konverģences programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2022. gadā samazināsies līdz 33,3 % un 2023. gadā kritīsies līdz 32,5 % no IKP. Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2022. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta pārpalikums 2022. un 2023. gadā būs attiecīgi 0,9 % un 0,6 % no IKP. Tas ir nedaudz vairāk nekā 2022. gada konverģences programmā prognozētais pārpalikums. Komisijas 2022. gada pavasara prognozē plānota augstāka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP, proti, 34,9 % 2022. gadā un 33,9 % 2023. gadā. Atšķirības iemesls ir daži elementi saistībā ar atlikumu un plūsmu korekciju, kas būs lielāka par sākotnēji plānoto, jo īpaši atbalsts sociālajiem mājokļiem. Saskaņā ar Komisijas 2022. gada pavasara prognozi, potenciālās izlaides vidēja termiņa pieauguma aplēse ir 1,9 % (10 gadu vidējais rādītājs). Tomēr minētajā aplēsē nav iekļauta to reformu ietekme, kas paredzētas atveseļošanas un noturības plānā un var palielināt Dānijas potenciālo izaugsmi.

| (14) | Valdība 2022. gadā pakāpeniski atcēla lielāko daļu pasākumu, kas veikti, reaģējot uz Covid-19 krīzi, – tiek prognozēts, ka pagaidu ārkārtas pasākumu apmērs samazināsies no 4,0 % no IKP 2021. gadā līdz 0,0 % no IKP 2022. gadā. Valdības budžeta deficītu ietekmē pasākumi, kuri pieņemti, lai novērstu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, un kuru apjoms Komisijas 2022. gada pavasara prognozē tiek lēsts 0,1 % apmērā no IKP 2022. gadā un 0,0 % apmērā no IKP 2023. gadā (11). Šie pasākumi galvenokārt ietver sociālos pārvedumus mājsaimniecībām ar zemākiem ienākumiem. Par minētajiem pasākumiem tika paziņots, ka tiem ir pagaidu raksturs. Tomēr, ja enerģijas cenas saglabāsies augstas 2023. gadā, dažus no minētajiem pasākumiem varētu turpināt. Valdības budžeta deficītu ietekmē arī izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas; šīs izmaksas Komisijas 2022. gada pavasara prognozē tiek prognozētas 0,2 % apmērā no IKP 2022. gadā un 2023. gadā (12). |
| --- | --- |

(14)

Valdība 2022. gadā pakāpeniski atcēla lielāko daļu pasākumu, kas veikti, reaģējot uz Covid-19 krīzi, – tiek prognozēts, ka pagaidu ārkārtas pasākumu apmērs samazināsies no 4,0 % no IKP 2021. gadā līdz 0,0 % no IKP 2022. gadā. Valdības budžeta deficītu ietekmē pasākumi, kuri pieņemti, lai novērstu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, un kuru apjoms Komisijas 2022. gada pavasara prognozē tiek lēsts 0,1 % apmērā no IKP 2022. gadā un 0,0 % apmērā no IKP 2023. gadā (11). Šie pasākumi galvenokārt ietver sociālos pārvedumus mājsaimniecībām ar zemākiem ienākumiem. Par minētajiem pasākumiem tika paziņots, ka tiem ir pagaidu raksturs. Tomēr, ja enerģijas cenas saglabāsies augstas 2023. gadā, dažus no minētajiem pasākumiem varētu turpināt. Valdības budžeta deficītu ietekmē arī izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas; šīs izmaksas Komisijas 2022. gada pavasara prognozē tiek prognozētas 0,2 % apmērā no IKP 2022. gadā un 2023. gadā (12).

| (15) | Padome savā 2021. gada 18. jūnija ieteikumā ieteica Dānijai 2022. gadā saglabāt atbalstošu fiskālo nostāju, kas ietver stimulējošo iedarbību, kuru nodrošina Atveseļošanas un noturības mehānisms, un saglabāt valsts finansētās investīcijas. Tā arī ieteica Dānijai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt fiskālo ilgtspēju vidējā termiņā, un vienlaikus veicināt investīcijas, lai vairotu izaugsmes potenciālu. |
| --- | --- |

(15)

Padome savā 2021. gada 18. jūnija ieteikumā ieteica Dānijai 2022. gadā saglabāt atbalstošu fiskālo nostāju, kas ietver stimulējošo iedarbību, kuru nodrošina Atveseļošanas un noturības mehānisms, un saglabāt valsts finansētās investīcijas. Tā arī ieteica Dānijai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt fiskālo ilgtspēju vidējā termiņā, un vienlaikus veicināt investīcijas, lai vairotu izaugsmes potenciālu.

| (16) | Saskaņā ar Komisijas 2022. gada pavasara prognozi un ņemot vērā Dānijas 2022. gada konverģences programmā iekļauto informāciju, 2022. gada fiskālā nostāja, kas prognozēta – 1,6 % apmērā no IKP, būs atbalstoša, kā bija ieteikusi Padome (13). Dānija plāno saskaņā ar Padomes ieteikumu turpināt atbalstu atveseļošanai, izmantojot Atveseļošanas un noturības mehānismu, lai finansētu papildu investīcijas. Tiek prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti saglabāsies stabila salīdzinājumā ar 2021. gadu. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2022. gadā būs neitrāla ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,0 procentpunktiem no IKP (14). Tāpēc Dānija plāno saglabāt valsts finansētās investīcijas, kā ieteikusi Padome. Vienlaikus tiek prognozēts, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2022. gadā būs ekspansīva ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst 1,6 procentpunktiem no IKP. Minētā ievērojamā ekspansīvā ietekme ietver papildu ietekmi (0,1 % apmērā no IKP), ko rada pasākumi ar mērķi novērst enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, kā arī izmaksas (0,2 % apmērā no IKP), kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas. Pārējie paaugstinātie izdevumi cita starpā ir valsts izdevumi aizsardzības un drošības politikas jomā, kā arī papildu izdevumi, kuru mērķis ir paātrināt zaļo pārkārtošanos un izbeigt atkarību no importētām fosilajām degvielām. |
| --- | --- |

(16)

Saskaņā ar Komisijas 2022. gada pavasara prognozi un ņemot vērā Dānijas 2022. gada konverģences programmā iekļauto informāciju, 2022. gada fiskālā nostāja, kas prognozēta – 1,6 % apmērā no IKP, būs atbalstoša, kā bija ieteikusi Padome (13). Dānija plāno saskaņā ar Padomes ieteikumu turpināt atbalstu atveseļošanai, izmantojot Atveseļošanas un noturības mehānismu, lai finansētu papildu investīcijas. Tiek prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti saglabāsies stabila salīdzinājumā ar 2021. gadu. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2022. gadā būs neitrāla ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,0 procentpunktiem no IKP (14). Tāpēc Dānija plāno saglabāt valsts finansētās investīcijas, kā ieteikusi Padome. Vienlaikus tiek prognozēts, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2022. gadā būs ekspansīva ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst 1,6 procentpunktiem no IKP. Minētā ievērojamā ekspansīvā ietekme ietver papildu ietekmi (0,1 % apmērā no IKP), ko rada pasākumi ar mērķi novērst enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, kā arī izmaksas (0,2 % apmērā no IKP), kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas. Pārējie paaugstinātie izdevumi cita starpā ir valsts izdevumi aizsardzības un drošības politikas jomā, kā arī papildu izdevumi, kuru mērķis ir paātrināt zaļo pārkārtošanos un izbeigt atkarību no importētām fosilajām degvielām.

| (17) | Komisijas 2022. gada pavasara prognozē fiskālā nostāja 2023. gadā tiek prognozēta + 1,6 % apmērā no IKP, pieņemot, ka politika nemainīsies (15). Ir paredzēts, ka Dānija 2023. gadā turpinās izmantot Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijas, lai finansētu papildu investīcijas atveseļošanas atbalstam. Tiek prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti samazināsies par 0,1 IKP procentpunktu salīdzinājumā ar 2022. gadu, atspoguļojot jau agrīnā posmā 2021. un 2022. gadā sniegto finansiālo atbalstu no Atveseļošanas un noturības mehānisma. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām salīdzinājumā ar 2022. gadu būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,4 procentpunktiem no IKP (16). Vienlaikus plānots, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā būs bremzējoša ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst 1,4 procentpunktiem no IKP. Tas ietver ietekmi (0,1 % apmērā no IKP), ko radīs ar enerģijas cenu pieaugumu saistīto pasākumu izbeigšana, un papildu izmaksas (0,1 % apmērā no IKP), kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas. Citi iemesli ir mazāki valsts izdevumi par enerģijas patēriņu. |
| --- | --- |

(17)

Komisijas 2022. gada pavasara prognozē fiskālā nostāja 2023. gadā tiek prognozēta + 1,6 % apmērā no IKP, pieņemot, ka politika nemainīsies (15). Ir paredzēts, ka Dānija 2023. gadā turpinās izmantot Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijas, lai finansētu papildu investīcijas atveseļošanas atbalstam. Tiek prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti samazināsies par 0,1 IKP procentpunktu salīdzinājumā ar 2022. gadu, atspoguļojot jau agrīnā posmā 2021. un 2022. gadā sniegto finansiālo atbalstu no Atveseļošanas un noturības mehānisma. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām salīdzinājumā ar 2022. gadu būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,4 procentpunktiem no IKP (16). Vienlaikus plānots, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā būs bremzējoša ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst 1,4 procentpunktiem no IKP. Tas ietver ietekmi (0,1 % apmērā no IKP), ko radīs ar enerģijas cenu pieaugumu saistīto pasākumu izbeigšana, un papildu izmaksas (0,1 % apmērā no IKP), kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas. Citi iemesli ir mazāki valsts izdevumi par enerģijas patēriņu.

| (18) | 2022. gada konverģences programmā tiek prognozēts, ka vispārējās valdības budžeta pārpalikums pakāpeniski stabilizēsies 0,6 % apmērā no IKP 2024. gadā, savukārt līdz 2025. gadam tas samazināsies līdz 0,4 % no IKP. Saskaņā ar 2022. gada konverģences programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2024. gadā palielināsies līdz 34,0 % no IKP, savukārt 2025. gadā tā sasniegs 33,9 %. Saskaņā ar Komisijas analīzi parāda atmaksājamības riski vidējā termiņā šķiet zemi. |
| --- | --- |

(18)

2022. gada konverģences programmā tiek prognozēts, ka vispārējās valdības budžeta pārpalikums pakāpeniski stabilizēsies 0,6 % apmērā no IKP 2024. gadā, savukārt līdz 2025. gadam tas samazināsies līdz 0,4 % no IKP. Saskaņā ar 2022. gada konverģences programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2024. gadā palielināsies līdz 34,0 % no IKP, savukārt 2025. gadā tā sasniegs 33,9 %. Saskaņā ar Komisijas analīzi parāda atmaksājamības riski vidējā termiņā šķiet zemi.

| (19) | Regulāriem īpašuma nodokļiem Dānijā patlaban ir noteikta maksimālā robežvērtība, kā rezultātā tie nepieaug līdztekus tirgus cenām. Tādēļ šie nodokļi nevar mīkstināt mājokļu cenu ciklus, un tie izraisa nelabvēlīgu distributīvu ietekmi. Parlamentā jau 2017. gadā tika apstiprināta jauna īpašuma nodokļu sistēma, taču tā vēl aizvien nav ieviesta. Mājokļu cenu pieaugums un garas rindas uz sociālajiem mājokļiem ir izraisījuši izmaksu ziņā pieejamu mājokļu trūkumu lielākajās pilsētu teritorijās. Turklāt Kopenhāgenas reģionā ir ievērojami pieaudzis tādu hipotekāro aizdevumu īpatsvars, kuru gadījumā parāda un ienākumu attiecība pārsniedz 4, savukārt aizdevuma un ķīlas vērtības attiecība pārsniedz 60 %, kā rezultātā šādu aizdevumu ņēmēji ir potenciāli neaizsargāti pret procentu likmju palielinājumiem vai mājokļu cenu būtisku kritumu. Dānijas Sistēmisko risku padome ir nākusi klajā ar ieteikumiem, kuru mērķis ir samazināt ar šādiem hipotekārajiem aizdevumiem saistītos riskus, taču šie ieteikumi vēl nav īstenoti. |
| --- | --- |

(19)

Regulāriem īpašuma nodokļiem Dānijā patlaban ir noteikta maksimālā robežvērtība, kā rezultātā tie nepieaug līdztekus tirgus cenām. Tādēļ šie nodokļi nevar mīkstināt mājokļu cenu ciklus, un tie izraisa nelabvēlīgu distributīvu ietekmi. Parlamentā jau 2017. gadā tika apstiprināta jauna īpašuma nodokļu sistēma, taču tā vēl aizvien nav ieviesta. Mājokļu cenu pieaugums un garas rindas uz sociālajiem mājokļiem ir izraisījuši izmaksu ziņā pieejamu mājokļu trūkumu lielākajās pilsētu teritorijās. Turklāt Kopenhāgenas reģionā ir ievērojami pieaudzis tādu hipotekāro aizdevumu īpatsvars, kuru gadījumā parāda un ienākumu attiecība pārsniedz 4, savukārt aizdevuma un ķīlas vērtības attiecība pārsniedz 60 %, kā rezultātā šādu aizdevumu ņēmēji ir potenciāli neaizsargāti pret procentu likmju palielinājumiem vai mājokļu cenu būtisku kritumu. Dānijas Sistēmisko risku padome ir nākusi klajā ar ieteikumiem, kuru mērķis ir samazināt ar šādiem hipotekārajiem aizdevumiem saistītos riskus, taču šie ieteikumi vēl nav īstenoti.

| (20) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktu un minētās regulas V pielikuma 2.2. kritēriju atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums ar indikatīvu grafiku īstenošanai, kas jāpabeidz līdz 2026. gada 31. augustam. Tās risina visas ekonomiskās un sociālās problēmas vai ievērojamu to ekonomisko un sociālo problēmu daļu, kuras Padome bija minējusi Dānijai 2019. un 2020. gada Eiropas pusgadā adresētajos ieteikumos, kā arī attiecīgā gadījumā Dānijai līdz atveseļošanas un noturības plāna pieņemšanai adresētajos ieteikumos. Konkrēti, atveseļošanas un noturības plānā galvenā uzmanība ir veltīta investīcijām saistībā ar zaļo un digitālo pārkārtošanos, jo īpaši tīrā un efektīvā enerģijas ražošanā un izmantošanā, ilgtspējīgā transportā, kā arī pētniecībā un inovācijā. Pētniecības jomas pasākumiem ir potenciāls paplašināt inovācijas bāzi un iesaistīt vairāk uzņēmumu pētniecības un inovācijas darbībās. Daži no konkrētajai valstij adresētajiem ieteikumiem, piemēram, ieteikums “koncentrēt ar investīcijām saistītu ekonomikas politiku uz izglītību un prasmēm”, kā arī pasākumi, kuru mērķis ir novērst veselības aprūpes darbinieku trūkumu un nodrošināt nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanas regulējuma efektīvu uzraudzību un izpildi, ir risināti ārpus atveseļošanas un noturības plāna. Pasākumi, kas attiecas uz šīm jomām, netika iekļauti atveseļošanas un noturības plānā. |
| --- | --- |

(20)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktu un minētās regulas V pielikuma 2.2. kritēriju atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums ar indikatīvu grafiku īstenošanai, kas jāpabeidz līdz 2026. gada 31. augustam. Tās risina visas ekonomiskās un sociālās problēmas vai ievērojamu to ekonomisko un sociālo problēmu daļu, kuras Padome bija minējusi Dānijai 2019. un 2020. gada Eiropas pusgadā adresētajos ieteikumos, kā arī attiecīgā gadījumā Dānijai līdz atveseļošanas un noturības plāna pieņemšanai adresētajos ieteikumos. Konkrēti, atveseļošanas un noturības plānā galvenā uzmanība ir veltīta investīcijām saistībā ar zaļo un digitālo pārkārtošanos, jo īpaši tīrā un efektīvā enerģijas ražošanā un izmantošanā, ilgtspējīgā transportā, kā arī pētniecībā un inovācijā. Pētniecības jomas pasākumiem ir potenciāls paplašināt inovācijas bāzi un iesaistīt vairāk uzņēmumu pētniecības un inovācijas darbībās. Daži no konkrētajai valstij adresētajiem ieteikumiem, piemēram, ieteikums “koncentrēt ar investīcijām saistītu ekonomikas politiku uz izglītību un prasmēm”, kā arī pasākumi, kuru mērķis ir novērst veselības aprūpes darbinieku trūkumu un nodrošināt nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanas regulējuma efektīvu uzraudzību un izpildi, ir risināti ārpus atveseļošanas un noturības plāna. Pasākumi, kas attiecas uz šīm jomām, netika iekļauti atveseļošanas un noturības plānā.

| (21) | Paredzams, ka Dānijas atveseļošanas un noturības plāna īstenošana sekmēs turpmāku progresu zaļās un digitālās pārkārtošanās jomā. Klimata mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi Dānijā atbilst 59 % no atveseļošanas un noturības plāna kopējā piešķīruma, savukārt digitālo mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi – 25 % no atveseļošanas un noturības plāna kopējā piešķīruma. Atveseļošanas un noturības plāna pilnīga īstenošana atbilstoši attiecīgajiem atskaites punktiem un mērķrādītājiem palīdzēs Dānijai ātri atgūties no Covid-19 krīzes radītajām sekām un turpinās stiprināt Dānijas noturību. Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citu, ārpus atveseļošanas un noturības plāna tvēruma esošu ekonomikas un nodarbinātības politiku sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politiku programmu kopumā, joprojām ir svarīgi sistemātiski iesaistīt sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas. |
| --- | --- |

(21)

Paredzams, ka Dānijas atveseļošanas un noturības plāna īstenošana sekmēs turpmāku progresu zaļās un digitālās pārkārtošanās jomā. Klimata mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi Dānijā atbilst 59 % no atveseļošanas un noturības plāna kopējā piešķīruma, savukārt digitālo mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi – 25 % no atveseļošanas un noturības plāna kopējā piešķīruma. Atveseļošanas un noturības plāna pilnīga īstenošana atbilstoši attiecīgajiem atskaites punktiem un mērķrādītājiem palīdzēs Dānijai ātri atgūties no Covid-19 krīzes radītajām sekām un turpinās stiprināt Dānijas noturību. Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citu, ārpus atveseļošanas un noturības plāna tvēruma esošu ekonomikas un nodarbinātības politiku sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politiku programmu kopumā, joprojām ir svarīgi sistemātiski iesaistīt sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas.

| (22) | Komisija 2022. gada 25. maijā apstiprināja Dānijas partnerattiecību nolīgumu, kas paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/1060 (17). Dānija pirmās kohēzijas politikas programmas iesniedza 2022. gada 11. aprīlī. Saskaņā ar Regulu (ES) 2021/1060 Dānijai ir jāņem vērā attiecīgie tai adresētie ieteikumi 2021.–2027. gada kohēzijas politikas fondu plānošanā. Tas ir priekšnoteikums no kohēzijas politikas fondiem paredzētā finansiālā atbalsta efektivitātes uzlabošanai un tā pievienotās vērtības maksimalizēšanai un vienlaikus veicina koordināciju, savstarpējo papildināmību un saskaņotību starp minētajiem kohēzijas politikas fondiem un citiem Savienības instrumentiem un fondiem. Atveseļošanas un noturības mehānisma un kohēzijas politikas programmu sekmīga īstenošana ir atkarīga arī no to šķēršļu novēršanas, kas kavē investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās un sabalansētas teritoriālās attīstības atbalstam. |
| --- | --- |

(22)

Komisija 2022. gada 25. maijā apstiprināja Dānijas partnerattiecību nolīgumu, kas paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/1060 (17). Dānija pirmās kohēzijas politikas programmas iesniedza 2022. gada 11. aprīlī. Saskaņā ar Regulu (ES) 2021/1060 Dānijai ir jāņem vērā attiecīgie tai adresētie ieteikumi 2021.–2027. gada kohēzijas politikas fondu plānošanā. Tas ir priekšnoteikums no kohēzijas politikas fondiem paredzētā finansiālā atbalsta efektivitātes uzlabošanai un tā pievienotās vērtības maksimalizēšanai un vienlaikus veicina koordināciju, savstarpējo papildināmību un saskaņotību starp minētajiem kohēzijas politikas fondiem un citiem Savienības instrumentiem un fondiem. Atveseļošanas un noturības mehānisma un kohēzijas politikas programmu sekmīga īstenošana ir atkarīga arī no to šķēršļu novēršanas, kas kavē investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās un sabalansētas teritoriālās attīstības atbalstam.

| (23) | Papildus ekonomikas un sociālajām problēmām, kas risinātas atveseļošanas un noturības plānā, Dānija saskaras ar vairākām citām problēmām, kuras saistītas ar atkarības mazināšanu no fosilajām degvielām, aprites ekonomikas stiprināšanu zaļās pārkārtošanās atbalstam un to, lai padarītu mājokļu tirgu un parādu apgrūtinātas mājsaimniecības noturīgākus. |
| --- | --- |

(23)

Papildus ekonomikas un sociālajām problēmām, kas risinātas atveseļošanas un noturības plānā, Dānija saskaras ar vairākām citām problēmām, kuras saistītas ar atkarības mazināšanu no fosilajām degvielām, aprites ekonomikas stiprināšanu zaļās pārkārtošanās atbalstam un to, lai padarītu mājokļu tirgu un parādu apgrūtinātas mājsaimniecības noturīgākus.

| (24) | Kaut arī Dānijas atveseļošanas un noturības plānā 59 % no līdzekļiem ir paredzēti zaļajām iniciatīvām, tomēr Dānijas sniegums dažās aprites ekonomikas jomās nesasniedz vidējos rādītājus. Materiālu apritīgas izmantošanas rādītājs Dānijā ir krietni zemāks par Savienības vidējo rādītāju. Valstī patlaban tiek radīts lielākais sadzīves atkritumu daudzums Savienībā uz vienu iedzīvotāju, proti, 845 kg uz vienu iedzīvotāju gadā. Kaut arī Dānija nedaudz pārsniedz Savienības vidējo rādītāju attiecībā uz reciklēšanai savāktajiem sadzīves atkritumiem (53,9 % 2020. gadā salīdzinājumā ar Savienības vidējo rādītāju, proti, 47,8 %), tomēr valstī tiek sadedzināti 45,2 % no sadzīves atkritumiem, kas ir gandrīz divreiz vairāk par Savienības vidējo rādītāju. Lielākā daļa no atkritumiem Dānijā tiek sadedzināta enerģijas ražošanai, tādējādi neizmantojot iespējas uzlabot resursefektivitāti. Laikus jāīsteno jauna stratēģija atkritumu apsaimniekošanas un aprites ekonomikas jomā, kā arī saistītās valsts mēroga programmas un plāni attiecībā uz atkritumiem un aprites ekonomiku. Zaudējumus, kurus radītu enerģijas ražošana mazākā apmērā samazinātas atkritumu incinerācijas rezultātā, varētu kompensēt ar videi draudzīgākām metodēm, tostarp energoefektivitātes uzlabojumiem un elektrisko siltumsūkņu izmantošanu. |
| --- | --- |

(24)

Kaut arī Dānijas atveseļošanas un noturības plānā 59 % no līdzekļiem ir paredzēti zaļajām iniciatīvām, tomēr Dānijas sniegums dažās aprites ekonomikas jomās nesasniedz vidējos rādītājus. Materiālu apritīgas izmantošanas rādītājs Dānijā ir krietni zemāks par Savienības vidējo rādītāju. Valstī patlaban tiek radīts lielākais sadzīves atkritumu daudzums Savienībā uz vienu iedzīvotāju, proti, 845 kg uz vienu iedzīvotāju gadā. Kaut arī Dānija nedaudz pārsniedz Savienības vidējo rādītāju attiecībā uz reciklēšanai savāktajiem sadzīves atkritumiem (53,9 % 2020. gadā salīdzinājumā ar Savienības vidējo rādītāju, proti, 47,8 %), tomēr valstī tiek sadedzināti 45,2 % no sadzīves atkritumiem, kas ir gandrīz divreiz vairāk par Savienības vidējo rādītāju. Lielākā daļa no atkritumiem Dānijā tiek sadedzināta enerģijas ražošanai, tādējādi neizmantojot iespējas uzlabot resursefektivitāti. Laikus jāīsteno jauna stratēģija atkritumu apsaimniekošanas un aprites ekonomikas jomā, kā arī saistītās valsts mēroga programmas un plāni attiecībā uz atkritumiem un aprites ekonomiku. Zaudējumus, kurus radītu enerģijas ražošana mazākā apmērā samazinātas atkritumu incinerācijas rezultātā, varētu kompensēt ar videi draudzīgākām metodēm, tostarp energoefektivitātes uzlabojumiem un elektrisko siltumsūkņu izmantošanu.

| (25) | Pamatojoties uz Savienības valstu vai to valdību vadītāju pilnvarojumu, kas formulēts Versaļas deklarācijā, ir sagatavots Komisijas priekšlikums REPowerEU plānam, kura mērķis ir pēc iespējas drīz izbeigt Savienības atkarību no fosilo degvielu importa no Krievijas. Tālab Komisija plāno dialogā ar dalībvalstīm apzināt piemērotākos projektus, investīcijas un reformas valstu, reģionālā un Savienības līmenī. Šo pasākumu mērķis ir samazināt vispārējo atkarību no fosilajām degvielām un pārorientēt fosilo degvielu importu prom no Krievijas. |
| --- | --- |

(25)

Pamatojoties uz Savienības valstu vai to valdību vadītāju pilnvarojumu, kas formulēts Versaļas deklarācijā, ir sagatavots Komisijas priekšlikums REPowerEU plānam, kura mērķis ir pēc iespējas drīz izbeigt Savienības atkarību no fosilo degvielu importa no Krievijas. Tālab Komisija plāno dialogā ar dalībvalstīm apzināt piemērotākos projektus, investīcijas un reformas valstu, reģionālā un Savienības līmenī. Šo pasākumu mērķis ir samazināt vispārējo atkarību no fosilajām degvielām un pārorientēt fosilo degvielu importu prom no Krievijas.

| (26) | Dānija ir apņēmusies līdz 2030. gadam sasniegt siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas mērķrādītāju – samazinājumu par 70 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni, un līdz 2028. gadam atteikties no ogļu izmantošanas. Lai sasniegtu šos vērienīgos mērķus, Dānijas nacionālajā enerģētikas un klimata plānā ir paredzētas ievērojamas investīcijas atjaunīgo energoresursu papildu jaudā un energoefektivitātē. Atjaunīgās enerģijas un atjaunīgā ūdeņraža izmantošanu varētu paātrināt, racionalizējot un paātrinot atļauju izsniegšanas procedūras. Kaut arī Dānija ir apņēmusies palielināt atjaunīgo energoresursu jaudu, kas tiek iegūta atkrastes vējparkos, tomēr ir vajadzīgas vēl lielākas investīcijas pārvades tīklos, lai nodrošinātu to, ka var efektīvi izmantot aizvien lielāko atjaunīgās enerģijas īpatsvaru. Investīcijas enerģētikā un elektrotīklu starpsavienojumos (tostarp atkrastes hibrīdaktīvos) ar kaimiņvalstīm ievērojami palielinātu energoapgādes drošību un spēju pielāgoties reģionālām jaudas svārstībām – arī Krievijas iebrukuma Ukrainā kontekstā. Dānijas vispārējā energoatkarība no Krievijas fosilo degvielu importa ir 21,1 % (Savienības vidējais rādītājs ir 24,4 %), ņemot vērā sekundāro atkarību, kuras ietvaros ar atbilstošu pieņēmumu palīdzību tiek izsekots viss reimports. Atkarība no Krievijas fosilajām degvielām Dānijas kopējā energoresursu struktūrā 2020. gadā bija mazāka par Savienības vidējo rādītāju attiecībā uz naftu (12 % salīdzinājumā ar Savienības vidējo rādītāju, kas ir 36,5 %).
  Dānijas atkarība no Krievijas oglēm bija lielāka (97 % salīdzinājumā ar Savienības vidējo rādītāju, proti, 19,3 %), tomēr ogļu īpatsvars Dānijas energoresursu struktūrā ir neliels (4,3 %). Dabasgāzes īpatsvars Dānijas energoresursu struktūrā ir 12,8 %, un, kaut arī Dānija tieši neimportē Krievijas gāzi iekšzemes patēriņam, tomēr valsts atkarība no gāzes, ko importē caur Vāciju, nozīmē ievērojamu sekundāro atkarību, kura ir lielāka par Savienības vidējo rādītāju, proti, 65 % no iekšzemē patērētās gāzes tiek importēta no Krievijas salīdzinājumā ar Savienības vidējo rādītāju, kas ir 41,1 %. Saskaņā ar 2020. gada datiem (18) Dānijas atkarība no Krievijas naftas un gāzes importa joprojām ir ievērojama, taču tiek prognozēts, ka šī atkarība beigsies 2023. gadā, kad būs pabeigta viena esoša Ziemeļjūras gāzes lauka pārjaunošana, un paredzams, ka Dānija atkal būs gāzes neto eksportētāja. Patlaban īstenojamo starpsavienojumu projektu paātrināšana arī var sekmēt energoapgādes diversifikāciju. Tiek ieteikts investīcijas jaunā gāzes infrastruktūrā un tīklos pēc iespējas veikt tā, lai nodrošinātu atbilstību nākotnes prasībām, sekmējot ilgtspēju ilgtermiņā, ko nākotnē nodrošinātu pārprofilēšana uz ilgtspējīgām degvielām. Dānijas mērķu sasniegšanu energoefektivitātes jomā varētu vēl vairāk veicināt atbilstošas papildu investīcijas dekarbonizācijā rūpniecībā, pakalpojumu nozarē, privātajos mājokļos un transportā. Lai Dānija atbilstu “Gatavi mērķrādītājam 55 %” mērķiem, būs vēl vairāk jāpalielina ieceru vērienīgums attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu un atjaunīgo energoresursu un energoefektivitātes rādītāju paaugstināšanu. |
| --- | --- |

(26)

Dānija ir apņēmusies līdz 2030. gadam sasniegt siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas mērķrādītāju – samazinājumu par 70 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni, un līdz 2028. gadam atteikties no ogļu izmantošanas. Lai sasniegtu šos vērienīgos mērķus, Dānijas nacionālajā enerģētikas un klimata plānā ir paredzētas ievērojamas investīcijas atjaunīgo energoresursu papildu jaudā un energoefektivitātē. Atjaunīgās enerģijas un atjaunīgā ūdeņraža izmantošanu varētu paātrināt, racionalizējot un paātrinot atļauju izsniegšanas procedūras. Kaut arī Dānija ir apņēmusies palielināt atjaunīgo energoresursu jaudu, kas tiek iegūta atkrastes vējparkos, tomēr ir vajadzīgas vēl lielākas investīcijas pārvades tīklos, lai nodrošinātu to, ka var efektīvi izmantot aizvien lielāko atjaunīgās enerģijas īpatsvaru. Investīcijas enerģētikā un elektrotīklu starpsavienojumos (tostarp atkrastes hibrīdaktīvos) ar kaimiņvalstīm ievērojami palielinātu energoapgādes drošību un spēju pielāgoties reģionālām jaudas svārstībām – arī Krievijas iebrukuma Ukrainā kontekstā. Dānijas vispārējā energoatkarība no Krievijas fosilo degvielu importa ir 21,1 % (Savienības vidējais rādītājs ir 24,4 %), ņemot vērā sekundāro atkarību, kuras ietvaros ar atbilstošu pieņēmumu palīdzību tiek izsekots viss reimports. Atkarība no Krievijas fosilajām degvielām Dānijas kopējā energoresursu struktūrā 2020. gadā bija mazāka par Savienības vidējo rādītāju attiecībā uz naftu (12 % salīdzinājumā ar Savienības vidējo rādītāju, kas ir 36,5 %).

Dānijas atkarība no Krievijas oglēm bija lielāka (97 % salīdzinājumā ar Savienības vidējo rādītāju, proti, 19,3 %), tomēr ogļu īpatsvars Dānijas energoresursu struktūrā ir neliels (4,3 %). Dabasgāzes īpatsvars Dānijas energoresursu struktūrā ir 12,8 %, un, kaut arī Dānija tieši neimportē Krievijas gāzi iekšzemes patēriņam, tomēr valsts atkarība no gāzes, ko importē caur Vāciju, nozīmē ievērojamu sekundāro atkarību, kura ir lielāka par Savienības vidējo rādītāju, proti, 65 % no iekšzemē patērētās gāzes tiek importēta no Krievijas salīdzinājumā ar Savienības vidējo rādītāju, kas ir 41,1 %. Saskaņā ar 2020. gada datiem (18) Dānijas atkarība no Krievijas naftas un gāzes importa joprojām ir ievērojama, taču tiek prognozēts, ka šī atkarība beigsies 2023. gadā, kad būs pabeigta viena esoša Ziemeļjūras gāzes lauka pārjaunošana, un paredzams, ka Dānija atkal būs gāzes neto eksportētāja. Patlaban īstenojamo starpsavienojumu projektu paātrināšana arī var sekmēt energoapgādes diversifikāciju. Tiek ieteikts investīcijas jaunā gāzes infrastruktūrā un tīklos pēc iespējas veikt tā, lai nodrošinātu atbilstību nākotnes prasībām, sekmējot ilgtspēju ilgtermiņā, ko nākotnē nodrošinātu pārprofilēšana uz ilgtspējīgām degvielām. Dānijas mērķu sasniegšanu energoefektivitātes jomā varētu vēl vairāk veicināt atbilstošas papildu investīcijas dekarbonizācijā rūpniecībā, pakalpojumu nozarē, privātajos mājokļos un transportā. Lai Dānija atbilstu “Gatavi mērķrādītājam 55 %” mērķiem, būs vēl vairāk jāpalielina ieceru vērienīgums attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu un atjaunīgo energoresursu un energoefektivitātes rādītāju paaugstināšanu.

| (27) | Paātrināta pārkārtošanās uz klimatneitralitāti un atteikšanās no fosilajām degvielām vairākās nozarēs radīs ievērojamas pārstrukturēšanas izmaksas, taču, lai mazinātu pārkārtošanās sociālekonomisko ietekmi vissmagāk skartajos reģionos, Dānija var kohēzijas politikas ietvaros izmantot Taisnīgas pārkārtošanās mehānismu. Turklāt, lai uzlabotu nodarbinātības iespējas un stiprinātu sociālo kohēziju, Dānija var izmantot Eiropas Sociālo fondu Plus, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1057 (19). |
| --- | --- |

(27)

Paātrināta pārkārtošanās uz klimatneitralitāti un atteikšanās no fosilajām degvielām vairākās nozarēs radīs ievērojamas pārstrukturēšanas izmaksas, taču, lai mazinātu pārkārtošanās sociālekonomisko ietekmi vissmagāk skartajos reģionos, Dānija var kohēzijas politikas ietvaros izmantot Taisnīgas pārkārtošanās mehānismu. Turklāt, lai uzlabotu nodarbinātības iespējas un stiprinātu sociālo kohēziju, Dānija var izmantot Eiropas Sociālo fondu Plus, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1057 (19).

| (28) | Padome ir izskatījusi 2022. gada konverģences programmu, ņemot vērā Komisijas veikto novērtējumu, un tās atzinums (20) ir atspoguļots 1. ieteikumā. |
| --- | --- |

(28)

Padome ir izskatījusi 2022. gada konverģences programmu, ņemot vērā Komisijas veikto novērtējumu, un tās atzinums (20) ir atspoguļots 1. ieteikumā.

AR ŠO IESAKA Dānijai 2022. un 2023. gadā rīkoties šādi.

1.

Nodrošināt, ka 2023. gadā valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums atbilst kopumā neitrālai politikas nostājai, ņemot vērā to, ka turpinās pagaidu un mērķorientēta atbalsta sniegšana pret energocenu kāpumu visneaizsargātākajām mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kā arī personām, kas bēg no Ukrainas. Būt gatavai kārtējos izdevumus pielāgot mainīgajai situācijai. Palielināt publiskās investīcijas, kas sekmēs zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, ņemot vērā REPowerEU iniciatīvu, tostarp, izmantojot Atveseļošanas un noturības mehānismu un citus Savienības fondus.. Laikposmā pēc 2023. gada īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli. Īstenot jauno īpašuma nodokļu sistēmu, lai atjaunotu saikni starp tirgus cenām un nodokļiem un nodrošinātu nodokļu taisnīgāku uzlikšanu. Stimulēt investīcijas cenas ziņā pieejamu mājokļu būvniecībā, lai risinātu visneatliekamākās vajadzības. Palielināt to aizņēmēju finansiālo noturību, kuriem ir lielas parādsaistības.

2.

Turpināt atveseļošanas un noturības plāna īstenošanu, ievērojot Padomes 2021. gada 13. jūlija īstenošanas lēmumā iekļautos atskaites punktus un mērķrādītājus. Drīz pabeigt sarunas ar Komisiju par 2021.–2027. gada kohēzijas politikas programmām un sākt to īstenošanu.

3.

Stiprināt politikas pasākumus aprites ekonomikas un atkritumu apsaimniekošanas jomā, tostarp veicinot atkritumu rašanās novēršanu un atkritumu atkalizmantošanu, palielinot reciklēšanu un pakāpeniski pārejot no sadzīves atkritumu incinerācijas uz zaļākiem avotiem siltumenerģijas ražošanai.

4.

Samazināt vispārējo atkarību no fosilajām degvielām. Vēl vairāk diversificēt energoapgādi un palīdzēt dekarbonizēt ekonomiku, paātrinot atjaunīgo energoresursu izmantošanu, tostarp ieviešot reformas, kuru mērķis ir vienkāršot un paātrināt administratīvās un atļauju piešķiršanas procedūras, kā arī modernizējot enerģijas pārvades tīklus, pavairojot starpsavienojumus ar kaimiņvalstīm un uzlabojot energoefektivitāti.

Briselē, 2022. gada 12. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

Z. STANJURA

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2021. gada 12. februāris), ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (OV L 57, 18.2.2021., 17. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.).

3

(4)  Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2022/382 (2022. gada 4. marts), ar ko Direktīvas 2001/55/EK 5. panta nozīmē konstatē no Ukrainas pārvietoto personu masveida pieplūduma esamību un nosaka pagaidu aizsardzības ieviešanu (OV L 71, 4.3.2022., 1. lpp.).

4

(5)  Padomes Direktīva 2001/55/EK (2001. gada 20. jūlijs) par obligātajiem standartiem, lai pārvietoto personu masveida pieplūduma gadījumā sniegtu tām pagaidu aizsardzību, un par pasākumiem, lai līdzsvarotu dalībvalstu pūliņus, uzņemot šādas personas un uzņemoties ar to saistītās sekas (OV L 212, 7.8.2001., 12. lpp.).

5

(6)  Padomes Ieteikums (2021. gada 18. jūnijs), ar ko sniedz Padomes atzinumu par Dānijas 2021. gada konverģences programmu (OV C 304, 29.7.2021., 14. lpp.).

6

(7)  Aplēses par fiskālo nostāju un tās komponentiem šajā ieteikumā ir Komisijas aplēses, kas balstītas uz pieņēmumiem, kuri ir Komisijas 2022. gada pavasara prognozes pamatā. Komisijas vidēja termiņa potenciālās izaugsmes aplēsēs nav iekļauta to reformu pozitīvā ietekme, kas paredzētas atveseļošanas un noturības plānā un var paātrināt potenciālo izaugsmi.

7

(8)  Nefinansē no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām vai citiem Savienības fondiem.

8

(9)  ST 10154/21.

9

(10)  Padomes Ieteikums (2020. gada 20. jūlijs) par Dānijas 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Dānijas 2020. gada konverģences programmu (OV C 282, 26.8.2020., 22. lpp.).

10

(11)  Šie skaitļi atspoguļo kopš 2021. gada rudens veikto pasākumu gada budžeta izmaksu līmeni, ietverot kārtējos ieņēmumus un izdevumus, kā arī – attiecīgā gadījumā – kapitālizdevumu pasākumus.

11

(12)  Tiek pieņemts, ka kopējais no Ukrainas uz Savienību pārvietoto personu skaits līdz 2022. gada beigām pakāpeniski sasniegs 6 miljonus, un viņu ģeogrāfiskais sadalījums tiek lēsts, pamatojoties uz esošās diasporas lielumu, uzņemošās dalībvalsts iedzīvotāju skaita relatīvo apmēru un no Ukrainas pārvietoto personu faktisko sadalījumu visā Savienībā, kāds tas bija 2022. gada martā. Budžeta izmaksas uz vienu personu aplēstas, balstoties uz Komisijas Kopīgā pētniecības centra mikrosimulācijas modeli Euromod, ņemot vērā gan naudas pārvedumus, uz kuriem šie cilvēki var būt tiesīgi, gan pabalstus natūrā, piemēram, izglītību un veselības aprūpi.

12

Euromod

(13)  Negatīvs rādītājs nozīmē, ka primāro izdevumu pieaugums pārsniedz ekonomikas izaugsmi vidējā termiņā, un liecina par ekspansīvu fiskālo politiku.

13

(14)  Tiek prognozēts, ka citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem būs neitrāla ietekme, kas atbilst 0,0 procentpunktiem no IKP.

14

(15)  Pozitīvs rādītājs nozīmē, ka primāro izdevumu pieaugums ir zemāks par ekonomikas izaugsmi vidējā termiņā, un liecina par ierobežojošu fiskālo politiku.

15

(16)  Tiek prognozēts, ka citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem būs bremzējoša ietekme, kas atbilst 0,4 procentpunktam no IKP.

16

(17)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1060 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai (OV L 231, 30.6.2021., 159. lpp.).

17

(18)  Eurostat (2020), Krievijas importa īpatsvars kopējā dabasgāzes, jēlnaftas un akmeņogļu importa apjomā. ES27 vidējā rādītāja aprēķinā izmantotais kopējais imports ir imports no valstīm ārpus ES27. Attiecībā uz Dāniju kopējais imports ietver arī ES iekšējo tirdzniecību. Jēlnafta neietver rafinētus naftas produktus. ES iekšējās tirdzniecības rezultātā Dānija ir netieši atkarīga no Krievijas importa. Ņemot vērā sekundāro atkarību no Krievijas gāzes tā importa rezultātā, kas veikts ES iekšienē, varētu lēst, ka Dānijas atkarība no Krievijas gāzes importa sasniedz 65 %.

18

(19)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1057 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko izveido Eiropas Sociālo fondu Plus (ESF+) un atceļ Regulu (ES) Nr. 1296/2013 (OV L 231, 30.6.2021., 21. lpp.).

19

(20)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 9. panta 2. punktu.

20

---

| 1.9.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 334/35 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 334/35

---

PADOMES IETEIKUMS

(2022. gada 12. jūlijs)

par Vācijas 2022. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Vācijas 2022. gada stabilitātes programmu

(2022/C 334/05)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (2), un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (3), ar ko tika izveidots Atveseļošanas un noturības mehānisms, stājās spēkā 2021. gada 19. februārī. Atveseļošanas un noturības mehānisms nodrošina finansiālu atbalstu reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot Savienības finansētu fiskālo stimulu. Tas sekmē ekonomikas atveseļošanu un ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, jo īpaši zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai, līdztekus stiprinot dalībvalstu tautsaimniecību noturību un potenciālo izaugsmi. Vidējā termiņā un ilgtermiņā tas palīdz arī stiprināt publisko finanšu ilgtspēju un sekmēt izaugsmi un darbvietu radīšanu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktu 2022. gada jūnijā tiks atjaunināta katrai dalībvalstij paredzētā maksimālā finanšu iemaksa no Atveseļošanas un noturības mehānisma. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (3), ar ko tika izveidots Atveseļošanas un noturības mehānisms, stājās spēkā 2021. gada 19. februārī. Atveseļošanas un noturības mehānisms nodrošina finansiālu atbalstu reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot Savienības finansētu fiskālo stimulu. Tas sekmē ekonomikas atveseļošanu un ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, jo īpaši zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai, līdztekus stiprinot dalībvalstu tautsaimniecību noturību un potenciālo izaugsmi. Vidējā termiņā un ilgtermiņā tas palīdz arī stiprināt publisko finanšu ilgtspēju un sekmēt izaugsmi un darbvietu radīšanu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktu 2022. gada jūnijā tiks atjaunināta katrai dalībvalstij paredzētā maksimālā finanšu iemaksa no Atveseļošanas un noturības mehānisma.

| (2) | Komisija 2021. gada 24. novembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2022. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Pētījumā bija pienācīgi ņemtas vērā 2021. gada 7. maijā parakstītās Portu sociālās saistības turpināt īstenot Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija izsludināja 2017. gada 17. novembrī. Eiropadome 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījuma prioritātes apstiprināja 2022. gada 25. martā. Komisija 2021. gada 24. novembrī uz Regulas (ES) Nr. 1176/2011 pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Vācija bija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām būs jāizstrādā padziļinātais pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī ieteikumu attiecībā uz Padomes ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku un priekšlikumu attiecībā uz 2022. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, kurā analizēta nodarbinātības pamatnostādņu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana. Ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku (4) (“2022. gada ieteikums par eurozonu”) Padome pieņēma 2022. gada 5. aprīlī un Vienoto nodarbinātības ziņojumu – 2022. gada 14. martā. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2021. gada 24. novembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2022. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Pētījumā bija pienācīgi ņemtas vērā 2021. gada 7. maijā parakstītās Portu sociālās saistības turpināt īstenot Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija izsludināja 2017. gada 17. novembrī. Eiropadome 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījuma prioritātes apstiprināja 2022. gada 25. martā. Komisija 2021. gada 24. novembrī uz Regulas (ES) Nr. 1176/2011 pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Vācija bija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām būs jāizstrādā padziļinātais pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī ieteikumu attiecībā uz Padomes ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku un priekšlikumu attiecībā uz 2022. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, kurā analizēta nodarbinātības pamatnostādņu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana. Ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku (4) (“2022. gada ieteikums par eurozonu”) Padome pieņēma 2022. gada 5. aprīlī un Vienoto nodarbinātības ziņojumu – 2022. gada 14. martā.

| (3) | Krievijas iebrukums Ukrainā globālās pandēmijas izskaņā ir būtiski mainījis ģeopolitisko un ekonomisko kontekstu. Iebrukuma ietekme uz dalībvalstu tautsaimniecībām izpaužas, inter alia, kā augstākas enerģijas, pārtikas un izejvielu cenas un vājākas izaugsmes izredzes. Enerģijas cenu pieaugums īpaši smagi skar visneaizsargātākās mājsaimniecības, kuras ir nonākušas enerģētiskajā nabadzībā vai kurām tā draud, kā arī uzņēmumus, kurus visvairāk negatīvi ietekmē enerģijas cenu pieaugums. Turklāt Savienībā ierodas nepieredzēti daudz cilvēku, kuri bēg no Ukrainas. Krievijas agresijas kara radītās ekonomiskās sekas ir asimetriski ietekmējušas dalībvalstis. Šajā sakarā 2022. gada 4. martā ar Padomes Īstenošanas lēmumu (ES) 2022/382 (5) pirmo reizi tika piemērota Padomes Direktīva 2001/55/EK (6), pārvietotajām personām no Ukrainas piešķirot likumīgas uzturēšanās tiesības Savienībā, kā arī piekļuvi izglītībai un apmācībai, darba tirgum, veselības aprūpei, mājoklim un sociālajai palīdzībai. |
| --- | --- |

(3)

Krievijas iebrukums Ukrainā globālās pandēmijas izskaņā ir būtiski mainījis ģeopolitisko un ekonomisko kontekstu. Iebrukuma ietekme uz dalībvalstu tautsaimniecībām izpaužas, inter alia, kā augstākas enerģijas, pārtikas un izejvielu cenas un vājākas izaugsmes izredzes. Enerģijas cenu pieaugums īpaši smagi skar visneaizsargātākās mājsaimniecības, kuras ir nonākušas enerģētiskajā nabadzībā vai kurām tā draud, kā arī uzņēmumus, kurus visvairāk negatīvi ietekmē enerģijas cenu pieaugums. Turklāt Savienībā ierodas nepieredzēti daudz cilvēku, kuri bēg no Ukrainas. Krievijas agresijas kara radītās ekonomiskās sekas ir asimetriski ietekmējušas dalībvalstis. Šajā sakarā 2022. gada 4. martā ar Padomes Īstenošanas lēmumu (ES) 2022/382 (5) pirmo reizi tika piemērota Padomes Direktīva 2001/55/EK (6), pārvietotajām personām no Ukrainas piešķirot likumīgas uzturēšanās tiesības Savienībā, kā arī piekļuvi izglītībai un apmācībai, darba tirgum, veselības aprūpei, mājoklim un sociālajai palīdzībai.

| (4) | Ievērojot strauji mainīgo ekonomisko un ģeopolitisko situāciju, 2022. gada Eiropas pusgadā atsāksies ekonomikas un nodarbinātības politikas vispusīga koordinācija, kura līdztekus tiks pielāgota, ņemot vērā ar Atveseļošanas un noturības mehānisma īstenošanu saistītās prasības, kā skaidrots 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā. Lai īstenotu Eiropas pusgada politikas prioritātes, ir svarīgi īstenot pieņemtos atveseļošanas un noturības plānus, jo ar šiem plāniem paredzēts īstenot visus 2019. un 2020. gada Eiropas pusgada ciklos sniegtos konkrētām valstīm adresētos ieteikumus vai to būtisku daļu. Atveseļošanas un noturības plānu pārskatīšanā, atjaunināšanā vai grozīšanā saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14., 18. un 21. pantu, papildus citiem konkrētām valstīm adresētajiem ieteikumiem, kas sniegti līdz šādu pārskatītu, atjauninātu vai grozītu atveseļošanas un noturības plānu iesniegšanas dienai, joprojām vienlīdz aktuāli ir arī 2019. un 2020. gadā konkrētām valstīm adresētie ieteikumi. |
| --- | --- |

(4)

Ievērojot strauji mainīgo ekonomisko un ģeopolitisko situāciju, 2022. gada Eiropas pusgadā atsāksies ekonomikas un nodarbinātības politikas vispusīga koordinācija, kura līdztekus tiks pielāgota, ņemot vērā ar Atveseļošanas un noturības mehānisma īstenošanu saistītās prasības, kā skaidrots 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā. Lai īstenotu Eiropas pusgada politikas prioritātes, ir svarīgi īstenot pieņemtos atveseļošanas un noturības plānus, jo ar šiem plāniem paredzēts īstenot visus 2019. un 2020. gada Eiropas pusgada ciklos sniegtos konkrētām valstīm adresētos ieteikumus vai to būtisku daļu. Atveseļošanas un noturības plānu pārskatīšanā, atjaunināšanā vai grozīšanā saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14., 18. un 21. pantu, papildus citiem konkrētām valstīm adresētajiem ieteikumiem, kas sniegti līdz šādu pārskatītu, atjauninātu vai grozītu atveseļošanas un noturības plānu iesniegšanas dienai, joprojām vienlīdz aktuāli ir arī 2019. un 2020. gadā konkrētām valstīm adresētie ieteikumi.

| (5) | Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējā izņēmuma klauzula darbojas kopš 2020. gada marta. Komisija savā 2021. gada 3. marta paziņojumā “Apritējis gads kopš Covid-19 uzliesmojuma: fiskālās politikas atbildes pasākumi” pauda viedokli, ka lēmums par vispārējās izņēmuma klauzulas deaktivēšanu vai turpmāku piemērošanu būtu jāpieņem vispārēja ekonomikas stāvokļa novērtējuma ietvaros, kurā būtisks kvantitatīvais kritērijs ir ekonomiskās aktivitātes līmenis Savienībā vai eurozonā salīdzinājumā ar pirmskrīzes līmeni (2019. gada beigās). Paaugstināta nenoteiktība un spēcīgi lejupvērsti riski, kas skar ekonomikas perspektīvu saistībā ar karu Eiropā, nepieredzēts enerģijas cenu kāpums un ieilguši piegādes ķēdes darbības traucējumi rada apstākļus, kuru dēļ ir attaisnojami Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas darbību pagarināt arī attiecībā uz 2023. gadu. |
| --- | --- |

(5)

Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējā izņēmuma klauzula darbojas kopš 2020. gada marta. Komisija savā 2021. gada 3. marta paziņojumā “Apritējis gads kopš Covid-19 uzliesmojuma: fiskālās politikas atbildes pasākumi” pauda viedokli, ka lēmums par vispārējās izņēmuma klauzulas deaktivēšanu vai turpmāku piemērošanu būtu jāpieņem vispārēja ekonomikas stāvokļa novērtējuma ietvaros, kurā būtisks kvantitatīvais kritērijs ir ekonomiskās aktivitātes līmenis Savienībā vai eurozonā salīdzinājumā ar pirmskrīzes līmeni (2019. gada beigās). Paaugstināta nenoteiktība un spēcīgi lejupvērsti riski, kas skar ekonomikas perspektīvu saistībā ar karu Eiropā, nepieredzēts enerģijas cenu kāpums un ieilguši piegādes ķēdes darbības traucējumi rada apstākļus, kuru dēļ ir attaisnojami Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas darbību pagarināt arī attiecībā uz 2023. gadu.

| (6) | Ievērojot pieeju, kas izklāstīta Padomes 2021. gada 18. jūnija ieteikumā (7), ar ko sniedz Padomes atzinumu par Vācijas 2021. gada stabilitātes programmu, vispārējo fiskālo nostāju pašlaik vislabāk var izmērīt kā izmaiņas primārajos izdevumos (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus), bet ietverot no Atveseļošanas un noturības mehānisma un citu Savienības fondu neatmaksājamā atbalsta (dotācijām) finansētos izdevumus, attiecībā pret vidēja termiņa potenciālo izaugsmi (8). Papildus atzinumam par vispārējo fiskālo nostāju, novērtējot, vai valsts fiskālā politika ir piesardzīga un vai tās struktūra spēs nodrošināt ilgtspējīgu atveseļošanu, kas būtu saskanīga ar zaļo un digitālo pārkārtošanos, uzmanība tiek pievērsta arī valsts finansētajiem (9) primārajiem kārtējiem izdevumiem (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus) un investīcijām. |
| --- | --- |

(6)

Ievērojot pieeju, kas izklāstīta Padomes 2021. gada 18. jūnija ieteikumā (7), ar ko sniedz Padomes atzinumu par Vācijas 2021. gada stabilitātes programmu, vispārējo fiskālo nostāju pašlaik vislabāk var izmērīt kā izmaiņas primārajos izdevumos (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus), bet ietverot no Atveseļošanas un noturības mehānisma un citu Savienības fondu neatmaksājamā atbalsta (dotācijām) finansētos izdevumus, attiecībā pret vidēja termiņa potenciālo izaugsmi (8). Papildus atzinumam par vispārējo fiskālo nostāju, novērtējot, vai valsts fiskālā politika ir piesardzīga un vai tās struktūra spēs nodrošināt ilgtspējīgu atveseļošanu, kas būtu saskanīga ar zaļo un digitālo pārkārtošanos, uzmanība tiek pievērsta arī valsts finansētajiem (9) primārajiem kārtējiem izdevumiem (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus) un investīcijām.

| (7) | Komisija 2022. gada 2. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas plašas norādes par fiskālo politiku 2023. gadā (“fiskālās norādes”) un kura mērķis ir atbalstīt dalībvalstu stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanu un tādējādi stiprināt politikas koordināciju. Pamatojoties uz 2022. gada ziemas prognozes makroekonomisko perspektīvu, Komisija atzīmēja, ka piemērota šķistu pāreja no kopējās atbalstošās fiskālās nostājas 2020.–2022. gadā uz kopumā neitrālu kopējo fiskālo nostāju 2023. gadā, vienlaikus saglabājot gatavību reaģēt uz mainīgo ekonomisko situāciju. Komisija paziņoja, ka fiskālie ieteikumi 2023. gadam arī turpmāk būtu jādiferencē starp dalībvalstīm un tajos būtu jāņem vērā iespējamā pārrobežu blakusietekme. Komisija aicināja dalībvalstis atspoguļot norādes savās stabilitātes un konverģences programmās. Komisija apņēmās cieši uzraudzīt ekonomikas norises un pielāgot savas politikas norādes pēc vajadzības un ne vēlāk kā savā Eiropas pusgada pavasara paketē, kas sagatavota 2022. gada maija beigās. |
| --- | --- |

(7)

Komisija 2022. gada 2. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas plašas norādes par fiskālo politiku 2023. gadā (“fiskālās norādes”) un kura mērķis ir atbalstīt dalībvalstu stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanu un tādējādi stiprināt politikas koordināciju. Pamatojoties uz 2022. gada ziemas prognozes makroekonomisko perspektīvu, Komisija atzīmēja, ka piemērota šķistu pāreja no kopējās atbalstošās fiskālās nostājas 2020.–2022. gadā uz kopumā neitrālu kopējo fiskālo nostāju 2023. gadā, vienlaikus saglabājot gatavību reaģēt uz mainīgo ekonomisko situāciju. Komisija paziņoja, ka fiskālie ieteikumi 2023. gadam arī turpmāk būtu jādiferencē starp dalībvalstīm un tajos būtu jāņem vērā iespējamā pārrobežu blakusietekme. Komisija aicināja dalībvalstis atspoguļot norādes savās stabilitātes un konverģences programmās. Komisija apņēmās cieši uzraudzīt ekonomikas norises un pielāgot savas politikas norādes pēc vajadzības un ne vēlāk kā savā Eiropas pusgada pavasara paketē, kas sagatavota 2022. gada maija beigās.

| (8) | Attiecībā uz fiskālajām norādēm fiskālajos ieteikumos 2023. gadam ir ņemta vērā ekonomikas perspektīvas pasliktināšanās, paaugstinātā nenoteiktība un papildu lejupvērstie riski, kā arī augstāka inflācija salīdzinājumā ar Komisijas 2022. gada ziemas prognozi. Ņemot vērā šos apsvērumus, fiskālajai reakcijai ir jāpalielina publiskās investīcijas, kas sekmēs zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, un jāsaglabā visneaizsargātāko mājsaimniecību pirktspēja, lai mīkstinātu enerģijas cenu kāpuma ietekmi un palīdzētu ierobežot inflācijas otrreizējās ietekmes spiedienu, izmantojot mērķtiecīgus un pagaidu pasākumus. Fiskālajai politikai arī turpmāk jābūt dinamiskai, lai pielāgotos strauji mainīgajiem apstākļiem, tostarp izaicinājumiem, kuri attiecībā uz aizsardzību un drošību izriet no Krievijas agresijas kara pret Ukrainu, un dalībvalstīs tā ir jādiferencē atbilstīgi to fiskālajam un ekonomiskajam stāvoklim, tostarp ņemot vērā krīzes ietekmi uz tām un pārvietoto personu pieplūdumu no Ukrainas. |
| --- | --- |

(8)

Attiecībā uz fiskālajām norādēm fiskālajos ieteikumos 2023. gadam ir ņemta vērā ekonomikas perspektīvas pasliktināšanās, paaugstinātā nenoteiktība un papildu lejupvērstie riski, kā arī augstāka inflācija salīdzinājumā ar Komisijas 2022. gada ziemas prognozi. Ņemot vērā šos apsvērumus, fiskālajai reakcijai ir jāpalielina publiskās investīcijas, kas sekmēs zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, un jāsaglabā visneaizsargātāko mājsaimniecību pirktspēja, lai mīkstinātu enerģijas cenu kāpuma ietekmi un palīdzētu ierobežot inflācijas otrreizējās ietekmes spiedienu, izmantojot mērķtiecīgus un pagaidu pasākumus. Fiskālajai politikai arī turpmāk jābūt dinamiskai, lai pielāgotos strauji mainīgajiem apstākļiem, tostarp izaicinājumiem, kuri attiecībā uz aizsardzību un drošību izriet no Krievijas agresijas kara pret Ukrainu, un dalībvalstīs tā ir jādiferencē atbilstīgi to fiskālajam un ekonomiskajam stāvoklim, tostarp ņemot vērā krīzes ietekmi uz tām un pārvietoto personu pieplūdumu no Ukrainas.

| (9) | Vācija savu atveseļošanas un noturības plānu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai 2021. gada 28. aprīlī. Komisija atbilstoši Regulas (ES) 2021/241 19. pantam novērtēja atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu, ņemot vērā minētās regulas V pielikumā izklāstītās novērtēšanas vadlīnijas. Padome 2021. gada 13. jūlijā pieņēma Īstenošanas lēmumu par Vācijas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu (10). Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu, ar ko atzīst, ka Vācija ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu. |
| --- | --- |

(9)

Vācija savu atveseļošanas un noturības plānu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai 2021. gada 28. aprīlī. Komisija atbilstoši Regulas (ES) 2021/241 19. pantam novērtēja atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu, ņemot vērā minētās regulas V pielikumā izklāstītās novērtēšanas vadlīnijas. Padome 2021. gada 13. jūlijā pieņēma Īstenošanas lēmumu par Vācijas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu (10). Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu, ar ko atzīst, ka Vācija ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu.

| (10) | Vācija 2022. gada 2. maijā iesniedza savu 2022. gada valsts reformu programmu un 2022. gada 27. aprīlī savu 2022. gada stabilitātes programmu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 4. pantā noteikto termiņu. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. Kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 27. pantā, 2022. gada valsts reformu programma atspoguļo arī Vācijas pienākumu divreiz gadā ziņot par panākto progresu atveseļošanas un noturības plāna īstenošanā. |
| --- | --- |

(10)

Vācija 2022. gada 2. maijā iesniedza savu 2022. gada valsts reformu programmu un 2022. gada 27. aprīlī savu 2022. gada stabilitātes programmu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 4. pantā noteikto termiņu. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. Kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 27. pantā, 2022. gada valsts reformu programma atspoguļo arī Vācijas pienākumu divreiz gadā ziņot par panākto progresu atveseļošanas un noturības plāna īstenošanā.

| (11) | Komisija 2022. gada ziņojumu par Vāciju publicēja 2022. gada 23. maijā. Tajā novērtēts, kā Vācija ir īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019., 2020. un 2021. gadā, un uz atveseļošanas un noturības rezultātu pārskata pamata bija aplūkots, kā Vācija īsteno atveseļošanas un noturības plānu. Balstoties uz minēto analīzi, ziņojumā par valsti bija norādīti trūkumi attiecībā uz tādu problēmjautājumu risināšanu, kuri nav ietverti vai ir tikai daļēji ietverti atveseļošanas un noturības plānā, kā arī jauni un nupat iezīmējušies problēmjautājumi, tostarp sakarā ar Krievijas iebrukumu Ukrainā. Tajā bija arī novērtēts Vācijas progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un Savienības pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā. |
| --- | --- |

(11)

Komisija 2022. gada ziņojumu par Vāciju publicēja 2022. gada 23. maijā. Tajā novērtēts, kā Vācija ir īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019., 2020. un 2021. gadā, un uz atveseļošanas un noturības rezultātu pārskata pamata bija aplūkots, kā Vācija īsteno atveseļošanas un noturības plānu. Balstoties uz minēto analīzi, ziņojumā par valsti bija norādīti trūkumi attiecībā uz tādu problēmjautājumu risināšanu, kuri nav ietverti vai ir tikai daļēji ietverti atveseļošanas un noturības plānā, kā arī jauni un nupat iezīmējušies problēmjautājumi, tostarp sakarā ar Krievijas iebrukumu Ukrainā. Tajā bija arī novērtēts Vācijas progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un Savienības pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā.

| (12) | Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu izstrādāja padziļināto pārskatu par Vāciju un rezultātus publicēja 2022. gada 23. maijā. Komisija secināja, ka Vācijā pastāv makroekonomikas nelīdzsvarotība. Jo īpaši neaizsargātība ir saistīta ar pastāvīgi lielu tekošā konta pārpalikumu, kas atspoguļo nelielas investīcijas salīdzinājumā ar uzkrājumiem, un tam ir pārrobežu nozīme. |
| --- | --- |

(12)

Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu izstrādāja padziļināto pārskatu par Vāciju un rezultātus publicēja 2022. gada 23. maijā. Komisija secināja, ka Vācijā pastāv makroekonomikas nelīdzsvarotība. Jo īpaši neaizsargātība ir saistīta ar pastāvīgi lielu tekošā konta pārpalikumu, kas atspoguļo nelielas investīcijas salīdzinājumā ar uzkrājumiem, un tam ir pārrobežu nozīme.

| (13) | Vācija 2022. gada jauno budžeta plāna projektu iesniedza 2022. gada 27. aprīlī. Komisija saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 473/2013 (11) 7. pantu ir sniegusi atzinumu par minēto plānu. |
| --- | --- |

(13)

Vācija 2022. gada jauno budžeta plāna projektu iesniedza 2022. gada 27. aprīlī. Komisija saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 473/2013 (11) 7. pantu ir sniegusi atzinumu par minēto plānu.

| (14) | 2022. gada 23. maijā Komisija nāca klajā ar ziņojumu saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu. Minētajā ziņojumā bija aplūkots Vācijas budžeta stāvoklis, ņemot vērā to, ka tās vispārējās valdības budžeta deficīts 2021. gadā pārsniedza Līgumā noteikto atsauces vērtību, kas ir 3 % no iekšzemes kopprodukta (IKP). Ziņojumā secināts, ka deficīta kritērijs nav izpildīts. Ievērojot 2022. gada 2. marta paziņojumu, Komisija 2022. gada pavasarī neierosināja sākt jaunas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, bet 2022. gada rudenī tā no jauna novērtēs, vai būtu nepieciešams ierosināt šādu procedūru sākšanu. |
| --- | --- |

(14)

2022. gada 23. maijā Komisija nāca klajā ar ziņojumu saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu. Minētajā ziņojumā bija aplūkots Vācijas budžeta stāvoklis, ņemot vērā to, ka tās vispārējās valdības budžeta deficīts 2021. gadā pārsniedza Līgumā noteikto atsauces vērtību, kas ir 3 % no iekšzemes kopprodukta (IKP). Ziņojumā secināts, ka deficīta kritērijs nav izpildīts. Ievērojot 2022. gada 2. marta paziņojumu, Komisija 2022. gada pavasarī neierosināja sākt jaunas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, bet 2022. gada rudenī tā no jauna novērtēs, vai būtu nepieciešams ierosināt šādu procedūru sākšanu.

| (15) | 2020. gada 20. jūlija ieteikumā (12) Padome ieteica Vācijai, ievērojot vispārējo izņēmuma klauzulu, 2020. un 2021. gadā veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai efektīvi vērstos pret Covid-19 pandēmiju, stiprinātu ekonomiku un atbalstītu tās turpmāko atveseļošanu. Tā arī ieteica Vācijai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt parāda atmaksājamību, vienlaikus veicinot investīcijas. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Vācijas vispārējās valdības budžeta deficīts samazinājās no 4,3 % no IKP 2020. gadā līdz 3,7 % no IKP 2021. gadā. Vācijas fiskālās politikas reakcija atbalstīja ekonomikas atveseļošanu 2021. gadā, savukārt pagaidu ārkārtas pasākumu apmērs palielinājās no 2,7 % no IKP 2020. gadā līdz 4,2 % 2021. gadā. Vācijas 2021. gadā veiktie pasākumi atbilda Padomes 2020. gada 20. jūlija ieteikumam. Valdības 2020. un 2021. gadā noteiktie diskrecionārie budžeta pasākumi galvenokārt ir pagaidu pasākumi vai atsvērti ar kompensējošiem pasākumiem. Tajā pašā laikā daži no diskrecionārajiem pasākumiem, ko valdība pieņēma 2020.–2021. gadā, nebija ne pagaidu, ne arī saskaņoti ar kompensējošiem pasākumiem, kurus galvenokārt veidoja ģimenes pabalstu, piemēram, bērnu pabalsta un beznodokļu atvieglojuma par bērniem, palielinājums, kā arī lielākas amortizācijas iespējas. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Vācijas vispārējās valdības parāds pieauga no 68,7 % no IKP 2020. gadā līdz 69,3 % no IKP 2021. gadā. |
| --- | --- |

(15)

2020. gada 20. jūlija ieteikumā (12) Padome ieteica Vācijai, ievērojot vispārējo izņēmuma klauzulu, 2020. un 2021. gadā veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai efektīvi vērstos pret Covid-19 pandēmiju, stiprinātu ekonomiku un atbalstītu tās turpmāko atveseļošanu. Tā arī ieteica Vācijai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt parāda atmaksājamību, vienlaikus veicinot investīcijas. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Vācijas vispārējās valdības budžeta deficīts samazinājās no 4,3 % no IKP 2020. gadā līdz 3,7 % no IKP 2021. gadā. Vācijas fiskālās politikas reakcija atbalstīja ekonomikas atveseļošanu 2021. gadā, savukārt pagaidu ārkārtas pasākumu apmērs palielinājās no 2,7 % no IKP 2020. gadā līdz 4,2 % 2021. gadā. Vācijas 2021. gadā veiktie pasākumi atbilda Padomes 2020. gada 20. jūlija ieteikumam. Valdības 2020. un 2021. gadā noteiktie diskrecionārie budžeta pasākumi galvenokārt ir pagaidu pasākumi vai atsvērti ar kompensējošiem pasākumiem. Tajā pašā laikā daži no diskrecionārajiem pasākumiem, ko valdība pieņēma 2020.–2021. gadā, nebija ne pagaidu, ne arī saskaņoti ar kompensējošiem pasākumiem, kurus galvenokārt veidoja ģimenes pabalstu, piemēram, bērnu pabalsta un beznodokļu atvieglojuma par bērniem, palielinājums, kā arī lielākas amortizācijas iespējas. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Vācijas vispārējās valdības parāds pieauga no 68,7 % no IKP 2020. gadā līdz 69,3 % no IKP 2021. gadā.

| (16) | 2022. gada stabilitātes programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs par 2022. gadu ir labvēlīgs un pēc tam – reālistisks. Valdība prognozē, ka reālais IKP 2022. gadā pieaugs par 3,6 % un 2023. gadā – par 2,3 %. Salīdzinājumam – Komisijas 2022. gada pavasara prognozē norādīts, ka reālā IKP pieaugums 2022. gadā būs zemāks (1,6 %) un 2023. gadā – līdzīgs (2,4 %). Šī atšķirība galvenokārt skaidrojama ar dažādiem prognožu termiņiem, kas stabilitātes programmas gadījumā bija pirms Krievijas agresijas kara pret Ukrainu sākuma, kad izaugsmes perspektīvas 2022. gadam vēl bija optimistiskākas. Valdība savā 2022. gada stabilitātes programmā plāno, ka nominālais deficīts saglabāsies 33⁄4 % apmērā no IKP 2022. gadā un samazināsies līdz 2 % 2023. gadā. Līdzīgs līmenis 2022. gadā galvenokārt atspoguļo pandēmijas dēļ turpinātos ārkārtas pasākumus, lielākus aizsardzības izdevumus un pasākumus pret paaugstinātām enerģijas cenām, reaģējot uz karu Ukrainā, kā arī zaļās pārkārtošanās papildu izdevumus un investīcijas tajā. Saskaņā ar 2022. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2022. gadā samazināsies līdz 663⁄4 % un 2023. gadā – līdz 653⁄4 %. Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2022. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta deficīts 2022. un 2023. gadā būs attiecīgi 2,5 % un 1,0 % no IKP. Tas ir mazāk nekā 2022. gada stabilitātes programmā prognozētais deficīts 2022. un 2023. gadam, galvenokārt pateicoties nedaudz zemākām nodokļu ieņēmumu prognozēm, kuru pamatā ir piesardzīgi aprēķini 2021. gada novembrī, un optimistiskākām prognozēm par subsīdiju un publisko investīciju īstenošanu programmā. Komisijas 2022. gada pavasara prognozē plānota līdzīga vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP: 66,4 % 2022. gadā un zemāka – 64,5 % 2023. gadā. Atšķirība ir saistīta ar līdzīgu atšķirību deficīta prognozē. Saskaņā ar Komisijas 2022. gada pavasara prognozi, potenciālās izlaides vidēja termiņa pieauguma aplēse ir 1,1 % (10 gadu vidējais rādītājs). Tomēr minētajā aplēsē nav iekļauta to reformu ietekme, kas paredzētas atveseļošanas un noturības plānā un var palielināt Vācijas potenciālo izaugsmi. |
| --- | --- |

(16)

2022. gada stabilitātes programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs par 2022. gadu ir labvēlīgs un pēc tam – reālistisks. Valdība prognozē, ka reālais IKP 2022. gadā pieaugs par 3,6 % un 2023. gadā – par 2,3 %. Salīdzinājumam – Komisijas 2022. gada pavasara prognozē norādīts, ka reālā IKP pieaugums 2022. gadā būs zemāks (1,6 %) un 2023. gadā – līdzīgs (2,4 %). Šī atšķirība galvenokārt skaidrojama ar dažādiem prognožu termiņiem, kas stabilitātes programmas gadījumā bija pirms Krievijas agresijas kara pret Ukrainu sākuma, kad izaugsmes perspektīvas 2022. gadam vēl bija optimistiskākas. Valdība savā 2022. gada stabilitātes programmā plāno, ka nominālais deficīts saglabāsies 33⁄4 % apmērā no IKP 2022. gadā un samazināsies līdz 2 % 2023. gadā. Līdzīgs līmenis 2022. gadā galvenokārt atspoguļo pandēmijas dēļ turpinātos ārkārtas pasākumus, lielākus aizsardzības izdevumus un pasākumus pret paaugstinātām enerģijas cenām, reaģējot uz karu Ukrainā, kā arī zaļās pārkārtošanās papildu izdevumus un investīcijas tajā. Saskaņā ar 2022. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2022. gadā samazināsies līdz 663⁄4 % un 2023. gadā – līdz 653⁄4 %. Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2022. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta deficīts 2022. un 2023. gadā būs attiecīgi 2,5 % un 1,0 % no IKP. Tas ir mazāk nekā 2022. gada stabilitātes programmā prognozētais deficīts 2022. un 2023. gadam, galvenokārt pateicoties nedaudz zemākām nodokļu ieņēmumu prognozēm, kuru pamatā ir piesardzīgi aprēķini 2021. gada novembrī, un optimistiskākām prognozēm par subsīdiju un publisko investīciju īstenošanu programmā. Komisijas 2022. gada pavasara prognozē plānota līdzīga vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP: 66,4 % 2022. gadā un zemāka – 64,5 % 2023. gadā. Atšķirība ir saistīta ar līdzīgu atšķirību deficīta prognozē. Saskaņā ar Komisijas 2022. gada pavasara prognozi, potenciālās izlaides vidēja termiņa pieauguma aplēse ir 1,1 % (10 gadu vidējais rādītājs). Tomēr minētajā aplēsē nav iekļauta to reformu ietekme, kas paredzētas atveseļošanas un noturības plānā un var palielināt Vācijas potenciālo izaugsmi.

| (17) | Valdība 2022. gadā pakāpeniski atcēla lielāko daļu pasākumu, kas veikti, reaģējot uz Covid-19 krīzi, – tiek prognozēts, ka pagaidu ārkārtas pasākumu apmērs samazināsies no 4,2 % no IKP 2021. gadā līdz 1,2 % 2022. gadā. Valdības budžeta deficītu ietekmē pasākumi, kuri pieņemti, lai novērstu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, un kuri Komisijas 2022. gada pavasara prognozē lēsti 0,7 % apmērā no IKP 2022. gadā, bet kurus 2023. gadā paredzēts izbeigt (13). Šie pasākumi galvenokārt ir mērķtiecīga subsīdija apkures izmaksām; virzība uz atjaunojamo energoresursu enerģijas nodevas atcelšanu (EEG-Umlage); virzība uz svārstmigrācijas pabalsta palielināšanu (Pendlerpauschale); enerģijas nodokļa samazināšana degvielai uz trim mēnešiem; vienreizējs enerģijas cenas fiksētas summas maksājums (Energiepreispauschale) un piemaksa par katru bērnu; vienreizējs fiksētas summas maksājums sociālās palīdzības saņēmējiem; mēneša biļete vietējam sabiedriskajam transportam par samazinātu cenu uz trim mēnešiem. Par minētajiem pasākumiem tika paziņots, ka tiem ir pagaidu raksturs. Tomēr, ja enerģijas cenas saglabāsies augstas 2023. gadā, dažus no minētajiem pasākumiem varētu turpināt. Daži no šiem pasākumiem nav mērķorientēti, jo īpaši svārstmigrācijas pabalsta palielināšana un enerģijas nodokļa samazināšana degvielai. Valdības budžeta deficītu ietekmē arī izmaksas, kuras saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas un kuras Komisijas 2022. gada pavasara prognozē tiek prognozētas 0,1 % apmērā no IKP 2022. gadā un 0,2 % apmērā no IKP 2023. gadā (14), kā arī lielākas izmaksas aizsardzības izdevumiem, kuru pieaugums paredzēts 0,4 % apmērā no IKP 2022. gadā un 0,5 % apmērā no IKP 2023. gadā. |
| --- | --- |

(17)

Valdība 2022. gadā pakāpeniski atcēla lielāko daļu pasākumu, kas veikti, reaģējot uz Covid-19 krīzi, – tiek prognozēts, ka pagaidu ārkārtas pasākumu apmērs samazināsies no 4,2 % no IKP 2021. gadā līdz 1,2 % 2022. gadā. Valdības budžeta deficītu ietekmē pasākumi, kuri pieņemti, lai novērstu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, un kuri Komisijas 2022. gada pavasara prognozē lēsti 0,7 % apmērā no IKP 2022. gadā, bet kurus 2023. gadā paredzēts izbeigt (13). Šie pasākumi galvenokārt ir mērķtiecīga subsīdija apkures izmaksām; virzība uz atjaunojamo energoresursu enerģijas nodevas atcelšanu (EEG-Umlage); virzība uz svārstmigrācijas pabalsta palielināšanu (Pendlerpauschale); enerģijas nodokļa samazināšana degvielai uz trim mēnešiem; vienreizējs enerģijas cenas fiksētas summas maksājums (Energiepreispauschale) un piemaksa par katru bērnu; vienreizējs fiksētas summas maksājums sociālās palīdzības saņēmējiem; mēneša biļete vietējam sabiedriskajam transportam par samazinātu cenu uz trim mēnešiem. Par minētajiem pasākumiem tika paziņots, ka tiem ir pagaidu raksturs. Tomēr, ja enerģijas cenas saglabāsies augstas 2023. gadā, dažus no minētajiem pasākumiem varētu turpināt. Daži no šiem pasākumiem nav mērķorientēti, jo īpaši svārstmigrācijas pabalsta palielināšana un enerģijas nodokļa samazināšana degvielai. Valdības budžeta deficītu ietekmē arī izmaksas, kuras saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas un kuras Komisijas 2022. gada pavasara prognozē tiek prognozētas 0,1 % apmērā no IKP 2022. gadā un 0,2 % apmērā no IKP 2023. gadā (14), kā arī lielākas izmaksas aizsardzības izdevumiem, kuru pieaugums paredzēts 0,4 % apmērā no IKP 2022. gadā un 0,5 % apmērā no IKP 2023. gadā.

| (18) | Padome savā 2021. gada 18. jūnija ieteikumā ieteica Vācijai 2022. gadā saglabāt atbalstošu fiskālo nostāju, kas ietver stimulējošo iedarbību, kuru nodrošina Atveseļošanas un noturības mehānisms, un saglabāt valsts finansētās investīcijas. Tā arī ieteica Vācijai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt fiskālo ilgtspēju vidējā termiņā, un vienlaikus veicināt investīcijas, lai vairotu izaugsmes potenciālu. |
| --- | --- |

(18)

Padome savā 2021. gada 18. jūnija ieteikumā ieteica Vācijai 2022. gadā saglabāt atbalstošu fiskālo nostāju, kas ietver stimulējošo iedarbību, kuru nodrošina Atveseļošanas un noturības mehānisms, un saglabāt valsts finansētās investīcijas. Tā arī ieteica Vācijai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt fiskālo ilgtspēju vidējā termiņā, un vienlaikus veicināt investīcijas, lai vairotu izaugsmes potenciālu.

| (19) | Saskaņā ar Komisijas 2022. gada pavasara prognozi un ņemot vērā Vācijas 2022. gada stabilitātes programmā iekļauto informāciju, 2022. gada fiskālā nostāja, kas prognozēta – 1,6 % apmērā no IKP, būs atbalstoša, kā bija ieteikusi Padome (15). Vācija plāno saskaņā ar Padomes ieteikumu turpināt atbalstu atveseļošanai, izmantojot Atveseļošanas un noturības mehānismu, lai finansētu papildu investīcijas. Tiek prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti saglabāsies stabila salīdzinājumā ar 2021. gadu. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2022. gadā būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,2 procentpunktiem no IKP (16). Tādējādi Vācija plāno saglabāt valsts finansētās investīcijas, kā ieteikusi Padome. Vienlaikus tiek prognozēts, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2022. gadā būs ekspansīva ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst 1,5 procentpunktiem no IKP. Šī ievērojamā ekspansīvā ietekme ietver papildu ietekmi (0,7 % apmērā no IKP), ko rada pasākumi ar mērķi novērst enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, kā arī izmaksas (0,1 % apmērā no IKP), kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas, un tiek prognozēts, ka arī zaļās pārkārtošanās papildu izdevumi veicinās (0,2 % apmērā no IKP) veicinās neto kārtējo izdevumu pieaugumu. |
| --- | --- |

(19)

Saskaņā ar Komisijas 2022. gada pavasara prognozi un ņemot vērā Vācijas 2022. gada stabilitātes programmā iekļauto informāciju, 2022. gada fiskālā nostāja, kas prognozēta – 1,6 % apmērā no IKP, būs atbalstoša, kā bija ieteikusi Padome (15). Vācija plāno saskaņā ar Padomes ieteikumu turpināt atbalstu atveseļošanai, izmantojot Atveseļošanas un noturības mehānismu, lai finansētu papildu investīcijas. Tiek prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti saglabāsies stabila salīdzinājumā ar 2021. gadu. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2022. gadā būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,2 procentpunktiem no IKP (16). Tādējādi Vācija plāno saglabāt valsts finansētās investīcijas, kā ieteikusi Padome. Vienlaikus tiek prognozēts, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2022. gadā būs ekspansīva ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst 1,5 procentpunktiem no IKP. Šī ievērojamā ekspansīvā ietekme ietver papildu ietekmi (0,7 % apmērā no IKP), ko rada pasākumi ar mērķi novērst enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, kā arī izmaksas (0,1 % apmērā no IKP), kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas, un tiek prognozēts, ka arī zaļās pārkārtošanās papildu izdevumi veicinās (0,2 % apmērā no IKP) veicinās neto kārtējo izdevumu pieaugumu.

| (20) | Komisijas 2022. gada pavasara prognozē fiskālā nostāja 2023. gadā tiek prognozēta 0,6 % apmērā no IKP, pieņemot, ka politika nemainīsies (17). Ir paredzēts, ka Vācija 2023. gadā turpinās izmantot Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijas, lai finansētu papildu investīcijas atveseļošanas atbalstam. Prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti samazināsies par 0,1 IKP procentpunktu salīdzinājumā ar 2022. gadu. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2023. gadā būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,1 procentpunktam no IKP (18). Vienlaikus plānots, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā būs bremzējoša ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst 0,7 procentpunktiem no IKP. Tas ietver ietekmi, ko rada to pasākumu pakāpeniska atcelšana, ar kuriem risina enerģijas cenu pieaugumu (0,7 % no IKP), un papildu izmaksas, lai piedāvātu pagaidu aizsardzību no Ukrainas pārvietotajām personām (0,05 % no IKP) salīdzinājumā ar 2022. gadu. |
| --- | --- |

(20)

Komisijas 2022. gada pavasara prognozē fiskālā nostāja 2023. gadā tiek prognozēta 0,6 % apmērā no IKP, pieņemot, ka politika nemainīsies (17). Ir paredzēts, ka Vācija 2023. gadā turpinās izmantot Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijas, lai finansētu papildu investīcijas atveseļošanas atbalstam. Prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti samazināsies par 0,1 IKP procentpunktu salīdzinājumā ar 2022. gadu. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2023. gadā būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,1 procentpunktam no IKP (18). Vienlaikus plānots, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā būs bremzējoša ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst 0,7 procentpunktiem no IKP. Tas ietver ietekmi, ko rada to pasākumu pakāpeniska atcelšana, ar kuriem risina enerģijas cenu pieaugumu (0,7 % no IKP), un papildu izmaksas, lai piedāvātu pagaidu aizsardzību no Ukrainas pārvietotajām personām (0,05 % no IKP) salīdzinājumā ar 2022. gadu.

| (21) | 2022. gada stabilitātes programmā tiek prognozēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts pakāpeniski samazināsies, sasniedzot 13⁄4 % no IKP 2024. gadā un 1 % līdz 2025. gadam. Šajās prognozēs tiek pieņemts, ka valdības ieņēmumi procentos no IKP palielinās, savukārt tiek prognozēts, ka valdības izdevumi procentos no IKP saglabāsies samērā stabili. Saskaņā ar 2022. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP samazināsies līdz 2025. gadam, proti, 2024. gadā saruks līdz 653⁄4 % un 2025. gadā kritīsies līdz 65 %. Saskaņā ar Komisijas analīzi parāda atmaksājamības riski vidējā termiņā šķiet zemi. |
| --- | --- |

(21)

2022. gada stabilitātes programmā tiek prognozēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts pakāpeniski samazināsies, sasniedzot 13⁄4 % no IKP 2024. gadā un 1 % līdz 2025. gadam. Šajās prognozēs tiek pieņemts, ka valdības ieņēmumi procentos no IKP palielinās, savukārt tiek prognozēts, ka valdības izdevumi procentos no IKP saglabāsies samērā stabili. Saskaņā ar 2022. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP samazināsies līdz 2025. gadam, proti, 2024. gadā saruks līdz 653⁄4 % un 2025. gadā kritīsies līdz 65 %. Saskaņā ar Komisijas analīzi parāda atmaksājamības riski vidējā termiņā šķiet zemi.

| (22) | Novecošana un saspringts darba tirgus turpmākajos gados būtiski ietekmēs Vāciju. Likumā noteiktais pensionēšanās vecums 2031. gadā sasniegs 67 gadus, bet, lai ilgtermiņā nodrošinātu pensiju sistēmas ilgtspēju, sistēmā ir vajadzīgi papildu pielāgojumi, bet vienlaikus jāsaglabā adekvātums. Būtu vajadzīgi spēcīgāki stimuli darbam, ņemot vērā arī saspringto darba tirgu. Teik paredzēts, ka valdības apņemšanās šajā leģislatīvajā posmā saglabāt pensiju iemaksu likmes maksimālo robežu un nodrošināt minimālo ienākumu aizvietošanas likmi varētu rezultēties ievērojamos fiskālajos pārvedumos, kas vēl vairāk palielinātu slogu jaunākajām paaudzēm. Valsts subsidētajām privātajām pensijām (Riester Rente) nav bijusi būtiska loma pensiju struktūrā. Atdeve ir zema, un administratīvās izmaksas ir augstas. Jo īpaši zemu ienākumu saņēmēji nevar panākt pietiekamus pensijas uzkrājumus. |
| --- | --- |

(22)

Novecošana un saspringts darba tirgus turpmākajos gados būtiski ietekmēs Vāciju. Likumā noteiktais pensionēšanās vecums 2031. gadā sasniegs 67 gadus, bet, lai ilgtermiņā nodrošinātu pensiju sistēmas ilgtspēju, sistēmā ir vajadzīgi papildu pielāgojumi, bet vienlaikus jāsaglabā adekvātums. Būtu vajadzīgi spēcīgāki stimuli darbam, ņemot vērā arī saspringto darba tirgu. Teik paredzēts, ka valdības apņemšanās šajā leģislatīvajā posmā saglabāt pensiju iemaksu likmes maksimālo robežu un nodrošināt minimālo ienākumu aizvietošanas likmi varētu rezultēties ievērojamos fiskālajos pārvedumos, kas vēl vairāk palielinātu slogu jaunākajām paaudzēm. Valsts subsidētajām privātajām pensijām (Riester Rente) nav bijusi būtiska loma pensiju struktūrā. Atdeve ir zema, un administratīvās izmaksas ir augstas. Jo īpaši zemu ienākumu saņēmēji nevar panākt pietiekamus pensijas uzkrājumus.

| (23) | Nodokļu sistēma lielā mērā ir atkarīga no darbaspēka nodokļu ieņēmumiem, savukārt nodokļu bāzes, kas mazāk kaitē iekļaujošai izaugsmei, joprojām netiek pietiekami izmantotas. Nodokļu īpatsvars darbaspēka izmaksās Vācijā ir viens no augstākajiem Savienībā. Tas samazina neto algu un rada šķēršļus darba stundu skaita palielināšanai noteiktās grupās, piemēram, zemu un vidēju ienākumu saņēmējiem un otrajiem pelnītājiem; tas darbojas pret labāku darbaspēka potenciāla izmantošanu pat tad, ja draud darbaspēka trūkums. Ieņēmumi no vides nodokļiem ir salīdzinoši zemi, savukārt videi kaitīgas subsīdijas (tajā skaitā nodokļu samazinājumi un atbrīvojumi no nodokļiem) apdraud vides ilgtspējas mērķus un kavē dekarbonizāciju, energoefektivitāti un atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantošanu. |
| --- | --- |

(23)

Nodokļu sistēma lielā mērā ir atkarīga no darbaspēka nodokļu ieņēmumiem, savukārt nodokļu bāzes, kas mazāk kaitē iekļaujošai izaugsmei, joprojām netiek pietiekami izmantotas. Nodokļu īpatsvars darbaspēka izmaksās Vācijā ir viens no augstākajiem Savienībā. Tas samazina neto algu un rada šķēršļus darba stundu skaita palielināšanai noteiktās grupās, piemēram, zemu un vidēju ienākumu saņēmējiem un otrajiem pelnītājiem; tas darbojas pret labāku darbaspēka potenciāla izmantošanu pat tad, ja draud darbaspēka trūkums. Ieņēmumi no vides nodokļiem ir salīdzinoši zemi, savukārt videi kaitīgas subsīdijas (tajā skaitā nodokļu samazinājumi un atbrīvojumi no nodokļiem) apdraud vides ilgtspējas mērķus un kavē dekarbonizāciju, energoefektivitāti un atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantošanu.

| (24) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktu un minētās regulas V pielikuma 2.2. kritēriju atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums ar indikatīvu grafiku īstenošanai, kas jāpabeidz līdz 2026. gada 31. augustam. Tās palīdzēs atrisināt visas ekonomiskās un sociālās problēmas vai ievērojamu to ekonomisko un sociālo problēmu daļu, kuras Padome bija minējusi Vācijai 2019. un 2020. gada Eiropas pusgadā adresētajos ieteikumos, kā arī attiecīgā gadījumā Vācijai līdz atveseļošanas un noturības plāna pieņemšanai adresētajos ieteikumos. Jo īpaši tas palīdz risināt vajadzību palielināt publiskās un privātās investīcijas, jo īpaši zaļās un digitālās pārkārtošanās nolūkā, ilgtspējīgā transportā, tīrās, efektīvās un integrētās energosistēmās, publiskās pārvaldes un veselības aprūpes pakalpojumu digitalizācijā, izglītībā un pētniecībā un inovācijā. |
| --- | --- |

(24)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktu un minētās regulas V pielikuma 2.2. kritēriju atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums ar indikatīvu grafiku īstenošanai, kas jāpabeidz līdz 2026. gada 31. augustam. Tās palīdzēs atrisināt visas ekonomiskās un sociālās problēmas vai ievērojamu to ekonomisko un sociālo problēmu daļu, kuras Padome bija minējusi Vācijai 2019. un 2020. gada Eiropas pusgadā adresētajos ieteikumos, kā arī attiecīgā gadījumā Vācijai līdz atveseļošanas un noturības plāna pieņemšanai adresētajos ieteikumos. Jo īpaši tas palīdz risināt vajadzību palielināt publiskās un privātās investīcijas, jo īpaši zaļās un digitālās pārkārtošanās nolūkā, ilgtspējīgā transportā, tīrās, efektīvās un integrētās energosistēmās, publiskās pārvaldes un veselības aprūpes pakalpojumu digitalizācijā, izglītībā un pētniecībā un inovācijā.

| (25) | Paredzams, ka Vācijas atveseļošanas un noturības plāna īstenošana sekmēs turpmāku progresu zaļās un digitālās pārkārtošanās jomā. Klimata mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi Vācijā atbilst 42 % no atveseļošanas un noturības plāna kopējā piešķīruma, savukārt digitālo mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi – 52 % no atveseļošanas un noturības plāna kopējā piešķīruma. Atveseļošanas un noturības plāna pilnīga īstenošana atbilstoši attiecīgajiem atskaites punktiem un mērķrādītājiem palīdzēs Vācijai ātri atgūties no Covid-19 krīzes radītajām sekām, vienlaikus stiprinot noturību. Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citu, ārpus atveseļošanas un noturības plāna tvēruma esošu ekonomikas un nodarbinātības politiku sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politiku programmu kopumā, joprojām ir ārkārtīgi svarīgi sistemātiski iesaistīt sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas. |
| --- | --- |

(25)

Paredzams, ka Vācijas atveseļošanas un noturības plāna īstenošana sekmēs turpmāku progresu zaļās un digitālās pārkārtošanās jomā. Klimata mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi Vācijā atbilst 42 % no atveseļošanas un noturības plāna kopējā piešķīruma, savukārt digitālo mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi – 52 % no atveseļošanas un noturības plāna kopējā piešķīruma. Atveseļošanas un noturības plāna pilnīga īstenošana atbilstoši attiecīgajiem atskaites punktiem un mērķrādītājiem palīdzēs Vācijai ātri atgūties no Covid-19 krīzes radītajām sekām, vienlaikus stiprinot noturību. Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citu, ārpus atveseļošanas un noturības plāna tvēruma esošu ekonomikas un nodarbinātības politiku sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politiku programmu kopumā, joprojām ir ārkārtīgi svarīgi sistemātiski iesaistīt sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas.

| (26) | Līdz 2022. gada 4. aprīlim Vācija iesniedza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/1060 (19) noteiktos kohēzijas politikas plānošanas dokumentus visām 15 Eiropas Reģionālās attīstības fonda programmām, visām 16 Eiropas Sociālā fonda Plus programmām un jauktu Eiropas Reģionālās attīstības fonda/Eiropas Sociālā fonda Plus programmu. Komisija 2022. gada 19. aprīlī apstiprināja partnerības nolīgumu ar Vāciju par kohēzijas politikas fondu izmantošanu. Saskaņā ar Regulu (ES) 2021/1060 Vācija ir ņēmusi vērā attiecīgos tai adresētos ieteikumus 2021.–2027. gada kohēzijas politikas fondu plānošanā. Tas ir priekšnoteikums no kohēzijas politikas fondiem paredzētā finansiālā atbalsta efektivitātes uzlabošanai un tā pievienotās vērtības maksimalizēšanai un vienlaikus veicina koordināciju, savstarpējo papildināmību un saskaņotību starp minētajiem kohēzijas politikas fondiem un citiem Savienības instrumentiem un fondiem. Atveseļošanas un noturības mehānisma un kohēzijas politikas programmu sekmīga īstenošana ir atkarīga arī no to šķēršļu novēršanas, kas kavē investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās un sabalansētas teritoriālās attīstības atbalstam. |
| --- | --- |

(26)

Līdz 2022. gada 4. aprīlim Vācija iesniedza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/1060 (19) noteiktos kohēzijas politikas plānošanas dokumentus visām 15 Eiropas Reģionālās attīstības fonda programmām, visām 16 Eiropas Sociālā fonda Plus programmām un jauktu Eiropas Reģionālās attīstības fonda/Eiropas Sociālā fonda Plus programmu. Komisija 2022. gada 19. aprīlī apstiprināja partnerības nolīgumu ar Vāciju par kohēzijas politikas fondu izmantošanu. Saskaņā ar Regulu (ES) 2021/1060 Vācija ir ņēmusi vērā attiecīgos tai adresētos ieteikumus 2021.–2027. gada kohēzijas politikas fondu plānošanā. Tas ir priekšnoteikums no kohēzijas politikas fondiem paredzētā finansiālā atbalsta efektivitātes uzlabošanai un tā pievienotās vērtības maksimalizēšanai un vienlaikus veicina koordināciju, savstarpējo papildināmību un saskaņotību starp minētajiem kohēzijas politikas fondiem un citiem Savienības instrumentiem un fondiem. Atveseļošanas un noturības mehānisma un kohēzijas politikas programmu sekmīga īstenošana ir atkarīga arī no to šķēršļu novēršanas, kas kavē investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās un sabalansētas teritoriālās attīstības atbalstam.

| (27) | Papildus ekonomikas un sociālajām problēmām, kas risinātas atveseļošanas un noturības plānā, Vācija joprojām atpaliek ļoti augstas veiktspējas platjoslas ieviešanā lauku apvidos, kur lielākas investīcijas var uzlabot ražīguma pieaugumu un nelīdzsvarotību starp ietaupījumiem un investīcijām. Kopumā Vācija pagājušajā gadā ievērojami uzlaboja ļoti augstas veiktspējas platjoslas pārklājumu un pašlaik pārsniedz Savienības vidējo rādītāju. Tomēr lauku apvidos pārklājums bija 22,5 %, kas ir zemāks par Savienības vidējo rādītāju 37,1 %. Tajā pašā laikā tikai 15,4 % mājsaimniecību ir piekļuve optiskās šķiedras pieslēgumam (salīdzinājumā ar Savienības vidējo rādītāju 50 %), kas Vāciju ierindo starp dalībvalstīm ar viszemāko optiskās šķiedras pārklājumu, savukārt piecām Savienības dalībvalstīm optiskās šķiedras pārklājums ir vismaz 85 %. Optiskās šķiedras savienojumu trūkums ir aktuāls lauku apvidos (11,3 % salīdzinājumā ar Savienības vidējo rādītāju 33,8 %). Tas kavē ražīguma pieaugumu, jo īpaši mazos un vidējos uzņēmumos, no kuriem daudzi atrodas lauku un piepilsētu teritorijās. Vācijas atveseļošanas un noturības plānā nav ietverta platjoslas paplašināšana un 5G. Federālā un reģionālā līmenī ir shēmas, kuru mērķis ir uzlabot savienojamību pelēkajās zonās un mobilo savienojamību baltajos punktos. Koalīcijas nolīgums ietver vērienīgus mērķus attiecībā uz optiskās šķiedras un 5G pieejamību visā valstī visām Vācijas mājsaimniecībām, bet īstenošanas termiņš vēl ir jāprecizē. Laicīgai īstenošanai izšķiroša nozīme būs inženiertehniskās plānošanas un pārvaldības spēju palielināšanai privātajā sektorā un plānošanas un īstenošanas pārvaldībai publiskajā sektorā. Lai sasniegtu mērķus, būs jāuzlabo arī pieteikumu iesniegšanas un atļauju piešķiršanas procedūras, kā arī jāstandartizē alternatīvas uzstādīšanas metodes, kas ir mazāk laikietilpīgas. |
| --- | --- |

(27)

Papildus ekonomikas un sociālajām problēmām, kas risinātas atveseļošanas un noturības plānā, Vācija joprojām atpaliek ļoti augstas veiktspējas platjoslas ieviešanā lauku apvidos, kur lielākas investīcijas var uzlabot ražīguma pieaugumu un nelīdzsvarotību starp ietaupījumiem un investīcijām. Kopumā Vācija pagājušajā gadā ievērojami uzlaboja ļoti augstas veiktspējas platjoslas pārklājumu un pašlaik pārsniedz Savienības vidējo rādītāju. Tomēr lauku apvidos pārklājums bija 22,5 %, kas ir zemāks par Savienības vidējo rādītāju 37,1 %. Tajā pašā laikā tikai 15,4 % mājsaimniecību ir piekļuve optiskās šķiedras pieslēgumam (salīdzinājumā ar Savienības vidējo rādītāju 50 %), kas Vāciju ierindo starp dalībvalstīm ar viszemāko optiskās šķiedras pārklājumu, savukārt piecām Savienības dalībvalstīm optiskās šķiedras pārklājums ir vismaz 85 %. Optiskās šķiedras savienojumu trūkums ir aktuāls lauku apvidos (11,3 % salīdzinājumā ar Savienības vidējo rādītāju 33,8 %). Tas kavē ražīguma pieaugumu, jo īpaši mazos un vidējos uzņēmumos, no kuriem daudzi atrodas lauku un piepilsētu teritorijās. Vācijas atveseļošanas un noturības plānā nav ietverta platjoslas paplašināšana un 5G. Federālā un reģionālā līmenī ir shēmas, kuru mērķis ir uzlabot savienojamību pelēkajās zonās un mobilo savienojamību baltajos punktos. Koalīcijas nolīgums ietver vērienīgus mērķus attiecībā uz optiskās šķiedras un 5G pieejamību visā valstī visām Vācijas mājsaimniecībām, bet īstenošanas termiņš vēl ir jāprecizē. Laicīgai īstenošanai izšķiroša nozīme būs inženiertehniskās plānošanas un pārvaldības spēju palielināšanai privātajā sektorā un plānošanas un īstenošanas pārvaldībai publiskajā sektorā. Lai sasniegtu mērķus, būs jāuzlabo arī pieteikumu iesniegšanas un atļauju piešķiršanas procedūras, kā arī jāstandartizē alternatīvas uzstādīšanas metodes, kas ir mazāk laikietilpīgas.

| (28) | Pamatojoties uz Savienības valstu vai to valdību vadītāju pilnvarojumu, kas formulēts Versaļas deklarācijā, ir sagatavots Komisijas priekšlikums REPowerEU plānam, kura mērķis ir pēc iespējas drīz izbeigt Savienības atkarību no fosilo degvielu importa no Krievijas. Tālab Komisija plāno dialogā ar dalībvalstīm apzināt piemērotākos projektus, investīcijas un reformas valstu, reģionālā un Savienības līmenī. Šo pasākumu mērķis ir samazināt vispārējo atkarību no fosilajām degvielām un pārorientēt fosilo degvielu importu prom no Krievijas. |
| --- | --- |

(28)

Pamatojoties uz Savienības valstu vai to valdību vadītāju pilnvarojumu, kas formulēts Versaļas deklarācijā, ir sagatavots Komisijas priekšlikums REPowerEU plānam, kura mērķis ir pēc iespējas drīz izbeigt Savienības atkarību no fosilo degvielu importa no Krievijas. Tālab Komisija plāno dialogā ar dalībvalstīm apzināt piemērotākos projektus, investīcijas un reformas valstu, reģionālā un Savienības līmenī. Šo pasākumu mērķis ir samazināt vispārējo atkarību no fosilajām degvielām un pārorientēt fosilo degvielu importu prom no Krievijas.

| (29) | Vācija saskaras ar problēmām, kas saistītas ar tās atkarību no fosilā kurināmā un enerģijas importa no Krievijas, kā arī ar pamatnosacījumiem investīcijām pilnībā integrētā ilgtspējīgā energosistēmā. Saskaņā ar 2020. gada datiem atkarība no gāzes importa no Krievijas ir īpaši liela (65 % (20)) un augstāka nekā Savienības vidējais rādītājs (44 %). Arī atkarība no naftas importa no Krievijas ir augstāka nekā vidēji Savienībā (34 % Vācijā salīdzinājumā ar Savienības vidējo rādītāju 26 %) (21). Vairāk nekā pusi no Vācijas energoresursu struktūras veido gāze (26 %) un nafta (35 %). Šī atkarība tieši ietekmē Vācijas rūpniecību, kas veido 35 % no dabasgāzes enerģijas galapatēriņa. Straujākam progresam pārvades un sadales tīklu paplašināšanā un atjaunojamo energoresursu izmantošanā ir izšķiroša nozīme, lai risinātu šīs problēmas, sasniegtu klimata un enerģētikas mērķus un veicinātu investīcijas, kas saistītas ar ietaupījumiem. Ir jāpieliek lielākas pūles, lai dažādotu energoapgādi un maršrutus, izmantojot visus pieejamos bezoglekļa enerģijas avotus, jo īpaši izmantojot atjaunojamo energoresursu elektroenerģiju un gāzes, tajā skaitā atjaunīgo ūdeņradi, un sašķidrinātu dabasgāzi. Ar gāzi saistītas jaunas infrastruktūras un tīklu investīcijas iespēju robežās ir ieteicamas nākotnes vajadzībām, lai veicinātu to ilgtermiņa ilgtspēju, nākotnē pārprofilējot ilgtspējīgu degvielu. Lai Vācija atbilstu “Gatavi mērķrādītājam 55 %” mērķiem, būs vēl vairāk jāpalielina ieceru vērienīgums attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu un atjaunīgo energoresursu un energoefektivitātes rādītāju paaugstināšanu. Jāpieliek pūles, lai paātrinātu rūpniecības dekarbonizāciju, uzlabotu elastīguma iespējas un enerģijas patērētāju reakciju uz mainīgām cenām, kā arī stiprinātu energosistēmas integrāciju (22).
  Būtu jāveic arī pasākumi, lai palielinātu energoefektivitāti un samazinātu enerģijas patēriņu, kā arī lai paātrinātu ēku fonda un transporta nozares dekarbonizāciju, kas 2021. gadā nesasniedza ikgadējos valsts emisiju mērķrādītājus šajās nozarēs. Kopīgas mobilitātes un ilgtspējīga sabiedriskā transporta plašāka izmantošana var samazināt fosilā kurināmā patēriņu. Vācijas elektroenerģijas tīklu paplašināšana ir būtiski aizkavējusies. Galvenie šķēršļi cita starpā ir plānošanas, atļauju izsniegšanas un pārsūdzības procedūru sarežģītība un ilgums. Kavēšanās elektroenerģijas tīklu paplašināšanā ir radījusi nepieciešamību ierobežot atjaunojamo energoresursu izmantošanu noteiktās jomās. Turklāt kavēšanās elektrotīklu paplašināšanā būtiski ietekmē kaimiņos esošo dalībvalstu tīklus, jo tīkla jauda Vācijā nav pietiekama, lai transportētu attiecīgajā cenu zonā tirgotos elektroenerģijas apjomus. Valdība ir apņēmusies līdz 2030. gadam atjaunojamo energoresursu īpatsvaru elektroenerģijas ražošanā palielināt līdz 80 %, un Vācijas parlaments pašlaik apspriež tiesību akta priekšlikumu par atjaunojamo energoresursu tiesību aktu, kurā ietverts mērķis līdz 2035. gadam panākt to, lai elektroenerģijas nozarē siltumnīcefekta gāzu īpatsvars būtu gandrīz neitrāls. Tomēr atjaunojamo energoresursu izmantošana, jo īpaši sauszemes vēja enerģijas izmantošana, pēdējos gados ir būtiski palēninājusies, jo joprojām pastāv īstenošanas šķēršļi. Īstenošanas šķēršļu likvidēšana ietver pasākumu veikšanu, lai agrīnā posmā atrisinātu konfliktus par zemes izmantošanu, atvieglotu minimālā attāluma noteikumus, uzlabotu telpiskās plānošanas izmantošanu, lai noteiktu zonas vēja enerģijas izmantošanai, un atvieglotu atļauju saņemšanu. Atbalstu vietējā līmenī var uzlabot, tajā skaitā ar racionālāku apspriešanās procesu, lielāku iedzīvotāju līdzdalību un ieņēmumu sadali projektos. Atjaunojamo energoresursu ekspansija un energoefektivitātes pieaugums ne tikai samazinās atkarību no enerģijas importa, bet arī ievērojami pazeminās enerģijas cenas. Visbeidzot, var vēl vairāk stiprināt līdzdalību ar enerģētiku saistītā pārrobežu sadarbībā un palielināt elastīgumu un reversās plūsmas jaudu attiecībā uz esošo savienojamību. |
| --- | --- |

(29)

Vācija saskaras ar problēmām, kas saistītas ar tās atkarību no fosilā kurināmā un enerģijas importa no Krievijas, kā arī ar pamatnosacījumiem investīcijām pilnībā integrētā ilgtspējīgā energosistēmā. Saskaņā ar 2020. gada datiem atkarība no gāzes importa no Krievijas ir īpaši liela (65 % (20)) un augstāka nekā Savienības vidējais rādītājs (44 %). Arī atkarība no naftas importa no Krievijas ir augstāka nekā vidēji Savienībā (34 % Vācijā salīdzinājumā ar Savienības vidējo rādītāju 26 %) (21). Vairāk nekā pusi no Vācijas energoresursu struktūras veido gāze (26 %) un nafta (35 %). Šī atkarība tieši ietekmē Vācijas rūpniecību, kas veido 35 % no dabasgāzes enerģijas galapatēriņa. Straujākam progresam pārvades un sadales tīklu paplašināšanā un atjaunojamo energoresursu izmantošanā ir izšķiroša nozīme, lai risinātu šīs problēmas, sasniegtu klimata un enerģētikas mērķus un veicinātu investīcijas, kas saistītas ar ietaupījumiem. Ir jāpieliek lielākas pūles, lai dažādotu energoapgādi un maršrutus, izmantojot visus pieejamos bezoglekļa enerģijas avotus, jo īpaši izmantojot atjaunojamo energoresursu elektroenerģiju un gāzes, tajā skaitā atjaunīgo ūdeņradi, un sašķidrinātu dabasgāzi. Ar gāzi saistītas jaunas infrastruktūras un tīklu investīcijas iespēju robežās ir ieteicamas nākotnes vajadzībām, lai veicinātu to ilgtermiņa ilgtspēju, nākotnē pārprofilējot ilgtspējīgu degvielu. Lai Vācija atbilstu “Gatavi mērķrādītājam 55 %” mērķiem, būs vēl vairāk jāpalielina ieceru vērienīgums attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu un atjaunīgo energoresursu un energoefektivitātes rādītāju paaugstināšanu. Jāpieliek pūles, lai paātrinātu rūpniecības dekarbonizāciju, uzlabotu elastīguma iespējas un enerģijas patērētāju reakciju uz mainīgām cenām, kā arī stiprinātu energosistēmas integrāciju (22).

Būtu jāveic arī pasākumi, lai palielinātu energoefektivitāti un samazinātu enerģijas patēriņu, kā arī lai paātrinātu ēku fonda un transporta nozares dekarbonizāciju, kas 2021. gadā nesasniedza ikgadējos valsts emisiju mērķrādītājus šajās nozarēs. Kopīgas mobilitātes un ilgtspējīga sabiedriskā transporta plašāka izmantošana var samazināt fosilā kurināmā patēriņu. Vācijas elektroenerģijas tīklu paplašināšana ir būtiski aizkavējusies. Galvenie šķēršļi cita starpā ir plānošanas, atļauju izsniegšanas un pārsūdzības procedūru sarežģītība un ilgums. Kavēšanās elektroenerģijas tīklu paplašināšanā ir radījusi nepieciešamību ierobežot atjaunojamo energoresursu izmantošanu noteiktās jomās. Turklāt kavēšanās elektrotīklu paplašināšanā būtiski ietekmē kaimiņos esošo dalībvalstu tīklus, jo tīkla jauda Vācijā nav pietiekama, lai transportētu attiecīgajā cenu zonā tirgotos elektroenerģijas apjomus. Valdība ir apņēmusies līdz 2030. gadam atjaunojamo energoresursu īpatsvaru elektroenerģijas ražošanā palielināt līdz 80 %, un Vācijas parlaments pašlaik apspriež tiesību akta priekšlikumu par atjaunojamo energoresursu tiesību aktu, kurā ietverts mērķis līdz 2035. gadam panākt to, lai elektroenerģijas nozarē siltumnīcefekta gāzu īpatsvars būtu gandrīz neitrāls. Tomēr atjaunojamo energoresursu izmantošana, jo īpaši sauszemes vēja enerģijas izmantošana, pēdējos gados ir būtiski palēninājusies, jo joprojām pastāv īstenošanas šķēršļi. Īstenošanas šķēršļu likvidēšana ietver pasākumu veikšanu, lai agrīnā posmā atrisinātu konfliktus par zemes izmantošanu, atvieglotu minimālā attāluma noteikumus, uzlabotu telpiskās plānošanas izmantošanu, lai noteiktu zonas vēja enerģijas izmantošanai, un atvieglotu atļauju saņemšanu. Atbalstu vietējā līmenī var uzlabot, tajā skaitā ar racionālāku apspriešanās procesu, lielāku iedzīvotāju līdzdalību un ieņēmumu sadali projektos. Atjaunojamo energoresursu ekspansija un energoefektivitātes pieaugums ne tikai samazinās atkarību no enerģijas importa, bet arī ievērojami pazeminās enerģijas cenas. Visbeidzot, var vēl vairāk stiprināt līdzdalību ar enerģētiku saistītā pārrobežu sadarbībā un palielināt elastīgumu un reversās plūsmas jaudu attiecībā uz esošo savienojamību.

| (30) | Paātrināta pārkārtošanās uz klimatneitralitāti un atteikšanās no fosilajām degvielām vairākās nozarēs radīs ievērojamas pārstrukturēšanas izmaksas, taču, lai mazinātu pārkārtošanās sociālekonomisko ietekmi vissmagāk skartajos reģionos, Vācija var kohēzijas politikas ietvaros izmantot Taisnīgas pārkārtošanās mehānismu. Turklāt, lai uzlabotu nodarbinātības iespējas un stiprinātu sociālo kohēziju, Vācija var izmantot Eiropas Sociālo fondu Plus, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1057 (23). |
| --- | --- |

(30)

Paātrināta pārkārtošanās uz klimatneitralitāti un atteikšanās no fosilajām degvielām vairākās nozarēs radīs ievērojamas pārstrukturēšanas izmaksas, taču, lai mazinātu pārkārtošanās sociālekonomisko ietekmi vissmagāk skartajos reģionos, Vācija var kohēzijas politikas ietvaros izmantot Taisnīgas pārkārtošanās mehānismu. Turklāt, lai uzlabotu nodarbinātības iespējas un stiprinātu sociālo kohēziju, Vācija var izmantot Eiropas Sociālo fondu Plus, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1057 (23).

| (31) | Padome ir izskatījusi 2022. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas veikto novērtējumu, un tās atzinums (24) ir atspoguļots 1. ieteikumā. |
| --- | --- |

(31)

Padome ir izskatījusi 2022. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas veikto novērtējumu, un tās atzinums (24) ir atspoguļots 1. ieteikumā.

| (32) | Ņemot vērā ciešās savstarpējās saiknes starp eurozonas dalībvalstu tautsaimniecībām un to kolektīvo devumu ekonomiskās un monetārās savienības darbībā, Padome eurozonas dalībvalstīm ieteica rīkoties, tostarp izmantojot atveseļošanas un noturības plānus, lai īstenotu 2022. gada ieteikumā par eurozonu izklāstītos ieteikumus. Attiecībā uz Vāciju tas ir jo īpaši atspoguļots 1., 2. un 3. ieteikumā. |
| --- | --- |

(32)

Ņemot vērā ciešās savstarpējās saiknes starp eurozonas dalībvalstu tautsaimniecībām un to kolektīvo devumu ekonomiskās un monetārās savienības darbībā, Padome eurozonas dalībvalstīm ieteica rīkoties, tostarp izmantojot atveseļošanas un noturības plānus, lai īstenotu 2022. gada ieteikumā par eurozonu izklāstītos ieteikumus. Attiecībā uz Vāciju tas ir jo īpaši atspoguļots 1., 2. un 3. ieteikumā.

| (33) | Padome ir izskatījusi 2022. gada valsts reformu programmu un 2022. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas sagatavoto padziļināto pārskatu un novērtējumu. Padomes ieteikumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu ir atspoguļoti 1., 2., 3. un 4. ieteikumā. 1., 2. un 3. ieteikums arī palīdzēs īstenot eurozonai adresētos 2022. gada ieteikumus, jo īpaši tajos sniegto 1. un 4. ieteikumu. Fiskālā politika, kas minēta 1. ieteikumā, un 2., 3. un 4. ieteikumā minētā politika inter alia palīdz novērst nelīdzsvarotību, kas saistīta ar tekošā konta pārpalikumu attiecībā uz lielākām investīcijām, foot |
| --- | --- |

(33)

Padome ir izskatījusi 2022. gada valsts reformu programmu un 2022. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas sagatavoto padziļināto pārskatu un novērtējumu. Padomes ieteikumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu ir atspoguļoti 1., 2., 3. un 4. ieteikumā. 1., 2. un 3. ieteikums arī palīdzēs īstenot eurozonai adresētos 2022. gada ieteikumus, jo īpaši tajos sniegto 1. un 4. ieteikumu. Fiskālā politika, kas minēta 1. ieteikumā, un 2., 3. un 4. ieteikumā minētā politika inter alia palīdz novērst nelīdzsvarotību, kas saistīta ar tekošā konta pārpalikumu attiecībā uz lielākām investīcijām, foot

AR ŠO IESAKA Vācijai 2022. un 2023. gadā rīkoties šādi.

1.

Nodrošināt, ka 2023. gadā valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums atbilst kopumā neitrālai politikas nostājai, ņemot vērā to, ka turpinās pagaidu un mērķorientēta atbalsta sniegšana pret energocenu kāpumu visneaizsargātākajām mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kā arī personām, kas bēg no Ukrainas. Būt gatavai pielāgot pašreizējos izdevumus mainīgajai situācijai. Palielināt publiskās investīcijas, kas sekmēs zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, ņemot vērā REPowerEU iniciatīvu, tostarp, izmantojot Atveseļošanas un noturības mehānismu un citus Savienības fondus.. Laikposmā pēc 2023. gada īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli. Uzlabot nodokļu struktūru iekļaujošākai un ilgtspējīgākai izaugsmei, jo īpaši uzlabojot nodokļu stimulus, lai palielinātu nostrādāto stundu skaitu. Saglabāt pensiju sistēmas ilgtermiņa ilgtspēju.

2.

Turpināt atveseļošanas un noturības plāna īstenošanu, ievērojot Padomes 2021. gada 13. jūlija īstenošanas lēmumā iekļautos atskaites punktus un mērķrādītājus. Drīz pabeigt sarunas ar Komisiju par 2021.–2027. gada kohēzijas politikas plānošanas dokumentiem, lai sāktu to īstenošanu.

3.

Novērst šķēršļus investīcijām un veicināt investīcijas ļoti augstas veiktspējas digitālo sakaru tīklos.

4.

Samazināt vispārējo atkarību no fosilā kurināmā un dažādot to importu, uzlabojot energoefektivitāti, stimulējot energotaupību, dažādojot energoapgādi un maršrutus, novēršot šķēršļus investīcijām, vēl vairāk racionalizējot atļauju piešķiršanas procedūras, palielinot investīcijas un paātrinot elektroenerģijas tīklu un atjaunojamo energoresursu izmantošanu, kā arī turpinot veicināt dalību ar enerģētiku saistītā pārrobežu sadarbībā.

Briselē, 2022. gada 12. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

Z. STANJURA

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2021. gada 12. februāris), ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (OV L 57, 18.2.2021., 17. lpp.).

3

(4)  Padomes Ieteikums (2022. gada 5. aprīlis) par eurozonas ekonomikas politiku (OV C 153, 7.4.2022., 1. lpp.).

4

(5)  Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2022/382 (2022. gada 4. marts), ar ko Direktīvas 2001/55/EK 5. panta nozīmē konstatē no Ukrainas pārvietoto personu masveida pieplūduma esamību un nosaka pagaidu aizsardzības ieviešanu (OV L 71, 4.3.2022., 1. lpp.).

5

(6)  Padomes Direktīva 2001/55/EK (2001. gada 20. jūlijs) par obligātajiem standartiem, lai pārvietoto personu masveida pieplūduma gadījumā sniegtu tām pagaidu aizsardzību, un par pasākumiem, lai līdzsvarotu dalībvalstu pūliņus, uzņemot šādas personas un uzņemoties ar to saistītās sekas (OV L 212, 7.8.2001., 12. lpp.).

6

(7)  Padomes Ieteikums (2021. gada 18. jūnijs), ar ko sniedz Padomes atzinumu par Vācijas 2021. gada stabilitātes programmu (OV C 304, 29.7.2021., 18. lpp.).

7

(8)  Aplēses par fiskālo nostāju un tās komponentiem šajā ieteikumā ir Komisijas aplēses, kas balstītas uz pieņēmumiem, kuri ir Komisijas 2022. gada pavasara prognozes pamatā. Komisijas vidēja termiņa potenciālās izaugsmes aplēsēs nav iekļauta to reformu pozitīvā ietekme, kas paredzētas atveseļošanas un noturības plānā un var paātrināt potenciālo izaugsmi.

8

(9)  Nefinansē no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām vai citiem Savienības fondiem.

9

(10)  ST 10158/2021; ST 10158/2021 ADD 1.

10

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 473/2013 (2013. gada 21. maijs) par kopīgiem noteikumiem budžeta plānu projektu uzraudzībai un novērtēšanai un pārmērīga budžeta deficīta novēršanai eurozonas dalībvalstīs (OV L 140, 27.5.2013., 11. lpp.).

11

(12)  Padomes Ieteikums (2020. gada 20. jūlijs) par Vācijas 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Vācijas 2020. gada stabilitātes programmu (OV C 282, 26.8.2020., 27. lpp.).

12

(13)  Šie skaitļi atspoguļo kopš 2021. gada rudens veikto pasākumu gada budžeta izmaksu līmeni, ietverot kārtējos ieņēmumus un izdevumus, kā arī – attiecīgā gadījumā – kapitālizdevumu pasākumus.

13

(14)  Tiek pieņemts, ka kopējais no Ukrainas uz Savienību pārvietoto personu skaits līdz 2022. gada beigām pakāpeniski sasniegs 6 miljonus, un viņu ģeogrāfiskais sadalījums tiek lēsts, pamatojoties uz esošās diasporas lielumu, uzņemošās dalībvalsts iedzīvotāju skaita relatīvo apmēru un no Ukrainas pārvietoto personu faktisko sadalījumu visā Savienībā, kāds tas bija 2022. gada martā. Budžeta izmaksas uz vienu personu aplēstas, balstoties uz Komisijas Kopīgā pētniecības centra mikrosimulācijas modeli Euromod, ņemot vērā gan naudas pārvedumus, uz kuriem šie cilvēki var būt tiesīgi, gan pabalstus natūrā, piemēram, izglītību un veselības aprūpi.

14

Euromod

(15)  Negatīvs rādītājs nozīmē, ka primāro izdevumu pieaugums pārsniedz ekonomikas izaugsmi vidējā termiņā, un liecina par ekspansīvu fiskālo politiku.

15

(16)  Tiek prognozēts, ka citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem būs bremzējoša ietekme, kas atbilst 0,1 procentpunktam no IKP.

16

(17)  Pozitīvs rādītājs nozīmē, ka primāro izdevumu pieaugums ir zemāks par ekonomikas izaugsmi vidējā termiņā, un liecina par ierobežojošu fiskālo politiku.

17

(18)  Tiek prognozēts, ka citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem būs neitrāla ietekme.

18

(19)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1060 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai (OV L 231, 30.6.2021., 159. lpp.).

19

(20)  Saskaņā ar Vācijas Federālās ekonomikas un klimata politikas ministrijas jaunākajiem datiem kopējā gāzes importa daļa ir samazinājusies līdz 35 %.

20

(21)  Eurostat (2020), Krievijas importa īpatsvars kopējā dabasgāzes un jēlnaftas importa apjomā. ES-27 vidēji kopējais importa apjoms ir balstīts uz importu ārpus ES-27 valstīm. Attiecībā uz Vāciju kopējais importa apjoms ietver ES iekšējo tirdzniecību. Jēlnafta neietver rafinētus naftas produktus.

21

(22)  Energosistēmas integrācija sasaista dažādus enerģijas nesējus savā starpā un ar galapatēriņa nozarēm.

22

(23)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1057 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko izveido Eiropas Sociālo fondu Plus (ESF+) un atceļ Regulu (ES) Nr. 1296/2013 (OV L 231, 30.6.2021., 21. lpp.).

23

(24)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktu.

24

---

| 1.9.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 334/44 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 334/44

---

PADOMES IETEIKUMS

(2022. gada 12. jūlijs)

par Igaunijas 2022. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Igaunijas 2022. gada stabilitātes programmu

(2022/C 334/06)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2), ar ko tika izveidots Atveseļošanas un noturības mehānisms, stājās spēkā 2021. gada 19. februārī. Atveseļošanas un noturības mehānisms nodrošina finansiālu atbalstu reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot Savienības finansētu fiskālo stimulu. Tas sekmē ekonomikas atveseļošanu un ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, jo īpaši zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai, līdztekus stiprinot dalībvalstu tautsaimniecību noturību un potenciālo izaugsmi. Vidējā termiņā un ilgtermiņā tas palīdz arī stiprināt publisko finanšu ilgtspēju un sekmēt izaugsmi un darbvietu radīšanu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktu 2022. gada jūnijā tiks atjaunināta katrai dalībvalstij paredzētā maksimālā finanšu iemaksa no Atveseļošanas un noturības mehānisma. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2), ar ko tika izveidots Atveseļošanas un noturības mehānisms, stājās spēkā 2021. gada 19. februārī. Atveseļošanas un noturības mehānisms nodrošina finansiālu atbalstu reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot Savienības finansētu fiskālo stimulu. Tas sekmē ekonomikas atveseļošanu un ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, jo īpaši zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai, līdztekus stiprinot dalībvalstu tautsaimniecību noturību un potenciālo izaugsmi. Vidējā termiņā un ilgtermiņā tas palīdz arī stiprināt publisko finanšu ilgtspēju un sekmēt izaugsmi un darbvietu radīšanu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktu 2022. gada jūnijā tiks atjaunināta katrai dalībvalstij paredzētā maksimālā finanšu iemaksa no Atveseļošanas un noturības mehānisma.

| (2) | Komisija 2021. gada 24. novembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2022. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Pētījumā bija pienācīgi ņemtas vērā 2021. gada 7. maijā parakstītās Portu sociālās saistības turpināt īstenot Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija izsludināja 2017. gada 17. novembrī. Eiropadome 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījuma prioritātes apstiprināja 2022. gada 25. martā. Komisija 2021. gada 24. novembrī uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1176/2011 (3) pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Igaunija nebija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām būs nepieciešams padziļināts pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī ieteikumu attiecībā uz Padomes ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku un priekšlikumu attiecībā uz 2022. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, kurā analizēta nodarbinātības pamatnostādņu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana. Ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku (4) (“2022. gada ieteikums par eurozonu”) Padome pieņēma 2022. gada 5. aprīlī un Vienoto nodarbinātības ziņojumu – 2022. gada 14. martā. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2021. gada 24. novembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2022. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Pētījumā bija pienācīgi ņemtas vērā 2021. gada 7. maijā parakstītās Portu sociālās saistības turpināt īstenot Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija izsludināja 2017. gada 17. novembrī. Eiropadome 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījuma prioritātes apstiprināja 2022. gada 25. martā. Komisija 2021. gada 24. novembrī uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1176/2011 (3) pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Igaunija nebija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām būs nepieciešams padziļināts pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī ieteikumu attiecībā uz Padomes ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku un priekšlikumu attiecībā uz 2022. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, kurā analizēta nodarbinātības pamatnostādņu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana. Ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku (4) (“2022. gada ieteikums par eurozonu”) Padome pieņēma 2022. gada 5. aprīlī un Vienoto nodarbinātības ziņojumu – 2022. gada 14. martā.

| (3) | Krievijas iebrukums Ukrainā globālās pandēmijas izskaņā ir būtiski mainījis ģeopolitisko un ekonomisko kontekstu. Iebrukuma ietekme uz dalībvalstu tautsaimniecībām izpaužas, inter alia, kā augstākas enerģijas, pārtikas un izejvielu cenas un vājākas izaugsmes izredzes. Enerģijas cenu pieaugums īpaši smagi skar visneaizsargātākās mājsaimniecības, kuras ir nonākušas enerģētiskajā nabadzībā vai kurām tā draud, kā arī uzņēmumus, kurus visvairāk negatīvi ietekmē enerģijas cenu pieaugums. Turklāt Savienībā ierodas nepieredzēti daudz cilvēku, kuri bēg no Ukrainas. Krievijas agresijas kara radītās ekonomiskās sekas ir asimetriski ietekmējušas dalībvalstis. Šajā sakarā 2022. gada 4. martā ar Padomes Īstenošanas lēmumu (ES) 2022/382 (5) pirmo reizi tika piemērota Padomes Direktīva 2001/55/EK (6), pārvietotajām personām no Ukrainas piešķirot likumīgas uzturēšanās tiesības Savienībā, kā arī piekļuvi izglītībai un apmācībai, darba tirgum, veselības aprūpei, mājoklim un sociālajai palīdzībai. Igaunijai ir darīts pieejams ārkārtas atbalsts, izmantojot kohēzijas rīcību bēgļu atbalstam Eiropā (CARE) un papildu priekšfinansējumu no Atveseļošanas palīdzības kohēzijai un Eiropas teritorijām (REACT-EU), lai steidzami apmierinātu ar uzņemšanu un integrāciju saistītās vajadzības cilvēkiem, kuri bēg no Ukrainas. |
| --- | --- |

(3)

Krievijas iebrukums Ukrainā globālās pandēmijas izskaņā ir būtiski mainījis ģeopolitisko un ekonomisko kontekstu. Iebrukuma ietekme uz dalībvalstu tautsaimniecībām izpaužas, inter alia, kā augstākas enerģijas, pārtikas un izejvielu cenas un vājākas izaugsmes izredzes. Enerģijas cenu pieaugums īpaši smagi skar visneaizsargātākās mājsaimniecības, kuras ir nonākušas enerģētiskajā nabadzībā vai kurām tā draud, kā arī uzņēmumus, kurus visvairāk negatīvi ietekmē enerģijas cenu pieaugums. Turklāt Savienībā ierodas nepieredzēti daudz cilvēku, kuri bēg no Ukrainas. Krievijas agresijas kara radītās ekonomiskās sekas ir asimetriski ietekmējušas dalībvalstis. Šajā sakarā 2022. gada 4. martā ar Padomes Īstenošanas lēmumu (ES) 2022/382 (5) pirmo reizi tika piemērota Padomes Direktīva 2001/55/EK (6), pārvietotajām personām no Ukrainas piešķirot likumīgas uzturēšanās tiesības Savienībā, kā arī piekļuvi izglītībai un apmācībai, darba tirgum, veselības aprūpei, mājoklim un sociālajai palīdzībai. Igaunijai ir darīts pieejams ārkārtas atbalsts, izmantojot kohēzijas rīcību bēgļu atbalstam Eiropā (CARE) un papildu priekšfinansējumu no Atveseļošanas palīdzības kohēzijai un Eiropas teritorijām (REACT-EU), lai steidzami apmierinātu ar uzņemšanu un integrāciju saistītās vajadzības cilvēkiem, kuri bēg no Ukrainas.

| (4) | Ievērojot strauji mainīgo ekonomisko un ģeopolitisko situāciju, 2022. gada Eiropas pusgadā atsāksies ekonomikas un nodarbinātības politikas vispusīga koordinācija, kura līdztekus tiks pielāgota, ņemot vērā ar Atveseļošanas un noturības mehānisma īstenošanu saistītās prasības, kā skaidrots 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā. Lai īstenotu Eiropas pusgada politikas prioritātes, ir svarīgi īstenot pieņemtos atveseļošanas un noturības plānus, jo ar šiem plāniem paredzēts īstenot visus 2019. un 2020. gada Eiropas pusgada ciklos sniegtos konkrētām valstīm adresētos ieteikumus vai to būtisku daļu. Atveseļošanas un noturības plānu pārskatīšanā, atjaunināšanā vai grozīšanā saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14., 18. un 21. pantu, papildus citiem konkrētām valstīm adresētajiem ieteikumiem, kas sniegti līdz šādu pārskatītu, atjauninātu vai grozītu atveseļošanas un noturības plānu iesniegšanas dienai, joprojām vienlīdz aktuāli ir arī 2019. un 2020. gadā konkrētām valstīm adresētie ieteikumi. |
| --- | --- |

(4)

Ievērojot strauji mainīgo ekonomisko un ģeopolitisko situāciju, 2022. gada Eiropas pusgadā atsāksies ekonomikas un nodarbinātības politikas vispusīga koordinācija, kura līdztekus tiks pielāgota, ņemot vērā ar Atveseļošanas un noturības mehānisma īstenošanu saistītās prasības, kā skaidrots 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā. Lai īstenotu Eiropas pusgada politikas prioritātes, ir svarīgi īstenot pieņemtos atveseļošanas un noturības plānus, jo ar šiem plāniem paredzēts īstenot visus 2019. un 2020. gada Eiropas pusgada ciklos sniegtos konkrētām valstīm adresētos ieteikumus vai to būtisku daļu. Atveseļošanas un noturības plānu pārskatīšanā, atjaunināšanā vai grozīšanā saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14., 18. un 21. pantu, papildus citiem konkrētām valstīm adresētajiem ieteikumiem, kas sniegti līdz šādu pārskatītu, atjauninātu vai grozītu atveseļošanas un noturības plānu iesniegšanas dienai, joprojām vienlīdz aktuāli ir arī 2019. un 2020. gadā konkrētām valstīm adresētie ieteikumi.

| (5) | Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējā izņēmuma klauzula darbojas kopš 2020. gada marta. Komisija savā 2021. gada 3. marta paziņojumā “Apritējis gads kopš Covid-19 uzliesmojuma: fiskālās politikas atbildes pasākumi” pauda viedokli, ka lēmums par vispārējās izņēmuma klauzulas deaktivēšanu vai turpmāku piemērošanu būtu jāpieņem vispārēja ekonomikas stāvokļa novērtējuma ietvaros, kurā būtisks kvantitatīvais kritērijs ir ekonomiskās aktivitātes līmenis Savienībā vai eurozonā salīdzinājumā ar pirmskrīzes līmeni (2019. gada beigās). Paaugstināta nenoteiktība un spēcīgi lejupvērsti riski, kas skar ekonomikas perspektīvu saistībā ar karu Eiropā, nepieredzēts enerģijas cenu kāpums un ieilguši piegādes ķēdes darbības traucējumi rada apstākļus, kuru dēļ ir attaisnojami Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas darbību pagarināt arī attiecībā uz 2023. gadu. |
| --- | --- |

(5)

Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējā izņēmuma klauzula darbojas kopš 2020. gada marta. Komisija savā 2021. gada 3. marta paziņojumā “Apritējis gads kopš Covid-19 uzliesmojuma: fiskālās politikas atbildes pasākumi” pauda viedokli, ka lēmums par vispārējās izņēmuma klauzulas deaktivēšanu vai turpmāku piemērošanu būtu jāpieņem vispārēja ekonomikas stāvokļa novērtējuma ietvaros, kurā būtisks kvantitatīvais kritērijs ir ekonomiskās aktivitātes līmenis Savienībā vai eurozonā salīdzinājumā ar pirmskrīzes līmeni (2019. gada beigās). Paaugstināta nenoteiktība un spēcīgi lejupvērsti riski, kas skar ekonomikas perspektīvu saistībā ar karu Eiropā, nepieredzēts enerģijas cenu kāpums un ieilguši piegādes ķēdes darbības traucējumi rada apstākļus, kuru dēļ ir attaisnojami Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas darbību pagarināt arī attiecībā uz 2023. gadu.

| (6) | Ievērojot pieeju, kas izklāstīta Padomes 2021. gada 18. jūnija ieteikumā (7), ar ko sniedz Padomes atzinumu par Igaunijas 2021. gada stabilitātes programmu, vispārējo fiskālo nostāju pašlaik vislabāk var izmērīt kā izmaiņas primārajos izdevumos (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus), bet ietverot no Atveseļošanas un noturības mehānisma un citu Savienības fondu neatmaksājamā atbalsta (dotācijām) finansētos izdevumus, attiecībā pret vidēja termiņa potenciālo izaugsmi (8). Papildus atzinumam par vispārējo fiskālo nostāju, novērtējot, vai valsts fiskālā politika ir piesardzīga un vai tās struktūra spēs nodrošināt ilgtspējīgu atveseļošanu, kas būtu saskanīga ar zaļo un digitālo pārkārtošanos, uzmanība tiek pievērsta arī valsts finansētajiem (9) primārajiem kārtējiem izdevumiem (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus) un investīcijām. |
| --- | --- |

(6)

Ievērojot pieeju, kas izklāstīta Padomes 2021. gada 18. jūnija ieteikumā (7), ar ko sniedz Padomes atzinumu par Igaunijas 2021. gada stabilitātes programmu, vispārējo fiskālo nostāju pašlaik vislabāk var izmērīt kā izmaiņas primārajos izdevumos (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus), bet ietverot no Atveseļošanas un noturības mehānisma un citu Savienības fondu neatmaksājamā atbalsta (dotācijām) finansētos izdevumus, attiecībā pret vidēja termiņa potenciālo izaugsmi (8). Papildus atzinumam par vispārējo fiskālo nostāju, novērtējot, vai valsts fiskālā politika ir piesardzīga un vai tās struktūra spēs nodrošināt ilgtspējīgu atveseļošanu, kas būtu saskanīga ar zaļo un digitālo pārkārtošanos, uzmanība tiek pievērsta arī valsts finansētajiem (9) primārajiem kārtējiem izdevumiem (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus) un investīcijām.

| (7) | Komisija 2022. gada 2. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas plašas norādes par fiskālo politiku 2023. gadā (“fiskālās norādes”) un kura mērķis ir atbalstīt dalībvalstu stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanu un tādējādi stiprināt politikas koordināciju. Pamatojoties uz 2022. gada ziemas prognozes makroekonomisko perspektīvu, Komisija atzīmēja, ka piemērota šķistu pāreja no kopējās atbalstošās fiskālās nostājas 2020.–2022. gadā uz kopumā neitrālu kopējo fiskālo nostāju 2023. gadā, vienlaikus saglabājot gatavību reaģēt uz mainīgo ekonomisko situāciju. Komisija paziņoja, ka fiskālie ieteikumi 2023. gadam arī turpmāk būtu jādiferencē starp dalībvalstīm un tajos būtu jāņem vērā iespējamā pārrobežu blakusietekme. Komisija aicināja dalībvalstis atspoguļot norādes savās stabilitātes un konverģences programmās. Komisija apņēmās cieši uzraudzīt ekonomikas norises un pielāgot savas politikas norādes pēc vajadzības un ne vēlāk kā savā Eiropas pusgada pavasara paketē, kas sagatavota 2022. gada maija beigās. |
| --- | --- |

(7)

Komisija 2022. gada 2. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas plašas norādes par fiskālo politiku 2023. gadā (“fiskālās norādes”) un kura mērķis ir atbalstīt dalībvalstu stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanu un tādējādi stiprināt politikas koordināciju. Pamatojoties uz 2022. gada ziemas prognozes makroekonomisko perspektīvu, Komisija atzīmēja, ka piemērota šķistu pāreja no kopējās atbalstošās fiskālās nostājas 2020.–2022. gadā uz kopumā neitrālu kopējo fiskālo nostāju 2023. gadā, vienlaikus saglabājot gatavību reaģēt uz mainīgo ekonomisko situāciju. Komisija paziņoja, ka fiskālie ieteikumi 2023. gadam arī turpmāk būtu jādiferencē starp dalībvalstīm un tajos būtu jāņem vērā iespējamā pārrobežu blakusietekme. Komisija aicināja dalībvalstis atspoguļot norādes savās stabilitātes un konverģences programmās. Komisija apņēmās cieši uzraudzīt ekonomikas norises un pielāgot savas politikas norādes pēc vajadzības un ne vēlāk kā savā Eiropas pusgada pavasara paketē, kas sagatavota 2022. gada maija beigās.

| (8) | Attiecībā uz fiskālajām norādēm fiskālajos ieteikumos 2023. gadam ir ņemta vērā ekonomikas perspektīvas pasliktināšanās, paaugstinātā nenoteiktība un papildu lejupvērstie riski, kā arī augstāka inflācija salīdzinājumā ar Komisijas 2022. gada ziemas prognozi. Ņemot vērā šos apsvērumus, fiskālajai reakcijai ir jāpalielina publiskās investīcijas, kas sekmēs zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, un jāsaglabā visneaizsargātāko mājsaimniecību pirktspēja, lai mīkstinātu enerģijas cenu kāpuma ietekmi un palīdzētu ierobežot inflācijas otrreizējās ietekmes spiedienu, izmantojot mērķtiecīgus un pagaidu pasākumus. Fiskālajai politikai arī turpmāk jābūt dinamiskai, lai pielāgotos strauji mainīgajiem apstākļiem, tostarp izaicinājumiem, kuri attiecībā uz aizsardzību un drošību izriet no Krievijas agresijas kara pret Ukrainu, un dalībvalstīs tā ir jādiferencē atbilstīgi to fiskālajam un ekonomiskajam stāvoklim, tostarp, ņemot vērā krīzes ietekmi uz tām un pārvietoto personu pieplūdumu no Ukrainas. |
| --- | --- |

(8)

Attiecībā uz fiskālajām norādēm fiskālajos ieteikumos 2023. gadam ir ņemta vērā ekonomikas perspektīvas pasliktināšanās, paaugstinātā nenoteiktība un papildu lejupvērstie riski, kā arī augstāka inflācija salīdzinājumā ar Komisijas 2022. gada ziemas prognozi. Ņemot vērā šos apsvērumus, fiskālajai reakcijai ir jāpalielina publiskās investīcijas, kas sekmēs zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, un jāsaglabā visneaizsargātāko mājsaimniecību pirktspēja, lai mīkstinātu enerģijas cenu kāpuma ietekmi un palīdzētu ierobežot inflācijas otrreizējās ietekmes spiedienu, izmantojot mērķtiecīgus un pagaidu pasākumus. Fiskālajai politikai arī turpmāk jābūt dinamiskai, lai pielāgotos strauji mainīgajiem apstākļiem, tostarp izaicinājumiem, kuri attiecībā uz aizsardzību un drošību izriet no Krievijas agresijas kara pret Ukrainu, un dalībvalstīs tā ir jādiferencē atbilstīgi to fiskālajam un ekonomiskajam stāvoklim, tostarp, ņemot vērā krīzes ietekmi uz tām un pārvietoto personu pieplūdumu no Ukrainas.

| (9) | Igaunija savu nacionālo atveseļošanas un noturības plānu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai 2021. gada 18. jūnijā. Komisija atbilstoši Regulas (ES) 2021/241 19. pantam novērtēja atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu, ņemot vērā minētās regulas V pielikumā izklāstītās novērtēšanas vadlīnijas. Padome 2021. gada 29. oktobrī pieņēma Īstenošanas lēmumu par Igaunijas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu (10). Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu, ar ko atzīst, ka Igaunija ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu. |
| --- | --- |

(9)

Igaunija savu nacionālo atveseļošanas un noturības plānu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai 2021. gada 18. jūnijā. Komisija atbilstoši Regulas (ES) 2021/241 19. pantam novērtēja atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu, ņemot vērā minētās regulas V pielikumā izklāstītās novērtēšanas vadlīnijas. Padome 2021. gada 29. oktobrī pieņēma Īstenošanas lēmumu par Igaunijas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu (10). Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu, ar ko atzīst, ka Igaunija ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu.

| (10) | Igaunija savu 2022. gada valsts reformu programmu un 2022. gada stabilitātes programmu iesniedza 2022. gada 29. aprīlī, tādējādi ievērojot Regulas (EK) Nr. 1466/97 4. pantā noteikto termiņu. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. Kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 27. pantā, 2022. gada valsts reformu programma atspoguļo arī Igaunijas pienākumu divreiz gadā ziņot par panākto progresu atveseļošanas un noturības plāna īstenošanā. |
| --- | --- |

(10)

Igaunija savu 2022. gada valsts reformu programmu un 2022. gada stabilitātes programmu iesniedza 2022. gada 29. aprīlī, tādējādi ievērojot Regulas (EK) Nr. 1466/97 4. pantā noteikto termiņu. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. Kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 27. pantā, 2022. gada valsts reformu programma atspoguļo arī Igaunijas pienākumu divreiz gadā ziņot par panākto progresu atveseļošanas un noturības plāna īstenošanā.

| (11) | Komisija 2022. gada ziņojumu par Igauniju publicēja 2022. gada 23. maijā. Tajā novērtēts, kā Igaunija ir īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019., 2020. un 2021. gadā, un uz atveseļošanas un noturības rezultātu pārskata pamata bija aplūkots, kā Igaunija īsteno atveseļošanas un noturības plānu. Balstoties uz minēto analīzi, ziņojumā par valsti bija norādīti trūkumi attiecībā uz tādu problēmjautājumu risināšanu, kuri nav ietverti vai ir tikai daļēji ietverti atveseļošanas un noturības plānā, kā arī jauni un nupat iezīmējušies problēmjautājumi, tostarp sakarā ar Krievijas iebrukumu Ukrainā. Tajā bija arī novērtēts Igaunijas progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un Savienības pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā. |
| --- | --- |

(11)

Komisija 2022. gada ziņojumu par Igauniju publicēja 2022. gada 23. maijā. Tajā novērtēts, kā Igaunija ir īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019., 2020. un 2021. gadā, un uz atveseļošanas un noturības rezultātu pārskata pamata bija aplūkots, kā Igaunija īsteno atveseļošanas un noturības plānu. Balstoties uz minēto analīzi, ziņojumā par valsti bija norādīti trūkumi attiecībā uz tādu problēmjautājumu risināšanu, kuri nav ietverti vai ir tikai daļēji ietverti atveseļošanas un noturības plānā, kā arī jauni un nupat iezīmējušies problēmjautājumi, tostarp sakarā ar Krievijas iebrukumu Ukrainā. Tajā bija arī novērtēts Igaunijas progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un Savienības pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā.

| (12) | 2022. gada 23. maijā Komisija nāca klajā ar ziņojumu saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu. Minētajā ziņojumā bija aplūkots Igaunijas budžeta stāvoklis, ņemot vērā to, ka tiek plānots, ka tās vispārējās valdības budžeta deficīts 2022. gadā pārsniegs Līgumā noteikto atsauces vērtību, kas ir 3 % no iekšzemes kopprodukta (IKP). Ziņojumā secināts, ka deficīta kritērijs nav izpildīts. Ievērojot 2022. gada 2. marta paziņojumu, Komisija 2022. gada pavasarī neierosināja sākt jaunas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, bet 2022. gada rudenī tā no jauna novērtēs, vai būtu nepieciešams ierosināt šādu procedūru sākšanu. |
| --- | --- |

(12)

2022. gada 23. maijā Komisija nāca klajā ar ziņojumu saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu. Minētajā ziņojumā bija aplūkots Igaunijas budžeta stāvoklis, ņemot vērā to, ka tiek plānots, ka tās vispārējās valdības budžeta deficīts 2022. gadā pārsniegs Līgumā noteikto atsauces vērtību, kas ir 3 % no iekšzemes kopprodukta (IKP). Ziņojumā secināts, ka deficīta kritērijs nav izpildīts. Ievērojot 2022. gada 2. marta paziņojumu, Komisija 2022. gada pavasarī neierosināja sākt jaunas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, bet 2022. gada rudenī tā no jauna novērtēs, vai būtu nepieciešams ierosināt šādu procedūru sākšanu.

| (13) | 2020. gada 20. jūlija ieteikumā (11) Padome ieteica Igaunijai, ievērojot vispārējo izņēmuma klauzulu, 2020. un 2021. gadā veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai efektīvi vērstos pret Covid-19 pandēmiju, stiprinātu ekonomiku un atbalstītu tās turpmāko atveseļošanu. Tā arī ieteica Igaunijai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt parāda atmaksājamību, vienlaikus veicinot investīcijas. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Igaunijas vispārējās valdības budžeta deficīts samazinājās no 5,6 % no IKP 2020. gadā līdz 2,4 % no IKP 2021. gadā. Igaunijas fiskālās politikas reakcija atbalstīja ekonomikas atveseļošanu 2021. gadā, savukārt pagaidu ārkārtas pasākumu apmērs pieauga no 2,3 % no IKP 2020. gadā līdz 2,7 % 2021. gadā. Igaunijas 2021. gadā veiktie pasākumi atbilda Padomes 2020. gada 20. jūlija ieteikumam. Valdības 2020. un 2021. gadā noteiktie diskrecionārie budžeta pasākumi ir galvenokārt pagaidu pasākumi vai atsvērti ar kompensējošiem pasākumiem. Tajā pašā laikā daži no diskrecionārajiem pasākumiem, ko valdība pieņēma 2020.–2021. gadā, nebija ne pagaidu, ne arī saskaņoti ar kompensējošiem pasākumiem; šie pasākumi galvenokārt bija pensiju palielināšana, mērķtiecīgi algu palielinājumi (skolotājiem, medicīnas, kultūras un policijas darbiniekiem) un izdevumu programmas veselības aprūpes, pētniecības un izstrādes, militārajā un IKT jomā. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Igaunijas vispārējās valdības parāds samazinājās no 19,0 % no IKP 2020. gadā līdz 18,1 % no IKP 2021. gadā. |
| --- | --- |

(13)

2020. gada 20. jūlija ieteikumā (11) Padome ieteica Igaunijai, ievērojot vispārējo izņēmuma klauzulu, 2020. un 2021. gadā veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai efektīvi vērstos pret Covid-19 pandēmiju, stiprinātu ekonomiku un atbalstītu tās turpmāko atveseļošanu. Tā arī ieteica Igaunijai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt parāda atmaksājamību, vienlaikus veicinot investīcijas. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Igaunijas vispārējās valdības budžeta deficīts samazinājās no 5,6 % no IKP 2020. gadā līdz 2,4 % no IKP 2021. gadā. Igaunijas fiskālās politikas reakcija atbalstīja ekonomikas atveseļošanu 2021. gadā, savukārt pagaidu ārkārtas pasākumu apmērs pieauga no 2,3 % no IKP 2020. gadā līdz 2,7 % 2021. gadā. Igaunijas 2021. gadā veiktie pasākumi atbilda Padomes 2020. gada 20. jūlija ieteikumam. Valdības 2020. un 2021. gadā noteiktie diskrecionārie budžeta pasākumi ir galvenokārt pagaidu pasākumi vai atsvērti ar kompensējošiem pasākumiem. Tajā pašā laikā daži no diskrecionārajiem pasākumiem, ko valdība pieņēma 2020.–2021. gadā, nebija ne pagaidu, ne arī saskaņoti ar kompensējošiem pasākumiem; šie pasākumi galvenokārt bija pensiju palielināšana, mērķtiecīgi algu palielinājumi (skolotājiem, medicīnas, kultūras un policijas darbiniekiem) un izdevumu programmas veselības aprūpes, pētniecības un izstrādes, militārajā un IKT jomā. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Igaunijas vispārējās valdības parāds samazinājās no 19,0 % no IKP 2020. gadā līdz 18,1 % no IKP 2021. gadā.

| (14) | 2022. gada stabilitātes programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs ir piesardzīgs. Valdība prognozē, ka reālais IKP 2022. gadā samazināsies par 1,0 %, bet 2023. gadā – pieaugs par 1,2 %. Salīdzinājumam – Komisijas 2022. gada pavasara prognozē norādīts, ka reālais IKP 2022. gadā pieaugs par 1,0 % un 2023. gadā – par 2,4 %. Komisija prognozē spēcīgāku privātā patēriņa pieaugumu, ko pamato augsts uzkrāto ietaupījumu līmenis un stabila gaidāmā algu dinamika. Valdība savā 2022. gada stabilitātes programmā plāno, ka nominālais deficīts pieaugs līdz 5,3 % no IKP 2022. gadā un samazināsies līdz 4,8 % 2023. gadā. Palielinājums 2022. gadā galvenokārt atspoguļo jaunos izdevumu pasākumus, kuru mērķis ir mazināt enerģijas cenu pieaugumu un papildu sociālos un ar drošību saistītos izdevumus, kā arī izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas. Saskaņā ar 2022. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2022. gadā pieaugs līdz 20,7 %, un 2023. gadā – līdz 24,1 %. Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2022. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta deficīts 2022. un 2023. gadā būs attiecīgi 4,4 % un 3,7 % no IKP. Tas ir mazāk nekā 2022. gada stabilitātes programmā prognozētais deficīts, galvenokārt tāpēc, ka Komisijas prognožu pamatā ir spēcīgāka IKP prognoze un Komisijas prognozētais mērenāks investīciju izdevumu pieaugums. Komisijas 2022. gada pavasara prognozē plānota līdzīga vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP kā 2022. gada stabilitātes programmas prognozē: 20,9 % 2022. gadā un 23,5 % 2023. gadā. Saskaņā ar Komisijas 2022. gada pavasara prognozi, potenciālās izlaides vidēja termiņa pieauguma aplēse ir 3,1 % (10 gadu vidējais rādītājs). Tomēr minētajā aplēsē nav iekļauta to reformu ietekme, kas paredzētas atveseļošanas un noturības plānā un var palielināt Igaunijas potenciālo izaugsmi. |
| --- | --- |

(14)

2022. gada stabilitātes programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs ir piesardzīgs. Valdība prognozē, ka reālais IKP 2022. gadā samazināsies par 1,0 %, bet 2023. gadā – pieaugs par 1,2 %. Salīdzinājumam – Komisijas 2022. gada pavasara prognozē norādīts, ka reālais IKP 2022. gadā pieaugs par 1,0 % un 2023. gadā – par 2,4 %. Komisija prognozē spēcīgāku privātā patēriņa pieaugumu, ko pamato augsts uzkrāto ietaupījumu līmenis un stabila gaidāmā algu dinamika. Valdība savā 2022. gada stabilitātes programmā plāno, ka nominālais deficīts pieaugs līdz 5,3 % no IKP 2022. gadā un samazināsies līdz 4,8 % 2023. gadā. Palielinājums 2022. gadā galvenokārt atspoguļo jaunos izdevumu pasākumus, kuru mērķis ir mazināt enerģijas cenu pieaugumu un papildu sociālos un ar drošību saistītos izdevumus, kā arī izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas. Saskaņā ar 2022. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2022. gadā pieaugs līdz 20,7 %, un 2023. gadā – līdz 24,1 %. Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2022. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta deficīts 2022. un 2023. gadā būs attiecīgi 4,4 % un 3,7 % no IKP. Tas ir mazāk nekā 2022. gada stabilitātes programmā prognozētais deficīts, galvenokārt tāpēc, ka Komisijas prognožu pamatā ir spēcīgāka IKP prognoze un Komisijas prognozētais mērenāks investīciju izdevumu pieaugums. Komisijas 2022. gada pavasara prognozē plānota līdzīga vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP kā 2022. gada stabilitātes programmas prognozē: 20,9 % 2022. gadā un 23,5 % 2023. gadā. Saskaņā ar Komisijas 2022. gada pavasara prognozi, potenciālās izlaides vidēja termiņa pieauguma aplēse ir 3,1 % (10 gadu vidējais rādītājs). Tomēr minētajā aplēsē nav iekļauta to reformu ietekme, kas paredzētas atveseļošanas un noturības plānā un var palielināt Igaunijas potenciālo izaugsmi.

| (15) | Valdība 2022. gadā pakāpeniski atcēla lielāko daļu pasākumu, kas veikti, reaģējot uz Covid-19 krīzi, – tiek prognozēts, ka pagaidu ārkārtas pasākumu apmērs samazināsies no 2,7 % no IKP 2021. gadā līdz 0,8 % 2022. gadā. Valdības budžeta deficītu ietekmē pasākumi, kuri pieņemti, lai novērstu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, un kuri Komisijas 2022. gada pavasara prognozē lēsti 0,7 % apmērā no IKP 2022. gadā, bet kurus 2023. gadā paredzēts izbeigt (12). Šie pasākumi galvenokārt ietver sociālos pārvedumus nabadzīgākām mājsaimniecībām, elektroenerģijas un apkures cenu griestus un elektroenerģijas un gāzes tīkla maksas pazemināšanu patērētājiem. Tika paziņots, ka šiem pasākumiem ir pagaidu raksturs. Tomēr, ja enerģijas cenas saglabāsies augstas 2023. gadā, dažus no minētajiem pasākumiem varētu saglabāt. Daži no šiem pasākumiem nav detalizēti izstrādāti, jo īpaši vispārējie enerģijas cenu griesti mājsaimniecībām, tīkla maksas samazināšana un akcīzes nodokļu vispārēja samazināšana (spēkā no 2020. gada). Valdības budžeta deficītu ietekmē arī izmaksas, kuras saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas un kuras Komisijas 2022. gada pavasara prognozē tiek prognozētas 0,4 % apmērā no IKP 2022. gadā un 0,6 % apmērā 2023. gadā (13), kā arī lielākas izmaksas aizsardzības izdevumiem, kuru pieaugums paredzēts 0,6 % apmērā no IKP 2023. gadā. |
| --- | --- |

(15)

Valdība 2022. gadā pakāpeniski atcēla lielāko daļu pasākumu, kas veikti, reaģējot uz Covid-19 krīzi, – tiek prognozēts, ka pagaidu ārkārtas pasākumu apmērs samazināsies no 2,7 % no IKP 2021. gadā līdz 0,8 % 2022. gadā. Valdības budžeta deficītu ietekmē pasākumi, kuri pieņemti, lai novērstu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, un kuri Komisijas 2022. gada pavasara prognozē lēsti 0,7 % apmērā no IKP 2022. gadā, bet kurus 2023. gadā paredzēts izbeigt (12). Šie pasākumi galvenokārt ietver sociālos pārvedumus nabadzīgākām mājsaimniecībām, elektroenerģijas un apkures cenu griestus un elektroenerģijas un gāzes tīkla maksas pazemināšanu patērētājiem. Tika paziņots, ka šiem pasākumiem ir pagaidu raksturs. Tomēr, ja enerģijas cenas saglabāsies augstas 2023. gadā, dažus no minētajiem pasākumiem varētu saglabāt. Daži no šiem pasākumiem nav detalizēti izstrādāti, jo īpaši vispārējie enerģijas cenu griesti mājsaimniecībām, tīkla maksas samazināšana un akcīzes nodokļu vispārēja samazināšana (spēkā no 2020. gada). Valdības budžeta deficītu ietekmē arī izmaksas, kuras saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas un kuras Komisijas 2022. gada pavasara prognozē tiek prognozētas 0,4 % apmērā no IKP 2022. gadā un 0,6 % apmērā 2023. gadā (13), kā arī lielākas izmaksas aizsardzības izdevumiem, kuru pieaugums paredzēts 0,6 % apmērā no IKP 2023. gadā.

| (16) | Padome savā 2021. gada 18. jūnija ieteikumā ieteica Igaunijai 2022. gadā saglabāt atbalstošu fiskālo nostāju, kas ietver stimulējošo iedarbību, kuru nodrošina Atveseļošanas un noturības mehānisms, un saglabāt valsts finansētās investīcijas. Padome arī ieteica Igaunijai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt fiskālo ilgtspēju vidējā termiņā, un vienlaikus veicināt investīcijas, lai vairotu izaugsmes potenciālu. |
| --- | --- |

(16)

Padome savā 2021. gada 18. jūnija ieteikumā ieteica Igaunijai 2022. gadā saglabāt atbalstošu fiskālo nostāju, kas ietver stimulējošo iedarbību, kuru nodrošina Atveseļošanas un noturības mehānisms, un saglabāt valsts finansētās investīcijas. Padome arī ieteica Igaunijai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt fiskālo ilgtspēju vidējā termiņā, un vienlaikus veicināt investīcijas, lai vairotu izaugsmes potenciālu.

| (17) | Saskaņā ar Komisijas 2022. gada pavasara prognozi un ņemot vērā Igaunijas 2022. gada stabilitātes programmā iekļauto informāciju, 2022. gada fiskālā nostāja, kas prognozēta – 2,4 % apmērā no IKP, būs atbalstoša, kā bija ieteikusi Padome (14). Igaunija plāno saskaņā ar Padomes ieteikumu turpināt atbalstu atveseļošanai, izmantojot Atveseļošanas un noturības mehānismu, lai finansētu papildu investīcijas. Prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti palielināsies par 0,1 procentpunktu salīdzinājumā ar 2021. gadu. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2022. gadā būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,6 procentpunktiem no IKP (15). Tādējādi Igaunija plāno saglabāt valsts finansētās investīcijas, kā ieteikusi Padome. Vienlaikus tiek prognozēts, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2022. gadā būs ekspansīva ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst 1,4 procentpunktiem no IKP. Šī ievērojamā ekspansīvā ietekme cita starpā ietver algu un sociālo pārvedumu pieaugumu, kā arī papildu ietekmi (0,5 % apmērā no IKP), ko rada pasākumi ar mērķi novērst enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, un izmaksas (0,4 % apmērā no IKP), kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas. |
| --- | --- |

(17)

Saskaņā ar Komisijas 2022. gada pavasara prognozi un ņemot vērā Igaunijas 2022. gada stabilitātes programmā iekļauto informāciju, 2022. gada fiskālā nostāja, kas prognozēta – 2,4 % apmērā no IKP, būs atbalstoša, kā bija ieteikusi Padome (14). Igaunija plāno saskaņā ar Padomes ieteikumu turpināt atbalstu atveseļošanai, izmantojot Atveseļošanas un noturības mehānismu, lai finansētu papildu investīcijas. Prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti palielināsies par 0,1 procentpunktu salīdzinājumā ar 2021. gadu. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2022. gadā būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,6 procentpunktiem no IKP (15). Tādējādi Igaunija plāno saglabāt valsts finansētās investīcijas, kā ieteikusi Padome. Vienlaikus tiek prognozēts, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2022. gadā būs ekspansīva ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst 1,4 procentpunktiem no IKP. Šī ievērojamā ekspansīvā ietekme cita starpā ietver algu un sociālo pārvedumu pieaugumu, kā arī papildu ietekmi (0,5 % apmērā no IKP), ko rada pasākumi ar mērķi novērst enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, un izmaksas (0,4 % apmērā no IKP), kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas.

| (18) | Komisijas 2022. gada pavasara prognozē fiskālā nostāja 2023. gadā tiek prognozēta 0,2 % apmērā no IKP, pieņemot, ka politika nemainīsies (16). Ir paredzēts, ka Igaunija 2023. gadā turpinās izmantot Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijas, lai finansētu papildu investīcijas atveseļošanas atbalstam. Prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti palielināsies par 0,4 IKP procentpunktiem salīdzinājumā ar 2022. gadu. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2023. gadā būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,3 procentpunktiem no IKP (17). Vienlaikus plānots, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā būs bremzējoša ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst 0,4 procentpunktiem no IKP. Tas ietver ietekmi, ko rada to pasākumu pakāpeniska atcelšana, ar kuriem risina enerģijas cenu pieaugumu (0,7 % no IKP), un papildu izmaksas, lai piedāvātu pagaidu aizsardzību no Ukrainas pārvietotajām personām (0,1 % no IKP). |
| --- | --- |

(18)

Komisijas 2022. gada pavasara prognozē fiskālā nostāja 2023. gadā tiek prognozēta 0,2 % apmērā no IKP, pieņemot, ka politika nemainīsies (16). Ir paredzēts, ka Igaunija 2023. gadā turpinās izmantot Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijas, lai finansētu papildu investīcijas atveseļošanas atbalstam. Prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti palielināsies par 0,4 IKP procentpunktiem salīdzinājumā ar 2022. gadu. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2023. gadā būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,3 procentpunktiem no IKP (17). Vienlaikus plānots, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā būs bremzējoša ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst 0,4 procentpunktiem no IKP. Tas ietver ietekmi, ko rada to pasākumu pakāpeniska atcelšana, ar kuriem risina enerģijas cenu pieaugumu (0,7 % no IKP), un papildu izmaksas, lai piedāvātu pagaidu aizsardzību no Ukrainas pārvietotajām personām (0,1 % no IKP).

| (19) | 2022. gada stabilitātes programmā tiek prognozēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts pakāpeniski samazināsies, sasniedzot 3,8 % no IKP 2024. gadā un 2,9 % līdz 2025. gadam. Līdz ar to tiek plānots, ka vispārējās valdības budžeta deficīts līdz 2025. gadam samazināsies zem 3 % no IKP. Šajās prognozēs tiek pieņemts, ka tiks īstenoti vēl daži papildu fiskālās konsolidācijas pasākumi, kuri vēl nav precizēti. Saskaņā ar 2022. gada konverģences programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP līdz 2025. gadam pieaugs, proti, 2024. gadā palielināsies līdz 27,7 % un 2025. gadā pieaugs līdz 29,2 %. Saskaņā ar Komisijas analīzi parāda atmaksājamības riski vidējā termiņā šķiet zemi. |
| --- | --- |

(19)

2022. gada stabilitātes programmā tiek prognozēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts pakāpeniski samazināsies, sasniedzot 3,8 % no IKP 2024. gadā un 2,9 % līdz 2025. gadam. Līdz ar to tiek plānots, ka vispārējās valdības budžeta deficīts līdz 2025. gadam samazināsies zem 3 % no IKP. Šajās prognozēs tiek pieņemts, ka tiks īstenoti vēl daži papildu fiskālās konsolidācijas pasākumi, kuri vēl nav precizēti. Saskaņā ar 2022. gada konverģences programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP līdz 2025. gadam pieaugs, proti, 2024. gadā palielināsies līdz 27,7 % un 2025. gadā pieaugs līdz 29,2 %. Saskaņā ar Komisijas analīzi parāda atmaksājamības riski vidējā termiņā šķiet zemi.

| (20) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktu un minētās regulas V pielikuma 2.2. kritēriju atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums, ko paredzēts īstenot ar indikatīvu grafiku īstenošanai, kas jāpabeidz līdz 2026. gada 31. augustam. Tās palīdzēs atrisināt visas ekonomiskās un sociālās problēmas vai ievērojamu to ekonomisko un sociālo problēmu daļu, kuras Padome bija minējusi Igaunijai 2019. un 2020. gada Eiropas pusgadā adresētajos ieteikumos, kā arī attiecīgā gadījumā Igaunijai līdz atveseļošanas un noturības plāna pieņemšanai adresētajos ieteikumos. Jo īpaši atveseļošanas un noturības plāns ir vērsts uz zaļo un digitālo pārkārtošanos, paredzot pasākumus, ar kuriem uzlabot energoefektivitāti un attīstīt atjaunīgo energoresursu enerģiju; palielināt transporta un mobilitātes ilgtspēju; atbalstīt uzņēmumus divējādās pārkārtošanās procesā, jo īpaši jaunuzņēmumus un mazos un vidējos uzņēmumus; turpināt publisko pakalpojumu digitalizāciju un palielināt izglītības un apmācības sistēmas nozīmi darba tirgū, jo īpaši attiecībā uz zaļajām un digitālajām prasmēm. Atveseļošanas un noturības plānā ir iekļauti arī pasākumi, kuru mērķis ir uzlabot veselības aprūpes sistēmas pieejamību un noturību, un tajā ir paredzēti daži uzlabojumi attiecībā uz sociālās drošības tīklu un piekļuvi sociālajiem pakalpojumiem. |
| --- | --- |

(20)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktu un minētās regulas V pielikuma 2.2. kritēriju atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums, ko paredzēts īstenot ar indikatīvu grafiku īstenošanai, kas jāpabeidz līdz 2026. gada 31. augustam. Tās palīdzēs atrisināt visas ekonomiskās un sociālās problēmas vai ievērojamu to ekonomisko un sociālo problēmu daļu, kuras Padome bija minējusi Igaunijai 2019. un 2020. gada Eiropas pusgadā adresētajos ieteikumos, kā arī attiecīgā gadījumā Igaunijai līdz atveseļošanas un noturības plāna pieņemšanai adresētajos ieteikumos. Jo īpaši atveseļošanas un noturības plāns ir vērsts uz zaļo un digitālo pārkārtošanos, paredzot pasākumus, ar kuriem uzlabot energoefektivitāti un attīstīt atjaunīgo energoresursu enerģiju; palielināt transporta un mobilitātes ilgtspēju; atbalstīt uzņēmumus divējādās pārkārtošanās procesā, jo īpaši jaunuzņēmumus un mazos un vidējos uzņēmumus; turpināt publisko pakalpojumu digitalizāciju un palielināt izglītības un apmācības sistēmas nozīmi darba tirgū, jo īpaši attiecībā uz zaļajām un digitālajām prasmēm. Atveseļošanas un noturības plānā ir iekļauti arī pasākumi, kuru mērķis ir uzlabot veselības aprūpes sistēmas pieejamību un noturību, un tajā ir paredzēti daži uzlabojumi attiecībā uz sociālās drošības tīklu un piekļuvi sociālajiem pakalpojumiem.

| (21) | Paredzams, ka Igaunijas atveseļošanas un noturības plāna īstenošana sekmēs turpmāku progresu zaļās un digitālās pārkārtošanās jomā. Klimata mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi Igaunijā atbilst 41,5 % no atveseļošanas un noturības plāna kopējā piešķīruma, savukārt digitālo mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi – 21,5 % no atveseļošanas un noturības plāna kopējā piešķīruma. Atveseļošanas un noturības plāna pilnīga īstenošana atbilstoši attiecīgajiem atskaites punktiem un mērķrādītājiem palīdzēs Igaunijai ātri atgūties no Covid-19 krīzes radītajām sekām, vienlaikus stiprinot noturību. Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citu, ārpus atveseļošanas un noturības plāna tvēruma esošu ekonomikas un nodarbinātības politiku sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politiku programmu kopumā, joprojām ir svarīgi sistemātiski iesaistīt sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas. |
| --- | --- |

(21)

Paredzams, ka Igaunijas atveseļošanas un noturības plāna īstenošana sekmēs turpmāku progresu zaļās un digitālās pārkārtošanās jomā. Klimata mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi Igaunijā atbilst 41,5 % no atveseļošanas un noturības plāna kopējā piešķīruma, savukārt digitālo mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi – 21,5 % no atveseļošanas un noturības plāna kopējā piešķīruma. Atveseļošanas un noturības plāna pilnīga īstenošana atbilstoši attiecīgajiem atskaites punktiem un mērķrādītājiem palīdzēs Igaunijai ātri atgūties no Covid-19 krīzes radītajām sekām, vienlaikus stiprinot noturību. Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citu, ārpus atveseļošanas un noturības plāna tvēruma esošu ekonomikas un nodarbinātības politiku sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politiku programmu kopumā, joprojām ir svarīgi sistemātiski iesaistīt sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas.

| (22) | Igaunija Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/1060 (18) paredzēto partnerības nolīgumu iesniedza 2022. gada 18. aprīlī, bet pārējās minētajā regulā paredzētās kohēzijas politikas programmas vēl nav iesniegtas. Saskaņā ar Regulu (ES) 2021/1060 Igaunijai ir jāņem vērā attiecīgie tai adresētie ieteikumi 2021.–2027. gada kohēzijas politikas fondu plānošanā. Tas ir priekšnoteikums no kohēzijas politikas fondiem paredzētā finansiālā atbalsta efektivitātes uzlabošanai un tā pievienotās vērtības maksimalizēšanai un vienlaikus veicina koordināciju, savstarpējo papildināmību un saskaņotību starp minētajiem kohēzijas politikas fondiem un citiem Savienības instrumentiem un fondiem. Atveseļošanas un noturības mehānisma un kohēzijas politikas programmu sekmīga īstenošana ir atkarīga arī no to šķēršļu novēršanas, kas kavē investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās un sabalansētas teritoriālās attīstības atbalstam. |
| --- | --- |

(22)

Igaunija Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/1060 (18) paredzēto partnerības nolīgumu iesniedza 2022. gada 18. aprīlī, bet pārējās minētajā regulā paredzētās kohēzijas politikas programmas vēl nav iesniegtas. Saskaņā ar Regulu (ES) 2021/1060 Igaunijai ir jāņem vērā attiecīgie tai adresētie ieteikumi 2021.–2027. gada kohēzijas politikas fondu plānošanā. Tas ir priekšnoteikums no kohēzijas politikas fondiem paredzētā finansiālā atbalsta efektivitātes uzlabošanai un tā pievienotās vērtības maksimalizēšanai un vienlaikus veicina koordināciju, savstarpējo papildināmību un saskaņotību starp minētajiem kohēzijas politikas fondiem un citiem Savienības instrumentiem un fondiem. Atveseļošanas un noturības mehānisma un kohēzijas politikas programmu sekmīga īstenošana ir atkarīga arī no to šķēršļu novēršanas, kas kavē investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās un sabalansētas teritoriālās attīstības atbalstam.

| (23) | Papildus ekonomikas un sociālajām problēmām, kas risinātas atveseļošanas un noturības plānā, Igaunija saskaras ar vairākām papildu problēmām, kas saistītas ar ilgtermiņa aprūpi un sociālās drošības tīkla atbilstību, jo īpaši attiecībā uz bezdarbniekiem. |
| --- | --- |

(23)

Papildus ekonomikas un sociālajām problēmām, kas risinātas atveseļošanas un noturības plānā, Igaunija saskaras ar vairākām papildu problēmām, kas saistītas ar ilgtermiņa aprūpi un sociālās drošības tīkla atbilstību, jo īpaši attiecībā uz bezdarbniekiem.

| (24) | Sociālās drošības tīkla atbilstība Igaunijā ir uzlabojusies, bet nabadzības un sociālās atstumtības riska rādītājs joprojām ir augsts vecāka gadagājuma cilvēku, personu ar invaliditāti un bezdarbnieku vidū. Bezdarbnieki ir mazāk aizsargāti pret nonākšanu nabadzībā, ņemot vērā ierobežojošos kritērijus bezdarbnieka pabalstu saņemšanai, jo īpaši nodarbinātībai un ienākumiem noteiktās robežvērtības pirms bezdarba. Tā rezultātā 2021. gadā tikai aptuveni 50 % no visiem reģistrētajiem bezdarbniekiem saņēma bezdarbnieka pabalstus, 37 % no jaunreģistrētajiem bezdarbniekiem saņēma bezdarba apdrošināšanas pabalstus un tikai 26 % saņēma fiksēto bezdarbnieka pabalstu. Bezdarbnieka pabalstu seguma paplašināšana un minimālo kritēriju atvieglošana attiecībā uz piekļuvi bezdarbnieka pabalstiem var būt efektīva sociālās aizsardzības palielināšanai, jo īpaši attiecībā uz personām, kuras strādā īsus periodus vai nestandarta darbu. |
| --- | --- |

(24)

Sociālās drošības tīkla atbilstība Igaunijā ir uzlabojusies, bet nabadzības un sociālās atstumtības riska rādītājs joprojām ir augsts vecāka gadagājuma cilvēku, personu ar invaliditāti un bezdarbnieku vidū. Bezdarbnieki ir mazāk aizsargāti pret nonākšanu nabadzībā, ņemot vērā ierobežojošos kritērijus bezdarbnieka pabalstu saņemšanai, jo īpaši nodarbinātībai un ienākumiem noteiktās robežvērtības pirms bezdarba. Tā rezultātā 2021. gadā tikai aptuveni 50 % no visiem reģistrētajiem bezdarbniekiem saņēma bezdarbnieka pabalstus, 37 % no jaunreģistrētajiem bezdarbniekiem saņēma bezdarba apdrošināšanas pabalstus un tikai 26 % saņēma fiksēto bezdarbnieka pabalstu. Bezdarbnieka pabalstu seguma paplašināšana un minimālo kritēriju atvieglošana attiecībā uz piekļuvi bezdarbnieka pabalstiem var būt efektīva sociālās aizsardzības palielināšanai, jo īpaši attiecībā uz personām, kuras strādā īsus periodus vai nestandarta darbu.

| (25) | Igaunijas iedzīvotāji noveco, taču ilgtermiņa aprūpes nodrošināšana nav pietiekama, lai apmierinātu pieprasījumu sakarā ar trūkumiem ilgtermiņa aprūpes organizēšanā un finansēšanā. Ilgtermiņa aprūpes organizēšana un finansēšana ir sadalīta starp sociālo un veselības aprūpes nozari, kā arī starp valsti un vietējām pašvaldībām, šādi radot mājas aprūpes un sabiedrisko pakalpojumu nevienmērīgu pieejamību. Turklāt to izdevumu daļa, ko maksā personas, kurām nepieciešama aprūpe (personīgie maksājumi), 2019. gadā bija otrā lielākā Savienībā. Publiskie izdevumi ilgtermiņa aprūpei 2019. gadā bija tikai 0,4 % no IKP (salīdzinājumā ar Savienības vidējo rādītāju – 1,7 %). Kopīgu ilgtermiņa aprūpes standartu trūkums un aprūpes darbinieku trūkums mazina pakalpojumu sniegšanas kvalitāti. Ilgtermiņa aprūpes reformēšana, koncentrējoties uz efektīvu un ilgtspējīgu finansējumu, piekļuvi integrētiem veselības aprūpes un sociālajiem pakalpojumiem, kvalitātes standartu noteikšanu un pietiekami liela un kvalificēta aprūpes darbaspēka nodrošināšanu, uzlabotu to personu dzīves kvalitāti, kurām nepieciešama aprūpe, un samazinātu lielo aprūpes slogu ģimenes locekļiem. |
| --- | --- |

(25)

Igaunijas iedzīvotāji noveco, taču ilgtermiņa aprūpes nodrošināšana nav pietiekama, lai apmierinātu pieprasījumu sakarā ar trūkumiem ilgtermiņa aprūpes organizēšanā un finansēšanā. Ilgtermiņa aprūpes organizēšana un finansēšana ir sadalīta starp sociālo un veselības aprūpes nozari, kā arī starp valsti un vietējām pašvaldībām, šādi radot mājas aprūpes un sabiedrisko pakalpojumu nevienmērīgu pieejamību. Turklāt to izdevumu daļa, ko maksā personas, kurām nepieciešama aprūpe (personīgie maksājumi), 2019. gadā bija otrā lielākā Savienībā. Publiskie izdevumi ilgtermiņa aprūpei 2019. gadā bija tikai 0,4 % no IKP (salīdzinājumā ar Savienības vidējo rādītāju – 1,7 %). Kopīgu ilgtermiņa aprūpes standartu trūkums un aprūpes darbinieku trūkums mazina pakalpojumu sniegšanas kvalitāti. Ilgtermiņa aprūpes reformēšana, koncentrējoties uz efektīvu un ilgtspējīgu finansējumu, piekļuvi integrētiem veselības aprūpes un sociālajiem pakalpojumiem, kvalitātes standartu noteikšanu un pietiekami liela un kvalificēta aprūpes darbaspēka nodrošināšanu, uzlabotu to personu dzīves kvalitāti, kurām nepieciešama aprūpe, un samazinātu lielo aprūpes slogu ģimenes locekļiem.

| (26) | Pamatojoties uz Savienības valstu vai to valdību vadītāju pilnvarojumu, kas formulēts Versaļas deklarācijā, ir sagatavots Komisijas priekšlikums REPowerEU plānam, kura mērķis ir pēc iespējas drīz izbeigt Savienības atkarību no fosilo degvielu importa no Krievijas. Tālab Komisija plāno dialogā ar dalībvalstīm apzināt piemērotākos projektus, investīcijas un reformas valstu, reģionālā un Savienības līmenī. Šo pasākumu mērķis ir samazināt vispārējo atkarību no fosilajām degvielām un pārorientēt fosilo degvielu importu prom no Krievijas. |
| --- | --- |

(26)

Pamatojoties uz Savienības valstu vai to valdību vadītāju pilnvarojumu, kas formulēts Versaļas deklarācijā, ir sagatavots Komisijas priekšlikums REPowerEU plānam, kura mērķis ir pēc iespējas drīz izbeigt Savienības atkarību no fosilo degvielu importa no Krievijas. Tālab Komisija plāno dialogā ar dalībvalstīm apzināt piemērotākos projektus, investīcijas un reformas valstu, reģionālā un Savienības līmenī. Šo pasākumu mērķis ir samazināt vispārējo atkarību no fosilajām degvielām un pārorientēt fosilo degvielu importu prom no Krievijas.

| (27) | Igaunijas energoapgādē pašlaik tiek importēta neliela daļa elektroenerģijas un siltuma ražošanai, bet tā savā energoresursu struktūrā joprojām lielā mērā ir atkarīga no Krievijas importa attiecībā uz nelielu daļu gāzes (8 %) un rafinētajiem naftas produktiem (19). Līdztekus nepārtrauktai degslānekļa kā enerģijas avota izmantošanas izbeigšanai Igaunija gūtu labumu no energoefektivitātes palielināšanas, energoinfrastruktūras (tostarp elektrotīkla) modernizācijas un pietiekamas jaudas energotīklu starpsavienojumu nodrošināšanas, tostarp pārrobežu starpsavienojumu ar kaimiņu dalībvalstīm. Tiek ieteikts investīcijas jaunā gāzes infrastruktūrā un tīklos pēc iespējas veikt tā, lai nodrošinātu atbilstību nākotnes prasībām, sekmējot ilgtspēju ilgtermiņā, ko nākotnē nodrošinātu pārprofilēšana uz ilgtspējīgām degvielām. Somija 2022. gada 20. maijā parakstīja desmit gadu nomas līgumu par peldošu sašķidrinātas dabasgāzes (LNG) termināli, un Igaunijai ir sadarbības līgums ar “Gasgrid Finland” par piekļuvi tam. Politikas prioritātēm joprojām vajadzētu būt pašlaik notiekošās sinhronizācijas ar Savienības kontinentālo elektrotīklu pabeigšanai, pietiekamas jaudas nodrošināšanai starpsavienojumiem ar kaimiņu dalībvalstīm un kopīgiem atjaunīgo energoresursu projektiem.
  Enerģijas avotu turpmāku diversifikāciju, tostarp transporta nozarē, un atjaunīgo energoresursu enerģijas ražošanas paātrināšanu varētu panākt, likvidējot nefinansiālus šķēršļus atjaunīgo energoresursu iekārtu plānošanai un atļaušanai, palielinot ilgtspējīgas biometāna ražošanas jaudu un paātrinot uz atjaunīgo ūdeņradi balstītu risinājumu ieviešanu, vienlaikus nodrošinot biomasas ilgtspējīgu valorizāciju. Ar Savienības fondu atbalstu jau tiek veikta vai tiek plānota galveno dzelzceļa līniju elektrifikācija, bet visa tīkla elektrifikācija veicinātu ātrāku transporta dekarbonizāciju. Autotransporta radītās jau tā augstās siltumnīcefekta gāzu emisijas pēdējos gados ir turpinājušas pieaugt, jo intensīvi tiek izmantoti galvenokārt degvielas patēriņa ziņā neefektīvi transportlīdzekļi. Igaunija ir viena no nedaudzajām dalībvalstīm, kas neiekasē ikgadējus nodokļus autotransporta līdzekļiem, piemēram, vieglajiem automobiļiem un vieglajiem kravas automobiļiem. Vairāk stimulu, lai mudinātu atjaunot mazāk piesārņojošu transportlīdzekļu fondu, palīdzētu pāriet uz videi nekaitīgākiem transporta veidiem. Vajadzības gadījumā atbilstīgas garantijas varētu mazināt ietekmi uz transportlīdzekļu īpašniekiem ar zemiem ienākumiem. Enerģijas patēriņu varētu samazināt, efektīvi renovējot ēkas, īstenojot integrētu pieeju, tostarp izmantojot atjaunīgās enerģijas iekārtas un kombinētas siltumapgādes un elektroenerģijas sistēmas. Lai Igaunija sasniegtu “Gatavi mērķrādītājam 55 %” mērķus, būs vēl vairāk jāpalielina ieceru vērienīgums siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai un atjaunojamo energoresursu enerģijas un energoefektivitātes rādītāju paaugstināšanai. |
| --- | --- |

(27)

Igaunijas energoapgādē pašlaik tiek importēta neliela daļa elektroenerģijas un siltuma ražošanai, bet tā savā energoresursu struktūrā joprojām lielā mērā ir atkarīga no Krievijas importa attiecībā uz nelielu daļu gāzes (8 %) un rafinētajiem naftas produktiem (19). Līdztekus nepārtrauktai degslānekļa kā enerģijas avota izmantošanas izbeigšanai Igaunija gūtu labumu no energoefektivitātes palielināšanas, energoinfrastruktūras (tostarp elektrotīkla) modernizācijas un pietiekamas jaudas energotīklu starpsavienojumu nodrošināšanas, tostarp pārrobežu starpsavienojumu ar kaimiņu dalībvalstīm. Tiek ieteikts investīcijas jaunā gāzes infrastruktūrā un tīklos pēc iespējas veikt tā, lai nodrošinātu atbilstību nākotnes prasībām, sekmējot ilgtspēju ilgtermiņā, ko nākotnē nodrošinātu pārprofilēšana uz ilgtspējīgām degvielām. Somija 2022. gada 20. maijā parakstīja desmit gadu nomas līgumu par peldošu sašķidrinātas dabasgāzes (LNG) termināli, un Igaunijai ir sadarbības līgums ar “Gasgrid Finland” par piekļuvi tam. Politikas prioritātēm joprojām vajadzētu būt pašlaik notiekošās sinhronizācijas ar Savienības kontinentālo elektrotīklu pabeigšanai, pietiekamas jaudas nodrošināšanai starpsavienojumiem ar kaimiņu dalībvalstīm un kopīgiem atjaunīgo energoresursu projektiem.

Enerģijas avotu turpmāku diversifikāciju, tostarp transporta nozarē, un atjaunīgo energoresursu enerģijas ražošanas paātrināšanu varētu panākt, likvidējot nefinansiālus šķēršļus atjaunīgo energoresursu iekārtu plānošanai un atļaušanai, palielinot ilgtspējīgas biometāna ražošanas jaudu un paātrinot uz atjaunīgo ūdeņradi balstītu risinājumu ieviešanu, vienlaikus nodrošinot biomasas ilgtspējīgu valorizāciju. Ar Savienības fondu atbalstu jau tiek veikta vai tiek plānota galveno dzelzceļa līniju elektrifikācija, bet visa tīkla elektrifikācija veicinātu ātrāku transporta dekarbonizāciju. Autotransporta radītās jau tā augstās siltumnīcefekta gāzu emisijas pēdējos gados ir turpinājušas pieaugt, jo intensīvi tiek izmantoti galvenokārt degvielas patēriņa ziņā neefektīvi transportlīdzekļi. Igaunija ir viena no nedaudzajām dalībvalstīm, kas neiekasē ikgadējus nodokļus autotransporta līdzekļiem, piemēram, vieglajiem automobiļiem un vieglajiem kravas automobiļiem. Vairāk stimulu, lai mudinātu atjaunot mazāk piesārņojošu transportlīdzekļu fondu, palīdzētu pāriet uz videi nekaitīgākiem transporta veidiem. Vajadzības gadījumā atbilstīgas garantijas varētu mazināt ietekmi uz transportlīdzekļu īpašniekiem ar zemiem ienākumiem. Enerģijas patēriņu varētu samazināt, efektīvi renovējot ēkas, īstenojot integrētu pieeju, tostarp izmantojot atjaunīgās enerģijas iekārtas un kombinētas siltumapgādes un elektroenerģijas sistēmas. Lai Igaunija sasniegtu “Gatavi mērķrādītājam 55 %” mērķus, būs vēl vairāk jāpalielina ieceru vērienīgums siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai un atjaunojamo energoresursu enerģijas un energoefektivitātes rādītāju paaugstināšanai.

| (28) | Paātrināta pārkārtošanās uz klimatneitralitāti un atteikšanās no fosilajām degvielām vairākās nozarēs radīs ievērojamas pārstrukturēšanas izmaksas, taču, lai mazinātu pārkārtošanās sociālekonomisko ietekmi vissmagāk skartajos reģionos, Igaunija var kohēzijas politikas ietvaros izmantot Taisnīgas pārkārtošanās mehānismu. Turklāt, lai uzlabotu nodarbinātības iespējas un stiprinātu sociālo kohēziju, Igaunija var izmantot Eiropas Sociālo fondu Plus, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1057 (20). |
| --- | --- |

(28)

Paātrināta pārkārtošanās uz klimatneitralitāti un atteikšanās no fosilajām degvielām vairākās nozarēs radīs ievērojamas pārstrukturēšanas izmaksas, taču, lai mazinātu pārkārtošanās sociālekonomisko ietekmi vissmagāk skartajos reģionos, Igaunija var kohēzijas politikas ietvaros izmantot Taisnīgas pārkārtošanās mehānismu. Turklāt, lai uzlabotu nodarbinātības iespējas un stiprinātu sociālo kohēziju, Igaunija var izmantot Eiropas Sociālo fondu Plus, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1057 (20).

| (29) | Padome ir izskatījusi 2022. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas veikto novērtējumu, un tās atzinums (21) ir atspoguļots 1. ieteikumā. |
| --- | --- |

(29)

Padome ir izskatījusi 2022. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas veikto novērtējumu, un tās atzinums (21) ir atspoguļots 1. ieteikumā.

| (30) | Ņemot vērā ciešās savstarpējās saiknes starp eurozonas dalībvalstu tautsaimniecībām un to kolektīvo devumu ekonomiskās un monetārās savienības darbībā, Padome eurozonas dalībvalstīm ieteica rīkoties, tostarp izmantojot atveseļošanas un noturības plānus, lai īstenotu 2022. gada ieteikumā par eurozonu izklāstītos ieteikumus. Attiecībā uz Igauniju tas ir jo īpaši atspoguļots 1., 2. un 3. ieteikumā. |
| --- | --- |

(30)

Ņemot vērā ciešās savstarpējās saiknes starp eurozonas dalībvalstu tautsaimniecībām un to kolektīvo devumu ekonomiskās un monetārās savienības darbībā, Padome eurozonas dalībvalstīm ieteica rīkoties, tostarp izmantojot atveseļošanas un noturības plānus, lai īstenotu 2022. gada ieteikumā par eurozonu izklāstītos ieteikumus. Attiecībā uz Igauniju tas ir jo īpaši atspoguļots 1., 2. un 3. ieteikumā.

AR ŠO IESAKA Igaunijai 2022. un 2023. gadā rīkoties šādi:

1.

Nodrošināt, ka 2023. gadā valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums atbilst kopumā neitrālai politikas nostājai, ņemot vērā to, ka turpinās pagaidu un mērķorientēta atbalsta sniegšana pret energocenu kāpumu visneaizsargātākajām mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kā arī personām, kas bēg no Ukrainas. Būt gatavai kārtējos izdevumus pielāgot mainīgajai situācijai. Palielināt publiskās investīcijas, kas sekmēs zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, ņemot vērā REPowerEU iniciatīvu, tostarp, izmantojot Atveseļošanas un noturības mehānismu un citus Savienības fondus.. Laikposmā pēc 2023. gada īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli.

2.

Turpināt atveseļošanas un noturības plāna īstenošanu, ievērojot Padomes 2021. gada 29. oktobra īstenošanas lēmumā iekļautos atskaites punktus un mērķrādītājus. Iesniegt 2021.–2027. gada kohēzijas politikas plānošanas dokumentus, lai būtu iespējams noslēgt sarunas ar Komisiju un pēc tam sākt to īstenošanu.

3.

Stiprināt sociālo aizsardzību, tostarp paplašinot bezdarbnieka pabalstu tvērumu, jo īpaši attiecībā uz personām, kuras strādā īsus periodus vai nestandarta darbu. Uzlabot ilgtermiņa aprūpes pieejamību cenas ziņā un tās kvalitāti, jo īpaši nodrošinot tās ilgtspējīgu finansējumu un integrējot veselības un sociālos pakalpojumus.

4.

Samazināt vispārējo atkarību no fosilajām degvielām un dažādot fosilo degvielu importu, paātrinot atjaunīgo energoresursu izmantošanu, tostarp vēl vairāk racionalizējot atļauju piešķiršanas procedūras, nodrošinot pietiekamu starpsavienojumu jaudu un stiprinot vietējo elektrotīklu. Uzlabot energoefektivitāti, īpaši ēku energoefektivitāti, lai samazinātu enerģijas patēriņu. Pastiprināt centienus uzlabot transporta sistēmas ilgtspēju, tostarp elektrificējot dzelzceļa tīklu un palielinot stimulus, lai veicinātu ilgtspējīga un mazāk piesārņojoša transporta izmantošanu, tostarp atjaunojot autotransporta līdzekļu fondu.

Briselē, 2022. gada 12. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

Z. STANJURA

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2021. gada 12. februāris), ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (OV L 57, 18.2.2021., 17. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.).

3

(4)  Padomes Ieteikums (2022. gada 5. aprīlis) par eurozonas ekonomikas politiku (OV C 153, 7.4.2022., 1. lpp.).

4

(5)  Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2022/382 (2022. gada 4. marts), ar ko Direktīvas 2001/55/EK 5. panta nozīmē konstatē no Ukrainas pārvietoto personu masveida pieplūduma esamību un nosaka pagaidu aizsardzības ieviešanu (OV L 71, 4.3.2022., 1. lpp.).

5

(6)  Padomes Direktīva 2001/55/EK (2001. gada 20. jūlijs) par obligātajiem standartiem, lai pārvietoto personu masveida pieplūduma gadījumā sniegtu tām pagaidu aizsardzību, un par pasākumiem, lai līdzsvarotu dalībvalstu pūliņus, uzņemot šādas personas un uzņemoties ar to saistītās sekas (OV L 212, 7.8.2001., 12. lpp.).

6

(7)  Padomes Ieteikums (2021. gada 18. jūnijs), ar ko sniedz Padomes atzinumu par Igaunijas 2021. gada stabilitātes programmu (OV C 304, 29.7.2021., 23. lpp.).

7

(8)  Aplēses par fiskālo nostāju un tās komponentiem šajā ieteikumā ir Komisijas aplēses, kas balstītas uz pieņēmumiem, kuri ir Komisijas 2022. gada pavasara prognozes pamatā. Komisijas vidēja termiņa potenciālās izaugsmes aplēsēs nav iekļauta to reformu pozitīvā ietekme, kas paredzētas atveseļošanas un noturības plānā un var paātrināt potenciālo izaugsmi.

8

(9)  Nefinansē no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām vai citiem Savienības fondiem.

9

(10)  ST 12532/2021; ST 12532/2021 ADD 1; ST 12532/21 ADD 1 COR 1 REV 1.

10

(11)  Padomes Ieteikums (2020. gada 20. jūlijs) par Igaunijas 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Igaunijas 2020. gada stabilitātes programmu (OV C 282, 26.8.2020., 33. lpp.).

11

(12)  Šie skaitļi atspoguļo kopš 2021. gada rudens veikto pasākumu gada budžeta izmaksu līmeni, ietverot kārtējos ieņēmumus un izdevumus, kā arī – attiecīgā gadījumā – kapitālizdevumu pasākumus.

12

(13)  Tiek pieņemts, ka kopējais no Ukrainas uz Savienību pārvietoto personu skaits līdz 2022. gada beigām pakāpeniski sasniegs 6 miljonus, un viņu ģeogrāfiskais sadalījums tiek lēsts, pamatojoties uz esošās diasporas lielumu, uzņemošās dalībvalsts iedzīvotāju skaita relatīvo apmēru un no Ukrainas pārvietoto personu faktisko sadalījumu visā Savienībā, kāds tas bija 2022. gada martā. Budžeta izmaksas uz vienu personu aplēstas, balstoties uz Komisijas Kopīgā pētniecības centra mikrosimulācijas modeli Euromod, ņemot vērā gan naudas pārvedumus, uz kuriem šie cilvēki var būt tiesīgi, gan pabalstus natūrā, piemēram, izglītību un veselības aprūpi.

13

Euromod

(14)  Negatīvs (pozitīvs) rādītājs nozīmē, ka primāro izdevumu pieaugums (samazinājums) pārsniedz ekonomikas izaugsmi vidējā termiņā, un liecina par ekspansīvu (bremzējošu) fiskālo politiku.

14

(15)  Tiek prognozēts, ka citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem būs ekspansīva ietekme, kas atbilst 0,4 procentpunktiem no IKP. Tas atspoguļo valdības plānoto gāzes un šķidrās degvielas rezervju palielinājumu.

15

(16)  Negatīvs (pozitīvs) rādītājs nozīmē, ka primāro izdevumu pieaugums (samazinājums) pārsniedz ekonomikas izaugsmi vidējā termiņā, un liecina par ekspansīvu (bremzējošu) fiskālo politiku.

16

(17)  Tiek prognozēts, ka citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem būs bremzējoša ietekme, kas atbilst 0,5 procentpunktiem no IKP. Tas atspoguļo bāzes efektu, ko radīja valdības veiktie gāzes un šķidrās degvielas rezervju iepirkumi 2022. gadā.

17

(18)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1060 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai (OV L 231, 30.6.2021., 159. lpp.).

18

(19)  Eurostat (2020), Krievijas importa īpatsvars kopējā dabasgāzes un rafinēto naftas produktu importa apjomā. Igaunija ir netieši atkarīga no Krievijas dabasgāzes importa Savienības iekšējās tirdzniecības dēļ; ņemot vērā iepriekš minēto, varētu secināt, ka Igaunija ir gandrīz pilnībā atkarīga no Krievijas dabasgāzes importa.

19

(20)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1057 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko izveido Eiropas Sociālo fondu Plus (ESF+) un atceļ Regulu (ES) Nr. 1296/2013 (OV L 231, 30.6.2021., 21. lpp.).

20

(21)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktu.

21

---

| 1.9.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 334/52 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 334/52

---

PADOMES IETEIKUMS

(2022. gada 12. jūlijs)

par Īrijas 2022. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Īrijas 2022. gada stabilitātes programmu

(2022/C 334/07)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (2), un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (3), ar ko tika izveidots Atveseļošanas un noturības mehānisms, stājās spēkā 2021. gada 19. februārī. Atveseļošanas un noturības mehānisms nodrošina finansiālu atbalstu reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot Savienības finansētu fiskālo stimulu. Tas sekmē ekonomikas atveseļošanu un ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, jo īpaši zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai, līdztekus stiprinot dalībvalstu tautsaimniecību noturību un potenciālo izaugsmi. Vidējā termiņā un ilgtermiņā tas palīdz arī stiprināt publisko finanšu ilgtspēju un sekmēt izaugsmi un darbvietu radīšanu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktu 2022. gada jūnijā tiks atjaunināta katrai dalībvalstij paredzētā maksimālā finanšu iemaksa no Atveseļošanas un noturības mehānisma. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (3), ar ko tika izveidots Atveseļošanas un noturības mehānisms, stājās spēkā 2021. gada 19. februārī. Atveseļošanas un noturības mehānisms nodrošina finansiālu atbalstu reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot Savienības finansētu fiskālo stimulu. Tas sekmē ekonomikas atveseļošanu un ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, jo īpaši zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai, līdztekus stiprinot dalībvalstu tautsaimniecību noturību un potenciālo izaugsmi. Vidējā termiņā un ilgtermiņā tas palīdz arī stiprināt publisko finanšu ilgtspēju un sekmēt izaugsmi un darbvietu radīšanu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktu 2022. gada jūnijā tiks atjaunināta katrai dalībvalstij paredzētā maksimālā finanšu iemaksa no Atveseļošanas un noturības mehānisma.

| (2) | Komisija 2021. gada 24. novembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2022. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Pētījumā bija pienācīgi ņemtas vērā 2021. gada 7. maijā parakstītās Portu sociālās saistības turpināt īstenot Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija izsludināja 2017. gada 17. novembrī. Eiropadome 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījuma prioritātes apstiprināja 2022. gada 25. martā. Komisija 2021. gada 24. novembrī uz Regulas (ES) Nr. 1176/2011 pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Īrija bija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām būs jāizstrādā padziļinātais pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī ieteikumu attiecībā uz Padomes ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku un priekšlikumu attiecībā uz 2022. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, kurā analizēta nodarbinātības pamatnostādņu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana. Ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku (4) (“2022. gada ieteikums par eurozonu”) Padome pieņēma 2022. gada 5. aprīlī un Vienoto nodarbinātības ziņojumu – 2022. gada 14. martā. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2021. gada 24. novembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2022. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Pētījumā bija pienācīgi ņemtas vērā 2021. gada 7. maijā parakstītās Portu sociālās saistības turpināt īstenot Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija izsludināja 2017. gada 17. novembrī. Eiropadome 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījuma prioritātes apstiprināja 2022. gada 25. martā. Komisija 2021. gada 24. novembrī uz Regulas (ES) Nr. 1176/2011 pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Īrija bija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām būs jāizstrādā padziļinātais pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī ieteikumu attiecībā uz Padomes ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku un priekšlikumu attiecībā uz 2022. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, kurā analizēta nodarbinātības pamatnostādņu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana. Ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku (4) (“2022. gada ieteikums par eurozonu”) Padome pieņēma 2022. gada 5. aprīlī un Vienoto nodarbinātības ziņojumu – 2022. gada 14. martā.

| (3) | Krievijas iebrukums Ukrainā globālās pandēmijas izskaņā ir būtiski mainījis ģeopolitisko un ekonomisko kontekstu. Iebrukuma ietekme uz dalībvalstu tautsaimniecībām izpaužas, inter alia, kā augstākas enerģijas, pārtikas un izejvielu cenas un vājākas izaugsmes izredzes. Enerģijas cenu pieaugums īpaši smagi skar visneaizsargātākās mājsaimniecības, kuras ir nonākušas enerģētiskajā nabadzībā vai kurām tā draud, kā arī uzņēmumus, kurus visvairāk negatīvi ietekmē enerģijas cenu pieaugums. Turklāt Savienībā ierodas nepieredzēti daudz cilvēku, kuri bēg no Ukrainas. Krievijas agresijas kara radītās ekonomiskās sekas ir asimetriski ietekmējušas dalībvalstis. Šajā sakarā 2022. gada 4. martā ar Padomes Īstenošanas lēmumu (ES) 2022/382 (5) pirmo reizi tika piemērota Padomes Direktīva 2001/55/EK (6), pārvietotajām personām no Ukrainas piešķirot likumīgas uzturēšanās tiesības Savienībā, kā arī piekļuvi izglītībai un apmācībai, darba tirgum, veselības aprūpei, mājoklim un sociālajai palīdzībai. |
| --- | --- |

(3)

Krievijas iebrukums Ukrainā globālās pandēmijas izskaņā ir būtiski mainījis ģeopolitisko un ekonomisko kontekstu. Iebrukuma ietekme uz dalībvalstu tautsaimniecībām izpaužas, inter alia, kā augstākas enerģijas, pārtikas un izejvielu cenas un vājākas izaugsmes izredzes. Enerģijas cenu pieaugums īpaši smagi skar visneaizsargātākās mājsaimniecības, kuras ir nonākušas enerģētiskajā nabadzībā vai kurām tā draud, kā arī uzņēmumus, kurus visvairāk negatīvi ietekmē enerģijas cenu pieaugums. Turklāt Savienībā ierodas nepieredzēti daudz cilvēku, kuri bēg no Ukrainas. Krievijas agresijas kara radītās ekonomiskās sekas ir asimetriski ietekmējušas dalībvalstis. Šajā sakarā 2022. gada 4. martā ar Padomes Īstenošanas lēmumu (ES) 2022/382 (5) pirmo reizi tika piemērota Padomes Direktīva 2001/55/EK (6), pārvietotajām personām no Ukrainas piešķirot likumīgas uzturēšanās tiesības Savienībā, kā arī piekļuvi izglītībai un apmācībai, darba tirgum, veselības aprūpei, mājoklim un sociālajai palīdzībai.

| (4) | Ievērojot strauji mainīgo ekonomisko un ģeopolitisko situāciju, 2022. gada Eiropas pusgadā atsāksies ekonomikas un nodarbinātības politikas vispusīga koordinācija, kura līdztekus tiks pielāgota, ņemot vērā ar Atveseļošanas un noturības mehānisma īstenošanu saistītās prasības, kā skaidrots 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā. Lai īstenotu Eiropas pusgada politikas prioritātes, ir svarīgi īstenot pieņemtos atveseļošanas un noturības plānus, jo ar šiem plāniem paredzēts īstenot visus 2019. un 2020. gada Eiropas pusgada ciklos sniegtos konkrētām valstīm adresētos ieteikumus vai to būtisku daļu. Atveseļošanas un noturības plānu pārskatīšanā, atjaunināšanā vai grozīšanā saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14., 18. un 21. pantu, papildus citiem konkrētām valstīm adresētajiem ieteikumiem, kas sniegti līdz šādu pārskatītu, atjauninātu vai grozītu atveseļošanas un noturības plānu iesniegšanas dienai, joprojām vienlīdz aktuāli ir arī 2019. un 2020. gadā konkrētām valstīm adresētie ieteikumi. |
| --- | --- |

(4)

Ievērojot strauji mainīgo ekonomisko un ģeopolitisko situāciju, 2022. gada Eiropas pusgadā atsāksies ekonomikas un nodarbinātības politikas vispusīga koordinācija, kura līdztekus tiks pielāgota, ņemot vērā ar Atveseļošanas un noturības mehānisma īstenošanu saistītās prasības, kā skaidrots 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā. Lai īstenotu Eiropas pusgada politikas prioritātes, ir svarīgi īstenot pieņemtos atveseļošanas un noturības plānus, jo ar šiem plāniem paredzēts īstenot visus 2019. un 2020. gada Eiropas pusgada ciklos sniegtos konkrētām valstīm adresētos ieteikumus vai to būtisku daļu. Atveseļošanas un noturības plānu pārskatīšanā, atjaunināšanā vai grozīšanā saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14., 18. un 21. pantu, papildus citiem konkrētām valstīm adresētajiem ieteikumiem, kas sniegti līdz šādu pārskatītu, atjauninātu vai grozītu atveseļošanas un noturības plānu iesniegšanas dienai, joprojām vienlīdz aktuāli ir arī 2019. un 2020. gadā konkrētām valstīm adresētie ieteikumi.

| (5) | Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējā izņēmuma klauzula darbojas kopš 2020. gada marta. Komisija savā 2021. gada 3. marta paziņojumā “Apritējis gads kopš Covid-19 uzliesmojuma: fiskālās politikas atbildes pasākumi” pauda viedokli, ka lēmums par vispārējās izņēmuma klauzulas deaktivēšanu vai turpmāku piemērošanu būtu jāpieņem vispārēja ekonomikas stāvokļa novērtējuma ietvaros, kurā būtisks kvantitatīvais kritērijs ir ekonomiskās aktivitātes līmenis Savienībā vai eurozonā salīdzinājumā ar pirmskrīzes līmeni (2019. gada beigās). Paaugstināta nenoteiktība un spēcīgi lejupvērsti riski, kas skar ekonomikas perspektīvu saistībā ar karu Eiropā, nepieredzēts enerģijas cenu kāpums un ieilguši piegādes ķēdes darbības traucējumi rada apstākļus, kuru dēļ ir attaisnojami Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas darbību pagarināt arī attiecībā uz 2023. gadu. |
| --- | --- |

(5)

Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējā izņēmuma klauzula darbojas kopš 2020. gada marta. Komisija savā 2021. gada 3. marta paziņojumā “Apritējis gads kopš Covid-19 uzliesmojuma: fiskālās politikas atbildes pasākumi” pauda viedokli, ka lēmums par vispārējās izņēmuma klauzulas deaktivēšanu vai turpmāku piemērošanu būtu jāpieņem vispārēja ekonomikas stāvokļa novērtējuma ietvaros, kurā būtisks kvantitatīvais kritērijs ir ekonomiskās aktivitātes līmenis Savienībā vai eurozonā salīdzinājumā ar pirmskrīzes līmeni (2019. gada beigās). Paaugstināta nenoteiktība un spēcīgi lejupvērsti riski, kas skar ekonomikas perspektīvu saistībā ar karu Eiropā, nepieredzēts enerģijas cenu kāpums un ieilguši piegādes ķēdes darbības traucējumi rada apstākļus, kuru dēļ ir attaisnojami Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas darbību pagarināt arī attiecībā uz 2023. gadu.

| (6) | Ievērojot pieeju, kas izklāstīta Padomes 2021. gada 18. jūnija ieteikumā (7), ar ko sniedz Padomes atzinumu par Īrijas 2021. gada stabilitātes programmu, vispārējo fiskālo nostāju pašlaik vislabāk var izmērīt kā izmaiņas primārajos izdevumos (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus), bet ietverot no Atveseļošanas un noturības mehānisma un citu Savienības fondu neatmaksājamā atbalsta (dotācijām) finansētos izdevumus, attiecībā pret vidēja termiņa potenciālo izaugsmi (8). Papildus atzinumam par vispārējo fiskālo nostāju, novērtējot, vai valsts fiskālā politika ir piesardzīga un vai tās struktūra spēs nodrošināt ilgtspējīgu atveseļošanu, kas būtu saskanīga ar zaļo un digitālo pārkārtošanos, uzmanība tiek pievērsta arī valsts finansētajiem (9) primārajiem kārtējiem izdevumiem (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus) un investīcijām. |
| --- | --- |

(6)

Ievērojot pieeju, kas izklāstīta Padomes 2021. gada 18. jūnija ieteikumā (7), ar ko sniedz Padomes atzinumu par Īrijas 2021. gada stabilitātes programmu, vispārējo fiskālo nostāju pašlaik vislabāk var izmērīt kā izmaiņas primārajos izdevumos (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus), bet ietverot no Atveseļošanas un noturības mehānisma un citu Savienības fondu neatmaksājamā atbalsta (dotācijām) finansētos izdevumus, attiecībā pret vidēja termiņa potenciālo izaugsmi (8). Papildus atzinumam par vispārējo fiskālo nostāju, novērtējot, vai valsts fiskālā politika ir piesardzīga un vai tās struktūra spēs nodrošināt ilgtspējīgu atveseļošanu, kas būtu saskanīga ar zaļo un digitālo pārkārtošanos, uzmanība tiek pievērsta arī valsts finansētajiem (9) primārajiem kārtējiem izdevumiem (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus) un investīcijām.

| (7) | Komisija 2022. gada 2. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas plašas norādes par fiskālo politiku 2023. gadā (“fiskālās norādes”) un kura mērķis ir atbalstīt dalībvalstu stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanu un tādējādi stiprināt politikas koordināciju. Pamatojoties uz 2022. gada ziemas prognozes makroekonomisko perspektīvu, Komisija atzīmēja, ka piemērota šķistu pāreja no kopējās atbalstošās fiskālās nostājas 2020.–2022. gadā uz kopumā neitrālu kopējo fiskālo nostāju 2023. gadā, vienlaikus saglabājot gatavību reaģēt uz mainīgo ekonomisko situāciju. Komisija paziņoja, ka fiskālie ieteikumi 2023. gadam arī turpmāk būtu jādiferencē starp dalībvalstīm un tajos būtu jāņem vērā iespējamā pārrobežu blakusietekme. Komisija aicināja dalībvalstis atspoguļot norādes savās stabilitātes un konverģences programmās. Komisija apņēmās cieši uzraudzīt ekonomikas norises un pielāgot savas politikas norādes pēc vajadzības un ne vēlāk kā savā Eiropas pusgada pavasara paketē, kas sagatavota 2022. gada maija beigās. |
| --- | --- |

(7)

Komisija 2022. gada 2. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas plašas norādes par fiskālo politiku 2023. gadā (“fiskālās norādes”) un kura mērķis ir atbalstīt dalībvalstu stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanu un tādējādi stiprināt politikas koordināciju. Pamatojoties uz 2022. gada ziemas prognozes makroekonomisko perspektīvu, Komisija atzīmēja, ka piemērota šķistu pāreja no kopējās atbalstošās fiskālās nostājas 2020.–2022. gadā uz kopumā neitrālu kopējo fiskālo nostāju 2023. gadā, vienlaikus saglabājot gatavību reaģēt uz mainīgo ekonomisko situāciju. Komisija paziņoja, ka fiskālie ieteikumi 2023. gadam arī turpmāk būtu jādiferencē starp dalībvalstīm un tajos būtu jāņem vērā iespējamā pārrobežu blakusietekme. Komisija aicināja dalībvalstis atspoguļot norādes savās stabilitātes un konverģences programmās. Komisija apņēmās cieši uzraudzīt ekonomikas norises un pielāgot savas politikas norādes pēc vajadzības un ne vēlāk kā savā Eiropas pusgada pavasara paketē, kas sagatavota 2022. gada maija beigās.

| (8) | Attiecībā uz fiskālajām norādēm fiskālajos ieteikumos 2023. gadam ir ņemta vērā ekonomikas perspektīvas pasliktināšanās, paaugstinātā nenoteiktība un papildu lejupvērstie riski, kā arī augstāka inflācija salīdzinājumā ar Komisijas 2022. gada ziemas prognozi. Ņemot vērā šos apsvērumus, fiskālajai reakcijai ir jāpalielina publiskās investīcijas, kas sekmēs zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, un jāsaglabā visneaizsargātāko mājsaimniecību pirktspēja, lai mīkstinātu enerģijas cenu kāpuma ietekmi un palīdzētu ierobežot inflācijas otrreizējās ietekmes spiedienu, izmantojot mērķtiecīgus un pagaidu pasākumus. Fiskālajai politikai arī turpmāk jābūt dinamiskai, lai pielāgotos strauji mainīgajiem apstākļiem, tostarp izaicinājumiem, kuri attiecībā uz aizsardzību un drošību izriet no Krievijas agresijas kara pret Ukrainu, un dalībvalstīs tā ir jādiferencē atbilstīgi to fiskālajam un ekonomiskajam stāvoklim, tostarp ņemot vērā krīzes ietekmi uz tām un pārvietoto personu pieplūdumu no Ukrainas. |
| --- | --- |

(8)

Attiecībā uz fiskālajām norādēm fiskālajos ieteikumos 2023. gadam ir ņemta vērā ekonomikas perspektīvas pasliktināšanās, paaugstinātā nenoteiktība un papildu lejupvērstie riski, kā arī augstāka inflācija salīdzinājumā ar Komisijas 2022. gada ziemas prognozi. Ņemot vērā šos apsvērumus, fiskālajai reakcijai ir jāpalielina publiskās investīcijas, kas sekmēs zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, un jāsaglabā visneaizsargātāko mājsaimniecību pirktspēja, lai mīkstinātu enerģijas cenu kāpuma ietekmi un palīdzētu ierobežot inflācijas otrreizējās ietekmes spiedienu, izmantojot mērķtiecīgus un pagaidu pasākumus. Fiskālajai politikai arī turpmāk jābūt dinamiskai, lai pielāgotos strauji mainīgajiem apstākļiem, tostarp izaicinājumiem, kuri attiecībā uz aizsardzību un drošību izriet no Krievijas agresijas kara pret Ukrainu, un dalībvalstīs tā ir jādiferencē atbilstīgi to fiskālajam un ekonomiskajam stāvoklim, tostarp ņemot vērā krīzes ietekmi uz tām un pārvietoto personu pieplūdumu no Ukrainas.

| (9) | Īrija savu nacionālo atveseļošanas un noturības plānu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai 2021. gada 28. maijā. Komisija atbilstoši Regulas (ES) 2021/241 19. pantam novērtēja atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu, ņemot vērā minētās regulas V pielikumā izklāstītās novērtēšanas vadlīnijas. Padome 2021. gada 8. septembrī pieņēma Īstenošanas lēmumu par Īrijas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu (10). Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu, ar ko atzīst, ka Īrija ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu. |
| --- | --- |

(9)

Īrija savu nacionālo atveseļošanas un noturības plānu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai 2021. gada 28. maijā. Komisija atbilstoši Regulas (ES) 2021/241 19. pantam novērtēja atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu, ņemot vērā minētās regulas V pielikumā izklāstītās novērtēšanas vadlīnijas. Padome 2021. gada 8. septembrī pieņēma Īstenošanas lēmumu par Īrijas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu (10). Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu, ar ko atzīst, ka Īrija ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu.

| (10) | Īrija savu 2022. gada valsts reformu programmu iesniedza 2022. gada 4. maijā un 2022. gada stabilitātes programmu – 2022. gada 29. aprīlī, tādējādi ievērojot Regulas (EK) Nr. 1466/97 4. pantā noteikto termiņu. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. Kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 27. pantā, 2022. gada valsts reformu programma atspoguļo arī Īrijas pienākumu divreiz gadā ziņot par panākto progresu atveseļošanas un noturības plāna īstenošanā. |
| --- | --- |

(10)

Īrija savu 2022. gada valsts reformu programmu iesniedza 2022. gada 4. maijā un 2022. gada stabilitātes programmu – 2022. gada 29. aprīlī, tādējādi ievērojot Regulas (EK) Nr. 1466/97 4. pantā noteikto termiņu. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. Kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 27. pantā, 2022. gada valsts reformu programma atspoguļo arī Īrijas pienākumu divreiz gadā ziņot par panākto progresu atveseļošanas un noturības plāna īstenošanā.

| (11) | Komisija 2022. gada ziņojumu par Īriju publicēja 2022. gada 23. maijā. Tajā novērtēts, kā Īrija ir īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019., 2020. un 2021. gadā, un uz atveseļošanas un noturības rezultātu pārskata pamata bija aplūkots, kā Īrija īsteno atveseļošanas un noturības plānu. Balstoties uz minēto analīzi, ziņojumā par valsti bija norādīti trūkumi attiecībā uz tādu problēmjautājumu risināšanu, kuri nav ietverti vai ir tikai daļēji ietverti atveseļošanas un noturības plānā, kā arī jauni un nupat iezīmējušies problēmjautājumi, tostarp sakarā ar Krievijas iebrukumu Ukrainā. Tajā bija arī novērtēts Īrijas progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un Savienības pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā. |
| --- | --- |

(11)

Komisija 2022. gada ziņojumu par Īriju publicēja 2022. gada 23. maijā. Tajā novērtēts, kā Īrija ir īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019., 2020. un 2021. gadā, un uz atveseļošanas un noturības rezultātu pārskata pamata bija aplūkots, kā Īrija īsteno atveseļošanas un noturības plānu. Balstoties uz minēto analīzi, ziņojumā par valsti bija norādīti trūkumi attiecībā uz tādu problēmjautājumu risināšanu, kuri nav ietverti vai ir tikai daļēji ietverti atveseļošanas un noturības plānā, kā arī jauni un nupat iezīmējušies problēmjautājumi, tostarp sakarā ar Krievijas iebrukumu Ukrainā. Tajā bija arī novērtēts Īrijas progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un Savienības pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā.

| (12) | Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu izstrādāja padziļināto pārskatu par Īriju un rezultātus publicēja 2022. gada 23. maijā. Komisija secināja, ka Īrijā vairs nepastāv nelīdzsvarotība, kas saistīta ar lielo privāto, valsts sektora un ārējo parādu. Gan pirms pandēmijas sākuma, gan pēc tam ir panākts būtisks progress valsts sektora un privāto parādsaistību, kā arī neto ārējo saistību samazināšanā. |
| --- | --- |

(12)

Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu izstrādāja padziļināto pārskatu par Īriju un rezultātus publicēja 2022. gada 23. maijā. Komisija secināja, ka Īrijā vairs nepastāv nelīdzsvarotība, kas saistīta ar lielo privāto, valsts sektora un ārējo parādu. Gan pirms pandēmijas sākuma, gan pēc tam ir panākts būtisks progress valsts sektora un privāto parādsaistību, kā arī neto ārējo saistību samazināšanā.

| (13) | 2020. gada 20. jūlija ieteikumā (11) Padome ieteica Īrijai, ievērojot vispārējo izņēmuma klauzulu, 2020. un 2021. gadā veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai efektīvi vērstos pret Covid-19 pandēmiju, stiprinātu ekonomiku un atbalstītu tās turpmāko atveseļošanu. Tā arī ieteica Īrijai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt parāda atmaksājamību, vienlaikus veicinot investīcijas. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Īrijas vispārējās valdības budžeta deficīts samazinājās no 5,1 % no IKP 2020. gadā līdz 1,9 % no IKP 2021. gadā. Īrijas fiskālās politikas reakcija atbalstīja ekonomikas atveseļošanu 2021. gadā, savukārt pagaidu ārkārtas pasākumu apmērs samazinājās no 3,3 % no IKP 2020. gadā līdz 2,7 % 2021. gadā. Īrijas 2021. gadā veiktie pasākumi atbilda Padomes 2020. gada 20. jūlija ieteikumam. Valdības 2020. un 2021. gadā noteiktie diskrecionārie budžeta pasākumi lielākoties ir pagaidu pasākumi vai atsvērti ar kompensējošiem pasākumiem. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Īrijas vispārējās valdības parāds samazinājās no 58,4 % no IKP 2020. gadā līdz 56,0 % no IKP 2021. gadā. |
| --- | --- |

(13)

2020. gada 20. jūlija ieteikumā (11) Padome ieteica Īrijai, ievērojot vispārējo izņēmuma klauzulu, 2020. un 2021. gadā veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai efektīvi vērstos pret Covid-19 pandēmiju, stiprinātu ekonomiku un atbalstītu tās turpmāko atveseļošanu. Tā arī ieteica Īrijai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt parāda atmaksājamību, vienlaikus veicinot investīcijas. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Īrijas vispārējās valdības budžeta deficīts samazinājās no 5,1 % no IKP 2020. gadā līdz 1,9 % no IKP 2021. gadā. Īrijas fiskālās politikas reakcija atbalstīja ekonomikas atveseļošanu 2021. gadā, savukārt pagaidu ārkārtas pasākumu apmērs samazinājās no 3,3 % no IKP 2020. gadā līdz 2,7 % 2021. gadā. Īrijas 2021. gadā veiktie pasākumi atbilda Padomes 2020. gada 20. jūlija ieteikumam. Valdības 2020. un 2021. gadā noteiktie diskrecionārie budžeta pasākumi lielākoties ir pagaidu pasākumi vai atsvērti ar kompensējošiem pasākumiem. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Īrijas vispārējās valdības parāds samazinājās no 58,4 % no IKP 2020. gadā līdz 56,0 % no IKP 2021. gadā.

| (14) | 2022. gada stabilitātes programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs ir reālistisks. Valdība prognozē, ka reālais IKP 2022. gadā pieaugs par 6,4 % un 2023. gadā – par 4,4 %. Salīdzinājumam – Komisijas 2022. gada pavasara prognozē paredzēts mazāks reālā IKP pieaugums 2022. gadā (5,4 %) un līdzīgs IKP pieaugums 2023. gadā (4,4 %), kam par iemeslu galvenokārt ir prognozes par mazāku privāto patēriņu un mazāku eksportu 2022. gadā. Valdība savā 2022. gada stabilitātes programmā plāno, ka nominālais deficīts samazināsies līdz 0,4 % no IKP 2022. gadā, savukārt 2023. gadā izveidosies pārpalikums 0,2 % apmērā no IKP. Samazinājums 2022. gadā galvenokārt atspoguļo spēcīgo ekonomiskās aktivitātes izaugsmi un lielākās ārkārtas pasākumu daļas atcelšanu. Saskaņā ar 2022. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2022. gadā samazināsies līdz 50,1 %, bet 2023. gadā samazināsies līdz 46,3 %. Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2022. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta deficīts 2022. gadā būs 0,5 % no IKP, savukārt 2023. gadā tiks sasniegts pārpalikums 0,4 % apmērā no IKP. Tas atbilst 2022. gada stabilitātes programmā prognozētajai vispārējās valdības bilancei. Komisijas 2022. gada pavasara prognozē plānota līdzīga vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP, proti, 50,3 % 2022. gadā un 45,5 % 2023. gadā. Saskaņā ar Komisijas 2022. gada pavasara prognozi, potenciālās izlaides vidēja termiņa pieauguma aplēse ir 6,6 % (10 gadu vidējais rādītājs). Tomēr minētajā aplēsē nav iekļauta to reformu ietekme, kas paredzētas atveseļošanas un noturības plānā un var palielināt Īrijas potenciālo izaugsmi. |
| --- | --- |

(14)

2022. gada stabilitātes programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs ir reālistisks. Valdība prognozē, ka reālais IKP 2022. gadā pieaugs par 6,4 % un 2023. gadā – par 4,4 %. Salīdzinājumam – Komisijas 2022. gada pavasara prognozē paredzēts mazāks reālā IKP pieaugums 2022. gadā (5,4 %) un līdzīgs IKP pieaugums 2023. gadā (4,4 %), kam par iemeslu galvenokārt ir prognozes par mazāku privāto patēriņu un mazāku eksportu 2022. gadā. Valdība savā 2022. gada stabilitātes programmā plāno, ka nominālais deficīts samazināsies līdz 0,4 % no IKP 2022. gadā, savukārt 2023. gadā izveidosies pārpalikums 0,2 % apmērā no IKP. Samazinājums 2022. gadā galvenokārt atspoguļo spēcīgo ekonomiskās aktivitātes izaugsmi un lielākās ārkārtas pasākumu daļas atcelšanu. Saskaņā ar 2022. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2022. gadā samazināsies līdz 50,1 %, bet 2023. gadā samazināsies līdz 46,3 %. Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2022. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta deficīts 2022. gadā būs 0,5 % no IKP, savukārt 2023. gadā tiks sasniegts pārpalikums 0,4 % apmērā no IKP. Tas atbilst 2022. gada stabilitātes programmā prognozētajai vispārējās valdības bilancei. Komisijas 2022. gada pavasara prognozē plānota līdzīga vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP, proti, 50,3 % 2022. gadā un 45,5 % 2023. gadā. Saskaņā ar Komisijas 2022. gada pavasara prognozi, potenciālās izlaides vidēja termiņa pieauguma aplēse ir 6,6 % (10 gadu vidējais rādītājs). Tomēr minētajā aplēsē nav iekļauta to reformu ietekme, kas paredzētas atveseļošanas un noturības plānā un var palielināt Īrijas potenciālo izaugsmi.

| (15) | Valdība 2022. gadā pakāpeniski atcēla lielāko daļu pasākumu, kas veikti, reaģējot uz Covid-19 krīzi, – tiek prognozēts, ka pagaidu ārkārtas pasākumu apmērs samazināsies no 2,7 % no IKP 2021. gadā līdz 0,6 % 2022. gadā. Valdības budžeta deficītu ietekmē pasākumi, kuri pieņemti, lai novērstu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, un kuru apjoms Komisijas 2022. gada pavasara prognozē tiek lēsts 0,2 % apmērā no IKP 2022. gadā un 0,0 % apmērā no IKP 2023. gadā (12). Minētie pasākumi galvenokārt ietver sociālos pārvedumus trūcīgākajām mājsaimniecībām un netiešo nodokļu samazinājumu enerģijas patēriņam. Minētie pasākumi lielākoties ir izziņoti kā pagaidu pasākumi. Tomēr, ja enerģijas cenas saglabāsies augstas 2023. gadā, dažus no minētajiem pasākumiem varētu turpināt. Daži no minētajiem pasākumiem – jo īpaši elektroenerģijas rēķinu samazinājums par visām privātām mājsaimniecībām un vispārējie akcīzes nodokļa samazinājumi – nav mērķorientēti. Valdības budžeta deficītu ietekmē arī izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas; šīs izmaksas Komisijas 2022. gada pavasara prognozē tiek prognozētas 0,1 % apmērā no IKP 2022. gadā un 0,1 % apmērā 2023. gadā (13). |
| --- | --- |

(15)

Valdība 2022. gadā pakāpeniski atcēla lielāko daļu pasākumu, kas veikti, reaģējot uz Covid-19 krīzi, – tiek prognozēts, ka pagaidu ārkārtas pasākumu apmērs samazināsies no 2,7 % no IKP 2021. gadā līdz 0,6 % 2022. gadā. Valdības budžeta deficītu ietekmē pasākumi, kuri pieņemti, lai novērstu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, un kuru apjoms Komisijas 2022. gada pavasara prognozē tiek lēsts 0,2 % apmērā no IKP 2022. gadā un 0,0 % apmērā no IKP 2023. gadā (12). Minētie pasākumi galvenokārt ietver sociālos pārvedumus trūcīgākajām mājsaimniecībām un netiešo nodokļu samazinājumu enerģijas patēriņam. Minētie pasākumi lielākoties ir izziņoti kā pagaidu pasākumi. Tomēr, ja enerģijas cenas saglabāsies augstas 2023. gadā, dažus no minētajiem pasākumiem varētu turpināt. Daži no minētajiem pasākumiem – jo īpaši elektroenerģijas rēķinu samazinājums par visām privātām mājsaimniecībām un vispārējie akcīzes nodokļa samazinājumi – nav mērķorientēti. Valdības budžeta deficītu ietekmē arī izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas; šīs izmaksas Komisijas 2022. gada pavasara prognozē tiek prognozētas 0,1 % apmērā no IKP 2022. gadā un 0,1 % apmērā 2023. gadā (13).

| (16) | Padome savā 2021. gada 18. jūnija ieteikumā ieteica Īrijai 2022. gadā turpināt atbalstošu fiskālo nostāju, kas ietver stimulējošo iedarbību, kuru nodrošina Atveseļošanas un noturības mehānisms, un saglabāt valsts finansētās investīcijas. Tā arī ieteica Īrijai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt fiskālo ilgtspēju vidējā termiņā, un vienlaikus veicināt investīcijas, lai vairotu izaugsmes potenciālu. |
| --- | --- |

(16)

Padome savā 2021. gada 18. jūnija ieteikumā ieteica Īrijai 2022. gadā turpināt atbalstošu fiskālo nostāju, kas ietver stimulējošo iedarbību, kuru nodrošina Atveseļošanas un noturības mehānisms, un saglabāt valsts finansētās investīcijas. Tā arī ieteica Īrijai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt fiskālo ilgtspēju vidējā termiņā, un vienlaikus veicināt investīcijas, lai vairotu izaugsmes potenciālu.

| (17) | Saskaņā ar Komisijas 2022. gada pavasara prognozi un ņemot vērā Īrijas 2022. gada stabilitātes programmā iekļauto informāciju, 2022. gada fiskālā nostāja, kas prognozēta – 0,3 % apmērā no IKP, būs atbalstoša, kā bija ieteikusi Padome (14). Īrija plāno saskaņā ar Padomes ieteikumu turpināt atbalstu atveseļošanai, izmantojot Atveseļošanas un noturības mehānismu, lai finansētu papildu investīcijas. Tiek prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti saglabāsies stabila salīdzinājumā ar 2021. gadu. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2022. gadā būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,3 procentpunktiem no IKP (15). Tāpēc Īrija plāno saglabāt valsts finansētās investīcijas, kā ieteikusi Padome. Vienlaikus plānots, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2022. gadā būs pamatā neitrāla ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst 0,0 procentpunktiem no IKP. Tas ietver papildu ietekmi (0,2 % apmērā no IKP), ko rada pasākumi ar mērķi novērst enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi. |
| --- | --- |

(17)

Saskaņā ar Komisijas 2022. gada pavasara prognozi un ņemot vērā Īrijas 2022. gada stabilitātes programmā iekļauto informāciju, 2022. gada fiskālā nostāja, kas prognozēta – 0,3 % apmērā no IKP, būs atbalstoša, kā bija ieteikusi Padome (14). Īrija plāno saskaņā ar Padomes ieteikumu turpināt atbalstu atveseļošanai, izmantojot Atveseļošanas un noturības mehānismu, lai finansētu papildu investīcijas. Tiek prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti saglabāsies stabila salīdzinājumā ar 2021. gadu. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2022. gadā būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,3 procentpunktiem no IKP (15). Tāpēc Īrija plāno saglabāt valsts finansētās investīcijas, kā ieteikusi Padome. Vienlaikus plānots, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2022. gadā būs pamatā neitrāla ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst 0,0 procentpunktiem no IKP. Tas ietver papildu ietekmi (0,2 % apmērā no IKP), ko rada pasākumi ar mērķi novērst enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi.

| (18) | Komisijas 2022. gada pavasara prognozē fiskālā nostāja 2023. gadā tiek prognozēta + 1,8 % apmērā no IKP, pieņemot, ka politika nemainīsies (16). Ir paredzēts, ka Īrija 2023. gadā turpinās izmantot Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijas, lai finansētu papildu investīcijas atveseļošanas atbalstam. Tiek prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti saglabāsies stabila salīdzinājumā ar 2022. gadu. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2023. gadā būs neitrāla ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,0 procentpunktiem no IKP (17). Vienlaikus plānots, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā būs bremzējoša ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst 1,8 procentpunktiem no IKP. Tas ietver ietekmi, ko rada ar enerģijas cenu pieaugumu saistīto pasākumu pakāpeniska atcelšana (0,2 % apmērā no IKP). |
| --- | --- |

(18)

Komisijas 2022. gada pavasara prognozē fiskālā nostāja 2023. gadā tiek prognozēta + 1,8 % apmērā no IKP, pieņemot, ka politika nemainīsies (16). Ir paredzēts, ka Īrija 2023. gadā turpinās izmantot Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijas, lai finansētu papildu investīcijas atveseļošanas atbalstam. Tiek prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti saglabāsies stabila salīdzinājumā ar 2022. gadu. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2023. gadā būs neitrāla ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,0 procentpunktiem no IKP (17). Vienlaikus plānots, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā būs bremzējoša ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst 1,8 procentpunktiem no IKP. Tas ietver ietekmi, ko rada ar enerģijas cenu pieaugumu saistīto pasākumu pakāpeniska atcelšana (0,2 % apmērā no IKP).

| (19) | 2022. gada stabilitātes programmā tiek prognozēts, ka vispārējās valdības budžeta bilance 2024. gadā sasniegs pārpalikumu 1,2 % apmērā no IKP un 1,4 % apmērā līdz 2025. gadam. Līdz ar to tiek plānots, ka vispārējās valdības budžeta deficīts saglabāsies zem 3 % no IKP visā programmas aptvertajā laikā. Šo prognožu pamatā ir pieņēmums par pamatizdevumu pieauguma ierobežošanu 5 % apmērā katru gadu. Saskaņā ar 2022. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP līdz 2025. gadam samazināsies, proti, 2024. gadā saruks līdz 43,8 % un 2025. gadā samazināsies līdz 40,7 %. Saskaņā ar Komisijas analīzi parāda atmaksājamības riski vidējā termiņā šķiet zemi. |
| --- | --- |

(19)

2022. gada stabilitātes programmā tiek prognozēts, ka vispārējās valdības budžeta bilance 2024. gadā sasniegs pārpalikumu 1,2 % apmērā no IKP un 1,4 % apmērā līdz 2025. gadam. Līdz ar to tiek plānots, ka vispārējās valdības budžeta deficīts saglabāsies zem 3 % no IKP visā programmas aptvertajā laikā. Šo prognožu pamatā ir pieņēmums par pamatizdevumu pieauguma ierobežošanu 5 % apmērā katru gadu. Saskaņā ar 2022. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP līdz 2025. gadam samazināsies, proti, 2024. gadā saruks līdz 43,8 % un 2025. gadā samazināsies līdz 40,7 %. Saskaņā ar Komisijas analīzi parāda atmaksājamības riski vidējā termiņā šķiet zemi.

| (20) | Paredzams, ka pensiju sistēmas kopējais deficīts ilgtermiņā palielināsies, jo pensiju izdevumi pieaugs no 4,6 % no IKP 2019. gadā līdz 7,6 % 2070. gadā. Neatkarīga pensiju komisija izteica vairākus ieteikumus, lai stiprinātu valsts pensiju sistēmas fiskālo stabilitāti. |
| --- | --- |

(20)

Paredzams, ka pensiju sistēmas kopējais deficīts ilgtermiņā palielināsies, jo pensiju izdevumi pieaugs no 4,6 % no IKP 2019. gadā līdz 7,6 % 2070. gadā. Neatkarīga pensiju komisija izteica vairākus ieteikumus, lai stiprinātu valsts pensiju sistēmas fiskālo stabilitāti.

| (21) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktu un minētās regulas V pielikuma 2.2. kritēriju atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums ar indikatīvu grafiku īstenošanai, kas jāpabeidz līdz 2026. gada 31. augustam. Tās palīdzēs atrisināt visas ekonomiskās un sociālās problēmas vai ievērojamu to ekonomisko un sociālo problēmu daļu, kuras Padome bija minējusi Īrijai 2019. un 2020. gada Eiropas pusgadā adresētajos ieteikumos, kā arī attiecīgā gadījumā Īrijai līdz atveseļošanas un noturības plāna pieņemšanai adresētajos ieteikumos. Konkrētāk – plānā galvenā uzmanība ir veltīta reformām un investīcijām, kas veicina zaļo un digitālo pārkārtošanos, kā arī aktīvam atbalstam integrācijai darba tirgū un prasmju pilnveidošanai. Investīcijas arī palīdz pasteidzināt tādu publisko investīciju projektu realizēšanu, kas jau sagatavoti īstenošanai, veicināt privātās investīcijas un izmantot tiešākus finansēšanas instrumentus pētniecības un inovācijas sekmēšanai. Turklāt atveseļošanas un noturības plānā ir paredzētas reformas tādās jomās kā sociālie mājokļi un izmaksu ziņā pieejami mājokļi, pensijas, veselības aprūpe un regulatīvie šķēršļi uzņēmējdarbībai, vienlaikus tiek ieviesti pasākumi, kas, paredzams, daļēji risinās problēmas saistībā ar nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu un nodokļu agresīvu plānošanu. |
| --- | --- |

(21)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktu un minētās regulas V pielikuma 2.2. kritēriju atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums ar indikatīvu grafiku īstenošanai, kas jāpabeidz līdz 2026. gada 31. augustam. Tās palīdzēs atrisināt visas ekonomiskās un sociālās problēmas vai ievērojamu to ekonomisko un sociālo problēmu daļu, kuras Padome bija minējusi Īrijai 2019. un 2020. gada Eiropas pusgadā adresētajos ieteikumos, kā arī attiecīgā gadījumā Īrijai līdz atveseļošanas un noturības plāna pieņemšanai adresētajos ieteikumos. Konkrētāk – plānā galvenā uzmanība ir veltīta reformām un investīcijām, kas veicina zaļo un digitālo pārkārtošanos, kā arī aktīvam atbalstam integrācijai darba tirgū un prasmju pilnveidošanai. Investīcijas arī palīdz pasteidzināt tādu publisko investīciju projektu realizēšanu, kas jau sagatavoti īstenošanai, veicināt privātās investīcijas un izmantot tiešākus finansēšanas instrumentus pētniecības un inovācijas sekmēšanai. Turklāt atveseļošanas un noturības plānā ir paredzētas reformas tādās jomās kā sociālie mājokļi un izmaksu ziņā pieejami mājokļi, pensijas, veselības aprūpe un regulatīvie šķēršļi uzņēmējdarbībai, vienlaikus tiek ieviesti pasākumi, kas, paredzams, daļēji risinās problēmas saistībā ar nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu un nodokļu agresīvu plānošanu.

| (22) | Paredzams, ka Īrijas atveseļošanas un noturības plāna īstenošana sekmēs turpmāku progresu zaļās un digitālās pārkārtošanās jomā. Klimata mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi Īrijā atbilst 42 % no atveseļošanas un noturības plāna kopējā piešķīruma, savukārt digitālo mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi – 32 % no atveseļošanas un noturības plāna kopējā piešķīruma. Atveseļošanas un noturības plāna pilnīga īstenošana atbilstoši attiecīgajiem atskaites punktiem un mērķrādītājiem palīdzēs Īrijai ātri atgūties no Covid-19 krīzes radītajām sekām, vienlaikus stiprinot noturību. Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citu, ārpus atveseļošanas un noturības plāna tvēruma esošu ekonomikas un nodarbinātības politiku sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politiku programmu kopumā, joprojām ir svarīgi sistemātiski iesaistīt sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas. |
| --- | --- |

(22)

Paredzams, ka Īrijas atveseļošanas un noturības plāna īstenošana sekmēs turpmāku progresu zaļās un digitālās pārkārtošanās jomā. Klimata mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi Īrijā atbilst 42 % no atveseļošanas un noturības plāna kopējā piešķīruma, savukārt digitālo mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi – 32 % no atveseļošanas un noturības plāna kopējā piešķīruma. Atveseļošanas un noturības plāna pilnīga īstenošana atbilstoši attiecīgajiem atskaites punktiem un mērķrādītājiem palīdzēs Īrijai ātri atgūties no Covid-19 krīzes radītajām sekām, vienlaikus stiprinot noturību. Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citu, ārpus atveseļošanas un noturības plāna tvēruma esošu ekonomikas un nodarbinātības politiku sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politiku programmu kopumā, joprojām ir svarīgi sistemātiski iesaistīt sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas.

| (23) | Īrija vēl nav oficiāli iesniegusi ne Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/1060 (18) paredzēto partnerības nolīgumu, ne pārējās minētajā regulā paredzētās kohēzijas politikas programmas. Saskaņā ar Regulu (ES) 2021/1060 Īrijai ir jāņem vērā attiecīgie tai adresētie ieteikumi 2021.–2027. gada kohēzijas politikas fondu plānošanā. Tas ir priekšnoteikums no kohēzijas politikas fondiem paredzētā finansiālā atbalsta efektivitātes uzlabošanai un tā pievienotās vērtības maksimalizēšanai un vienlaikus veicina koordināciju, savstarpējo papildināmību un saskaņotību starp minētajiem kohēzijas politikas fondiem un citiem Savienības instrumentiem un fondiem. Atveseļošanas un noturības mehānisma un kohēzijas politikas programmu sekmīga īstenošana ir atkarīga arī no to šķēršļu novēršanas, kas kavē investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās un sabalansētas teritoriālās attīstības atbalstam. |
| --- | --- |

(23)

Īrija vēl nav oficiāli iesniegusi ne Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/1060 (18) paredzēto partnerības nolīgumu, ne pārējās minētajā regulā paredzētās kohēzijas politikas programmas. Saskaņā ar Regulu (ES) 2021/1060 Īrijai ir jāņem vērā attiecīgie tai adresētie ieteikumi 2021.–2027. gada kohēzijas politikas fondu plānošanā. Tas ir priekšnoteikums no kohēzijas politikas fondiem paredzētā finansiālā atbalsta efektivitātes uzlabošanai un tā pievienotās vērtības maksimalizēšanai un vienlaikus veicina koordināciju, savstarpējo papildināmību un saskaņotību starp minētajiem kohēzijas politikas fondiem un citiem Savienības instrumentiem un fondiem. Atveseļošanas un noturības mehānisma un kohēzijas politikas programmu sekmīga īstenošana ir atkarīga arī no to šķēršļu novēršanas, kas kavē investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās un sabalansētas teritoriālās attīstības atbalstam.

| (24) | Papildus ekonomiskajiem un sociālajiem problēmjautājumiem, kuru risināšana paredzēta atveseļošanas un noturības plānā, Īrijā ir vairāki papildu problēmjautājumi, kas saistīti ar aprites ekonomiku un notekūdeņiem. Atkritumu rašanās apmērs Īrijā ir gandrīz par 25 % lielāks nekā vidējais Savienības rādītājs, kā rezultātā Īrija ir piektā lielākā sadzīves atkritumu radītāja Savienībā uz vienu iedzīvotāju. Pēdējos gados ir palēninājies progress reciklēšanas rādītāju palielināšanā, vienlaikus ir ievērojami pieaudzis atkritumu incinerācijas apmērs. Materiālu apritīga izmantošana Īrijā 2020. gadā sasniedza 1,8 %, kas ir krietni mazāk par vidējo Savienības rādītāju (12,8 %). Īrijā ir vajadzīgs vairāk stimulu un investīciju, lai īstenotu vērienīgāku stratēģiju atkritumu un aprites ekonomikas jomā, vienlaikus nepieļaujot pārmērīgas atkritumu incinerācijas jaudas izveidi. Ir vajadzīgi lielāki centieni tādu aprites uzņēmējdarbības modeļu atbalstam, ar kuriem tiek aptverts viss materiālu dzīves cikls, lai samazinātu atkritumu apmēru un pazeminātu resursu patēriņu. Kaut arī ir panākts zināms progress investīciju veicināšanā notekūdeņu apsaimniekošanā, tomēr mazāk nekā 50 % no notekūdeņiem Īrijā tiek attīrīti saskaņā ar Savienības tiesību aktiem. Visbūtiskāko kaitējumu virszemes ūdeņu kvalitātei Īrijā izraisa pārmērīgs barības vielu daudzums gan neattīrītajos notekūdeņos, gan lauksaimniecībā. Ir vajadzīgi ievērojami infrastruktūras atjauninājumi, kā arī stingrāka pieeja attiecībā uz lauksaimnieciskās darbības izraisītā ūdens piesārņojuma kontroli. Pienācīga notekūdeņu infrastruktūra ir arī ļoti būtiska, lai uzlabotu visas sabiedrības dzīves apstākļus un veselības stāvokli. Turklāt pienācīga notekūdeņu infrastruktūra palīdz uzlabot reģionālo attīstību, rada ilgtspējīgu izaugsmi un darbvietas un nāk par labu tūrismam. |
| --- | --- |

(24)

Papildus ekonomiskajiem un sociālajiem problēmjautājumiem, kuru risināšana paredzēta atveseļošanas un noturības plānā, Īrijā ir vairāki papildu problēmjautājumi, kas saistīti ar aprites ekonomiku un notekūdeņiem. Atkritumu rašanās apmērs Īrijā ir gandrīz par 25 % lielāks nekā vidējais Savienības rādītājs, kā rezultātā Īrija ir piektā lielākā sadzīves atkritumu radītāja Savienībā uz vienu iedzīvotāju. Pēdējos gados ir palēninājies progress reciklēšanas rādītāju palielināšanā, vienlaikus ir ievērojami pieaudzis atkritumu incinerācijas apmērs. Materiālu apritīga izmantošana Īrijā 2020. gadā sasniedza 1,8 %, kas ir krietni mazāk par vidējo Savienības rādītāju (12,8 %). Īrijā ir vajadzīgs vairāk stimulu un investīciju, lai īstenotu vērienīgāku stratēģiju atkritumu un aprites ekonomikas jomā, vienlaikus nepieļaujot pārmērīgas atkritumu incinerācijas jaudas izveidi. Ir vajadzīgi lielāki centieni tādu aprites uzņēmējdarbības modeļu atbalstam, ar kuriem tiek aptverts viss materiālu dzīves cikls, lai samazinātu atkritumu apmēru un pazeminātu resursu patēriņu. Kaut arī ir panākts zināms progress investīciju veicināšanā notekūdeņu apsaimniekošanā, tomēr mazāk nekā 50 % no notekūdeņiem Īrijā tiek attīrīti saskaņā ar Savienības tiesību aktiem. Visbūtiskāko kaitējumu virszemes ūdeņu kvalitātei Īrijā izraisa pārmērīgs barības vielu daudzums gan neattīrītajos notekūdeņos, gan lauksaimniecībā. Ir vajadzīgi ievērojami infrastruktūras atjauninājumi, kā arī stingrāka pieeja attiecībā uz lauksaimnieciskās darbības izraisītā ūdens piesārņojuma kontroli. Pienācīga notekūdeņu infrastruktūra ir arī ļoti būtiska, lai uzlabotu visas sabiedrības dzīves apstākļus un veselības stāvokli. Turklāt pienācīga notekūdeņu infrastruktūra palīdz uzlabot reģionālo attīstību, rada ilgtspējīgu izaugsmi un darbvietas un nāk par labu tūrismam.

| (25) | Pamatojoties uz Savienības valstu vai to valdību vadītāju pilnvarojumu, kas formulēts Versaļas deklarācijā, ir sagatavots Komisijas priekšlikums REPowerEU plānam, kura mērķis ir pēc iespējas drīz izbeigt Savienības atkarību no fosilo degvielu importa no Krievijas. Tālab Komisija plāno dialogā ar dalībvalstīm apzināt piemērotākos projektus, investīcijas un reformas valstu, reģionālā un Savienības līmenī. Šo pasākumu mērķis ir samazināt vispārējo atkarību no fosilajām degvielām un pārorientēt fosilo degvielu importu prom no Krievijas. |
| --- | --- |

(25)

Pamatojoties uz Savienības valstu vai to valdību vadītāju pilnvarojumu, kas formulēts Versaļas deklarācijā, ir sagatavots Komisijas priekšlikums REPowerEU plānam, kura mērķis ir pēc iespējas drīz izbeigt Savienības atkarību no fosilo degvielu importa no Krievijas. Tālab Komisija plāno dialogā ar dalībvalstīm apzināt piemērotākos projektus, investīcijas un reformas valstu, reģionālā un Savienības līmenī. Šo pasākumu mērķis ir samazināt vispārējo atkarību no fosilajām degvielām un pārorientēt fosilo degvielu importu prom no Krievijas.

| (26) | Saskaņā ar 2020. gada datiem Īrija neimportē no Krievijas nedz jēlnaftu, nedz gāzi. Īrijas atkarība no Krievijas oglēm (22 % no ogļu importa) ir mazāka nekā vidējais Savienības rādītājs, un cietās fosilās degvielas īpatsvars energoresursu struktūrā (7,6 %) arī ir zemāks par vidējo Savienības rādītāju. Kaut arī Īrijas atkarība no Krievijas naftas un gāzes ir mazāka nekā vidējais Savienības rādītājs, tomēr pašreizējā ģeopolitiskā situācija un augstās energoresursu cenas palielina nepieciešamību Īrijai pastiprināt savus centienus sasniegt atjaunīgo energoresursu mērķrādītājus, kas noteikti nacionālajā enerģētikas un klimata plānā. Īrijas klimata rīcības plānā ir ietverts vērienīgs mērķis pārveidot līdz 2030. gadam valsts energosistēmu. Tas ļaus Īrijai 2018.–2030. gada laikposmā samazināt kopējās siltumnīcefekta gāzu emisijas par 51 %. Nepieciešamās reformas un šīs pārveides mērogs būs ievērojami, ietverot gan vajadzīgo publisko un privāto investīciju piesaistīšanu, gan saistību laicīgu īstenošanu. Īrijas enerģētikas infrastruktūra ir visaptveroši jāmodernizē, lai pilnībā izmantotu atjaunīgo energoresursu sniegtās priekšrocības un sasniegtu Īrijas mērķus klimata jomā. Tāda investīciju satvara izveide, kas atvieglo un stimulē investīcijas pārejā uz zaļo enerģiju, būs ļoti svarīga, lai samazinātu atkarību no fosilajām degvielām. Attiecībā uz atjaunīgiem energoresursiem – vēl aizvien pastāv problēmas plānošanas un atļauju sistēmā, jo īpaši saistībā ar atļauju procedūru plānošanas garo ilgumu un garajām un dārgajām pārsūdzības procedūrām. Plānošanas un atļauju sistēmas efektivitātes uzlabošana, kas panākams, nodrošinot to, ka visos plānošanas procedūru posmos ir pieejami pienācīgi resursi, un racionalizējot vispārējo satvaru, varētu paātrināt liela mēroga attīstības projektus, tādējādi paātrinot zaļo pārkārtošanos. Turklāt sastrēgumu samazināšanai ļoti svarīgi būs paplašināt un uzlabot elektrotīklu un veicināt infrastruktūru svarīgos punktos, kā arī uzlabot tīkla stabilitāti. Konkrēti – jauni elektroenerģijas pārvades starpsavienojumi ar kaimiņvalstīm palīdzēs panākt lielāku energoapgādes drošību. Būs arī vajadzīga uzglabāšanas jaudas palielināšana un plaša elektrotransportlīdzekļu uzlādes punktu izvēršana. Turklāt atjaunīgā ūdeņraža valsts stratēģijas izstrāde arī palīdzētu dažādot energoresursu struktūru. |
| --- | --- |

(26)

Saskaņā ar 2020. gada datiem Īrija neimportē no Krievijas nedz jēlnaftu, nedz gāzi. Īrijas atkarība no Krievijas oglēm (22 % no ogļu importa) ir mazāka nekā vidējais Savienības rādītājs, un cietās fosilās degvielas īpatsvars energoresursu struktūrā (7,6 %) arī ir zemāks par vidējo Savienības rādītāju. Kaut arī Īrijas atkarība no Krievijas naftas un gāzes ir mazāka nekā vidējais Savienības rādītājs, tomēr pašreizējā ģeopolitiskā situācija un augstās energoresursu cenas palielina nepieciešamību Īrijai pastiprināt savus centienus sasniegt atjaunīgo energoresursu mērķrādītājus, kas noteikti nacionālajā enerģētikas un klimata plānā. Īrijas klimata rīcības plānā ir ietverts vērienīgs mērķis pārveidot līdz 2030. gadam valsts energosistēmu. Tas ļaus Īrijai 2018.–2030. gada laikposmā samazināt kopējās siltumnīcefekta gāzu emisijas par 51 %. Nepieciešamās reformas un šīs pārveides mērogs būs ievērojami, ietverot gan vajadzīgo publisko un privāto investīciju piesaistīšanu, gan saistību laicīgu īstenošanu. Īrijas enerģētikas infrastruktūra ir visaptveroši jāmodernizē, lai pilnībā izmantotu atjaunīgo energoresursu sniegtās priekšrocības un sasniegtu Īrijas mērķus klimata jomā. Tāda investīciju satvara izveide, kas atvieglo un stimulē investīcijas pārejā uz zaļo enerģiju, būs ļoti svarīga, lai samazinātu atkarību no fosilajām degvielām. Attiecībā uz atjaunīgiem energoresursiem – vēl aizvien pastāv problēmas plānošanas un atļauju sistēmā, jo īpaši saistībā ar atļauju procedūru plānošanas garo ilgumu un garajām un dārgajām pārsūdzības procedūrām. Plānošanas un atļauju sistēmas efektivitātes uzlabošana, kas panākams, nodrošinot to, ka visos plānošanas procedūru posmos ir pieejami pienācīgi resursi, un racionalizējot vispārējo satvaru, varētu paātrināt liela mēroga attīstības projektus, tādējādi paātrinot zaļo pārkārtošanos. Turklāt sastrēgumu samazināšanai ļoti svarīgi būs paplašināt un uzlabot elektrotīklu un veicināt infrastruktūru svarīgos punktos, kā arī uzlabot tīkla stabilitāti. Konkrēti – jauni elektroenerģijas pārvades starpsavienojumi ar kaimiņvalstīm palīdzēs panākt lielāku energoapgādes drošību. Būs arī vajadzīga uzglabāšanas jaudas palielināšana un plaša elektrotransportlīdzekļu uzlādes punktu izvēršana. Turklāt atjaunīgā ūdeņraža valsts stratēģijas izstrāde arī palīdzētu dažādot energoresursu struktūru.

| (27) | Energoefektivitātes pasākumiem būs būtiska loma enerģijas patēriņa samazināšanā. Ir vajadzīgi lieli enerģijas ietaupījumi, lai sasniegtu ne tikai Īrijas mērķus klimata jomā, bet arī Savienības mēroga mērķrādītāju – samazināt neto siltumnīcefekta gāzu emisijas par 55 %. Kaut arī klimata rīcības plāna īstenošana norit labi, tomēr Īrija līdz šim ir atpalikusi no citām valstīm siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājuma ziņā. Piemērojot principu “energoefektivitāte pirmajā vietā” un panākot ēkās būtiskus enerģijas ietaupījumus, Īrija varētu samazināt savu atkarību no enerģijas importa. Lielāks elektrotransportlīdzekļu īpatsvars nozīmētu to, ka varētu izmantot valstī uz vietas ražoto elektroenerģiju, nevis būt atkarīgiem no degvielu importa. Tā kā klimata rīcības plānā ir ietverts mērķis, saskaņā ar kuru līdz 2030. gadam uz Īrijas ceļiem jābūt vienam miljonam elektrotransportlīdzekļu, ir vajadzīga elektrouzlādes punktu izvēršana ievērojamā apmērā. Lai Īrija atbilstu “Gatavi mērķrādītājam 55 %” mērķiem, būs vēl vairāk jāpalielina ieceru vērienīgums attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu un atjaunīgo energoresursu un energoefektivitātes rādītāju paaugstināšanu. |
| --- | --- |

(27)

Energoefektivitātes pasākumiem būs būtiska loma enerģijas patēriņa samazināšanā. Ir vajadzīgi lieli enerģijas ietaupījumi, lai sasniegtu ne tikai Īrijas mērķus klimata jomā, bet arī Savienības mēroga mērķrādītāju – samazināt neto siltumnīcefekta gāzu emisijas par 55 %. Kaut arī klimata rīcības plāna īstenošana norit labi, tomēr Īrija līdz šim ir atpalikusi no citām valstīm siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājuma ziņā. Piemērojot principu “energoefektivitāte pirmajā vietā” un panākot ēkās būtiskus enerģijas ietaupījumus, Īrija varētu samazināt savu atkarību no enerģijas importa. Lielāks elektrotransportlīdzekļu īpatsvars nozīmētu to, ka varētu izmantot valstī uz vietas ražoto elektroenerģiju, nevis būt atkarīgiem no degvielu importa. Tā kā klimata rīcības plānā ir ietverts mērķis, saskaņā ar kuru līdz 2030. gadam uz Īrijas ceļiem jābūt vienam miljonam elektrotransportlīdzekļu, ir vajadzīga elektrouzlādes punktu izvēršana ievērojamā apmērā. Lai Īrija atbilstu “Gatavi mērķrādītājam 55 %” mērķiem, būs vēl vairāk jāpalielina ieceru vērienīgums attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu un atjaunīgo energoresursu un energoefektivitātes rādītāju paaugstināšanu.

| (28) | Paātrināta pārkārtošanās uz klimatneitralitāti un atteikšanās no fosilajām degvielām vairākās nozarēs radīs ievērojamas pārstrukturēšanas izmaksas, taču, lai mazinātu pārkārtošanās sociālekonomisko ietekmi vissmagāk skartajos reģionos, Īrija var kohēzijas politikas ietvaros izmantot Taisnīgas pārkārtošanās mehānismu. Turklāt, lai uzlabotu nodarbinātības iespējas un stiprinātu sociālo kohēziju, Īrija var izmantot Eiropas Sociālo fondu Plus, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1057 (19). |
| --- | --- |

(28)

Paātrināta pārkārtošanās uz klimatneitralitāti un atteikšanās no fosilajām degvielām vairākās nozarēs radīs ievērojamas pārstrukturēšanas izmaksas, taču, lai mazinātu pārkārtošanās sociālekonomisko ietekmi vissmagāk skartajos reģionos, Īrija var kohēzijas politikas ietvaros izmantot Taisnīgas pārkārtošanās mehānismu. Turklāt, lai uzlabotu nodarbinātības iespējas un stiprinātu sociālo kohēziju, Īrija var izmantot Eiropas Sociālo fondu Plus, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1057 (19).

| (29) | Padome ir izskatījusi 2022. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas veikto novērtējumu, un tās atzinums (20) ir atspoguļots 1. ieteikumā. |
| --- | --- |

(29)

Padome ir izskatījusi 2022. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas veikto novērtējumu, un tās atzinums (20) ir atspoguļots 1. ieteikumā.

| (30) | Ņemot vērā ciešās savstarpējās saiknes starp eurozonas dalībvalstu tautsaimniecībām un to kolektīvo devumu ekonomiskās un monetārās savienības darbībā, Padome eurozonas dalībvalstīm ieteica rīkoties, tostarp izmantojot atveseļošanas un noturības plānus, lai īstenotu 2022. gada ieteikumā par eurozonu izklāstītos ieteikumus. Attiecībā uz Īriju tas ir jo īpaši atspoguļots 1. un 2. ieteikumā, |
| --- | --- |

(30)

Ņemot vērā ciešās savstarpējās saiknes starp eurozonas dalībvalstu tautsaimniecībām un to kolektīvo devumu ekonomiskās un monetārās savienības darbībā, Padome eurozonas dalībvalstīm ieteica rīkoties, tostarp izmantojot atveseļošanas un noturības plānus, lai īstenotu 2022. gada ieteikumā par eurozonu izklāstītos ieteikumus. Attiecībā uz Īriju tas ir jo īpaši atspoguļots 1. un 2. ieteikumā,

AR ŠO IESAKA Īrijai 2022. un 2023. gadā rīkoties šādi.

1.

Nodrošināt, ka 2023. gadā valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums atbilst kopumā neitrālai politikas nostājai, ņemot vērā to, ka turpinās pagaidu un mērķorientēta atbalsta sniegšana pret energocenu kāpumu visneaizsargātākajām mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kā arī personām, kas bēg no Ukrainas. Būt gatavai kārtējos izdevumus pielāgot mainīgajai situācijai. Palielināt publiskās investīcijas, kas sekmēs zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, ņemot vērā REPowerEU iniciatīvu, tostarp, izmantojot Atveseļošanas un noturības mehānismu un citus Savienības fondus.. Laikposmā pēc 2023. gada īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli. Risināt ar vecumu saistīto pensijas izdevumu paredzamo pieaugumu, nodrošinot valsts pensiju sistēmas fiskālo stabilitāti.

2.

Turpināt atveseļošanas un noturības plāna īstenošanu, ievērojot Padomes 2021. gada 8. septembra īstenošanas lēmumā iekļautos atskaites punktus un mērķrādītājus. Iesniegt 2021.–2027. gada kohēzijas politikas plānošanas dokumentus, lai būtu iespējams noslēgt sarunas ar Komisiju un pēc tam sākt to īstenošanu.

3.

Koncentrēt centienus uz aprites ekonomikas veicināšanu. Konkrēti – attīstīt infrastruktūru un izstrādāt politikas pasākumus, lai novērstu atkritumu rašanos un palielinātu atkārtoti izmantota un reciklēta satura apmēru, kā arī izstrādātu efektīvāku sistēmu reciklējamo atkritumu, tostarp bioloģiski noārdāmo atkritumu, dalītai savākšanai. Veicināt drošākas un tīrākas notekūdeņu attīrīšanas ķēdes.

4.

Samazināt vispārējo atkarību no fosilajām degvielām. Paātrināt atjaunīgās enerģijas, it īpaši atkrastes vēja enerģijas, izvēršanu, tostarp ieviešot reformas, kuru mērķis ir uzlabot plānošanas un atļauju sistēmas efektivitāti, jo īpaši saīsinot procedūru ilgumu. Modernizēt enerģētikas infrastruktūru, tostarp uzglabāšanas jomā, un uzlabot tīkla stabilitāti. Nodrošināt ēku pamatīgas modernizācijas ātru īstenošanu. Paātrināt transporta elektrifikāciju, tostarp uzstādot uzlādes iekārtas.

Briselē, 2022. gada 12. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

Z. STANJURA

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2021. gada 12. februāris), ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (OV L 57, 18.2.2021., 17. lpp.).

3

(4)  Padomes Ieteikums (2022. gada 5. aprīlis) par eurozonas ekonomikas politiku (OV C 153, 7.4.2022., 1. lpp.).

4

(5)  Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2022/382 (2022. gada 4. marts), ar ko Direktīvas 2001/55/EK 5. panta nozīmē konstatē no Ukrainas pārvietoto personu masveida pieplūduma esamību un nosaka pagaidu aizsardzības ieviešanu (OV L 71, 4.3.2022., 1. lpp.).

5

(6)  Padomes Direktīva 2001/55/EK (2001. gada 20. jūlijs) par obligātajiem standartiem, lai pārvietoto personu masveida pieplūduma gadījumā sniegtu tām pagaidu aizsardzību, un par pasākumiem, lai līdzsvarotu dalībvalstu pūliņus, uzņemot šādas personas un uzņemoties ar to saistītās sekas (OV L 212, 7.8.2001., 12. lpp.).

6

(7)  Padomes Ieteikums (2021. gada 18. jūnijs), ar ko sniedz Padomes atzinumu par Īrijas 2021. gada stabilitātes programmu (OV C 304, 29.7.2021., 28. lpp.).

7

(8)  Aplēses par fiskālo nostāju un tās komponentiem šajā ieteikumā ir Komisijas aplēses, kas balstītas uz pieņēmumiem, kuri ir Komisijas 2022. gada pavasara prognozes pamatā. Komisijas vidēja termiņa potenciālās izaugsmes aplēsēs nav iekļauta to reformu pozitīvā ietekme, kas paredzētas atveseļošanas un noturības plānā un var paātrināt potenciālo izaugsmi.

8

(9)  Nefinansē no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām vai citiem Savienības fondiem.

9

(10)  ST 11046/2021 INIT; ST 11046/2021 ADD 1.

10

(11)  Padomes Ieteikums (2020. gada 20. jūlijs) par Īrijas 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Īrijas 2020. gada stabilitātes programmu (OV C 282, 26.8.2020., 39. lpp.).

11

(12)  Šie skaitļi atspoguļo kopš 2021. gada rudens veikto pasākumu gada budžeta izmaksu līmeni, ietverot kārtējos ieņēmumus un izdevumus, kā arī – attiecīgā gadījumā – kapitālizdevumu pasākumus.

12

(13)  Tiek pieņemts, ka kopējais no Ukrainas uz Savienību pārvietoto personu skaits līdz 2022. gada beigām pakāpeniski sasniegs 6 miljonus, un viņu ģeogrāfiskais sadalījums tiek lēsts, pamatojoties uz esošās diasporas lielumu, uzņemošās dalībvalsts iedzīvotāju skaita relatīvo apmēru un no Ukrainas pārvietoto personu faktisko sadalījumu visā Savienībā, kāds tas bija 2022. gada martā. Budžeta izmaksas uz vienu personu aplēstas, balstoties uz Komisijas Kopīgā pētniecības centra mikrosimulācijas modeli Euromod, ņemot vērā gan naudas pārvedumus, uz kuriem šie cilvēki var būt tiesīgi, gan pabalstus natūrā, piemēram, izglītību un veselības aprūpi.

13

Euromod

(14)  Negatīvs rādītājs nozīmē, ka primāro izdevumu pieaugums pārsniedz ekonomikas izaugsmi vidējā termiņā, un liecina par ekspansīvu fiskālo politiku.

14

(15)  Tiek prognozēts, ka citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem būs neitrāla ietekme, kas atbilst 0,0 procentpunktiem no IKP.

15

(16)  Pozitīvs rādītājs nozīmē, ka primāro izdevumu pieaugums ir zemāks par ekonomikas izaugsmi vidējā termiņā, un liecina par ierobežojošu fiskālo politiku.

16

(17)  Tiek prognozēts, ka citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem būs neitrāla ietekme, kas atbilst 0,0 procentpunktiem no IKP.

17

(18)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1060 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai (OV L 231, 30.6.2021., 159. lpp.).

18

(19)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1057 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko izveido Eiropas Sociālo fondu Plus (ESF+) un atceļ Regulu (ES) Nr. 1296/2013 (OV L 231, 30.6.2021., 21. lpp.).

19

(20)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktu.

20

---

| 1.9.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 334/60 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 334/60

---

PADOMES IETEIKUMS

(2022. gada 12. jūlijs)

par Grieķijas 2022. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Grieķijas 2022. gada stabilitātes programmu

(2022/C 334/08)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (2), un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (3), ar ko tika izveidots Atveseļošanas un noturības mehānisms, stājās spēkā 2021. gada 19. februārī. Atveseļošanas un noturības mehānisms nodrošina finansiālu atbalstu reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot Savienības finansētu fiskālo stimulu. Tas sekmē ekonomikas atveseļošanu un ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, jo īpaši zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai, līdztekus stiprinot dalībvalstu tautsaimniecību noturību un potenciālo izaugsmi. Vidējā termiņā un ilgtermiņā tas palīdz arī stiprināt publisko finanšu ilgtspēju un sekmēt izaugsmi un darbvietu radīšanu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktu 2022. gada jūnijā tiks atjaunināta katrai dalībvalstij paredzētā maksimālā finanšu iemaksa no Atveseļošanas un noturības mehānisma. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (3), ar ko tika izveidots Atveseļošanas un noturības mehānisms, stājās spēkā 2021. gada 19. februārī. Atveseļošanas un noturības mehānisms nodrošina finansiālu atbalstu reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot Savienības finansētu fiskālo stimulu. Tas sekmē ekonomikas atveseļošanu un ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, jo īpaši zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai, līdztekus stiprinot dalībvalstu tautsaimniecību noturību un potenciālo izaugsmi. Vidējā termiņā un ilgtermiņā tas palīdz arī stiprināt publisko finanšu ilgtspēju un sekmēt izaugsmi un darbvietu radīšanu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktu 2022. gada jūnijā tiks atjaunināta katrai dalībvalstij paredzētā maksimālā finanšu iemaksa no Atveseļošanas un noturības mehānisma.

| (2) | Komisija 2021. gada 24. novembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2022. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Pētījumā bija pienācīgi ņemtas vērā 2021. gada 7. maijā parakstītās Portu sociālās saistības turpināt īstenot Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija izsludināja 2017. gada 17. novembrī. Eiropadome 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījuma prioritātes apstiprināja 2022. gada 25. martā. Komisija 2021. gada 24. novembrī uz Regulas (ES) Nr. 1176/2011 pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Grieķija bija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām būs jāizstrādā padziļinātais pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī ieteikumu attiecībā uz Padomes ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku un priekšlikumu attiecībā uz 2022. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, kurā analizēta nodarbinātības pamatnostādņu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana. Ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku (4) (“2022. gada ieteikums par eurozonu”) Padome pieņēma 2022. gada 5. aprīlī un Vienoto nodarbinātības ziņojumu – 2022. gada 14. martā. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2021. gada 24. novembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2022. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Pētījumā bija pienācīgi ņemtas vērā 2021. gada 7. maijā parakstītās Portu sociālās saistības turpināt īstenot Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija izsludināja 2017. gada 17. novembrī. Eiropadome 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījuma prioritātes apstiprināja 2022. gada 25. martā. Komisija 2021. gada 24. novembrī uz Regulas (ES) Nr. 1176/2011 pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Grieķija bija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām būs jāizstrādā padziļinātais pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī ieteikumu attiecībā uz Padomes ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku un priekšlikumu attiecībā uz 2022. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, kurā analizēta nodarbinātības pamatnostādņu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana. Ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku (4) (“2022. gada ieteikums par eurozonu”) Padome pieņēma 2022. gada 5. aprīlī un Vienoto nodarbinātības ziņojumu – 2022. gada 14. martā.

| (3) | Krievijas iebrukums Ukrainā globālās pandēmijas izskaņā ir būtiski mainījis ģeopolitisko un ekonomisko kontekstu. Iebrukuma ietekme uz dalībvalstu tautsaimniecībām izpaužas, inter alia, kā augstākas enerģijas, pārtikas un izejvielu cenas un vājākas izaugsmes izredzes. Enerģijas cenu pieaugums īpaši smagi skar visneaizsargātākās mājsaimniecības, kuras ir nonākušas enerģētiskajā nabadzībā vai kurām tā draud, kā arī uzņēmumus, kurus visvairāk negatīvi ietekmē enerģijas cenu pieaugums. Turklāt Savienībā ierodas nepieredzēti daudz cilvēku, kuri bēg no Ukrainas. Krievijas agresijas kara radītās ekonomiskās sekas ir asimetriski ietekmējušas dalībvalstis. Šajā sakarā 2022. gada 4. martā ar Padomes Īstenošanas lēmumu (ES) 2022/382 (5) pirmo reizi tika piemērota Padomes Direktīva 2001/55/EK (6), pārvietotajām personām no Ukrainas piešķirot likumīgas uzturēšanās tiesības Savienībā, kā arī piekļuvi izglītībai un apmācībai, darba tirgum, veselības aprūpei, mājoklim un sociālajai palīdzībai. |
| --- | --- |

(3)

Krievijas iebrukums Ukrainā globālās pandēmijas izskaņā ir būtiski mainījis ģeopolitisko un ekonomisko kontekstu. Iebrukuma ietekme uz dalībvalstu tautsaimniecībām izpaužas, inter alia, kā augstākas enerģijas, pārtikas un izejvielu cenas un vājākas izaugsmes izredzes. Enerģijas cenu pieaugums īpaši smagi skar visneaizsargātākās mājsaimniecības, kuras ir nonākušas enerģētiskajā nabadzībā vai kurām tā draud, kā arī uzņēmumus, kurus visvairāk negatīvi ietekmē enerģijas cenu pieaugums. Turklāt Savienībā ierodas nepieredzēti daudz cilvēku, kuri bēg no Ukrainas. Krievijas agresijas kara radītās ekonomiskās sekas ir asimetriski ietekmējušas dalībvalstis. Šajā sakarā 2022. gada 4. martā ar Padomes Īstenošanas lēmumu (ES) 2022/382 (5) pirmo reizi tika piemērota Padomes Direktīva 2001/55/EK (6), pārvietotajām personām no Ukrainas piešķirot likumīgas uzturēšanās tiesības Savienībā, kā arī piekļuvi izglītībai un apmācībai, darba tirgum, veselības aprūpei, mājoklim un sociālajai palīdzībai.

| (4) | Ievērojot strauji mainīgo ekonomisko un ģeopolitisko situāciju, 2022. gada Eiropas pusgadā atsāksies ekonomikas un nodarbinātības politikas vispusīga koordinācija, kura līdztekus tiks pielāgota, ņemot vērā ar Atveseļošanas un noturības mehānisma īstenošanu saistītās prasības, kā skaidrots 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā. Lai īstenotu Eiropas pusgada politikas prioritātes, ir svarīgi īstenot pieņemtos atveseļošanas un noturības plānus, jo ar šiem plāniem paredzēts īstenot visus 2019. un 2020. gada Eiropas pusgada ciklos sniegtos konkrētām valstīm adresētos ieteikumus vai to būtisku daļu. Atveseļošanas un noturības plānu pārskatīšanā, atjaunināšanā vai grozīšanā saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14., 18. un 21. pantu, papildus citiem konkrētām valstīm adresētajiem ieteikumiem, kas sniegti līdz šādu pārskatītu, atjauninātu vai grozītu atveseļošanas un noturības plānu iesniegšanas dienai, joprojām vienlīdz aktuāli ir arī 2019. un 2020. gadā konkrētām valstīm adresētie ieteikumi. |
| --- | --- |

(4)

Ievērojot strauji mainīgo ekonomisko un ģeopolitisko situāciju, 2022. gada Eiropas pusgadā atsāksies ekonomikas un nodarbinātības politikas vispusīga koordinācija, kura līdztekus tiks pielāgota, ņemot vērā ar Atveseļošanas un noturības mehānisma īstenošanu saistītās prasības, kā skaidrots 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā. Lai īstenotu Eiropas pusgada politikas prioritātes, ir svarīgi īstenot pieņemtos atveseļošanas un noturības plānus, jo ar šiem plāniem paredzēts īstenot visus 2019. un 2020. gada Eiropas pusgada ciklos sniegtos konkrētām valstīm adresētos ieteikumus vai to būtisku daļu. Atveseļošanas un noturības plānu pārskatīšanā, atjaunināšanā vai grozīšanā saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14., 18. un 21. pantu, papildus citiem konkrētām valstīm adresētajiem ieteikumiem, kas sniegti līdz šādu pārskatītu, atjauninātu vai grozītu atveseļošanas un noturības plānu iesniegšanas dienai, joprojām vienlīdz aktuāli ir arī 2019. un 2020. gadā konkrētām valstīm adresētie ieteikumi.

| (5) | Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējā izņēmuma klauzula darbojas kopš 2020. gada marta. Komisija savā 2021. gada 3. marta paziņojumā “Apritējis gads kopš Covid-19 uzliesmojuma: fiskālās politikas atbildes pasākumi” pauda viedokli, ka lēmums par vispārējās izņēmuma klauzulas deaktivēšanu vai turpmāku piemērošanu būtu jāpieņem vispārēja ekonomikas stāvokļa novērtējuma ietvaros, kurā būtisks kvantitatīvais kritērijs ir ekonomiskās aktivitātes līmenis Savienībā vai eurozonā salīdzinājumā ar pirmskrīzes līmeni (2019. gada beigās). Paaugstināta nenoteiktība un spēcīgi lejupvērsti riski, kas skar ekonomikas perspektīvu saistībā ar karu Eiropā, nepieredzēts enerģijas cenu kāpums un ieilguši piegādes ķēdes darbības traucējumi rada apstākļus, kuru dēļ ir attaisnojami Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas darbību pagarināt arī attiecībā uz 2023. gadu. |
| --- | --- |

(5)

Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējā izņēmuma klauzula darbojas kopš 2020. gada marta. Komisija savā 2021. gada 3. marta paziņojumā “Apritējis gads kopš Covid-19 uzliesmojuma: fiskālās politikas atbildes pasākumi” pauda viedokli, ka lēmums par vispārējās izņēmuma klauzulas deaktivēšanu vai turpmāku piemērošanu būtu jāpieņem vispārēja ekonomikas stāvokļa novērtējuma ietvaros, kurā būtisks kvantitatīvais kritērijs ir ekonomiskās aktivitātes līmenis Savienībā vai eurozonā salīdzinājumā ar pirmskrīzes līmeni (2019. gada beigās). Paaugstināta nenoteiktība un spēcīgi lejupvērsti riski, kas skar ekonomikas perspektīvu saistībā ar karu Eiropā, nepieredzēts enerģijas cenu kāpums un ieilguši piegādes ķēdes darbības traucējumi rada apstākļus, kuru dēļ ir attaisnojami Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas darbību pagarināt arī attiecībā uz 2023. gadu.

| (6) | Ievērojot pieeju, kas izklāstīta Padomes 2021. gada 18. jūnija ieteikumā (7), ar ko sniedz Padomes atzinumu par Grieķijas 2021. gada stabilitātes programmu, vispārējo fiskālo nostāju pašlaik vislabāk var izmērīt kā izmaiņas primārajos izdevumos (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus), bet ietverot no Atveseļošanas un noturības mehānisma un citu Savienības fondu neatmaksājamā atbalsta (dotācijām) finansētos izdevumus, attiecībā pret vidēja termiņa potenciālo izaugsmi (8). Papildus atzinumam par vispārējo fiskālo nostāju, novērtējot, vai valsts fiskālā politika ir piesardzīga un vai tās struktūra spēs nodrošināt ilgtspējīgu atveseļošanu, kas būtu saskanīga ar zaļo un digitālo pārkārtošanos, uzmanība tiek pievērsta arī valsts finansētajiem (9) primārajiem kārtējiem izdevumiem (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus) un investīcijām. |
| --- | --- |

(6)

Ievērojot pieeju, kas izklāstīta Padomes 2021. gada 18. jūnija ieteikumā (7), ar ko sniedz Padomes atzinumu par Grieķijas 2021. gada stabilitātes programmu, vispārējo fiskālo nostāju pašlaik vislabāk var izmērīt kā izmaiņas primārajos izdevumos (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus), bet ietverot no Atveseļošanas un noturības mehānisma un citu Savienības fondu neatmaksājamā atbalsta (dotācijām) finansētos izdevumus, attiecībā pret vidēja termiņa potenciālo izaugsmi (8). Papildus atzinumam par vispārējo fiskālo nostāju, novērtējot, vai valsts fiskālā politika ir piesardzīga un vai tās struktūra spēs nodrošināt ilgtspējīgu atveseļošanu, kas būtu saskanīga ar zaļo un digitālo pārkārtošanos, uzmanība tiek pievērsta arī valsts finansētajiem (9) primārajiem kārtējiem izdevumiem (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus) un investīcijām.

| (7) | Komisija 2022. gada 2. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas plašas norādes par fiskālo politiku 2023. gadā (“fiskālās norādes”) un kura mērķis ir atbalstīt dalībvalstu stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanu un tādējādi stiprināt politikas koordināciju. Pamatojoties uz 2022. gada ziemas prognozes makroekonomisko perspektīvu, Komisija atzīmēja, ka piemērota šķistu pāreja no kopējās atbalstošās fiskālās nostājas 2020.–2022. gadā uz kopumā neitrālu kopējo fiskālo nostāju 2023. gadā, vienlaikus saglabājot gatavību reaģēt uz mainīgo ekonomisko situāciju. Komisija paziņoja, ka fiskālie ieteikumi 2023. gadam arī turpmāk būtu jādiferencē starp dalībvalstīm un tajos būtu jāņem vērā iespējamā pārrobežu blakusietekme. Komisija aicināja dalībvalstis atspoguļot norādes savās stabilitātes un konverģences programmās. Komisija apņēmās cieši uzraudzīt ekonomikas norises un pielāgot savas politikas norādes pēc vajadzības un ne vēlāk kā savā Eiropas pusgada pavasara paketē, kas sagatavota 2022. gada maija beigās. |
| --- | --- |

(7)

Komisija 2022. gada 2. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas plašas norādes par fiskālo politiku 2023. gadā (“fiskālās norādes”) un kura mērķis ir atbalstīt dalībvalstu stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanu un tādējādi stiprināt politikas koordināciju. Pamatojoties uz 2022. gada ziemas prognozes makroekonomisko perspektīvu, Komisija atzīmēja, ka piemērota šķistu pāreja no kopējās atbalstošās fiskālās nostājas 2020.–2022. gadā uz kopumā neitrālu kopējo fiskālo nostāju 2023. gadā, vienlaikus saglabājot gatavību reaģēt uz mainīgo ekonomisko situāciju. Komisija paziņoja, ka fiskālie ieteikumi 2023. gadam arī turpmāk būtu jādiferencē starp dalībvalstīm un tajos būtu jāņem vērā iespējamā pārrobežu blakusietekme. Komisija aicināja dalībvalstis atspoguļot norādes savās stabilitātes un konverģences programmās. Komisija apņēmās cieši uzraudzīt ekonomikas norises un pielāgot savas politikas norādes pēc vajadzības un ne vēlāk kā savā Eiropas pusgada pavasara paketē, kas sagatavota 2022. gada maija beigās.

| (8) | Attiecībā uz fiskālajām norādēm fiskālajos ieteikumos 2023. gadam ir ņemta vērā ekonomikas perspektīvas pasliktināšanās, paaugstinātā nenoteiktība un papildu lejupvērstie riski, kā arī augstāka inflācija salīdzinājumā ar Komisijas 2022. gada ziemas prognozi. Ņemot vērā šos apsvērumus, fiskālajai reakcijai ir jāpalielina publiskās investīcijas, kas sekmēs zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, un jāsaglabā visneaizsargātāko mājsaimniecību pirktspēja, lai mīkstinātu enerģijas cenu kāpuma ietekmi un palīdzētu ierobežot inflācijas otrreizējās ietekmes spiedienu, izmantojot mērķtiecīgus un pagaidu pasākumus. Fiskālajai politikai arī turpmāk jābūt dinamiskai, lai pielāgotos strauji mainīgajiem apstākļiem, tostarp izaicinājumiem, kuri attiecībā uz aizsardzību un drošību izriet no Krievijas agresijas kara pret Ukrainu, un dalībvalstīs tā ir jādiferencē atbilstīgi to fiskālajam un ekonomiskajam stāvoklim, tostarp ņemot vērā krīzes ietekmi uz tām un pārvietoto personu pieplūdumu no Ukrainas. |
| --- | --- |

(8)

Attiecībā uz fiskālajām norādēm fiskālajos ieteikumos 2023. gadam ir ņemta vērā ekonomikas perspektīvas pasliktināšanās, paaugstinātā nenoteiktība un papildu lejupvērstie riski, kā arī augstāka inflācija salīdzinājumā ar Komisijas 2022. gada ziemas prognozi. Ņemot vērā šos apsvērumus, fiskālajai reakcijai ir jāpalielina publiskās investīcijas, kas sekmēs zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, un jāsaglabā visneaizsargātāko mājsaimniecību pirktspēja, lai mīkstinātu enerģijas cenu kāpuma ietekmi un palīdzētu ierobežot inflācijas otrreizējās ietekmes spiedienu, izmantojot mērķtiecīgus un pagaidu pasākumus. Fiskālajai politikai arī turpmāk jābūt dinamiskai, lai pielāgotos strauji mainīgajiem apstākļiem, tostarp izaicinājumiem, kuri attiecībā uz aizsardzību un drošību izriet no Krievijas agresijas kara pret Ukrainu, un dalībvalstīs tā ir jādiferencē atbilstīgi to fiskālajam un ekonomiskajam stāvoklim, tostarp ņemot vērā krīzes ietekmi uz tām un pārvietoto personu pieplūdumu no Ukrainas.

| (9) | Grieķija savu nacionālo atveseļošanas un noturības plānu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai 2021. gada 27. aprīlī. Komisija atbilstoši Regulas (ES) 2021/241 19. pantam novērtēja atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu, ņemot vērā minētās regulas V pielikumā izklāstītās novērtēšanas vadlīnijas. Padome 2021. gada 13. jūlijā pieņēma Īstenošanas lēmumu par Grieķijas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu (10). Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu, ar ko atzīst, ka Grieķija ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu. |
| --- | --- |

(9)

Grieķija savu nacionālo atveseļošanas un noturības plānu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai 2021. gada 27. aprīlī. Komisija atbilstoši Regulas (ES) 2021/241 19. pantam novērtēja atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu, ņemot vērā minētās regulas V pielikumā izklāstītās novērtēšanas vadlīnijas. Padome 2021. gada 13. jūlijā pieņēma Īstenošanas lēmumu par Grieķijas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu (10). Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu, ar ko atzīst, ka Grieķija ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu.

| (10) | Grieķija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 4. pantu 2022. gada 30. aprīlī iesniedza savu 2022. gada valsts reformu programmu un 2022. gada 29. aprīlī – savu 2022. gada stabilitātes programmu. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. Kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 27. pantā, 2022. gada valsts reformu programma atspoguļo arī Grieķijas pienākumu divreiz gadā ziņot par panākto progresu atveseļošanas un noturības plāna īstenošanā. |
| --- | --- |

(10)

Grieķija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 4. pantu 2022. gada 30. aprīlī iesniedza savu 2022. gada valsts reformu programmu un 2022. gada 29. aprīlī – savu 2022. gada stabilitātes programmu. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. Kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 27. pantā, 2022. gada valsts reformu programma atspoguļo arī Grieķijas pienākumu divreiz gadā ziņot par panākto progresu atveseļošanas un noturības plāna īstenošanā.

| (11) | Komisija 2022. gada ziņojumu par Grieķiju publicēja 2022. gada 23. maijā. Tajā bija novērtēts, kā Grieķija ir īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019., 2020. un 2021. gadā, un uz atveseļošanas un noturības rezultātu pārskata pamata bija aplūkots, kā Grieķija īsteno atveseļošanas un noturības plānu. Balstoties uz minēto analīzi, ziņojumā par valsti bija norādīti trūkumi attiecībā uz tādu problēmjautājumu risināšanu, kuri nav ietverti vai ir tikai daļēji ietverti atveseļošanas un noturības plānā, kā arī jauni un nupat iezīmējušies problēmjautājumi, tostarp sakarā ar Krievijas iebrukumu Ukrainā. Tajā bija arī novērtēts Grieķijas progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un Savienības pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā. |
| --- | --- |

(11)

Komisija 2022. gada ziņojumu par Grieķiju publicēja 2022. gada 23. maijā. Tajā bija novērtēts, kā Grieķija ir īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019., 2020. un 2021. gadā, un uz atveseļošanas un noturības rezultātu pārskata pamata bija aplūkots, kā Grieķija īsteno atveseļošanas un noturības plānu. Balstoties uz minēto analīzi, ziņojumā par valsti bija norādīti trūkumi attiecībā uz tādu problēmjautājumu risināšanu, kuri nav ietverti vai ir tikai daļēji ietverti atveseļošanas un noturības plānā, kā arī jauni un nupat iezīmējušies problēmjautājumi, tostarp sakarā ar Krievijas iebrukumu Ukrainā. Tajā bija arī novērtēts Grieķijas progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un Savienības pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā.

| (12) | Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu izstrādāja padziļināto pārskatu par Grieķiju un rezultātus publicēja 2022. gada 23. maijā. Komisija secināja, ka Grieķijā pastāv pārmērīga makroekonomikas nelīdzsvarotība. Neaizsargātība ir saistīta ar lielu valdības parādu, nepilnīgu ārējo līdzsvarošanu un lieliem ieņēmumus nenesošiem aizdevumiem zemas potenciālās izaugsmes un augsta bezdarba līmeņa kontekstā. |
| --- | --- |

(12)

Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu izstrādāja padziļināto pārskatu par Grieķiju un rezultātus publicēja 2022. gada 23. maijā. Komisija secināja, ka Grieķijā pastāv pārmērīga makroekonomikas nelīdzsvarotība. Neaizsargātība ir saistīta ar lielu valdības parādu, nepilnīgu ārējo līdzsvarošanu un lieliem ieņēmumus nenesošiem aizdevumiem zemas potenciālās izaugsmes un augsta bezdarba līmeņa kontekstā.

| (13) | 2022. gada 23. maijā Komisija nāca klajā ar ziņojumu saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu. Minētajā ziņojumā bija aplūkots Grieķijas budžeta stāvoklis, ņemot vērā to, ka tās vispārējās valdības budžeta deficīts 2021. gadā pārsniedza Līgumā noteikto atsauces vērtību, kas ir 3 % no iekšzemes kopprodukta (IKP). Ziņojumā secināts, ka deficīta kritērijs nav izpildīts. Ievērojot 2022. gada 2. marta paziņojumu, Komisija 2022. gada pavasarī neierosināja sākt jaunas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, bet 2022. gada rudenī tā no jauna novērtēs, vai būtu nepieciešams ierosināt šādu procedūru sākšanu. |
| --- | --- |

(13)

2022. gada 23. maijā Komisija nāca klajā ar ziņojumu saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu. Minētajā ziņojumā bija aplūkots Grieķijas budžeta stāvoklis, ņemot vērā to, ka tās vispārējās valdības budžeta deficīts 2021. gadā pārsniedza Līgumā noteikto atsauces vērtību, kas ir 3 % no iekšzemes kopprodukta (IKP). Ziņojumā secināts, ka deficīta kritērijs nav izpildīts. Ievērojot 2022. gada 2. marta paziņojumu, Komisija 2022. gada pavasarī neierosināja sākt jaunas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, bet 2022. gada rudenī tā no jauna novērtēs, vai būtu nepieciešams ierosināt šādu procedūru sākšanu.

| (14) | 2020. gada 20. jūlija ieteikumā (11) Padome ieteica Grieķijai, ievērojot vispārējo izņēmuma klauzulu, 2020. un 2021. gadā veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai efektīvi vērstos pret Covid-19 pandēmiju, stiprinātu ekonomiku un atbalstītu tās turpmāko atveseļošanu. Tā arī ieteica Grieķijai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt parāda atmaksājamību, vienlaikus veicinot investīcijas. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Grieķijas vispārējās valdības budžeta deficīts samazinājās no 10,2 % no IKP 2020. gadā līdz 7,4 % no IKP 2021. gadā. Grieķijas fiskālās politikas reakcija atbalstīja ekonomikas atveseļošanu 2021. gadā, savukārt pagaidu ārkārtas pasākumu apmērs samazinājās no 7,6 % no IKP 2020. gadā līdz 7,2 % 2021. gadā. Grieķijas 2021. gadā veiktie pasākumi atbilda Padomes 2020. gada 20. jūlija ieteikumam. Valdības 2020. un 2021. gadā noteiktie diskrecionārie budžeta pasākumi ir pagaidu pasākumi vai atsvērti ar kompensējošiem pasākumiem. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Grieķijas vispārējās valdības parāds samazinājās no 206,3 % no IKP 2020. gadā līdz 193,3 % no IKP 2021. gadā. |
| --- | --- |

(14)

2020. gada 20. jūlija ieteikumā (11) Padome ieteica Grieķijai, ievērojot vispārējo izņēmuma klauzulu, 2020. un 2021. gadā veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai efektīvi vērstos pret Covid-19 pandēmiju, stiprinātu ekonomiku un atbalstītu tās turpmāko atveseļošanu. Tā arī ieteica Grieķijai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt parāda atmaksājamību, vienlaikus veicinot investīcijas. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Grieķijas vispārējās valdības budžeta deficīts samazinājās no 10,2 % no IKP 2020. gadā līdz 7,4 % no IKP 2021. gadā. Grieķijas fiskālās politikas reakcija atbalstīja ekonomikas atveseļošanu 2021. gadā, savukārt pagaidu ārkārtas pasākumu apmērs samazinājās no 7,6 % no IKP 2020. gadā līdz 7,2 % 2021. gadā. Grieķijas 2021. gadā veiktie pasākumi atbilda Padomes 2020. gada 20. jūlija ieteikumam. Valdības 2020. un 2021. gadā noteiktie diskrecionārie budžeta pasākumi ir pagaidu pasākumi vai atsvērti ar kompensējošiem pasākumiem. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Grieķijas vispārējās valdības parāds samazinājās no 206,3 % no IKP 2020. gadā līdz 193,3 % no IKP 2021. gadā.

| (15) | 2022. gada stabilitātes programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs par 2022. gadu ir piesardzīgs un par 2023. gadu – labvēlīgs. 2022. gada stabilitātes programmā ir prognozēts, ka reālais IKP 2022. gadā pieaugs par 3,1 % un 2023. gadā – par 4,8 %. Salīdzinājumam – Komisijas 2022. gada pavasara prognozē ir norādīts, ka reālā IKP pieaugums 2022. gadā būs augstāks (3,5 %) un 2023. gadā – zemāks (3,1 %). Atšķirību starp prognozēm galvenokārt nosaka dažādie pieņēmumi par Savienības līdzekļu apguves tempu, kā arī par Krievijas militārās agresijas pret Ukrainu ietekmi, jo īpaši uz privāto patēriņu. Valdība savā 2022. gada stabilitātes programmā plāno, ka nominālais deficīts samazināsies līdz 4,4 % no IKP 2022. gadā un līdz 1,4 % 2023. gadā. Samazinājums 2022. gadā galvenokārt atspoguļo notiekošo ekonomiskās aktivitātes atveseļošanos un lielākās ārkārtas pasākumu daļas atcelšanu. Saskaņā ar 2022. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2022. gadā krietni samazināsies līdz 180,2 % un 2023. gadā saruks līdz 168,6 %. Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2022. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta deficīts 2022. un 2023. gadā būs attiecīgi 4,3 % un 1,0 % no IKP. Tas aptuveni atbilst 2022. gada stabilitātes programmā prognozētajam deficītam. Neraugoties uz reālā IKP pieauguma atšķirībām, Komisijas 2022. gada pavasara prognozē pieņemts, ka cenu un algu pieaugums būs dinamiskāks gan 2022., gan 2023. gadā, līdz ar to plānoti augstāki ieņēmumi no iedzīvotāju ienākuma nodokļa. Komisijas 2022. gada pavasara prognozē plānota augstāka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP: 185,7 % 2022. gadā un 180,4 % 2023. gadā. Šī atšķirība ir izskaidrojama ar atšķirībām aplēsēs par starpību starp skaidras naudas un uzkrājumu fiskālajām bilancēm, kā arī ar atšķirīgiem pieņēmumiem par neto finanšu aktīvu uzkrāšanu. Saskaņā ar Komisijas 2022. gada pavasara prognozi, potenciālās izlaides vidēja termiņa pieauguma pašreizējā aplēse ir – 0,3 % (10 gadu vidējais rādītājs). Tomēr minētā aplēse daļēji atspoguļo iepriekšējo Grieķijas piedzīvoto dziļās ekonomikas lejupslīdes periodu un tajā nav iekļauta to reformu ietekme, kas paredzētas atveseļošanas un noturības plānā un var palielināt Grieķijas potenciālo izaugsmi. |
| --- | --- |

(15)

2022. gada stabilitātes programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs par 2022. gadu ir piesardzīgs un par 2023. gadu – labvēlīgs. 2022. gada stabilitātes programmā ir prognozēts, ka reālais IKP 2022. gadā pieaugs par 3,1 % un 2023. gadā – par 4,8 %. Salīdzinājumam – Komisijas 2022. gada pavasara prognozē ir norādīts, ka reālā IKP pieaugums 2022. gadā būs augstāks (3,5 %) un 2023. gadā – zemāks (3,1 %). Atšķirību starp prognozēm galvenokārt nosaka dažādie pieņēmumi par Savienības līdzekļu apguves tempu, kā arī par Krievijas militārās agresijas pret Ukrainu ietekmi, jo īpaši uz privāto patēriņu. Valdība savā 2022. gada stabilitātes programmā plāno, ka nominālais deficīts samazināsies līdz 4,4 % no IKP 2022. gadā un līdz 1,4 % 2023. gadā. Samazinājums 2022. gadā galvenokārt atspoguļo notiekošo ekonomiskās aktivitātes atveseļošanos un lielākās ārkārtas pasākumu daļas atcelšanu. Saskaņā ar 2022. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2022. gadā krietni samazināsies līdz 180,2 % un 2023. gadā saruks līdz 168,6 %. Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2022. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta deficīts 2022. un 2023. gadā būs attiecīgi 4,3 % un 1,0 % no IKP. Tas aptuveni atbilst 2022. gada stabilitātes programmā prognozētajam deficītam. Neraugoties uz reālā IKP pieauguma atšķirībām, Komisijas 2022. gada pavasara prognozē pieņemts, ka cenu un algu pieaugums būs dinamiskāks gan 2022., gan 2023. gadā, līdz ar to plānoti augstāki ieņēmumi no iedzīvotāju ienākuma nodokļa. Komisijas 2022. gada pavasara prognozē plānota augstāka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP: 185,7 % 2022. gadā un 180,4 % 2023. gadā. Šī atšķirība ir izskaidrojama ar atšķirībām aplēsēs par starpību starp skaidras naudas un uzkrājumu fiskālajām bilancēm, kā arī ar atšķirīgiem pieņēmumiem par neto finanšu aktīvu uzkrāšanu. Saskaņā ar Komisijas 2022. gada pavasara prognozi, potenciālās izlaides vidēja termiņa pieauguma pašreizējā aplēse ir – 0,3 % (10 gadu vidējais rādītājs). Tomēr minētā aplēse daļēji atspoguļo iepriekšējo Grieķijas piedzīvoto dziļās ekonomikas lejupslīdes periodu un tajā nav iekļauta to reformu ietekme, kas paredzētas atveseļošanas un noturības plānā un var palielināt Grieķijas potenciālo izaugsmi.

| (16) | Valdība 2022. gadā pakāpeniski atcēla lielāko daļu pasākumu, kas veikti, reaģējot uz Covid-19 krīzi, – tiek prognozēts, ka pagaidu ārkārtas pasākumu apmērs samazināsies no 7,2 % no IKP 2021. gadā līdz 1,8 % 2022. gadā. Valdības budžeta deficītu ietekmē pasākumi, kuri pieņemti, lai novērstu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, un kuri Komisijas 2022. gada pavasara prognozē lēsti 1,1 % apmērā no IKP 2022. gadā un bez fiskālās ietekmes 2023. gadā, jo tos plānots pakāpeniski izbeigt. (12) Šo ietekmi uz deficītu daļēji kompensē augstāki ieņēmumi no emisiju kvotām. Minētie pasākumi galvenokārt ietver subsīdijas enerģijas patērētājiem, sociālos pārvedumus trūcīgākajām mājsaimniecībām un transporta pakalpojumu netiešo nodokļu samazinājumu. Par minētajiem pasākumiem tika paziņots, ka tiem ir pagaidu raksturs. Pēc Grieķijas stabilitātes programmas iesniegšanas un Komisijas 2022. gada pavasara prognozes termiņa datuma valdība paziņoja par jaunu pasākumu kopumu 2022. gadam, kuru mērķis ir pievērsties enerģijas cenu kāpuma sekām. Ja enerģijas cenas saglabāsies augstas 2023. gadā, dažus no minētajiem pasākumiem varētu turpināt. Valdības budžeta deficītu ietekmē arī izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas; šīs izmaksas Komisijas 2022. gada pavasara prognozē tiek prognozētas 0,1 % apmērā no IKP 2022. gadā un 0,1 % apmērā no IKP 2023. gadā (13). |
| --- | --- |

(16)

Valdība 2022. gadā pakāpeniski atcēla lielāko daļu pasākumu, kas veikti, reaģējot uz Covid-19 krīzi, – tiek prognozēts, ka pagaidu ārkārtas pasākumu apmērs samazināsies no 7,2 % no IKP 2021. gadā līdz 1,8 % 2022. gadā. Valdības budžeta deficītu ietekmē pasākumi, kuri pieņemti, lai novērstu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, un kuri Komisijas 2022. gada pavasara prognozē lēsti 1,1 % apmērā no IKP 2022. gadā un bez fiskālās ietekmes 2023. gadā, jo tos plānots pakāpeniski izbeigt. (12) Šo ietekmi uz deficītu daļēji kompensē augstāki ieņēmumi no emisiju kvotām. Minētie pasākumi galvenokārt ietver subsīdijas enerģijas patērētājiem, sociālos pārvedumus trūcīgākajām mājsaimniecībām un transporta pakalpojumu netiešo nodokļu samazinājumu. Par minētajiem pasākumiem tika paziņots, ka tiem ir pagaidu raksturs. Pēc Grieķijas stabilitātes programmas iesniegšanas un Komisijas 2022. gada pavasara prognozes termiņa datuma valdība paziņoja par jaunu pasākumu kopumu 2022. gadam, kuru mērķis ir pievērsties enerģijas cenu kāpuma sekām. Ja enerģijas cenas saglabāsies augstas 2023. gadā, dažus no minētajiem pasākumiem varētu turpināt. Valdības budžeta deficītu ietekmē arī izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas; šīs izmaksas Komisijas 2022. gada pavasara prognozē tiek prognozētas 0,1 % apmērā no IKP 2022. gadā un 0,1 % apmērā no IKP 2023. gadā (13).

| (17) | Padome 2021. gada 18. jūnija ieteikumā ieteica Grieķijai 2022. gadā izmantot Atveseļošanas un noturības mehānismu, lai finansētu papildu investīcijas atveseļošanas atbalstam, tajā pašā laikā turpinot piesardzīgu fiskālo politiku. Turklāt tai būtu jāsaglabā valsts finansētās investīcijas. Padome arī ieteica Grieķijai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt fiskālo ilgtspēju vidējā termiņā, un vienlaikus veicināt investīcijas, lai vairotu izaugsmes potenciālu. |
| --- | --- |

(17)

Padome 2021. gada 18. jūnija ieteikumā ieteica Grieķijai 2022. gadā izmantot Atveseļošanas un noturības mehānismu, lai finansētu papildu investīcijas atveseļošanas atbalstam, tajā pašā laikā turpinot piesardzīgu fiskālo politiku. Turklāt tai būtu jāsaglabā valsts finansētās investīcijas. Padome arī ieteica Grieķijai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt fiskālo ilgtspēju vidējā termiņā, un vienlaikus veicināt investīcijas, lai vairotu izaugsmes potenciālu.

| (18) | Saskaņā ar Komisijas 2022. gada pavasara prognozi un ņemot vērā Grieķijas 2022. gada stabilitātes programmā iekļauto informāciju, 2022. gadā tiek prognozēta atbalstoša fiskālā nostāja – 3,3 % apmērā no IKP (14). Grieķija plāno saskaņā ar Padomes ieteikumu turpināt atbalstu atveseļošanai, izmantojot Atveseļošanas un noturības mehānismu, lai finansētu papildu investīcijas. Prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti palielināsies par 0,2 IKP procentpunktiem salīdzinājumā ar 2021. gadu. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2022. gadā būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,8 procentpunktiem no IKP (15). Tādējādi Grieķija plāno saglabāt valsts finansētās investīcijas, kā ieteikusi Padome. Vienlaikus tiek prognozēts, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2022. gadā būs ekspansīva ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst 2,2 procentpunktiem no IKP. Minētā ievērojamā ekspansīvā ietekme ietver papildu ietekmi (0,6 % apmērā no IKP), ko rada pasākumi ar mērķi novērst enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, kā arī izmaksas (0,1 % apmērā no IKP), kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas, un tiek prognozēts, ka arī pensiju izdevumu un sociālo pabalstu palielinājums veicinās (0,6 % apmērā no IKP) neto kārtējo izdevumu pieaugumu. Saskaņā ar Komisijas prognozi diskrecionāros pasākumus pilnībā neatsvērs kompensējoši pasākumi. |
| --- | --- |

(18)

Saskaņā ar Komisijas 2022. gada pavasara prognozi un ņemot vērā Grieķijas 2022. gada stabilitātes programmā iekļauto informāciju, 2022. gadā tiek prognozēta atbalstoša fiskālā nostāja – 3,3 % apmērā no IKP (14). Grieķija plāno saskaņā ar Padomes ieteikumu turpināt atbalstu atveseļošanai, izmantojot Atveseļošanas un noturības mehānismu, lai finansētu papildu investīcijas. Prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti palielināsies par 0,2 IKP procentpunktiem salīdzinājumā ar 2021. gadu. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2022. gadā būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,8 procentpunktiem no IKP (15). Tādējādi Grieķija plāno saglabāt valsts finansētās investīcijas, kā ieteikusi Padome. Vienlaikus tiek prognozēts, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2022. gadā būs ekspansīva ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst 2,2 procentpunktiem no IKP. Minētā ievērojamā ekspansīvā ietekme ietver papildu ietekmi (0,6 % apmērā no IKP), ko rada pasākumi ar mērķi novērst enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, kā arī izmaksas (0,1 % apmērā no IKP), kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas, un tiek prognozēts, ka arī pensiju izdevumu un sociālo pabalstu palielinājums veicinās (0,6 % apmērā no IKP) neto kārtējo izdevumu pieaugumu. Saskaņā ar Komisijas prognozi diskrecionāros pasākumus pilnībā neatsvērs kompensējoši pasākumi.

| (19) | Komisijas 2022. gada pavasara prognozē fiskālā nostāja 2023. gadā tiek prognozēta + 1,5 % apmērā no IKP, pieņemot, ka politika nemainīsies (16). Ir paredzēts, ka Grieķija 2023. gadā turpinās izmantot Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijas, lai finansētu papildu investīcijas atveseļošanas atbalstam. Tiek prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti samazināsies par 0,3 IKP procentpunktiem salīdzinājumā ar 2022. gadu, atspoguļojot jauna pārējo Savienības fondu plānošanas perioda sākumu. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2023. gadā būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,6 procentpunktiem no IKP (17). Vienlaikus plānots, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā būs bremzējoša ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst 1,7 procentpunktiem no IKP. Tas ietver ietekmi, ko rada ar enerģijas cenu pieaugumu saistīto pasākumu pakāpeniska atcelšana (1,1 % apmērā no IKP). |
| --- | --- |

(19)

Komisijas 2022. gada pavasara prognozē fiskālā nostāja 2023. gadā tiek prognozēta + 1,5 % apmērā no IKP, pieņemot, ka politika nemainīsies (16). Ir paredzēts, ka Grieķija 2023. gadā turpinās izmantot Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijas, lai finansētu papildu investīcijas atveseļošanas atbalstam. Tiek prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti samazināsies par 0,3 IKP procentpunktiem salīdzinājumā ar 2022. gadu, atspoguļojot jauna pārējo Savienības fondu plānošanas perioda sākumu. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2023. gadā būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,6 procentpunktiem no IKP (17). Vienlaikus plānots, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā būs bremzējoša ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst 1,7 procentpunktiem no IKP. Tas ietver ietekmi, ko rada ar enerģijas cenu pieaugumu saistīto pasākumu pakāpeniska atcelšana (1,1 % apmērā no IKP).

| (20) | 2022. gada stabilitātes programmā tiek prognozēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts pakāpeniski samazināsies, sasniedzot 0,4 % no IKP 2024. gadā un 0,1 % līdz 2025. gadam. Līdz ar to tiek plānots, ka vispārējās valdības budžeta deficīts saglabāsies zem 3 % no IKP visā programmas aptvertajā laikā. Minētajās prognozēs ir pieņemts, ka ekonomikas atveseļošana turpināsies, un ir ierēķināta ietekme, ko rada izaugsmi veicinošo samazinājumu darbības pagarināšana, kas attiecas uz solidaritātes piemaksu, kuru piemēro papildus iedzīvotāju ienākuma nodoklim, un uz sociālās solidaritātes maksājumiem. Saskaņā ar 2022. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP turpinās samazināties, proti, 2024. gadā saruks līdz 155,2 % un 2025. gadā samazināsies līdz 146,5 %. Saskaņā ar Komisijas analīzi parāda atmaksājamības riski vidējā termiņā šķiet augsti. |
| --- | --- |

(20)

2022. gada stabilitātes programmā tiek prognozēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts pakāpeniski samazināsies, sasniedzot 0,4 % no IKP 2024. gadā un 0,1 % līdz 2025. gadam. Līdz ar to tiek plānots, ka vispārējās valdības budžeta deficīts saglabāsies zem 3 % no IKP visā programmas aptvertajā laikā. Minētajās prognozēs ir pieņemts, ka ekonomikas atveseļošana turpināsies, un ir ierēķināta ietekme, ko rada izaugsmi veicinošo samazinājumu darbības pagarināšana, kas attiecas uz solidaritātes piemaksu, kuru piemēro papildus iedzīvotāju ienākuma nodoklim, un uz sociālās solidaritātes maksājumiem. Saskaņā ar 2022. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP turpinās samazināties, proti, 2024. gadā saruks līdz 155,2 % un 2025. gadā samazināsies līdz 146,5 %. Saskaņā ar Komisijas analīzi parāda atmaksājamības riski vidējā termiņā šķiet augsti.

| (21) | Turpinot iesākto pēc reformām, kas veiktas saskaņā ar atveseļošanas un noturības plānu, izmaiņas Grieķijas nodokļu politikas satvarā varētu palīdzēt novērst investīciju trūkumu. Proti, plašākas iepriekšēju nodokļu nolēmumu sistēmas ieviešana varētu vairot juridisko noteiktību investoriem un pastiprināt pašreizējos centienus vienkāršot nodokļu sistēmu. Turklāt, kā liecina citu dalībvalstu paraugprakse, pārskatot pašreizējo fiksētas summas gada nodokli pašnodarbinātajiem (papildus iedzīvotāju ienākuma nodoklim), varētu uzlabot pašnodarbināto personu nodokļu sloga struktūru, veicināt brīvprātīgu nodokļu saistību izpildi un atbalstīt investīcijas. Grieķija turpina veikt pasākumus, lai modernizētu savu valsts pārvaldi, taču tās kopējais sniegums joprojām ir zems, kas daļēji ir izskaidrojams ar problemātisko uzdevumu piesaistīt un saglabāt augsti kvalificētus darbiniekus. Atveseļošanas un noturības plānā ir iekļauti pasākumi, kuru mērķis ir uzlabot valsts pārvaldes efektivitāti, īpašu uzmanību pievēršot tās digitālo pakalpojumu uzlabošanai. Grieķija ne tikai īsteno savā atveseļošanas un noturības plānā iekļautos pasākumus, bet arī pakāpeniski izveido integrētu cilvēkresursu pārvaldības sistēmu ar digitālām publiskā sektora struktūru organigrammām un visu pašreizējo amata vietu darba aprakstiem. Paredzams, ka tas atvieglos resursu sadalīšanu atbilstoši apzinātajām un prioritārajām vajadzībām. Pastāvīgo ierēdņu skaits kopumā ir saglabājies stabils, jo vēl aizvien ir spēkā princips, ka par katru aizgājušo darbinieku citu pieņem vietā, taču pagaidu darbinieku skaits kopš 2018. gada ir strauji palielinājies – par gandrīz 25 %. Valsts pārvaldes aparāta palielināšanās varētu apturēt to, kas bija panākts, cenšoties Grieķijas algu izdevumus (salīdzinājumā ar IKP) tuvināt Savienības vidējam rādītājam. Ņemot vērā to, ka pagaidu amata vietām atlases process nav tik pamatīgs kā pastāvīgām amata vietām, tas ne tikai radītu fiskālo risku, bet arī varētu vājināt civildienesta ierēdņu atlases vajadzībām ieviestā jaunā atlases procesa integritāti. Pastāvīgos darbiniekus turpina pieņemt darbā pēc principa, kad par katru aizgājušo darbinieku citu pieņem vietā, turklāt kopš 2022. gada pagaidu darbinieku skaitam tiek noteikti griesti – šāds vispārējais satvars nostiprina centralizētu kontroli darbā pieņemšanā un ļaus darbinieku skaitam atgriezties pirmspandēmijas līmenī.
  Ja tiks īstenots paredzamais kopējā darbinieku skaita samazinājums, tas ļautu pielāgot atalgojuma līmeni noteiktām amata vietām un struktūrām, kuras tiek uzskatītas par kritiski svarīgām un kurās valsts pārvalde saskaras ar grūtībām piesaistīt un saglabāt kvalificētus darbiniekus. Tā rezultātā darba apraksts varētu tikt sasaistīts ar papildatalgojuma sistēmu vai tiktu izveidota īpaša atalgojuma sistēma konkrētām publiskā sektora struktūrām (piemēram, tirgus regulatoriem), jo šāda sistēmiska pieeja neapdraudētu vienoto atalgojuma sistēmu un atbilstu piesardzīgai fiskālajai politikai. Visbeidzot, lai gan atveseļošanas un noturības plānā ir iekļauti pasākumi aktīvas darba tirgus politikas stiprināšanai, joprojām varētu darīt vairāk, lai palielinātu jauniešu un sieviešu nodarbināmību, un atbalstīt iekļaujošu darba tirgu, kurā ir vairāk un labākas darbvietas. |
| --- | --- |

(21)

Turpinot iesākto pēc reformām, kas veiktas saskaņā ar atveseļošanas un noturības plānu, izmaiņas Grieķijas nodokļu politikas satvarā varētu palīdzēt novērst investīciju trūkumu. Proti, plašākas iepriekšēju nodokļu nolēmumu sistēmas ieviešana varētu vairot juridisko noteiktību investoriem un pastiprināt pašreizējos centienus vienkāršot nodokļu sistēmu. Turklāt, kā liecina citu dalībvalstu paraugprakse, pārskatot pašreizējo fiksētas summas gada nodokli pašnodarbinātajiem (papildus iedzīvotāju ienākuma nodoklim), varētu uzlabot pašnodarbināto personu nodokļu sloga struktūru, veicināt brīvprātīgu nodokļu saistību izpildi un atbalstīt investīcijas. Grieķija turpina veikt pasākumus, lai modernizētu savu valsts pārvaldi, taču tās kopējais sniegums joprojām ir zems, kas daļēji ir izskaidrojams ar problemātisko uzdevumu piesaistīt un saglabāt augsti kvalificētus darbiniekus. Atveseļošanas un noturības plānā ir iekļauti pasākumi, kuru mērķis ir uzlabot valsts pārvaldes efektivitāti, īpašu uzmanību pievēršot tās digitālo pakalpojumu uzlabošanai. Grieķija ne tikai īsteno savā atveseļošanas un noturības plānā iekļautos pasākumus, bet arī pakāpeniski izveido integrētu cilvēkresursu pārvaldības sistēmu ar digitālām publiskā sektora struktūru organigrammām un visu pašreizējo amata vietu darba aprakstiem. Paredzams, ka tas atvieglos resursu sadalīšanu atbilstoši apzinātajām un prioritārajām vajadzībām. Pastāvīgo ierēdņu skaits kopumā ir saglabājies stabils, jo vēl aizvien ir spēkā princips, ka par katru aizgājušo darbinieku citu pieņem vietā, taču pagaidu darbinieku skaits kopš 2018. gada ir strauji palielinājies – par gandrīz 25 %. Valsts pārvaldes aparāta palielināšanās varētu apturēt to, kas bija panākts, cenšoties Grieķijas algu izdevumus (salīdzinājumā ar IKP) tuvināt Savienības vidējam rādītājam. Ņemot vērā to, ka pagaidu amata vietām atlases process nav tik pamatīgs kā pastāvīgām amata vietām, tas ne tikai radītu fiskālo risku, bet arī varētu vājināt civildienesta ierēdņu atlases vajadzībām ieviestā jaunā atlases procesa integritāti. Pastāvīgos darbiniekus turpina pieņemt darbā pēc principa, kad par katru aizgājušo darbinieku citu pieņem vietā, turklāt kopš 2022. gada pagaidu darbinieku skaitam tiek noteikti griesti – šāds vispārējais satvars nostiprina centralizētu kontroli darbā pieņemšanā un ļaus darbinieku skaitam atgriezties pirmspandēmijas līmenī.

Ja tiks īstenots paredzamais kopējā darbinieku skaita samazinājums, tas ļautu pielāgot atalgojuma līmeni noteiktām amata vietām un struktūrām, kuras tiek uzskatītas par kritiski svarīgām un kurās valsts pārvalde saskaras ar grūtībām piesaistīt un saglabāt kvalificētus darbiniekus. Tā rezultātā darba apraksts varētu tikt sasaistīts ar papildatalgojuma sistēmu vai tiktu izveidota īpaša atalgojuma sistēma konkrētām publiskā sektora struktūrām (piemēram, tirgus regulatoriem), jo šāda sistēmiska pieeja neapdraudētu vienoto atalgojuma sistēmu un atbilstu piesardzīgai fiskālajai politikai. Visbeidzot, lai gan atveseļošanas un noturības plānā ir iekļauti pasākumi aktīvas darba tirgus politikas stiprināšanai, joprojām varētu darīt vairāk, lai palielinātu jauniešu un sieviešu nodarbināmību, un atbalstīt iekļaujošu darba tirgu, kurā ir vairāk un labākas darbvietas.

| (22) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktu un minētās regulas V pielikuma 2.2. kritēriju atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums, ko paredzēts īstenot ar indikatīvu grafiku īstenošanai, kas jāpabeidz līdz 2026. gada 31. augustam. Tās palīdzēs atrisināt visas ekonomiskās un sociālās problēmas vai ievērojamu to ekonomisko un sociālo problēmu daļu, kuras Padome bija minējusi Grieķijai 2019. un 2020. gada Eiropas pusgadā adresētajos ieteikumos, kā arī attiecīgā gadījumā Grieķijai līdz atveseļošanas un noturības plāna pieņemšanai adresētajos ieteikumos. Minētie ieteikumi jo īpaši attiecas uz publisko finanšu kvalitāti un ilgtspēju; veselības aprūpes sistēmas pieejamību un noturību; aktīvu darba tirgus politiku; politiku, kas atbalsta publiskās investīcijas izglītībā, prasmēs un nodarbināmībā; pētniecību un izstrādi; drošu, viedu, ilgtspējīgu un noturīgu transportu un loģistiku; tīru un efektīvu enerģijas ražošanu un izmantošanu, tostarp atjaunīgās enerģijas un starpsavienojumu projektus; vides infrastruktūru; pilsētteritoriju atjaunošanu un valsts pārvaldes un uzņēmumu digitālo pārkārtošanos. Atveseļošanas un noturības plānā ir iekļauts arī ievērojams skaits pasākumu, ar kuriem risina problēmas attiecībā uz fiskālo struktūrpolitiku, sociālo labklājību, finanšu stabilitāti, darba tirgu un produktu tirgiem un valsts pārvaldes modernizāciju un ar kuriem paplašina un papildina pēcprogrammas saistības un seko līdzi to izpildei. Atveseļošanas un noturības plānā ir ietverti arī pasākumi konkurētspējas uzlabošanai un privāto investīciju veicināšanai, uzlabojot uzņēmējdarbības vidi un vienkāršojot tiesisko regulējumu. Minētās reformas papildina aizdevumu mehānisms, kas paredzēts, lai stimulētu privātās investīcijas transformējošās ekonomikas nozarēs, tostarp zaļās un digitālās pārkārtošanās jomā. |
| --- | --- |

(22)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktu un minētās regulas V pielikuma 2.2. kritēriju atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums, ko paredzēts īstenot ar indikatīvu grafiku īstenošanai, kas jāpabeidz līdz 2026. gada 31. augustam. Tās palīdzēs atrisināt visas ekonomiskās un sociālās problēmas vai ievērojamu to ekonomisko un sociālo problēmu daļu, kuras Padome bija minējusi Grieķijai 2019. un 2020. gada Eiropas pusgadā adresētajos ieteikumos, kā arī attiecīgā gadījumā Grieķijai līdz atveseļošanas un noturības plāna pieņemšanai adresētajos ieteikumos. Minētie ieteikumi jo īpaši attiecas uz publisko finanšu kvalitāti un ilgtspēju; veselības aprūpes sistēmas pieejamību un noturību; aktīvu darba tirgus politiku; politiku, kas atbalsta publiskās investīcijas izglītībā, prasmēs un nodarbināmībā; pētniecību un izstrādi; drošu, viedu, ilgtspējīgu un noturīgu transportu un loģistiku; tīru un efektīvu enerģijas ražošanu un izmantošanu, tostarp atjaunīgās enerģijas un starpsavienojumu projektus; vides infrastruktūru; pilsētteritoriju atjaunošanu un valsts pārvaldes un uzņēmumu digitālo pārkārtošanos. Atveseļošanas un noturības plānā ir iekļauts arī ievērojams skaits pasākumu, ar kuriem risina problēmas attiecībā uz fiskālo struktūrpolitiku, sociālo labklājību, finanšu stabilitāti, darba tirgu un produktu tirgiem un valsts pārvaldes modernizāciju un ar kuriem paplašina un papildina pēcprogrammas saistības un seko līdzi to izpildei. Atveseļošanas un noturības plānā ir ietverti arī pasākumi konkurētspējas uzlabošanai un privāto investīciju veicināšanai, uzlabojot uzņēmējdarbības vidi un vienkāršojot tiesisko regulējumu. Minētās reformas papildina aizdevumu mehānisms, kas paredzēts, lai stimulētu privātās investīcijas transformējošās ekonomikas nozarēs, tostarp zaļās un digitālās pārkārtošanās jomā.

| (23) | Paredzams, ka Grieķijas atveseļošanas un noturības plāna īstenošana sekmēs turpmāku progresu zaļās un digitālās pārkārtošanās jomā. Klimata mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi Grieķijā atbilst 37,5 % no atveseļošanas un noturības plāna kopējā piešķīruma, savukārt digitālo mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi – 23,3 % no atveseļošanas un noturības plāna kopējā piešķīruma. Atveseļošanas un noturības plāna pilnīga īstenošana atbilstoši attiecīgajiem atskaites punktiem un mērķrādītājiem palīdzēs Grieķijai ātri atgūties no Covid-19 krīzes radītajām sekām, vienlaikus stiprinot noturību. Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citu, ārpus atveseļošanas un noturības plāna tvēruma esošu ekonomikas un nodarbinātības politiku sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politiku programmu kopumā, joprojām ir svarīgi sistemātiski iesaistīt sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas. |
| --- | --- |

(23)

Paredzams, ka Grieķijas atveseļošanas un noturības plāna īstenošana sekmēs turpmāku progresu zaļās un digitālās pārkārtošanās jomā. Klimata mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi Grieķijā atbilst 37,5 % no atveseļošanas un noturības plāna kopējā piešķīruma, savukārt digitālo mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi – 23,3 % no atveseļošanas un noturības plāna kopējā piešķīruma. Atveseļošanas un noturības plāna pilnīga īstenošana atbilstoši attiecīgajiem atskaites punktiem un mērķrādītājiem palīdzēs Grieķijai ātri atgūties no Covid-19 krīzes radītajām sekām, vienlaikus stiprinot noturību. Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citu, ārpus atveseļošanas un noturības plāna tvēruma esošu ekonomikas un nodarbinātības politiku sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politiku programmu kopumā, joprojām ir svarīgi sistemātiski iesaistīt sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas.

| (24) | Grieķijas atveseļošanas un noturības plānā ir izklāstīts visaptverošs pārvaldības satvars investīciju un reformu pasākumu koordinēšanai, īstenošanai un uzraudzībai. Tomēr atveseļošanas un noturības plāna faktiskā īstenošana, kura būs cieši jāuzrauga, lielā mērā būs atkarīga no īstenošanas struktūru administratīvās un īstenošanas spējas. Paredzams, ka reģionālo un vietējo pārvaldes iestāžu, tai skaitā pašvaldības uzņēmumu, tehniskie dienesti sekmēs vairāku komponentu īstenošanu, taču to administratīvās spējas, īpaši mazākajās pašvaldībās, parasti ir ierobežotas, tāpēc būtu svarīgi vajadzības gadījumā darīt pieejamu papildu atbalstu centrālajā līmenī. Lai atveseļošanas un noturības plāns tiktu īstenots raiti, izšķiroša nozīme būs stingru laika grafiku ievērošanai, ātrai reakcijai uz aizķeri un risinājumu rašanai. Var būt lietderīgi izveidot augsta līmeņa starpministriju darba grupu, lai novērstu aizķeri. Visbeidzot, vispārējās koordinācijas jomā būtiska loma būs Atveseļošanas un noturības mehānisma aģentūrai, kura ietilpst Finanšu ministrijā un kurai paredzēts piešķirt pietiekamus resursus, turklāt ir būtiski, lai Atveseļošanas un noturības mehānisma aģentūra cieši sadarbotos ar Koordinācijas ģenerālsekretariātu, kas ir atbildīgs par reformu pasākumu koordinēšanu. |
| --- | --- |

(24)

Grieķijas atveseļošanas un noturības plānā ir izklāstīts visaptverošs pārvaldības satvars investīciju un reformu pasākumu koordinēšanai, īstenošanai un uzraudzībai. Tomēr atveseļošanas un noturības plāna faktiskā īstenošana, kura būs cieši jāuzrauga, lielā mērā būs atkarīga no īstenošanas struktūru administratīvās un īstenošanas spējas. Paredzams, ka reģionālo un vietējo pārvaldes iestāžu, tai skaitā pašvaldības uzņēmumu, tehniskie dienesti sekmēs vairāku komponentu īstenošanu, taču to administratīvās spējas, īpaši mazākajās pašvaldībās, parasti ir ierobežotas, tāpēc būtu svarīgi vajadzības gadījumā darīt pieejamu papildu atbalstu centrālajā līmenī. Lai atveseļošanas un noturības plāns tiktu īstenots raiti, izšķiroša nozīme būs stingru laika grafiku ievērošanai, ātrai reakcijai uz aizķeri un risinājumu rašanai. Var būt lietderīgi izveidot augsta līmeņa starpministriju darba grupu, lai novērstu aizķeri. Visbeidzot, vispārējās koordinācijas jomā būtiska loma būs Atveseļošanas un noturības mehānisma aģentūrai, kura ietilpst Finanšu ministrijā un kurai paredzēts piešķirt pietiekamus resursus, turklāt ir būtiski, lai Atveseļošanas un noturības mehānisma aģentūra cieši sadarbotos ar Koordinācijas ģenerālsekretariātu, kas ir atbildīgs par reformu pasākumu koordinēšanu.

| (25) | Komisija 2021. gada 29. jūlijā apstiprināja Grieķijas partnerattiecību nolīgumu, kas paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/1060 (18). Grieķija 2021. gada oktobrī un novembrī iesniedza Komisijai 21 kohēzijas politikas programmu. Saskaņā ar Regulu (ES) 2021/1060 Grieķija ir ņēmusi vērā attiecīgos tai adresētos ieteikumus 2021.–2027. gada kohēzijas politikas fondu plānošanā. Tas ir priekšnoteikums no kohēzijas politikas fondiem paredzētā finansiālā atbalsta efektivitātes uzlabošanai un tā pievienotās vērtības maksimalizēšanai un vienlaikus veicina koordināciju, savstarpējo papildināmību un saskaņotību starp minētajiem kohēzijas politikas fondiem un citiem Savienības instrumentiem un fondiem. Atveseļošanas un noturības mehānisma un kohēzijas politikas programmu sekmīga īstenošana ir atkarīga arī no to šķēršļu novēršanas, kas kavē investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās un sabalansētas teritoriālās attīstības atbalstam. |
| --- | --- |

(25)

Komisija 2021. gada 29. jūlijā apstiprināja Grieķijas partnerattiecību nolīgumu, kas paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/1060 (18). Grieķija 2021. gada oktobrī un novembrī iesniedza Komisijai 21 kohēzijas politikas programmu. Saskaņā ar Regulu (ES) 2021/1060 Grieķija ir ņēmusi vērā attiecīgos tai adresētos ieteikumus 2021.–2027. gada kohēzijas politikas fondu plānošanā. Tas ir priekšnoteikums no kohēzijas politikas fondiem paredzētā finansiālā atbalsta efektivitātes uzlabošanai un tā pievienotās vērtības maksimalizēšanai un vienlaikus veicina koordināciju, savstarpējo papildināmību un saskaņotību starp minētajiem kohēzijas politikas fondiem un citiem Savienības instrumentiem un fondiem. Atveseļošanas un noturības mehānisma un kohēzijas politikas programmu sekmīga īstenošana ir atkarīga arī no to šķēršļu novēršanas, kas kavē investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās un sabalansētas teritoriālās attīstības atbalstam.

| (26) | Pēc tam, kad Grieķija 2018. gadā sekmīgi pabeidza Eiropas Stabilitātes mehānisma finansiālās palīdzības programmu, valstij ir tikusi piemērota pastiprināta uzraudzība saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 472/2013 (19). Pastiprinātās uzraudzības gaitā tika novērots, kā tiek īstenotas konkrētas saistības, ko Grieķija 2018. gada 22. jūnijā uzņēmās Eurogrupā, lai pabeigtu galvenās saskaņā ar programmu sāktās strukturālās reformas. Ja minētās saistības tiek īstenotas saskaņotajos termiņos līdz 2022. gada vidum, uz tā pamata tiek atvieglots parāds, – līdz ar to attiecībā uz Grieķiju ir sācies minētās vienošanās pēdējais gads. Kā ziņots 14. pastiprinātās uzraudzības ziņojumā, kas publicēts 2022. gada 23. maijā, neraugoties uz pandēmijas sarežģītajiem apstākļiem un pēdējā laikā Krievijas militārās agresijas pret Ukrainu ekonomisko ietekmi, Grieķija ir efektīvi īstenojusi lielāko daļu politisko saistību, kas ir uzlabojušas Grieķijas ekonomikas noturību un nostiprinājušas tās finanšu stabilitāti. Tomēr daži elementi vēl nav pilnībā pabeigti. Tas jo īpaši attiecas uz valsts kadastra sistēmas pabeigšanu, kas vēl vairāk uzlabotu Grieķijas uzņēmējdarbības vidi. Pēdējos gados ir panākts ievērojams progress, un paredzams, ka visas kadastra sistēmas ieviešana tiks pabeigta līdz 2022. gada decembrim. Kadastra sistēmas izveide tiek atbalstīta no Savienības struktūrfondiem. Nesenākā pagātnē Atveseļošanas un noturības mehānismā tika paredzēts atbalsts īpašumtiesību reģistrācijas un aktu digitalizācijai. Saistībā ar kadastra projektu Grieķijai ir jāpabeidz kadastrālā kartēšana, jāsāk kadastra aģentūras darbs un jāapstiprina meža kartes, kas aptver visu valsti. |
| --- | --- |

(26)

Pēc tam, kad Grieķija 2018. gadā sekmīgi pabeidza Eiropas Stabilitātes mehānisma finansiālās palīdzības programmu, valstij ir tikusi piemērota pastiprināta uzraudzība saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 472/2013 (19). Pastiprinātās uzraudzības gaitā tika novērots, kā tiek īstenotas konkrētas saistības, ko Grieķija 2018. gada 22. jūnijā uzņēmās Eurogrupā, lai pabeigtu galvenās saskaņā ar programmu sāktās strukturālās reformas. Ja minētās saistības tiek īstenotas saskaņotajos termiņos līdz 2022. gada vidum, uz tā pamata tiek atvieglots parāds, – līdz ar to attiecībā uz Grieķiju ir sācies minētās vienošanās pēdējais gads. Kā ziņots 14. pastiprinātās uzraudzības ziņojumā, kas publicēts 2022. gada 23. maijā, neraugoties uz pandēmijas sarežģītajiem apstākļiem un pēdējā laikā Krievijas militārās agresijas pret Ukrainu ekonomisko ietekmi, Grieķija ir efektīvi īstenojusi lielāko daļu politisko saistību, kas ir uzlabojušas Grieķijas ekonomikas noturību un nostiprinājušas tās finanšu stabilitāti. Tomēr daži elementi vēl nav pilnībā pabeigti. Tas jo īpaši attiecas uz valsts kadastra sistēmas pabeigšanu, kas vēl vairāk uzlabotu Grieķijas uzņēmējdarbības vidi. Pēdējos gados ir panākts ievērojams progress, un paredzams, ka visas kadastra sistēmas ieviešana tiks pabeigta līdz 2022. gada decembrim. Kadastra sistēmas izveide tiek atbalstīta no Savienības struktūrfondiem. Nesenākā pagātnē Atveseļošanas un noturības mehānismā tika paredzēts atbalsts īpašumtiesību reģistrācijas un aktu digitalizācijai. Saistībā ar kadastra projektu Grieķijai ir jāpabeidz kadastrālā kartēšana, jāsāk kadastra aģentūras darbs un jāapstiprina meža kartes, kas aptver visu valsti.

| (27) | Papildus ekonomiskajiem un sociālajiem problēmjautājumiem, kuru risināšana paredzēta atveseļošanas un noturības plānā, Grieķijā ir vairāki papildu problēmjautājumi, kas saistīti ar veselības aprūpi. Pacientu personīgie maksājumi Grieķijā joprojām ir lieli un veido vairāk nekā trešdaļu no kopējiem veselības aprūpes izdevumiem (35 %) (20). Tie lielā mērā ir saistīti ar līdzmaksājumiem par zālēm un tiešajiem maksājumiem par pakalpojumiem, kas neietilpst valsts segto pakalpojumu paketē. Tas savukārt ir saistīts ar vēl aizvien salīdzinoši lielajiem (salīdzinājumā ar Savienības vidējo rādītāju) publiskajiem izdevumiem par zālēm un salīdzinoši zemajiem (salīdzinājumā ar Savienības vidējo rādītāju) izdevumiem par terapeitisko aprūpi, īpaši ambulatorajiem pacientiem. Labi funkcionējoša primārās veselības aprūpes sistēma, kura aptver visus iedzīvotājus un kurā ģimenes ārsti izsniedz nosūtījumus pie speciālistiem, var palielināt efektivitāti un piekļuvi veselības aprūpes precēm un pakalpojumiem. Lai veselības aprūpes sistēma labi darbotos, ir ļoti svarīgi pilnībā īstenot grozījumus, kuri attiecas uz primārās veselības aprūpes sistēmu un kurus paredzēts pieņemt pastiprinātās uzraudzības kontekstā. Pirms šīs reformas ir bijuši vēl citi mēģinājumi izveidot visaptverošu primārās veselības aprūpes sistēmu, tomēr tie saskārās ar problēmām īstenošanā. Tālab, lai iedzīvotājiem nodrošinātu pienācīgu un vienlīdzīgu piekļuvi veselības aprūpei, izšķiroša nozīme būs ģimenes ārstu skaita palielināšanai, kas ļautu panākt iedzīvotāju pilnīgu aptvērumu, kā arī visu iedzīvotāju reģistrēšanai. |
| --- | --- |

(27)

Papildus ekonomiskajiem un sociālajiem problēmjautājumiem, kuru risināšana paredzēta atveseļošanas un noturības plānā, Grieķijā ir vairāki papildu problēmjautājumi, kas saistīti ar veselības aprūpi. Pacientu personīgie maksājumi Grieķijā joprojām ir lieli un veido vairāk nekā trešdaļu no kopējiem veselības aprūpes izdevumiem (35 %) (20). Tie lielā mērā ir saistīti ar līdzmaksājumiem par zālēm un tiešajiem maksājumiem par pakalpojumiem, kas neietilpst valsts segto pakalpojumu paketē. Tas savukārt ir saistīts ar vēl aizvien salīdzinoši lielajiem (salīdzinājumā ar Savienības vidējo rādītāju) publiskajiem izdevumiem par zālēm un salīdzinoši zemajiem (salīdzinājumā ar Savienības vidējo rādītāju) izdevumiem par terapeitisko aprūpi, īpaši ambulatorajiem pacientiem. Labi funkcionējoša primārās veselības aprūpes sistēma, kura aptver visus iedzīvotājus un kurā ģimenes ārsti izsniedz nosūtījumus pie speciālistiem, var palielināt efektivitāti un piekļuvi veselības aprūpes precēm un pakalpojumiem. Lai veselības aprūpes sistēma labi darbotos, ir ļoti svarīgi pilnībā īstenot grozījumus, kuri attiecas uz primārās veselības aprūpes sistēmu un kurus paredzēts pieņemt pastiprinātās uzraudzības kontekstā. Pirms šīs reformas ir bijuši vēl citi mēģinājumi izveidot visaptverošu primārās veselības aprūpes sistēmu, tomēr tie saskārās ar problēmām īstenošanā. Tālab, lai iedzīvotājiem nodrošinātu pienācīgu un vienlīdzīgu piekļuvi veselības aprūpei, izšķiroša nozīme būs ģimenes ārstu skaita palielināšanai, kas ļautu panākt iedzīvotāju pilnīgu aptvērumu, kā arī visu iedzīvotāju reģistrēšanai.

| (28) | Pamatojoties uz Savienības valstu vai to valdību vadītāju pilnvarojumu, kas formulēts Versaļas deklarācijā, ir sagatavots Komisijas priekšlikums REPowerEU plānam, kura mērķis ir pēc iespējas drīz izbeigt Savienības atkarību no fosilo degvielu importa no Krievijas. Tālab Komisija plāno dialogā ar dalībvalstīm apzināt piemērotākos projektus, investīcijas un reformas valstu, reģionālā un Savienības līmenī. Šo pasākumu mērķis ir samazināt vispārējo atkarību no fosilajām degvielām un pārorientēt fosilo degvielu importu prom no Krievijas. |
| --- | --- |

(28)

Pamatojoties uz Savienības valstu vai to valdību vadītāju pilnvarojumu, kas formulēts Versaļas deklarācijā, ir sagatavots Komisijas priekšlikums REPowerEU plānam, kura mērķis ir pēc iespējas drīz izbeigt Savienības atkarību no fosilo degvielu importa no Krievijas. Tālab Komisija plāno dialogā ar dalībvalstīm apzināt piemērotākos projektus, investīcijas un reformas valstu, reģionālā un Savienības līmenī. Šo pasākumu mērķis ir samazināt vispārējo atkarību no fosilajām degvielām un pārorientēt fosilo degvielu importu prom no Krievijas.

| (29) | Saskaņā ar 2020. gada datiem naftas un gāzes īpatsvars Grieķijas energoresursu struktūrā atbilst attiecīgi 50 % un 24 %. Grieķijas atkarība no Krievijas naftas (21) un gāzes importa ir nedaudz zemāka par Savienības vidējo rādītāju, kas ir 26 % jēlnaftai un 39 % gāzei, – šīs valsts rādītāji ir attiecīgi 18 % un 44 % (22). 87 % no Grieķijas ogļu importa nāk no Krievijas, bet iekšzemē tā iegūst daudz lignīta. Lai samazinātu atkarību no Krievijas gāzes un dažādotu savu energoresursu struktūru, virzoties tālāk no fosilajām degvielām, kā arī izpildītu savu apņemšanos līdz 2028. gadam pakāpeniski izbeigt elektroenerģijas ražošanu no lignīta, Grieķija varētu turpmāk veikt vairākus pasākumus, kas papildina un pārsniedz valsts atveseļošanas un noturības plānā iekļautās investīcijas un reformas. Grieķija varētu straujāk izvērst atjaunīgo energoresursu ieviešanu un paātrināt organizētas tirgus platformas izveidi, kas veicinātu divpusēju līgumu slēgšanu par atjaunīgo energoresursu enerģijas iepirkšanu. Apstiprinot Grieķijas atveseļošanas un noturības plānā iekļautās reformas, tiks samazināti šķēršļi investīcijām atjaunīgo energoresursu jomā. Grieķijai ir iespēja sākt attīstīt ūdeņraža infrastruktūru, jo īpaši Grieķijas ostās, lai atvieglotu ūdeņraža transportēšanu. Varētu paātrināt un paplašināt tīkla operatoru plānotās investīcijas infrastruktūrā, īpaši attiecībā uz apakšstaciju izveidi. Turklāt varētu samazināt vidējo laiku, kas tīkla operatoriem vajadzīgs, lai izskatītu un pabeigtu jaunu atjaunīgās enerģijas iekārtu pieslēguma noteikumus. Izveidojot papildu elektroenerģijas starpsavienojumus ar kaimiņvalstīm, būtu iespējams tīklā integrēt vairāk atjaunīgo energoresursu enerģijas. Grieķijai ir jāpaātrina gāzes maršrutu dažādošana, ātri pabeidzot iesāktos investīciju projektus, kas jau ir krietni pavirzījušies uz priekšu.
  Tiek ieteikts investīcijas jaunā gāzes infrastruktūrā un tīklos pēc iespējas veikt tā, lai nodrošinātu atbilstību nākotnes prasībām, sekmējot ilgtermiņa ilgtspēju, ko nākotnē nodrošinātu pārprofilēšana uz ilgtspējīgām degvielām. Grieķija varētu arī palielināt pašreizējo energotaupības pasākumu darbības jomu un vērienu un samazināt augsto enerģētiskās nabadzības līmeni (17,1 % 2020. gadā), tostarp attiecīgā gadījumā izmantojot kohēzijas politikas līdzekļus, lai, piemēram, atjaunotu ēku fondu. Esošos tirgus šķēršļus, kas ierobežo renovācijas tvērumu konkrētos segmentos, varētu mazināt ar mērķtiecīgiem likumdošanas un finanšu stimuliem. Lai Grieķija atbilstu “Gatavi mērķrādītājam 55 %” mērķiem, būs vēl vairāk jāpalielina ieceru vērienīgums attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu un atjaunīgo energoresursu un energoefektivitātes rādītāju paaugstināšanu. Turklāt pārvadājumu nozarē, kas joprojām ir ļoti atkarīga no naftas, ir jāpaātrina dekarbonizācija, veicinot ilgtspējīgu mobilitāti, tostarp sabiedriskā transporta un dzelzceļa projektus. |
| --- | --- |

(29)

Saskaņā ar 2020. gada datiem naftas un gāzes īpatsvars Grieķijas energoresursu struktūrā atbilst attiecīgi 50 % un 24 %. Grieķijas atkarība no Krievijas naftas (21) un gāzes importa ir nedaudz zemāka par Savienības vidējo rādītāju, kas ir 26 % jēlnaftai un 39 % gāzei, – šīs valsts rādītāji ir attiecīgi 18 % un 44 % (22). 87 % no Grieķijas ogļu importa nāk no Krievijas, bet iekšzemē tā iegūst daudz lignīta. Lai samazinātu atkarību no Krievijas gāzes un dažādotu savu energoresursu struktūru, virzoties tālāk no fosilajām degvielām, kā arī izpildītu savu apņemšanos līdz 2028. gadam pakāpeniski izbeigt elektroenerģijas ražošanu no lignīta, Grieķija varētu turpmāk veikt vairākus pasākumus, kas papildina un pārsniedz valsts atveseļošanas un noturības plānā iekļautās investīcijas un reformas. Grieķija varētu straujāk izvērst atjaunīgo energoresursu ieviešanu un paātrināt organizētas tirgus platformas izveidi, kas veicinātu divpusēju līgumu slēgšanu par atjaunīgo energoresursu enerģijas iepirkšanu. Apstiprinot Grieķijas atveseļošanas un noturības plānā iekļautās reformas, tiks samazināti šķēršļi investīcijām atjaunīgo energoresursu jomā. Grieķijai ir iespēja sākt attīstīt ūdeņraža infrastruktūru, jo īpaši Grieķijas ostās, lai atvieglotu ūdeņraža transportēšanu. Varētu paātrināt un paplašināt tīkla operatoru plānotās investīcijas infrastruktūrā, īpaši attiecībā uz apakšstaciju izveidi. Turklāt varētu samazināt vidējo laiku, kas tīkla operatoriem vajadzīgs, lai izskatītu un pabeigtu jaunu atjaunīgās enerģijas iekārtu pieslēguma noteikumus. Izveidojot papildu elektroenerģijas starpsavienojumus ar kaimiņvalstīm, būtu iespējams tīklā integrēt vairāk atjaunīgo energoresursu enerģijas. Grieķijai ir jāpaātrina gāzes maršrutu dažādošana, ātri pabeidzot iesāktos investīciju projektus, kas jau ir krietni pavirzījušies uz priekšu.

Tiek ieteikts investīcijas jaunā gāzes infrastruktūrā un tīklos pēc iespējas veikt tā, lai nodrošinātu atbilstību nākotnes prasībām, sekmējot ilgtermiņa ilgtspēju, ko nākotnē nodrošinātu pārprofilēšana uz ilgtspējīgām degvielām. Grieķija varētu arī palielināt pašreizējo energotaupības pasākumu darbības jomu un vērienu un samazināt augsto enerģētiskās nabadzības līmeni (17,1 % 2020. gadā), tostarp attiecīgā gadījumā izmantojot kohēzijas politikas līdzekļus, lai, piemēram, atjaunotu ēku fondu. Esošos tirgus šķēršļus, kas ierobežo renovācijas tvērumu konkrētos segmentos, varētu mazināt ar mērķtiecīgiem likumdošanas un finanšu stimuliem. Lai Grieķija atbilstu “Gatavi mērķrādītājam 55 %” mērķiem, būs vēl vairāk jāpalielina ieceru vērienīgums attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu un atjaunīgo energoresursu un energoefektivitātes rādītāju paaugstināšanu. Turklāt pārvadājumu nozarē, kas joprojām ir ļoti atkarīga no naftas, ir jāpaātrina dekarbonizācija, veicinot ilgtspējīgu mobilitāti, tostarp sabiedriskā transporta un dzelzceļa projektus.

| (30) | Paātrināta pārkārtošanās uz klimatneitralitāti un atteikšanās no fosilajām degvielām vairākās nozarēs radīs ievērojamas pārstrukturēšanas izmaksas, taču, lai mazinātu pārkārtošanās sociālekonomisko ietekmi vissmagāk skartajos reģionos, Grieķija var kohēzijas politikas ietvaros izmantot Taisnīgas pārkārtošanās mehānismu. Turklāt, lai uzlabotu nodarbinātības iespējas un stiprinātu sociālo kohēziju, Grieķija var izmantot Eiropas Sociālo fondu Plus, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1057 (23). |
| --- | --- |

(30)

Paātrināta pārkārtošanās uz klimatneitralitāti un atteikšanās no fosilajām degvielām vairākās nozarēs radīs ievērojamas pārstrukturēšanas izmaksas, taču, lai mazinātu pārkārtošanās sociālekonomisko ietekmi vissmagāk skartajos reģionos, Grieķija var kohēzijas politikas ietvaros izmantot Taisnīgas pārkārtošanās mehānismu. Turklāt, lai uzlabotu nodarbinātības iespējas un stiprinātu sociālo kohēziju, Grieķija var izmantot Eiropas Sociālo fondu Plus, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1057 (23).

| (31) | Padome ir izskatījusi 2022. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas veikto novērtējumu, un tās atzinums (24) ir atspoguļots 1. ieteikumā. |
| --- | --- |

(31)

Padome ir izskatījusi 2022. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas veikto novērtējumu, un tās atzinums (24) ir atspoguļots 1. ieteikumā.

| (32) | Ņemot vērā ciešās savstarpējās saiknes starp eurozonas dalībvalstu tautsaimniecībām un to kolektīvo devumu ekonomiskās un monetārās savienības darbībā, Padome eurozonas dalībvalstīm ieteica rīkoties, tostarp izmantojot atveseļošanas un noturības plānus, lai īstenotu 2022. gada ieteikumā par eurozonu izklāstītos ieteikumus. Attiecībā uz Grieķiju tas ir jo īpaši atspoguļots 1. un 2. ieteikumā. |
| --- | --- |

(32)

Ņemot vērā ciešās savstarpējās saiknes starp eurozonas dalībvalstu tautsaimniecībām un to kolektīvo devumu ekonomiskās un monetārās savienības darbībā, Padome eurozonas dalībvalstīm ieteica rīkoties, tostarp izmantojot atveseļošanas un noturības plānus, lai īstenotu 2022. gada ieteikumā par eurozonu izklāstītos ieteikumus. Attiecībā uz Grieķiju tas ir jo īpaši atspoguļots 1. un 2. ieteikumā.

| (33) | Padome ir izskatījusi 2022. gada valsts reformu programmu un 2022. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas sagatavoto padziļināto pārskatu un šo novērtējumu. Padomes ieteikumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu ir atspoguļoti 1., 2. un 4. ieteikumā. 1. un 2. ieteikums arī palīdz īstenot eurozonai adresētos 2022. gada ieteikumus, jo īpaši tajos sniegto 1.,2. un 4. ieteikumu. 1. un 2. ieteikumā minētā fiskālā politika cita starpā palīdz novērst nelīdzsvarotību, kas saistīta ar lielo valsts sektora parādu un nepilnīgu ārējo līdzsvarošanu, vienlaikus arī palīdzot risināt augstā bezdarba un zemās potenciālās izaugsmes problēmu. 4. ieteikumā minētā politika cita starpā palīdz novērst neaizsargātību, kas ilgtermiņā saistīta ar lielu ārējo parādu, |
| --- | --- |

(33)

Padome ir izskatījusi 2022. gada valsts reformu programmu un 2022. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas sagatavoto padziļināto pārskatu un šo novērtējumu. Padomes ieteikumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu ir atspoguļoti 1., 2. un 4. ieteikumā. 1. un 2. ieteikums arī palīdz īstenot eurozonai adresētos 2022. gada ieteikumus, jo īpaši tajos sniegto 1.,2. un 4. ieteikumu. 1. un 2. ieteikumā minētā fiskālā politika cita starpā palīdz novērst nelīdzsvarotību, kas saistīta ar lielo valsts sektora parādu un nepilnīgu ārējo līdzsvarošanu, vienlaikus arī palīdzot risināt augstā bezdarba un zemās potenciālās izaugsmes problēmu. 4. ieteikumā minētā politika cita starpā palīdz novērst neaizsargātību, kas ilgtermiņā saistīta ar lielu ārējo parādu,

AR ŠO IESAKA Grieķijai 2022. un 2023. gadā rīkoties šādi.

1.

Nodrošināt, ka 2023. gadā tiek īstenota piesardzīga fiskālā politika, jo īpaši, ierobežojot valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugumu, lai tas nepārsniegtu vidēja termiņa potenciālās izlaides pieaugumu, ņemot vērā to, ka turpinās pagaidu un mērķorientēta atbalsta sniegšana pret energocenu kāpumu visneaizsargātākajām mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kā arī personām, kas bēg no Ukrainas. Būt gatavai kārtējos izdevumus pielāgot mainīgajai situācijai. Palielināt publiskās investīcijas, kas sekmēs zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, ņemot vērā REPowerEU iniciatīvu, tostarp, izmantojot Atveseļošanas un noturības mehānismu un citus Savienības fondus. Laikposmā pēc 2023. gada īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt ticamu un pakāpenisku parāda samazināšanu un fiskālo ilgtspēju vidējā termiņā, izmantojot pakāpenisku konsolidāciju, investīcijas un reformas. Balstīties uz reformām, kas veiktas kā daļa no atveseļošanas un noturības plāna, uzlabot nodokļu sistēmas spēju veidot investīcijām labvēlīgu vidi, ieviešot plašāku iepriekšēju nodokļu nolēmumu sistēmu, un pārskatīt pašnodarbināto personu nodokļu sloga struktūru. Nodrošināt valsts pārvaldes efektivitāti, nodrošinot gan tās spēju piesaistīt vajadzīgās prasmes, gan saskanību ar vienoto algu sistēmu.

2.

Turpināt atveseļošanas un noturības plāna īstenošanu, ievērojot Padomes 2021. gada 13. jūlija īstenošanas lēmumā iekļautos atskaites punktus un mērķrādītājus. Drīz pabeigt sarunas ar Komisiju par 2021.–2027. gada kohēzijas politikas plānošanas dokumentiem, lai sāktu to īstenošanu. Pabeigt vēl nepabeigtās reformas, kas tika īstenotas pastiprinātas uzraudzības ietvaros, tostarp kadastra sistēmas reformu.

3.

Pabeigt primārās veselības aprūpes reformas ieviešanu saskaņā ar pastiprinātās uzraudzības gaitā grozīto satvaru, tostarp nodrošinot personālu visās primārās veselības aprūpes nodaļās, panākot iedzīvotāju reģistrēšanos un ieviešot sistēmu, kad norīkojumus pie speciālistiem izraksta ģimenes ārsti, – tādējādi tiktu nodrošināta pienācīga un vienlīdzīga piekļuve veselības aprūpei.

4.

Samazināt vispārējo atkarību no fosilajām degvielām un dažādot fosilo degvielu importu, paātrinot atjaunīgo energoresursu izmantošanu un attīstot infrastruktūru, kas ļautu izmantot atjaunīgo ūdeņradi. Risināt arī atkarības problēmu, nodrošinot pietiekamu elektrotīklu un starpsavienojumu jaudu, kā arī gāzes starpsavienojumus un dažādojot gāzes piegādes maršrutus. Stiprināt energopakalpojumu tirgus satvaru un aktīvāk īstenot energoefektivitāti veicinošus pasākumus, izmantojot reformas un tirgus stimulus, lai atbalstītu ēku un transporta nozares dekarbonizāciju, jo īpaši veicinot elektromobilitāti.

Briselē, 2022. gada 12. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

Z. STANJURA

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2021. gada 12. februāris), ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (OV L 57, 18.2.2021., 17. lpp.).

3

(4)  Padomes Ieteikums (2022. gada 5. aprīlis) par eurozonas ekonomikas politiku (OV C 153, 7.4.2022., 1. lpp.).

4

(5)  Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2022/382 (2022. gada 4. marts), ar ko Direktīvas 2001/55/EK 5. panta nozīmē konstatē no Ukrainas pārvietoto personu masveida pieplūduma esamību un nosaka pagaidu aizsardzības ieviešanu (OV L 71, 4.3.2022., 1. lpp.).

5

(6)  Padomes Direktīva 2001/55/EK (2001. gada 20. jūlijs) par obligātajiem standartiem, lai pārvietoto personu masveida pieplūduma gadījumā sniegtu tām pagaidu aizsardzību, un par pasākumiem, lai līdzsvarotu dalībvalstu pūliņus, uzņemot šādas personas un uzņemoties ar to saistītās sekas (OV L 212, 7.8.2001., 12. lpp.).

6

(7)  Padomes Ieteikums (2021. gada 18. jūnijs), ar ko sniedz Padomes atzinumu par Grieķijas 2021. gada stabilitātes programmu (OV C 304, 29.7.2021., 33. lpp.).

7

(8)  Aplēses par fiskālo nostāju un tās komponentiem šajā ieteikumā ir Komisijas aplēses, kas balstītas uz pieņēmumiem, kuri ir Komisijas 2022. gada pavasara prognozes pamatā. Komisijas vidēja termiņa potenciālās izaugsmes aplēsēs nav iekļauta to reformu pozitīvā ietekme, kas paredzētas atveseļošanas un noturības plānā un var paātrināt potenciālo izaugsmi.

8

(9)  Nefinansē no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām vai citiem Savienības fondiem.

9

(10)  ST 10152/2021.

10

(11)  Padomes Ieteikums (2020. gada 20. jūlijs) par Grieķijas 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Grieķijas 2020. gada stabilitātes programmu (OV C 282, 26.8.2020., 46. lpp.).

11

(12)  Šie skaitļi atspoguļo kopš 2021. gada rudens veikto pasākumu gada budžeta izmaksu līmeni, ietverot kārtējos ieņēmumus un izdevumus, kā arī – attiecīgā gadījumā – kapitālizdevumu pasākumus.

12

(13)  Tiek pieņemts, ka kopējais no Ukrainas uz Savienību pārvietoto personu skaits līdz 2022. gada beigām pakāpeniski sasniegs 6 miljonus, un viņu ģeogrāfiskais sadalījums tiek lēsts, pamatojoties uz esošās diasporas lielumu, uzņemošās dalībvalsts iedzīvotāju skaita relatīvo apmēru un no Ukrainas pārvietoto personu faktisko sadalījumu visā Savienībā, kāds tas bija 2022. gada martā. Budžeta izmaksas uz vienu personu aplēstas, balstoties uz Komisijas Kopīgā pētniecības centra mikrosimulācijas modeli Euromod, ņemot vērā gan naudas pārvedumus, uz kuriem šie cilvēki var būt tiesīgi, gan pabalstus natūrā, piemēram, izglītību un veselības aprūpi.

13

Euromod

(14)  Negatīvs rādītājs nozīmē, ka primāro izdevumu pieaugums pārsniedz ekonomikas izaugsmi vidējā termiņā, un liecina par ekspansīvu fiskālo politiku.

14

(15)  Tiek prognozēts, ka citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem būs ekspansīva ietekme, kas atbilst 0,1 procentpunktam no IKP.

15

(16)  Pozitīvs rādītājs nozīmē, ka primāro izdevumu pieaugums ir zemāks par ekonomikas izaugsmi vidējā termiņā, un liecina par ierobežojošu fiskālo politiku.

16

(17)  Tiek prognozēts, ka citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem būs neitrāla ietekme, kas atbilst 0,0 procentpunktiem no IKP.

17

(18)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1060 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai (OV L 231, 30.6.2021., 159. lpp.).

18

(19)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 472/2013 (2013. gada 21. maijs) par to eurozonas dalībvalstu ekonomiskās un budžeta uzraudzības pastiprināšanu, kurās ir vai kurām draud nopietnas finanšu stabilitātes grūtības (OV L 140, 27.5.2013., 1. lpp.).

19

(20)  Skaitļi no 2019. gada un daļēji no ziņojuma “Veselības stāvoklis Eiropas Savienībā. Grieķija: valsts veselības profils”, ESAO, 2021. gads (https://www.oecd.org/health/greece-country-health-profile-2021-4ab8ea73-en.htm).

20

(21)  Eurostat (2020), Krievijas importa īpatsvars kopējā jēlnaftas importa apjomā. Aprēķinot ES27 vidējo rādītāju, izmantotais kopējais imports ir imports no valstīm ārpus ES27. Attiecībā uz Grieķiju imports ietver arī ES iekšējo tirdzniecību. Jēlnafta neietver rafinētus naftas produktus. Ievērojama daļa no Grieķijas kopējā naftas importa ir naftas rafinēšanas rūpnīcu izejvielas. Attiecībā uz tām Grieķija ir ļoti atkarīga no Krievijas importa, un 86 % no kopējā naftas rafinēšanas rūpnīcu izejvielu importa ir no Krievijas.

21

Eurostat

(22)  Eurostat (2020), Krievijas importa īpatsvars kopējā dabasgāzes un akmeņogļu importa apjomā. ES27 vidējā rādītāja aprēķinā izmantotais kopējais imports ir imports no valstīm ārpus ES27. Attiecībā uz Grieķiju imports ietver arī ES iekšējo tirdzniecību. Jēlnafta neietver rafinētus naftas produktus.

22

Eurostat

(23)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1057 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko izveido Eiropas Sociālo fondu Plus (ESF+) un atceļ Regulu (ES) Nr. 1296/2013 (OV L 231, 30.6.2021., 21. lpp.).

23

(24)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktu.

24

---

| 1.9.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 334/70 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 334/70

---

PADOMES IETEIKUMS

(2022. gada 12. jūlijs)

par Spānijas 2022. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Spānijas 2022. gada stabilitātes programmu

(2022/C 334/09)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (2), un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (3), ar ko tika izveidots Atveseļošanas un noturības mehānisms, stājās spēkā 2021. gada 19. februārī. Atveseļošanas un noturības mehānisms nodrošina finansiālu atbalstu reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot Savienības finansētu fiskālo stimulu. Tas sekmē ekonomikas atveseļošanu un ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, jo īpaši zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai, līdztekus stiprinot dalībvalstu tautsaimniecību noturību un potenciālo izaugsmi. Vidējā termiņā un ilgtermiņā tas palīdz arī stiprināt publisko finanšu ilgtspēju un sekmēt izaugsmi un darbvietu radīšanu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktu 2022. gada jūnijā tiks atjaunināta katrai dalībvalstij paredzētā maksimālā finanšu iemaksa no Atveseļošanas un noturības mehānisma. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (3), ar ko tika izveidots Atveseļošanas un noturības mehānisms, stājās spēkā 2021. gada 19. februārī. Atveseļošanas un noturības mehānisms nodrošina finansiālu atbalstu reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot Savienības finansētu fiskālo stimulu. Tas sekmē ekonomikas atveseļošanu un ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, jo īpaši zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai, līdztekus stiprinot dalībvalstu tautsaimniecību noturību un potenciālo izaugsmi. Vidējā termiņā un ilgtermiņā tas palīdz arī stiprināt publisko finanšu ilgtspēju un sekmēt izaugsmi un darbvietu radīšanu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktu 2022. gada jūnijā tiks atjaunināta katrai dalībvalstij paredzētā maksimālā finanšu iemaksa no Atveseļošanas un noturības mehānisma.

| (2) | Komisija 2021. gada 24. novembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2022. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Pētījumā bija pienācīgi ņemtas vērā 2021. gada 7. maijā parakstītās Portu sociālās saistības turpināt īstenot Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija izsludināja 2017. gada 17. novembrī. Eiropadome 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījuma prioritātes apstiprināja 2022. gada 25. martā. Komisija 2021. gada 24. novembrī uz Regulas (ES) Nr. 1176/2011 pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Spānija bija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām būs jāizstrādā padziļinātais pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī ieteikumu attiecībā uz Padomes ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku un priekšlikumu attiecībā uz 2022. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, kurā analizēta nodarbinātības pamatnostādņu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana. Ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku (4) (“2022. gada ieteikums par eurozonu”) Padome pieņēma 2022. gada 5. aprīlī un Vienoto nodarbinātības ziņojumu – 2022. gada 14. martā. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2021. gada 24. novembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2022. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Pētījumā bija pienācīgi ņemtas vērā 2021. gada 7. maijā parakstītās Portu sociālās saistības turpināt īstenot Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija izsludināja 2017. gada 17. novembrī. Eiropadome 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījuma prioritātes apstiprināja 2022. gada 25. martā. Komisija 2021. gada 24. novembrī uz Regulas (ES) Nr. 1176/2011 pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Spānija bija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām būs jāizstrādā padziļinātais pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī ieteikumu attiecībā uz Padomes ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku un priekšlikumu attiecībā uz 2022. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, kurā analizēta nodarbinātības pamatnostādņu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana. Ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku (4) (“2022. gada ieteikums par eurozonu”) Padome pieņēma 2022. gada 5. aprīlī un Vienoto nodarbinātības ziņojumu – 2022. gada 14. martā.

| (3) | Krievijas iebrukums Ukrainā globālās pandēmijas izskaņā ir būtiski mainījis ģeopolitisko un ekonomisko kontekstu. Iebrukuma ietekme uz dalībvalstu tautsaimniecībām izpaužas, inter alia, kā augstākas enerģijas, pārtikas un izejvielu cenas un vājākas izaugsmes izredzes. Enerģijas cenu pieaugums īpaši smagi skar visneaizsargātākās mājsaimniecības, kuras ir nonākušas enerģētiskajā nabadzībā vai kurām tā draud, kā arī uzņēmumus, kurus visvairāk negatīvi ietekmē enerģijas cenu pieaugums. Turklāt Savienībā ierodas nepieredzēti daudz cilvēku, kuri bēg no Ukrainas. Krievijas agresijas kara radītās ekonomiskās sekas ir asimetriski ietekmējušas dalībvalstis. Šajā sakarā 2022. gada 4. martā ar Padomes Īstenošanas lēmumu (ES) 2022/382 (5) pirmo reizi tika piemērota Padomes Direktīva 2001/55/EK (6), pārvietotajām personām no Ukrainas piešķirot likumīgas uzturēšanās tiesības Savienībā, kā arī piekļuvi izglītībai un apmācībai, darba tirgum, veselības aprūpei, mājoklim un sociālajai palīdzībai. |
| --- | --- |

(3)

Krievijas iebrukums Ukrainā globālās pandēmijas izskaņā ir būtiski mainījis ģeopolitisko un ekonomisko kontekstu. Iebrukuma ietekme uz dalībvalstu tautsaimniecībām izpaužas, inter alia, kā augstākas enerģijas, pārtikas un izejvielu cenas un vājākas izaugsmes izredzes. Enerģijas cenu pieaugums īpaši smagi skar visneaizsargātākās mājsaimniecības, kuras ir nonākušas enerģētiskajā nabadzībā vai kurām tā draud, kā arī uzņēmumus, kurus visvairāk negatīvi ietekmē enerģijas cenu pieaugums. Turklāt Savienībā ierodas nepieredzēti daudz cilvēku, kuri bēg no Ukrainas. Krievijas agresijas kara radītās ekonomiskās sekas ir asimetriski ietekmējušas dalībvalstis. Šajā sakarā 2022. gada 4. martā ar Padomes Īstenošanas lēmumu (ES) 2022/382 (5) pirmo reizi tika piemērota Padomes Direktīva 2001/55/EK (6), pārvietotajām personām no Ukrainas piešķirot likumīgas uzturēšanās tiesības Savienībā, kā arī piekļuvi izglītībai un apmācībai, darba tirgum, veselības aprūpei, mājoklim un sociālajai palīdzībai.

| (4) | Ievērojot strauji mainīgo ekonomisko un ģeopolitisko situāciju, 2022. gada Eiropas pusgadā atsāksies ekonomikas un nodarbinātības politikas vispusīga koordinācija, kura līdztekus tiks pielāgota, ņemot vērā ar Atveseļošanas un noturības mehānisma īstenošanu saistītās prasības, kā skaidrots 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā. Lai īstenotu Eiropas pusgada politikas prioritātes, ir svarīgi īstenot pieņemtos atveseļošanas un noturības plānus, jo ar šiem plāniem paredzēts īstenot visus 2019. un 2020. gada Eiropas pusgada ciklos sniegtos konkrētām valstīm adresētos ieteikumus vai to būtisku daļu. Atveseļošanas un noturības plānu pārskatīšanā, atjaunināšanā vai grozīšanā saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14., 18. un 21. pantu, papildus citiem konkrētām valstīm adresētajiem ieteikumiem, kas sniegti līdz šādu pārskatītu, atjauninātu vai grozītu atveseļošanas un noturības plānu iesniegšanas dienai, joprojām vienlīdz aktuāli ir arī 2019. un 2020. gadā konkrētām valstīm adresētie ieteikumi. |
| --- | --- |

(4)

Ievērojot strauji mainīgo ekonomisko un ģeopolitisko situāciju, 2022. gada Eiropas pusgadā atsāksies ekonomikas un nodarbinātības politikas vispusīga koordinācija, kura līdztekus tiks pielāgota, ņemot vērā ar Atveseļošanas un noturības mehānisma īstenošanu saistītās prasības, kā skaidrots 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā. Lai īstenotu Eiropas pusgada politikas prioritātes, ir svarīgi īstenot pieņemtos atveseļošanas un noturības plānus, jo ar šiem plāniem paredzēts īstenot visus 2019. un 2020. gada Eiropas pusgada ciklos sniegtos konkrētām valstīm adresētos ieteikumus vai to būtisku daļu. Atveseļošanas un noturības plānu pārskatīšanā, atjaunināšanā vai grozīšanā saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14., 18. un 21. pantu, papildus citiem konkrētām valstīm adresētajiem ieteikumiem, kas sniegti līdz šādu pārskatītu, atjauninātu vai grozītu atveseļošanas un noturības plānu iesniegšanas dienai, joprojām vienlīdz aktuāli ir arī 2019. un 2020. gadā konkrētām valstīm adresētie ieteikumi.

| (5) | Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējā izņēmuma klauzula darbojas kopš 2020. gada marta. Komisija savā 2021. gada 3. marta paziņojumā “Apritējis gads kopš Covid-19 uzliesmojuma: fiskālās politikas atbildes pasākumi” pauda viedokli, ka lēmums par vispārējās izņēmuma klauzulas deaktivēšanu vai turpmāku piemērošanu būtu jāpieņem vispārēja ekonomikas stāvokļa novērtējuma ietvaros, kurā būtisks kvantitatīvais kritērijs ir ekonomiskās aktivitātes līmenis Savienībā vai eurozonā salīdzinājumā ar pirmskrīzes līmeni (2019. gada beigās). Paaugstināta nenoteiktība un spēcīgi lejupvērsti riski, kas skar ekonomikas perspektīvu saistībā ar karu Eiropā, nepieredzēts enerģijas cenu kāpums un ieilguši piegādes ķēdes darbības traucējumi rada apstākļus, kuru dēļ ir attaisnojami Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas darbību pagarināt arī attiecībā uz 2023. gadu. |
| --- | --- |

(5)

Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējā izņēmuma klauzula darbojas kopš 2020. gada marta. Komisija savā 2021. gada 3. marta paziņojumā “Apritējis gads kopš Covid-19 uzliesmojuma: fiskālās politikas atbildes pasākumi” pauda viedokli, ka lēmums par vispārējās izņēmuma klauzulas deaktivēšanu vai turpmāku piemērošanu būtu jāpieņem vispārēja ekonomikas stāvokļa novērtējuma ietvaros, kurā būtisks kvantitatīvais kritērijs ir ekonomiskās aktivitātes līmenis Savienībā vai eurozonā salīdzinājumā ar pirmskrīzes līmeni (2019. gada beigās). Paaugstināta nenoteiktība un spēcīgi lejupvērsti riski, kas skar ekonomikas perspektīvu saistībā ar karu Eiropā, nepieredzēts enerģijas cenu kāpums un ieilguši piegādes ķēdes darbības traucējumi rada apstākļus, kuru dēļ ir attaisnojami Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas darbību pagarināt arī attiecībā uz 2023. gadu.

| (6) | Ievērojot pieeju, kas izklāstīta Padomes 2021. gada 18. jūnija ieteikumā (7), ar ko sniedz Padomes atzinumu par Spānijas 2021. gada stabilitātes programmu, vispārējo fiskālo nostāju pašlaik vislabāk var izmērīt kā izmaiņas primārajos izdevumos (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus), bet ietverot no Atveseļošanas un noturības mehānisma un citu Savienības fondu neatmaksājamā atbalsta (dotācijām) finansētos izdevumus, attiecībā pret vidēja termiņa potenciālo izaugsmi (8). Papildus atzinumam par vispārējo fiskālo nostāju, novērtējot, vai valsts fiskālā politika ir piesardzīga un vai tās struktūra spēs nodrošināt ilgtspējīgu atveseļošanu, kas būtu saskanīga ar zaļo un digitālo pārkārtošanos, uzmanība tiek pievērsta arī valsts finansētajiem (9) primārajiem kārtējiem izdevumiem (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus) un investīcijām. |
| --- | --- |

(6)

Ievērojot pieeju, kas izklāstīta Padomes 2021. gada 18. jūnija ieteikumā (7), ar ko sniedz Padomes atzinumu par Spānijas 2021. gada stabilitātes programmu, vispārējo fiskālo nostāju pašlaik vislabāk var izmērīt kā izmaiņas primārajos izdevumos (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus), bet ietverot no Atveseļošanas un noturības mehānisma un citu Savienības fondu neatmaksājamā atbalsta (dotācijām) finansētos izdevumus, attiecībā pret vidēja termiņa potenciālo izaugsmi (8). Papildus atzinumam par vispārējo fiskālo nostāju, novērtējot, vai valsts fiskālā politika ir piesardzīga un vai tās struktūra spēs nodrošināt ilgtspējīgu atveseļošanu, kas būtu saskanīga ar zaļo un digitālo pārkārtošanos, uzmanība tiek pievērsta arī valsts finansētajiem (9) primārajiem kārtējiem izdevumiem (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus) un investīcijām.

| (7) | Komisija 2022. gada 2. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas plašas norādes par fiskālo politiku 2023. gadā (“fiskālās norādes”) un kura mērķis ir atbalstīt dalībvalstu stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanu un tādējādi stiprināt politikas koordināciju. Pamatojoties uz 2022. gada ziemas prognozes makroekonomisko perspektīvu, Komisija atzīmēja, ka piemērota šķistu pāreja no kopējās atbalstošās fiskālās nostājas 2020.–2022. gadā uz kopumā neitrālu kopējo fiskālo nostāju 2023. gadā, vienlaikus saglabājot gatavību reaģēt uz mainīgo ekonomisko situāciju. Komisija paziņoja, ka fiskālie ieteikumi 2023. gadam arī turpmāk būtu jādiferencē starp dalībvalstīm un tajos būtu jāņem vērā iespējamā pārrobežu blakusietekme. Komisija aicināja dalībvalstis atspoguļot norādes savās stabilitātes un konverģences programmās. Komisija apņēmās cieši uzraudzīt ekonomikas norises un pielāgot savas politikas norādes pēc vajadzības un ne vēlāk kā savā Eiropas pusgada pavasara paketē, kas sagatavota 2022. gada maija beigās. |
| --- | --- |

(7)

Komisija 2022. gada 2. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas plašas norādes par fiskālo politiku 2023. gadā (“fiskālās norādes”) un kura mērķis ir atbalstīt dalībvalstu stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanu un tādējādi stiprināt politikas koordināciju. Pamatojoties uz 2022. gada ziemas prognozes makroekonomisko perspektīvu, Komisija atzīmēja, ka piemērota šķistu pāreja no kopējās atbalstošās fiskālās nostājas 2020.–2022. gadā uz kopumā neitrālu kopējo fiskālo nostāju 2023. gadā, vienlaikus saglabājot gatavību reaģēt uz mainīgo ekonomisko situāciju. Komisija paziņoja, ka fiskālie ieteikumi 2023. gadam arī turpmāk būtu jādiferencē starp dalībvalstīm un tajos būtu jāņem vērā iespējamā pārrobežu blakusietekme. Komisija aicināja dalībvalstis atspoguļot norādes savās stabilitātes un konverģences programmās. Komisija apņēmās cieši uzraudzīt ekonomikas norises un pielāgot savas politikas norādes pēc vajadzības un ne vēlāk kā savā Eiropas pusgada pavasara paketē, kas sagatavota 2022. gada maija beigās.

| (8) | Attiecībā uz fiskālajām norādēm fiskālajos ieteikumos 2023. gadam ir ņemta vērā ekonomikas perspektīvas pasliktināšanās, paaugstinātā nenoteiktība un papildu lejupvērstie riski, kā arī augstāka inflācija salīdzinājumā ar Komisijas 2022. gada ziemas prognozi. Ņemot vērā šos apsvērumus, fiskālajai reakcijai ir jāpalielina publiskās investīcijas, kas sekmēs zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, un jāsaglabā visneaizsargātāko mājsaimniecību pirktspēja, lai mīkstinātu enerģijas cenu kāpuma ietekmi un palīdzētu ierobežot inflācijas otrreizējās ietekmes spiedienu, izmantojot mērķtiecīgus un pagaidu pasākumus. Fiskālajai politikai arī turpmāk jābūt dinamiskai, lai pielāgotos strauji mainīgajiem apstākļiem, tostarp izaicinājumiem, kuri attiecībā uz aizsardzību un drošību izriet no Krievijas agresijas kara pret Ukrainu, un dalībvalstīs tā ir jādiferencē atbilstīgi to fiskālajam un ekonomiskajam stāvoklim, tostarp, ņemot vērā krīzes ietekmi uz tām un pārvietoto personu pieplūdumu no Ukrainas. |
| --- | --- |

(8)

Attiecībā uz fiskālajām norādēm fiskālajos ieteikumos 2023. gadam ir ņemta vērā ekonomikas perspektīvas pasliktināšanās, paaugstinātā nenoteiktība un papildu lejupvērstie riski, kā arī augstāka inflācija salīdzinājumā ar Komisijas 2022. gada ziemas prognozi. Ņemot vērā šos apsvērumus, fiskālajai reakcijai ir jāpalielina publiskās investīcijas, kas sekmēs zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, un jāsaglabā visneaizsargātāko mājsaimniecību pirktspēja, lai mīkstinātu enerģijas cenu kāpuma ietekmi un palīdzētu ierobežot inflācijas otrreizējās ietekmes spiedienu, izmantojot mērķtiecīgus un pagaidu pasākumus. Fiskālajai politikai arī turpmāk jābūt dinamiskai, lai pielāgotos strauji mainīgajiem apstākļiem, tostarp izaicinājumiem, kuri attiecībā uz aizsardzību un drošību izriet no Krievijas agresijas kara pret Ukrainu, un dalībvalstīs tā ir jādiferencē atbilstīgi to fiskālajam un ekonomiskajam stāvoklim, tostarp, ņemot vērā krīzes ietekmi uz tām un pārvietoto personu pieplūdumu no Ukrainas.

| (9) | Spānija savu nacionālo atveseļošanas un noturības plānu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai 2021. gada 30. aprīlī. Komisija atbilstoši Regulas (ES) 2021/241 19. pantam novērtēja atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu, ņemot vērā minētās regulas V pielikumā izklāstītās novērtēšanas vadlīnijas. Padome 2021. gada 13. jūlijā pieņēma Īstenošanas lēmumu par Spānijas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu (10). Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu, ar ko atzīst, ka Spānija ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu. |
| --- | --- |

(9)

Spānija savu nacionālo atveseļošanas un noturības plānu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai 2021. gada 30. aprīlī. Komisija atbilstoši Regulas (ES) 2021/241 19. pantam novērtēja atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu, ņemot vērā minētās regulas V pielikumā izklāstītās novērtēšanas vadlīnijas. Padome 2021. gada 13. jūlijā pieņēma Īstenošanas lēmumu par Spānijas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu (10). Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu, ar ko atzīst, ka Spānija ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu.

| (10) | Spānija savu 2022. gada valsts reformu programmu iesniedza 2022. gada 30. aprīlī un 2022. gada stabilitātes programmu — 2022. gada 29. aprīlī, tādējādi ievērojot Regulas (EK) Nr. 1466/97 4. pantā noteikto termiņu. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. Kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 27. pantā, 2022. gada valsts reformu programma atspoguļo arī Spānijas pienākumu divreiz gadā ziņot par panākto progresu atveseļošanas un noturības plāna īstenošanā. |
| --- | --- |

(10)

Spānija savu 2022. gada valsts reformu programmu iesniedza 2022. gada 30. aprīlī un 2022. gada stabilitātes programmu — 2022. gada 29. aprīlī, tādējādi ievērojot Regulas (EK) Nr. 1466/97 4. pantā noteikto termiņu. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. Kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 27. pantā, 2022. gada valsts reformu programma atspoguļo arī Spānijas pienākumu divreiz gadā ziņot par panākto progresu atveseļošanas un noturības plāna īstenošanā.

| (11) | Komisija 2022. gada ziņojumu par Spāniju publicēja 2022. gada 23. maijā. Tajā novērtēts, kā Spānija ir īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019., 2020. un 2021. gadā, un uz atveseļošanas un noturības rezultātu pārskata pamata bija aplūkots, kā Spānija īsteno atveseļošanas un noturības plānu. Balstoties uz minēto analīzi, ziņojumā par valsti bija norādīti trūkumi attiecībā uz tādu problēmjautājumu risināšanu, kuri nav ietverti vai ir tikai daļēji ietverti atveseļošanas un noturības plānā, kā arī jauni un nupat iezīmējušies problēmjautājumi, tostarp sakarā ar Krievijas iebrukumu Ukrainā. Tajā bija arī novērtēts Spānijas progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un Savienības pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā. |
| --- | --- |

(11)

Komisija 2022. gada ziņojumu par Spāniju publicēja 2022. gada 23. maijā. Tajā novērtēts, kā Spānija ir īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019., 2020. un 2021. gadā, un uz atveseļošanas un noturības rezultātu pārskata pamata bija aplūkots, kā Spānija īsteno atveseļošanas un noturības plānu. Balstoties uz minēto analīzi, ziņojumā par valsti bija norādīti trūkumi attiecībā uz tādu problēmjautājumu risināšanu, kuri nav ietverti vai ir tikai daļēji ietverti atveseļošanas un noturības plānā, kā arī jauni un nupat iezīmējušies problēmjautājumi, tostarp sakarā ar Krievijas iebrukumu Ukrainā. Tajā bija arī novērtēts Spānijas progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un Savienības pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā.

| (12) | Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu izstrādāja padziļināto pārskatu par Spāniju un rezultātus publicēja 2022. gada 23. maijā. Komisija secināja, ka Spānijā pastāv nelīdzsvarotība. Jo īpaši neaizsargātība ir saistīta ar lielu ārējo, valdības un privātā sektora parādu augsta bezdarba līmeņa kontekstā, un tai ir pārrobežu nozīme. |
| --- | --- |

(12)

Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu izstrādāja padziļināto pārskatu par Spāniju un rezultātus publicēja 2022. gada 23. maijā. Komisija secināja, ka Spānijā pastāv nelīdzsvarotība. Jo īpaši neaizsargātība ir saistīta ar lielu ārējo, valdības un privātā sektora parādu augsta bezdarba līmeņa kontekstā, un tai ir pārrobežu nozīme.

| (13) | 2022. gada 23. maijā Komisija nāca klajā ar ziņojumu saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu. Minētajā ziņojumā bija aplūkots Spānijas budžeta stāvoklis, ņemot vērā to, ka tās vispārējās valdības budžeta deficīts 2021. gadā pārsniedza Līgumā noteikto atsauces vērtību, kas ir 3 % no iekšzemes kopprodukta (IKP). Ziņojumā secināts, ka deficīta kritērijs nav izpildīts. Ievērojot 2022. gada 2. marta paziņojumu, Komisija 2022. gada pavasarī neierosināja sākt jaunas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, bet 2022. gada rudenī tā no jauna novērtēs, vai būtu nepieciešams ierosināt šādu procedūru sākšanu. |
| --- | --- |

(13)

2022. gada 23. maijā Komisija nāca klajā ar ziņojumu saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu. Minētajā ziņojumā bija aplūkots Spānijas budžeta stāvoklis, ņemot vērā to, ka tās vispārējās valdības budžeta deficīts 2021. gadā pārsniedza Līgumā noteikto atsauces vērtību, kas ir 3 % no iekšzemes kopprodukta (IKP). Ziņojumā secināts, ka deficīta kritērijs nav izpildīts. Ievērojot 2022. gada 2. marta paziņojumu, Komisija 2022. gada pavasarī neierosināja sākt jaunas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, bet 2022. gada rudenī tā no jauna novērtēs, vai būtu nepieciešams ierosināt šādu procedūru sākšanu.

| (14) | 2020. gada 20. jūlija ieteikumā (11) Padome ieteica Spānijai, ievērojot vispārējo izņēmuma klauzulu, 2020. un 2021. gadā veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai efektīvi vērstos pret Covid-19 pandēmiju, stiprinātu ekonomiku un atbalstītu tās turpmāko atveseļošanu. Tā arī ieteica Spānijai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt parāda atmaksājamību, vienlaikus veicinot investīcijas. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Spānijas vispārējās valdības budžeta deficīts samazinājās no 10,3 % no IKP 2020. gadā līdz 6,9 % no IKP 2021. gadā. Spānijas fiskālās politikas reakcija atbalstīja ekonomikas atveseļošanu 2021. gadā, savukārt pagaidu ārkārtas pasākumu apmērs samazinājās no 3,9 % no IKP 2020. gadā līdz 2,8 % 2021. gadā. Spānijas 2021. gadā veiktie pasākumi atbilda Padomes 2020. gada 20. jūlija ieteikumam. Valdības 2020. un 2021. gadā noteiktie diskrecionārie budžeta pasākumi lielākoties bija pagaidu pasākumi vai atsvērti ar kompensējošiem pasākumiem. Lai gan daži no valdības 2020.–2021. gadā pieņemtajiem diskrecionārajiem pasākumiem nebija ne pagaidu pasākumi, ne arī tika atsvērti ar kompensējošiem pasākumiem, un tos galvenokārt veidoja kārtējie pārvedumi reģioniem, lai segtu jaunās veselības aprūpes vajadzības. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Spānijas vispārējās valdības parāds samazinājās no 120,0 % no IKP 2020. gadā līdz 118,4 % no IKP 2021. gadā. |
| --- | --- |

(14)

2020. gada 20. jūlija ieteikumā (11) Padome ieteica Spānijai, ievērojot vispārējo izņēmuma klauzulu, 2020. un 2021. gadā veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai efektīvi vērstos pret Covid-19 pandēmiju, stiprinātu ekonomiku un atbalstītu tās turpmāko atveseļošanu. Tā arī ieteica Spānijai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt parāda atmaksājamību, vienlaikus veicinot investīcijas. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Spānijas vispārējās valdības budžeta deficīts samazinājās no 10,3 % no IKP 2020. gadā līdz 6,9 % no IKP 2021. gadā. Spānijas fiskālās politikas reakcija atbalstīja ekonomikas atveseļošanu 2021. gadā, savukārt pagaidu ārkārtas pasākumu apmērs samazinājās no 3,9 % no IKP 2020. gadā līdz 2,8 % 2021. gadā. Spānijas 2021. gadā veiktie pasākumi atbilda Padomes 2020. gada 20. jūlija ieteikumam. Valdības 2020. un 2021. gadā noteiktie diskrecionārie budžeta pasākumi lielākoties bija pagaidu pasākumi vai atsvērti ar kompensējošiem pasākumiem. Lai gan daži no valdības 2020.–2021. gadā pieņemtajiem diskrecionārajiem pasākumiem nebija ne pagaidu pasākumi, ne arī tika atsvērti ar kompensējošiem pasākumiem, un tos galvenokārt veidoja kārtējie pārvedumi reģioniem, lai segtu jaunās veselības aprūpes vajadzības. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Spānijas vispārējās valdības parāds samazinājās no 120,0 % no IKP 2020. gadā līdz 118,4 % no IKP 2021. gadā.

| (15) | 2022. gada stabilitātes programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs ir piesardzīgs. Valdība prognozē, ka reālais IKP 2022. gadā pieaugs par 4,3 % un 2023. gadā – par 3,5 %. Salīdzinājumam – Komisijas 2022. gada pavasara prognozē norādīts, ka reālā IKP pieaugums būs zemāks 2022. gadā (4,0 %) un 2023. gadā (3,4 %). Valdība savā 2022. gada stabilitātes programmā plāno, ka nominālais deficīts samazināsies līdz 5,0 % no IKP 2022. gadā un līdz 3,9 % 2023. gadā. Samazinājums 2022. gadā galvenokārt atspoguļo spēcīgo ekonomiskās aktivitātes izaugsmi, nodokļu ieņēmumu palielināšanos un lielākās ārkārtas pasākumu daļas atcelšanu. Saskaņā ar 2022. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2022. gadā samazināsies līdz 115,2 % un 2023. gadā kritīsies līdz 112,4 %. Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2022. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta deficīts 2022. un 2023. gadā būs attiecīgi 4,9 % un 4,4 % no IKP. Tas atbilst 2022. gada stabilitātes programmā prognozētajam deficītam. Komisijas 2022. gada pavasara prognozē plānota līdzīga vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP: 115,1 % 2022. gadā un 113,7 % 2023. gadā. Atšķirība daļēji ir saistīta ar lielāku primāro deficītu, kas prognozēts 2023. gadam. Saskaņā ar Komisijas 2022. gada pavasara prognozi, potenciālās izlaides vidēja termiņa pieauguma aplēse ir 0,8 % (10 gadu vidējais rādītājs). Tomēr minētajā aplēsē nav iekļauta to reformu ietekme, kas paredzētas atveseļošanas un noturības plānā un var palielināt Spānijas potenciālo izaugsmi. |
| --- | --- |

(15)

2022. gada stabilitātes programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs ir piesardzīgs. Valdība prognozē, ka reālais IKP 2022. gadā pieaugs par 4,3 % un 2023. gadā – par 3,5 %. Salīdzinājumam – Komisijas 2022. gada pavasara prognozē norādīts, ka reālā IKP pieaugums būs zemāks 2022. gadā (4,0 %) un 2023. gadā (3,4 %). Valdība savā 2022. gada stabilitātes programmā plāno, ka nominālais deficīts samazināsies līdz 5,0 % no IKP 2022. gadā un līdz 3,9 % 2023. gadā. Samazinājums 2022. gadā galvenokārt atspoguļo spēcīgo ekonomiskās aktivitātes izaugsmi, nodokļu ieņēmumu palielināšanos un lielākās ārkārtas pasākumu daļas atcelšanu. Saskaņā ar 2022. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2022. gadā samazināsies līdz 115,2 % un 2023. gadā kritīsies līdz 112,4 %. Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2022. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta deficīts 2022. un 2023. gadā būs attiecīgi 4,9 % un 4,4 % no IKP. Tas atbilst 2022. gada stabilitātes programmā prognozētajam deficītam. Komisijas 2022. gada pavasara prognozē plānota līdzīga vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP: 115,1 % 2022. gadā un 113,7 % 2023. gadā. Atšķirība daļēji ir saistīta ar lielāku primāro deficītu, kas prognozēts 2023. gadam. Saskaņā ar Komisijas 2022. gada pavasara prognozi, potenciālās izlaides vidēja termiņa pieauguma aplēse ir 0,8 % (10 gadu vidējais rādītājs). Tomēr minētajā aplēsē nav iekļauta to reformu ietekme, kas paredzētas atveseļošanas un noturības plānā un var palielināt Spānijas potenciālo izaugsmi.

| (16) | Valdība 2022. gadā pakāpeniski atcēla lielāko daļu pasākumu, kas veikti, reaģējot uz Covid-19 krīzi, – tiek prognozēts, ka pagaidu ārkārtas pasākumu apmērs samazināsies no 2,8 % no IKP 2021. gadā līdz 0,4 % 2022. gadā. Valdības budžeta deficītu ietekmē pasākumi, kuri pieņemti, lai novērstu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, un kuru apjoms Komisijas 2022. gada pavasara prognozē tiek lēsts 0,4 % apmērā no IKP 2022. gadā un 0,0 % apmērā no IKP 2023. gadā. (12) Minētie pasākumi galvenokārt ietver sociālos pārvedumus mājsaimniecībām, netiešo nodokļu samazinājumus enerģijas patēriņam, subsīdijas enerģijas ražošanai un pārvedumus skartajām nozarēm. Par minētajiem pasākumiem tika paziņots, ka tiem ir pagaidu raksturs. Tomēr, ja enerģijas cenas saglabāsies augstas 2023. gadā, dažus no minētajiem pasākumiem varētu turpināt. Daži no minētajiem pasākumiem nav mērķtiecīgi, jo īpaši enerģijas ražošanas nodokļa atlikšana vai īpašā nodokļa samazināšana elektroenerģijai. Valdības budžeta deficītu ietekmē arī izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas; šīs izmaksas Komisijas 2022. gada pavasara prognozē tiek prognozētas 0,1 % apmērā no IKP 2022. gadā un 0,1 % apmērā 2023. gadā (13). |
| --- | --- |

(16)

Valdība 2022. gadā pakāpeniski atcēla lielāko daļu pasākumu, kas veikti, reaģējot uz Covid-19 krīzi, – tiek prognozēts, ka pagaidu ārkārtas pasākumu apmērs samazināsies no 2,8 % no IKP 2021. gadā līdz 0,4 % 2022. gadā. Valdības budžeta deficītu ietekmē pasākumi, kuri pieņemti, lai novērstu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, un kuru apjoms Komisijas 2022. gada pavasara prognozē tiek lēsts 0,4 % apmērā no IKP 2022. gadā un 0,0 % apmērā no IKP 2023. gadā. (12) Minētie pasākumi galvenokārt ietver sociālos pārvedumus mājsaimniecībām, netiešo nodokļu samazinājumus enerģijas patēriņam, subsīdijas enerģijas ražošanai un pārvedumus skartajām nozarēm. Par minētajiem pasākumiem tika paziņots, ka tiem ir pagaidu raksturs. Tomēr, ja enerģijas cenas saglabāsies augstas 2023. gadā, dažus no minētajiem pasākumiem varētu turpināt. Daži no minētajiem pasākumiem nav mērķtiecīgi, jo īpaši enerģijas ražošanas nodokļa atlikšana vai īpašā nodokļa samazināšana elektroenerģijai. Valdības budžeta deficītu ietekmē arī izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas; šīs izmaksas Komisijas 2022. gada pavasara prognozē tiek prognozētas 0,1 % apmērā no IKP 2022. gadā un 0,1 % apmērā 2023. gadā (13).

| (17) | Padome 2021. gada 18. jūnija ieteikumā ieteica Spānijai 2022. gadā izmantot Atveseļošanas un noturības mehānismu, lai finansētu papildu investīcijas atveseļošanas atbalstam, tajā pašā laikā turpinot piesardzīgu fiskālo politiku. Turklāt tai būtu jāsaglabā valsts finansētās investīcijas. Padome arī ieteica Spānijai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt fiskālo ilgtspēju vidējā termiņā, un vienlaikus veicināt investīcijas, lai vairotu izaugsmes potenciālu. |
| --- | --- |

(17)

Padome 2021. gada 18. jūnija ieteikumā ieteica Spānijai 2022. gadā izmantot Atveseļošanas un noturības mehānismu, lai finansētu papildu investīcijas atveseļošanas atbalstam, tajā pašā laikā turpinot piesardzīgu fiskālo politiku. Turklāt tai būtu jāsaglabā valsts finansētās investīcijas. Padome arī ieteica Spānijai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt fiskālo ilgtspēju vidējā termiņā, un vienlaikus veicināt investīcijas, lai vairotu izaugsmes potenciālu.

| (18) | Saskaņā ar Komisijas 2022. gada pavasara prognozi un ņemot vērā Spānijas 2022. gada stabilitātes programmā iekļauto informāciju, 2022. gadā tiek prognozēta atbalstoša fiskālā nostāja – 2,2 % apmērā no IKP (14). Spānija plāno saskaņā ar Padomes ieteikumu turpināt atbalstu atveseļošanai, izmantojot Atveseļošanas un noturības mehānismu, lai finansētu papildu investīcijas. Prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti palielināsies par 0,9 IKP procentpunktiem salīdzinājumā ar 2021. gadu. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2022. gadā būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,4 procentpunktiem (15). Tādējādi Spānija plāno saglabāt valsts finansētās investīcijas, kā ieteikusi Padome. Vienlaikus tiek prognozēts, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2022. gadā būs ekspansīva ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst 1,2 procentpunktiem no IKP. Minētā ievērojamā ekspansīvā ietekme ietver papildu ietekmi (0,3 % apmērā no IKP), ko rada pasākumi ar mērķi novērst enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, kā arī izmaksas (0,1 % apmērā no IKP), kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas, un tiek prognozēts, ka par IKP deflatoru lielāks patēriņa cenu pieaugums ietekmēs valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu ekspansīvo ietekmi 2022. gadā, jo palielināsies valdības izdevumi par precēm un pakalpojumiem. Komisijas prognozē norādīts, ka minētos pasākumus pilnībā neatsvērs kompensējoši pasākumi. |
| --- | --- |

(18)

Saskaņā ar Komisijas 2022. gada pavasara prognozi un ņemot vērā Spānijas 2022. gada stabilitātes programmā iekļauto informāciju, 2022. gadā tiek prognozēta atbalstoša fiskālā nostāja – 2,2 % apmērā no IKP (14). Spānija plāno saskaņā ar Padomes ieteikumu turpināt atbalstu atveseļošanai, izmantojot Atveseļošanas un noturības mehānismu, lai finansētu papildu investīcijas. Prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti palielināsies par 0,9 IKP procentpunktiem salīdzinājumā ar 2021. gadu. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2022. gadā būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,4 procentpunktiem (15). Tādējādi Spānija plāno saglabāt valsts finansētās investīcijas, kā ieteikusi Padome. Vienlaikus tiek prognozēts, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2022. gadā būs ekspansīva ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst 1,2 procentpunktiem no IKP. Minētā ievērojamā ekspansīvā ietekme ietver papildu ietekmi (0,3 % apmērā no IKP), ko rada pasākumi ar mērķi novērst enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, kā arī izmaksas (0,1 % apmērā no IKP), kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas, un tiek prognozēts, ka par IKP deflatoru lielāks patēriņa cenu pieaugums ietekmēs valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu ekspansīvo ietekmi 2022. gadā, jo palielināsies valdības izdevumi par precēm un pakalpojumiem. Komisijas prognozē norādīts, ka minētos pasākumus pilnībā neatsvērs kompensējoši pasākumi.

| (19) | Komisijas 2022. gada pavasara prognozē fiskālā nostāja 2023. gadā tiek prognozēta 0,0 % apmērā no IKP, pieņemot, ka politika nemainīsies (16). Ir paredzēts, ka Spānija 2023. gadā turpinās izmantot Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijas, lai finansētu papildu investīcijas atveseļošanas atbalstam. Tiek prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti 2023. gadā saglabāsies stabila salīdzinājumā ar 2022. gadu. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2023. gadā būs bremzējoša ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,1 procentpunktam no IKP (17). Vienlaikus plānots, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā kopumā būs neitrāla ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst + 0,1 procentpunktam no IKP. Tas ietver ietekmi, ko rada ar enerģijas cenu pieaugumu saistīto pasākumu pakāpeniska atcelšana (0,4 % apmērā no IKP). |
| --- | --- |

(19)

Komisijas 2022. gada pavasara prognozē fiskālā nostāja 2023. gadā tiek prognozēta 0,0 % apmērā no IKP, pieņemot, ka politika nemainīsies (16). Ir paredzēts, ka Spānija 2023. gadā turpinās izmantot Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijas, lai finansētu papildu investīcijas atveseļošanas atbalstam. Tiek prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti 2023. gadā saglabāsies stabila salīdzinājumā ar 2022. gadu. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2023. gadā būs bremzējoša ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,1 procentpunktam no IKP (17). Vienlaikus plānots, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā kopumā būs neitrāla ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst + 0,1 procentpunktam no IKP. Tas ietver ietekmi, ko rada ar enerģijas cenu pieaugumu saistīto pasākumu pakāpeniska atcelšana (0,4 % apmērā no IKP).

| (20) | 2022. gada stabilitātes programmā tiek prognozēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts pakāpeniski samazināsies, sasniedzot 3,3 % no IKP 2024. gadā un 2,9 % līdz 2025. gadam. Līdz ar to tiek plānots, ka vispārējās valdības budžeta deficīts būs zem 3 % no IKP līdz 2025. gadam. Saskaņā ar 2022. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP līdz 2025. gadam samazināsies, proti, 2024. gadā saruks līdz 110,8 % un 2025. gadā – vēl vairāk līdz 109,7 %. Saskaņā ar Komisijas analīzi parāda atmaksājamības riski vidējā termiņā šķiet augsti. |
| --- | --- |

(20)

2022. gada stabilitātes programmā tiek prognozēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts pakāpeniski samazināsies, sasniedzot 3,3 % no IKP 2024. gadā un 2,9 % līdz 2025. gadam. Līdz ar to tiek plānots, ka vispārējās valdības budžeta deficīts būs zem 3 % no IKP līdz 2025. gadam. Saskaņā ar 2022. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP līdz 2025. gadam samazināsies, proti, 2024. gadā saruks līdz 110,8 % un 2025. gadā – vēl vairāk līdz 109,7 %. Saskaņā ar Komisijas analīzi parāda atmaksājamības riski vidējā termiņā šķiet augsti.

| (21) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktu un minētās regulas V pielikuma 2.2. kritēriju atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums ar indikatīvu grafiku īstenošanai, kas jāpabeidz līdz 2026. gada 31. augustam. Tās palīdzēs atrisināt visas ekonomiskās un sociālās problēmas vai ievērojamu to ekonomisko un sociālo problēmu daļu, kuras Padome bija minējusi Spānijai 2019. un 2020. gada Eiropas pusgadā adresētajos ieteikumos, kā arī attiecīgā gadījumā Spānijai līdz atveseļošanas un noturības plāna pieņemšanai adresētajos ieteikumos. Konkrētāk, gaidāms, ka atveseļošanas un noturības plāns būtiski palīdzēs īstenot valstij adresētos ieteikumus par publisko un privāto investīciju veicināšanu nolūkā panākt atveseļošanu. Tādējādi paredzams, ka tiks īstenoti valstij adresētie ieteikumi par investīcijām inovācijās un valsts digitālo un zaļo pārkārtošanos. Atveseļošanas un noturības plānā ir iekļauti arī pasākumi, kuru mērķis ir samazināt terminētu līgumu lielo īpatsvaru privātajā un publiskajā sektorā un stiprināt aktīvu darba tirgus politiku. Paredzams, ka atveseļošanas un noturības plāns palīdzēs novērst pašreizējo bezdarba atbalsta sadrumstalotību, kuras rezultātā radās trūkumi. Sagaidāms, ka tas arī veicinās tādu darba tirgū pieprasītu prasmju un kvalifikāciju nodrošināšanu, kurām vajadzētu papildināt Spānijas zaļo un digitālo pārkārtošanos. Ar atveseļošanas un noturības plānu var ievērojami uzlabot piekļuvi digitālām mācībām, investējot ierīcēs un prasmēs, kā arī izstrādājot tiešsaistes kursus. Investējot dažādos izglītības cikla posmos, varētu uzlaboties arī izglītības rezultāti. Atveseļošanas un noturības plānā paredzētie pasākumi var arī palīdzēt īstenot valstij adresētos ieteikumus, kuros Spānija tiek aicināta uzlabot minimālo ienākumu shēmu un ģimenes atbalsta tvērumu un adekvātumu. Paredzams, ka atveseļošanas un noturības plāns arī stiprinās publiskā iepirkuma regulējumu un dos ieguldījumu labākā uzņēmējdarbības vidē. Turklāt atveseļošanas un noturības plānā iekļautie pasākumi, kuru mērķis ir panākt efektīvāku publisko izdevumu un nodokļu sistēmu, var veicināt fiskālo ilgtspēju. |
| --- | --- |

(21)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktu un minētās regulas V pielikuma 2.2. kritēriju atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums ar indikatīvu grafiku īstenošanai, kas jāpabeidz līdz 2026. gada 31. augustam. Tās palīdzēs atrisināt visas ekonomiskās un sociālās problēmas vai ievērojamu to ekonomisko un sociālo problēmu daļu, kuras Padome bija minējusi Spānijai 2019. un 2020. gada Eiropas pusgadā adresētajos ieteikumos, kā arī attiecīgā gadījumā Spānijai līdz atveseļošanas un noturības plāna pieņemšanai adresētajos ieteikumos. Konkrētāk, gaidāms, ka atveseļošanas un noturības plāns būtiski palīdzēs īstenot valstij adresētos ieteikumus par publisko un privāto investīciju veicināšanu nolūkā panākt atveseļošanu. Tādējādi paredzams, ka tiks īstenoti valstij adresētie ieteikumi par investīcijām inovācijās un valsts digitālo un zaļo pārkārtošanos. Atveseļošanas un noturības plānā ir iekļauti arī pasākumi, kuru mērķis ir samazināt terminētu līgumu lielo īpatsvaru privātajā un publiskajā sektorā un stiprināt aktīvu darba tirgus politiku. Paredzams, ka atveseļošanas un noturības plāns palīdzēs novērst pašreizējo bezdarba atbalsta sadrumstalotību, kuras rezultātā radās trūkumi. Sagaidāms, ka tas arī veicinās tādu darba tirgū pieprasītu prasmju un kvalifikāciju nodrošināšanu, kurām vajadzētu papildināt Spānijas zaļo un digitālo pārkārtošanos. Ar atveseļošanas un noturības plānu var ievērojami uzlabot piekļuvi digitālām mācībām, investējot ierīcēs un prasmēs, kā arī izstrādājot tiešsaistes kursus. Investējot dažādos izglītības cikla posmos, varētu uzlaboties arī izglītības rezultāti. Atveseļošanas un noturības plānā paredzētie pasākumi var arī palīdzēt īstenot valstij adresētos ieteikumus, kuros Spānija tiek aicināta uzlabot minimālo ienākumu shēmu un ģimenes atbalsta tvērumu un adekvātumu. Paredzams, ka atveseļošanas un noturības plāns arī stiprinās publiskā iepirkuma regulējumu un dos ieguldījumu labākā uzņēmējdarbības vidē. Turklāt atveseļošanas un noturības plānā iekļautie pasākumi, kuru mērķis ir panākt efektīvāku publisko izdevumu un nodokļu sistēmu, var veicināt fiskālo ilgtspēju.

| (22) | Paredzams, ka Spānijas atveseļošanas un noturības plāna īstenošana sekmēs turpmāku progresu zaļās un digitālās pārkārtošanās jomā. Klimata mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi Spānijā atbilst 40 % no atveseļošanas un noturības plāna kopējā piešķīruma, savukārt digitālo mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi – 28 % no atveseļošanas un noturības plāna kopējā piešķīruma. Atveseļošanas un noturības plāna pilnīga īstenošana atbilstoši attiecīgajiem atskaites punktiem un mērķrādītājiem palīdzēs Spānijai ātri atgūties no Covid-19 krīzes radītajām sekām, vienlaikus stiprinot noturību. Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citu, ārpus atveseļošanas un noturības plāna tvēruma esošu ekonomikas un nodarbinātības politiku sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politiku programmu kopumā, joprojām ir svarīgi sistemātiski iesaistīt sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas. |
| --- | --- |

(22)

Paredzams, ka Spānijas atveseļošanas un noturības plāna īstenošana sekmēs turpmāku progresu zaļās un digitālās pārkārtošanās jomā. Klimata mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi Spānijā atbilst 40 % no atveseļošanas un noturības plāna kopējā piešķīruma, savukārt digitālo mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi – 28 % no atveseļošanas un noturības plāna kopējā piešķīruma. Atveseļošanas un noturības plāna pilnīga īstenošana atbilstoši attiecīgajiem atskaites punktiem un mērķrādītājiem palīdzēs Spānijai ātri atgūties no Covid-19 krīzes radītajām sekām, vienlaikus stiprinot noturību. Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citu, ārpus atveseļošanas un noturības plāna tvēruma esošu ekonomikas un nodarbinātības politiku sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politiku programmu kopumā, joprojām ir svarīgi sistemātiski iesaistīt sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas.

| (23) | Spānija vēl nav oficiāli iesniegusi ne Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/1060 (18) paredzēto partnerības nolīgumu, ne pārējās minētajā regulā paredzētās kohēzijas politikas programmas. Saskaņā ar Regulu (ES) 2021/1060 Spānijai ir jāņem vērā attiecīgie tai adresētie ieteikumi 2021.–2027. gada kohēzijas politikas fondu plānošanā. Tas ir priekšnoteikums no kohēzijas politikas fondiem paredzētā finansiālā atbalsta efektivitātes uzlabošanai un tā pievienotās vērtības maksimalizēšanai un vienlaikus veicina koordināciju, savstarpējo papildināmību un saskaņotību starp minētajiem kohēzijas politikas fondiem un citiem Savienības instrumentiem un fondiem. Atveseļošanas un noturības mehānisma un kohēzijas politikas programmu sekmīga īstenošana ir atkarīga arī no to šķēršļu novēršanas, kas kavē investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās un sabalansētas teritoriālās attīstības atbalstam. |
| --- | --- |

(23)

Spānija vēl nav oficiāli iesniegusi ne Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/1060 (18) paredzēto partnerības nolīgumu, ne pārējās minētajā regulā paredzētās kohēzijas politikas programmas. Saskaņā ar Regulu (ES) 2021/1060 Spānijai ir jāņem vērā attiecīgie tai adresētie ieteikumi 2021.–2027. gada kohēzijas politikas fondu plānošanā. Tas ir priekšnoteikums no kohēzijas politikas fondiem paredzētā finansiālā atbalsta efektivitātes uzlabošanai un tā pievienotās vērtības maksimalizēšanai un vienlaikus veicina koordināciju, savstarpējo papildināmību un saskaņotību starp minētajiem kohēzijas politikas fondiem un citiem Savienības instrumentiem un fondiem. Atveseļošanas un noturības mehānisma un kohēzijas politikas programmu sekmīga īstenošana ir atkarīga arī no to šķēršļu novēršanas, kas kavē investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās un sabalansētas teritoriālās attīstības atbalstam.

| (24) | Papildus ekonomikas un sociālajām problēmām, kas risinātas atveseļošanas un noturības plānā, Spānija saskaras ar vairākām citām problēmām saistībā ar zaļās pārkārtošanās paātrināšanu, energotīklu starpsavienojumu palielināšanu, sociālo un cenas ziņā pieejamu energoefektīvu mājokļu pieejamības palielināšanu un aprites ekonomikas veicināšanu. Rīcībpolitika, kuras mērķis ir palielināt reciklēšanas rādītājus un veicināt aprites ekonomiku, var palīdzēt ierobežot preču importu, tādējādi dodot ieguldījumu ārējās nelīdzsvarotības mazināšanā. Vidējā termiņā un ilgtermiņā atjaunīgo energoresursu un energoefektivitātes mērķu sasniegšana un energotīklu starpsavienojumu paplašināšana var arī palīdzēt samazināt atkarību no fosilajiem kurināmajiem un lielo ārējo parādu. |
| --- | --- |

(24)

Papildus ekonomikas un sociālajām problēmām, kas risinātas atveseļošanas un noturības plānā, Spānija saskaras ar vairākām citām problēmām saistībā ar zaļās pārkārtošanās paātrināšanu, energotīklu starpsavienojumu palielināšanu, sociālo un cenas ziņā pieejamu energoefektīvu mājokļu pieejamības palielināšanu un aprites ekonomikas veicināšanu. Rīcībpolitika, kuras mērķis ir palielināt reciklēšanas rādītājus un veicināt aprites ekonomiku, var palīdzēt ierobežot preču importu, tādējādi dodot ieguldījumu ārējās nelīdzsvarotības mazināšanā. Vidējā termiņā un ilgtermiņā atjaunīgo energoresursu un energoefektivitātes mērķu sasniegšana un energotīklu starpsavienojumu paplašināšana var arī palīdzēt samazināt atkarību no fosilajiem kurināmajiem un lielo ārējo parādu.

| (25) | Spānijai nāktu par labu, ja tā vēl vairāk atsaistītu ekonomisko izaugsmi no resursu izmantošanas, lai sasniegtu vērienīgākus Savienības mērķus, tostarp paketi “Gatavi mērķrādītājam 55 %”. Šajā sakarā valsts sadzīves atkritumu reciklēšanas rādītājs un apritīgo materiālu izmantošanas rādītājs ir zemāks par Savienības vidējo rādītāju, savukārt poligonos apglabāto atkritumu īpatsvars krietni pārsniedz to. Noturīga koordinācija dažādos valdības līmeņos un papildu investīcijas var palīdzēt Spānijai izpildīt atsevišķas savākšanas un reciklēšanas pienākumus. Reciklēšanas mērķrādītāju sasniegšana ir uzticēta zemākiem valdības līmeņiem. Taču instrumenti to izpildei var nebūt pietiekami efektīvi. Līdz ar to papildu reformas varētu pastiprināt koordināciju starp dažādiem valdības līmeņiem, tostarp attiecībā uz noteikumu vienotu interpretāciju un atkritumu apstrādes infrastruktūras plānošanu un izmantošanu. Papildu atbalsts no tehniskā atbalsta instrumenta, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/240 (19), var palīdzēt izplatīt paraugpraksi. Var būt pamatotas papildu investīcijas nolūkā stiprināt Spānijas reciklēšanas jaudu, tostarp veicināt aprites ekonomiku konkrētās nozarēs. Turklāt, lai nodrošinātu lielāku resursefektivitāti, būtiska nozīme ir inovācijām un investīcijām aprites ekonomikas veicināšanā. Spānija cieš arī no ūdens trūkuma, un tai ir jāturpina attīstīt ūdens atkalizmantošanas potenciāls, arī raugoties no aprites ekonomikas perspektīvas. |
| --- | --- |

(25)

Spānijai nāktu par labu, ja tā vēl vairāk atsaistītu ekonomisko izaugsmi no resursu izmantošanas, lai sasniegtu vērienīgākus Savienības mērķus, tostarp paketi “Gatavi mērķrādītājam 55 %”. Šajā sakarā valsts sadzīves atkritumu reciklēšanas rādītājs un apritīgo materiālu izmantošanas rādītājs ir zemāks par Savienības vidējo rādītāju, savukārt poligonos apglabāto atkritumu īpatsvars krietni pārsniedz to. Noturīga koordinācija dažādos valdības līmeņos un papildu investīcijas var palīdzēt Spānijai izpildīt atsevišķas savākšanas un reciklēšanas pienākumus. Reciklēšanas mērķrādītāju sasniegšana ir uzticēta zemākiem valdības līmeņiem. Taču instrumenti to izpildei var nebūt pietiekami efektīvi. Līdz ar to papildu reformas varētu pastiprināt koordināciju starp dažādiem valdības līmeņiem, tostarp attiecībā uz noteikumu vienotu interpretāciju un atkritumu apstrādes infrastruktūras plānošanu un izmantošanu. Papildu atbalsts no tehniskā atbalsta instrumenta, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/240 (19), var palīdzēt izplatīt paraugpraksi. Var būt pamatotas papildu investīcijas nolūkā stiprināt Spānijas reciklēšanas jaudu, tostarp veicināt aprites ekonomiku konkrētās nozarēs. Turklāt, lai nodrošinātu lielāku resursefektivitāti, būtiska nozīme ir inovācijām un investīcijām aprites ekonomikas veicināšanā. Spānija cieš arī no ūdens trūkuma, un tai ir jāturpina attīstīt ūdens atkalizmantošanas potenciāls, arī raugoties no aprites ekonomikas perspektīvas.

| (26) | Pamatojoties uz Savienības valstu vai to valdību vadītāju pilnvarojumu, kas formulēts Versaļas deklarācijā, ir sagatavots Komisijas priekšlikums REPowerEU plānam, kura mērķis ir pēc iespējas drīz izbeigt Savienības atkarību no fosilo degvielu importa no Krievijas. Tālab Komisija plāno dialogā ar dalībvalstīm apzināt piemērotākos projektus, investīcijas un reformas valstu, reģionālā un Savienības līmenī. Šo pasākumu mērķis ir samazināt vispārējo atkarību no fosilajām degvielām un pārorientēt fosilo degvielu importu prom no Krievijas. |
| --- | --- |

(26)

Pamatojoties uz Savienības valstu vai to valdību vadītāju pilnvarojumu, kas formulēts Versaļas deklarācijā, ir sagatavots Komisijas priekšlikums REPowerEU plānam, kura mērķis ir pēc iespējas drīz izbeigt Savienības atkarību no fosilo degvielu importa no Krievijas. Tālab Komisija plāno dialogā ar dalībvalstīm apzināt piemērotākos projektus, investīcijas un reformas valstu, reģionālā un Savienības līmenī. Šo pasākumu mērķis ir samazināt vispārējo atkarību no fosilajām degvielām un pārorientēt fosilo degvielu importu prom no Krievijas.

| (27) | Saskaņā ar 2020. gada datiem (20) Spānijas atkarība no Krievijas naftas ir 2 % un no Krievijas gāzes – 10 %, kas ir krietni zem Savienības vidējiem rādītājiem (attiecīgi 26 % un 44 %). Spānijas atkarība no Krievijas oglēm ir līdzīga kā pārējā Savienībā (55 %), taču jāņem vērā, ka cietā fosilā kurināmā īpatsvars energoresursu struktūrā (2,8 %) ir daudz zemāks nekā vidēji Savienībā. Lai gan Spānija ir tikai ierobežotā mērā atkarīga no Krievijas naftas un gāzes, pašreizējā ģeopolitiskajā situācijā un augsto enerģijas cenu apstākļos Spānijai ir vēl jo vairāk nepieciešams pastiprināt centienus, lai sasniegtu nacionālajā enerģētikas un klimata plānā noteiktos atjaunīgās enerģijas mērķrādītājus. Balstoties uz nacionālo enerģētikas un klimata plānu, papildu pasākumi atjaunīgo energoresursu apguves atbalstam (koncentrējoties uz decentralizētām iekārtām un pašpatēriņu, tostarp, vēl vairāk racionalizējot atļauju izsniegšanas procedūras un uzlabojot piekļuvi tīklam) un papildu investīcijas (uzglabāšanā, tīkla infrastruktūrā, ēku un transporta elektrifikācijā un atjaunīgajā ūdeņradī) var palīdzēt vēl vairāk dekarbonizēt ekonomiku, tostarp rūpniecības, transporta un mājokļu nozari, un samazināt atkarību gan no fosilā kurināmā, gan cenām starptautiskā līmenī.
  Lai Spānija varētu efektīvi integrēties vienotajā enerģijas tirgū, ir jāpaplašina tās energotīklu starpsavienojumi. Jo īpaši papildu elektroenerģijas starpsavienojumi ar kaimiņvalstīm varētu veicināt Pireneju pussalas atjaunīgās enerģijas ražošanas jaudas lielāku integrāciju vienotajā enerģijas tirgū. Papildu pārrobežu gāzes infrastruktūra, kas pielāgota ūdeņradim, var vēl vairāk veicināt gāzes piegādes dažādošanu Savienības iekšējā tirgū un palīdzēt izmantot atjaunīgā ūdeņraža ilgtermiņa potenciālu. Tiek ieteikts investīcijas jaunā gāzes infrastruktūrā un tīklos pēc iespējas veikt tā, lai nodrošinātu atbilstību nākotnes prasībām, sekmējot ilgtspēju ilgtermiņā, ko nākotnē nodrošinātu pārprofilēšana uz ilgtspējīgu kurināmo. |
| --- | --- |

(27)

Saskaņā ar 2020. gada datiem (20) Spānijas atkarība no Krievijas naftas ir 2 % un no Krievijas gāzes – 10 %, kas ir krietni zem Savienības vidējiem rādītājiem (attiecīgi 26 % un 44 %). Spānijas atkarība no Krievijas oglēm ir līdzīga kā pārējā Savienībā (55 %), taču jāņem vērā, ka cietā fosilā kurināmā īpatsvars energoresursu struktūrā (2,8 %) ir daudz zemāks nekā vidēji Savienībā. Lai gan Spānija ir tikai ierobežotā mērā atkarīga no Krievijas naftas un gāzes, pašreizējā ģeopolitiskajā situācijā un augsto enerģijas cenu apstākļos Spānijai ir vēl jo vairāk nepieciešams pastiprināt centienus, lai sasniegtu nacionālajā enerģētikas un klimata plānā noteiktos atjaunīgās enerģijas mērķrādītājus. Balstoties uz nacionālo enerģētikas un klimata plānu, papildu pasākumi atjaunīgo energoresursu apguves atbalstam (koncentrējoties uz decentralizētām iekārtām un pašpatēriņu, tostarp, vēl vairāk racionalizējot atļauju izsniegšanas procedūras un uzlabojot piekļuvi tīklam) un papildu investīcijas (uzglabāšanā, tīkla infrastruktūrā, ēku un transporta elektrifikācijā un atjaunīgajā ūdeņradī) var palīdzēt vēl vairāk dekarbonizēt ekonomiku, tostarp rūpniecības, transporta un mājokļu nozari, un samazināt atkarību gan no fosilā kurināmā, gan cenām starptautiskā līmenī.

Lai Spānija varētu efektīvi integrēties vienotajā enerģijas tirgū, ir jāpaplašina tās energotīklu starpsavienojumi. Jo īpaši papildu elektroenerģijas starpsavienojumi ar kaimiņvalstīm varētu veicināt Pireneju pussalas atjaunīgās enerģijas ražošanas jaudas lielāku integrāciju vienotajā enerģijas tirgū. Papildu pārrobežu gāzes infrastruktūra, kas pielāgota ūdeņradim, var vēl vairāk veicināt gāzes piegādes dažādošanu Savienības iekšējā tirgū un palīdzēt izmantot atjaunīgā ūdeņraža ilgtermiņa potenciālu. Tiek ieteikts investīcijas jaunā gāzes infrastruktūrā un tīklos pēc iespējas veikt tā, lai nodrošinātu atbilstību nākotnes prasībām, sekmējot ilgtspēju ilgtermiņā, ko nākotnē nodrošinātu pārprofilēšana uz ilgtspējīgu kurināmo.

| (28) | Ieviešot piemērotas finansēšanas shēmas, būvniecības nozarē nodarbināto darbinieku prasmju pilnveidi un apmācību, izpratnes veicināšanas kampaņas un tehnisko palīdzību nolūkā atbalstīt dotāciju un finanšu instrumentu izmantošanu renovācijai, varētu panākt turpmāku progresu decentralizētā atjaunīgās enerģijas ražošanā un pamatīgā renovācijā gan dzīvojamās, gan nedzīvojamās ēkās, jo īpaši vidēja lieluma pilsētās. Turklāt, lai ierobežotu enerģijas patēriņu, apņēmīgāk risinātu ar zaļo pārkārtošanos saistītās problēmas un atbalstītu neaizsargātas mājsaimniecības, varētu būt lietderīgi arī darīt pieejamus papildu energoefektīvus sociālos un cenas ziņā pieejamus mājokļus, jo īpaši teritorijās, kurās ir izteikts deficīts un saspringti tirgus apstākļi. Lai Spānija atbilstu “Gatavi mērķrādītājam 55 %” mērķiem, būs vēl vairāk jāpalielina ieceru vērienīgums attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu un atjaunīgo energoresursu un energoefektivitātes rādītāju paaugstināšanu. |
| --- | --- |

(28)

Ieviešot piemērotas finansēšanas shēmas, būvniecības nozarē nodarbināto darbinieku prasmju pilnveidi un apmācību, izpratnes veicināšanas kampaņas un tehnisko palīdzību nolūkā atbalstīt dotāciju un finanšu instrumentu izmantošanu renovācijai, varētu panākt turpmāku progresu decentralizētā atjaunīgās enerģijas ražošanā un pamatīgā renovācijā gan dzīvojamās, gan nedzīvojamās ēkās, jo īpaši vidēja lieluma pilsētās. Turklāt, lai ierobežotu enerģijas patēriņu, apņēmīgāk risinātu ar zaļo pārkārtošanos saistītās problēmas un atbalstītu neaizsargātas mājsaimniecības, varētu būt lietderīgi arī darīt pieejamus papildu energoefektīvus sociālos un cenas ziņā pieejamus mājokļus, jo īpaši teritorijās, kurās ir izteikts deficīts un saspringti tirgus apstākļi. Lai Spānija atbilstu “Gatavi mērķrādītājam 55 %” mērķiem, būs vēl vairāk jāpalielina ieceru vērienīgums attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu un atjaunīgo energoresursu un energoefektivitātes rādītāju paaugstināšanu.

| (29) | Paātrināta pārkārtošanās uz klimatneitralitāti un atteikšanās no fosilajām degvielām vairākās nozarēs radīs ievērojamas pārstrukturēšanas izmaksas, taču, lai mazinātu pārkārtošanās sociālekonomisko ietekmi vissmagāk skartajos reģionos, Spānija var kohēzijas politikas ietvaros izmantot Taisnīgas pārkārtošanās mehānismu. Turklāt, lai uzlabotu nodarbinātības iespējas un stiprinātu sociālo kohēziju, Spānija var izmantot Eiropas Sociālo fondu Plus, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1057 (21). |
| --- | --- |

(29)

Paātrināta pārkārtošanās uz klimatneitralitāti un atteikšanās no fosilajām degvielām vairākās nozarēs radīs ievērojamas pārstrukturēšanas izmaksas, taču, lai mazinātu pārkārtošanās sociālekonomisko ietekmi vissmagāk skartajos reģionos, Spānija var kohēzijas politikas ietvaros izmantot Taisnīgas pārkārtošanās mehānismu. Turklāt, lai uzlabotu nodarbinātības iespējas un stiprinātu sociālo kohēziju, Spānija var izmantot Eiropas Sociālo fondu Plus, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1057 (21).

| (30) | Padome ir izskatījusi 2022. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas veikto novērtējumu, un tās atzinums (22) ir atspoguļots 1. ieteikumā. |
| --- | --- |

(30)

Padome ir izskatījusi 2022. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas veikto novērtējumu, un tās atzinums (22) ir atspoguļots 1. ieteikumā.

| (31) | Ņemot vērā ciešās savstarpējās saiknes starp eurozonas dalībvalstu tautsaimniecībām un to kolektīvo devumu ekonomiskās un monetārās savienības darbībā, Padome eurozonas dalībvalstīm ieteica rīkoties, tostarp izmantojot atveseļošanas un noturības plānus, lai īstenotu 2022. gada ieteikumā par eurozonu izklāstītos ieteikumus. Attiecībā uz Spāniju tas ir jo īpaši atspoguļots 1. un 2. ieteikumā. |
| --- | --- |

(31)

Ņemot vērā ciešās savstarpējās saiknes starp eurozonas dalībvalstu tautsaimniecībām un to kolektīvo devumu ekonomiskās un monetārās savienības darbībā, Padome eurozonas dalībvalstīm ieteica rīkoties, tostarp izmantojot atveseļošanas un noturības plānus, lai īstenotu 2022. gada ieteikumā par eurozonu izklāstītos ieteikumus. Attiecībā uz Spāniju tas ir jo īpaši atspoguļots 1. un 2. ieteikumā.

| (32) | Padome ir izskatījusi 2022. gada valsts reformu programmu un 2022. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas sagatavoto padziļināto pārskatu un novērtējumu. Padomes ieteikumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu ir atspoguļoti 1., 2. un 4. ieteikumā. 1. un 2. ieteikums arī palīdzēs īstenot eurozonai adresēto 2022. gada ieteikumu, jo īpaši pirmo un ceturto eurozonai adresēto ieteikumu. 1. ieteikumā minētā fiskālā politika cita starpā palīdz novērst nelīdzsvarotību, kas saistīta ar lielo valdības parādu. 2. ieteikumā norādītā rīcībpolitika cita starpā palīdz samazināt valdības, privātā sektora un ārējo parādu, jo atveseļošanas un noturības plāna pilnīga īstenošana veicinās izaugsmi, vienlaikus stiprinot ekonomikas noturību. 4. ieteikumā raksturotā rīcībpolitika augsta bezdarba līmeņa apstākļos cita starpā palīdz novērst neaizsargātību, kas ilgtermiņā saistīta ar lielu ārējo parādu, |
| --- | --- |

(32)

Padome ir izskatījusi 2022. gada valsts reformu programmu un 2022. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas sagatavoto padziļināto pārskatu un novērtējumu. Padomes ieteikumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu ir atspoguļoti 1., 2. un 4. ieteikumā. 1. un 2. ieteikums arī palīdzēs īstenot eurozonai adresēto 2022. gada ieteikumu, jo īpaši pirmo un ceturto eurozonai adresēto ieteikumu. 1. ieteikumā minētā fiskālā politika cita starpā palīdz novērst nelīdzsvarotību, kas saistīta ar lielo valdības parādu. 2. ieteikumā norādītā rīcībpolitika cita starpā palīdz samazināt valdības, privātā sektora un ārējo parādu, jo atveseļošanas un noturības plāna pilnīga īstenošana veicinās izaugsmi, vienlaikus stiprinot ekonomikas noturību. 4. ieteikumā raksturotā rīcībpolitika augsta bezdarba līmeņa apstākļos cita starpā palīdz novērst neaizsargātību, kas ilgtermiņā saistīta ar lielu ārējo parādu,

AR ŠO IESAKA Spānijai 2022. un 2023. gadā rīkoties šādi.

1.

Nodrošināt, ka 2023. gadā tiek īstenota piesardzīga fiskālā politika, jo īpaši, ierobežojot valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugumu, lai tas nepārsniegtu vidēja termiņa potenciālās izlaides pieaugumu, ņemot vērā to, ka turpinās pagaidu un mērķorientēta atbalsta sniegšana pret energocenu kāpumu visneaizsargātākajām mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kā arī personām, kas bēg no Ukrainas. Būt gatavai kārtējos izdevumus pielāgot mainīgajai situācijai. Palielināt publiskās investīcijas, kas sekmēs zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, ņemot vērā REPowerEU iniciatīvu, tostarp, izmantojot Atveseļošanas un noturības mehānismu un citus Savienības fondus.. Laikposmā pēc 2023. gada īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt ticamu un pakāpenisku parāda samazināšanu un fiskālo ilgtspēju vidējā termiņā, izmantojot pakāpenisku konsolidāciju, investīcijas un reformas.

2.

Turpināt atveseļošanas un noturības plāna īstenošanu, ievērojot Padomes 2021. gada 13. jūlija īstenošanas lēmumā iekļautos atskaites punktus un mērķrādītājus. Iesniegt 2021.–2027. gada kohēzijas politikas plānošanas dokumentus, lai būtu iespējams noslēgt sarunas ar Komisiju un pēc tam sākt to īstenošanu.

3.

Palielināt reciklēšanas rādītājus, lai sasniegtu Savienības mērķrādītājus un veicinātu aprites ekonomiku, uzlabojot koordināciju starp visiem valdības līmeņiem un veicot turpmākas investīcijas, lai izpildītu atkritumu atsevišķas savākšanas un reciklēšanas pienākumus, kā arī lai uzlabotu ūdens atkalizmantošanu.

4.

Samazināt vispārējo atkarību no fosilā kurināmā. Paātrināt atjaunīgās enerģijas izmantošanu, koncentrējoties uz decentralizētām iekārtām un pašpatēriņu, tostarp vēl vairāk racionalizējot atļauju izsniegšanas procedūras un uzlabojot piekļuvi tīklam. Atbalstīt papildu investīcijas uzglabāšanā, tīkla infrastruktūrā, ēku un transporta elektrifikācijā un atjaunīgajā ūdeņradī. Palielināt energotīklu starpsavienojumu jaudu. Palielināt energoefektīvu sociālo un cenas ziņā pieejamu mājokļu pieejamību, tostarp veicot renovāciju.

Briselē, 2022. gada 12. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

Z. STANJURA

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2021. gada 12. februāris), ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (OV L 57, 18.2.2021., 17. lpp.).

3

(4)  Padomes Ieteikums (2022. gada 5. aprīlis) par eurozonas ekonomikas politiku (OV C 153, 7.4.2022., 1. lpp.).

4

(5)  Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2022/382 (2022. gada 4. marts), ar ko Direktīvas 2001/55/EK 5. panta nozīmē konstatē no Ukrainas pārvietoto personu masveida pieplūduma esamību un nosaka pagaidu aizsardzības ieviešanu (OV L 71, 4.3.2022., 1. lpp.).

5

(6)  Padomes Direktīva 2001/55/EK (2001. gada 20. jūlijs) par obligātajiem standartiem, lai pārvietoto personu masveida pieplūduma gadījumā sniegtu tām pagaidu aizsardzību, un par pasākumiem, lai līdzsvarotu dalībvalstu pūliņus, uzņemot šādas personas un uzņemoties ar to saistītās sekas (OV L 212, 7.8.2001., 12. lpp.).

6

(7)  Padomes Ieteikums (2021. gada 18. jūnijs), ar ko sniedz Padomes atzinumu par Spānijas 2021. gada stabilitātes programmu (OV C 304, 29.7.2021., 38. lpp.).

7

(8)  Aplēses par fiskālo nostāju un tās komponentiem šajā ieteikumā ir Komisijas aplēses, kas balstītas uz pieņēmumiem, kuri ir Komisijas 2022. gada pavasara prognozes pamatā. Komisijas vidēja termiņa potenciālās izaugsmes aplēsēs nav iekļauta to reformu pozitīvā ietekme, kas paredzētas atveseļošanas un noturības plānā un var paātrināt potenciālo izaugsmi.

8

(9)  Nefinansē no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām vai citiem Savienības fondiem.

9

(10)  ST 10150/21 INIT un ST 10150/21 ADD 1 REV 2.

10

(11)  Padomes Ieteikums (2020. gada 20. jūlijs) par Spānijas 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Spānijas 2020. gada stabilitātes programmu (OV C 282, 26.8.2020., 54. lpp.).

11

(12)  Šie skaitļi atspoguļo kopš 2021. gada rudens veikto pasākumu gada budžeta izmaksu līmeni, ietverot kārtējos ieņēmumus un izdevumus, kā arī – attiecīgā gadījumā – kapitālizdevumu pasākumus.

12

(13)  Tiek pieņemts, ka kopējais no Ukrainas uz Savienību pārvietoto personu skaits līdz 2022. gada beigām pakāpeniski sasniegs 6 miljonus, un viņu ģeogrāfiskais sadalījums tiek lēsts, pamatojoties uz esošās diasporas lielumu, uzņemošās dalībvalsts iedzīvotāju skaita relatīvo apmēru un no Ukrainas pārvietoto personu faktisko sadalījumu visā Savienībā, kāds tas bija 2022. gada martā. Budžeta izmaksas uz vienu personu aplēstas, balstoties uz Komisijas Kopīgā pētniecības centra mikrosimulācijas modeli Euromod, ņemot vērā gan naudas pārvedumus, uz kuriem šie cilvēki var būt tiesīgi, gan pabalstus natūrā, piemēram, izglītību un veselības aprūpi.

13

Euromod

(14)  Negatīvs rādītājs nozīmē, ka primāro izdevumu pieaugums pārsniedz ekonomikas izaugsmi vidējā termiņā, un liecina par ekspansīvu fiskālo politiku.

14

(15)  Tiek prognozēts, ka pakāpeniskās atgriešanās pie pirmspandēmijas līmeņa dēļ citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem būs bremzējoša ietekme, kas atbilst 0,3 procentpunktiem no IKP.

15

(16)  Negatīvs (pozitīvs) rādītājs nozīmē, ka primāro izdevumu pieaugums (samazinājums) pārsniedz ekonomikas izaugsmi vidējā termiņā, un liecina par ekspansīvu (bremzējošu) fiskālo politiku.

16

(17)  Tiek prognozēts, ka citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem būs ekspansīva ietekme, kas atbilst 0,2 procentpunktiem no IKP.

17

(18)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1060 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai (OV L 231, 30.6.2021., 159. lpp.).

18

(19)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/240 (2021. gada 10. februāris), ar ko izveido tehniskā atbalsta instrumentu (OV L 57, 18.2.2021., 1. lpp.).

19

(20)  Eurostat (2020), Krievijas importa īpatsvars kopējā jēlnaftas, dabasgāzes un akmeņogļu importa apjomā. ES27 vidējā rādītāja aprēķinā izmantotais kopējais imports ir imports no valstīm ārpus ES27. Attiecībā uz Spāniju kopējais imports ietver arī ES iekšējo tirdzniecību. Jēlnafta neietver rafinētus naftas produktus.

20

Eurostat

(21)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1057 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko izveido Eiropas Sociālo fondu Plus (ESF+) un atceļ Regulu (ES) Nr. 1296/2013 (OV L 231, 30.6.2021., 21. lpp.).

21

(22)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktu.

22

---

| 1.9.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 334/79 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 334/79

---

PADOMES IETEIKUMS

(2022. gada 12. jūlijs)

par Francijas 2022. gada valsts reformu programmu

(2022/C 334/10)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (1), un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2), ar ko tika izveidots Atveseļošanas un noturības mehānisms, stājās spēkā 2021. gada 19. februārī. Atveseļošanas un noturības mehānisms nodrošina finansiālu atbalstu reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot Savienības finansētu fiskālo stimulu. Tas sekmē ekonomikas atveseļošanu un ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, jo īpaši zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai, līdztekus stiprinot dalībvalstu tautsaimniecību noturību un potenciālo izaugsmi. Vidējā termiņā un ilgtermiņā tas palīdz arī stiprināt publisko finanšu ilgtspēju un sekmēt izaugsmi un darbvietu radīšanu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktu 2022. gada jūnijā tiks atjaunināta katrai dalībvalstij paredzētā maksimālā finanšu iemaksa no Atveseļošanas un noturības mehānisma. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2), ar ko tika izveidots Atveseļošanas un noturības mehānisms, stājās spēkā 2021. gada 19. februārī. Atveseļošanas un noturības mehānisms nodrošina finansiālu atbalstu reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot Savienības finansētu fiskālo stimulu. Tas sekmē ekonomikas atveseļošanu un ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, jo īpaši zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai, līdztekus stiprinot dalībvalstu tautsaimniecību noturību un potenciālo izaugsmi. Vidējā termiņā un ilgtermiņā tas palīdz arī stiprināt publisko finanšu ilgtspēju un sekmēt izaugsmi un darbvietu radīšanu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktu 2022. gada jūnijā tiks atjaunināta katrai dalībvalstij paredzētā maksimālā finanšu iemaksa no Atveseļošanas un noturības mehānisma.

| (2) | Komisija 2021. gada 24. novembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2022. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Pētījumā bija pienācīgi ņemtas vērā 2021. gada 7. maijā parakstītās Portu sociālās saistības turpināt īstenot Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija izsludināja 2017. gada 17. novembrī. Eiropadome 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījuma prioritātes apstiprināja 2022. gada 25. martā. Komisija 2021. gada 24. novembrī uz Regulas (ES) Nr. 1176/2011 pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Francija bija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām būs jāizstrādā padziļinātais pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī ieteikumu attiecībā uz Padomes ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku un priekšlikumu attiecībā uz 2022. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, kurā analizēta nodarbinātības pamatnostādņu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana. Ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku (3) (“2022. gada ieteikums par eurozonu”) Padome pieņēma 2022. gada 5. aprīlī un Vienoto nodarbinātības ziņojumu – 2022. gada 14. martā. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2021. gada 24. novembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2022. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Pētījumā bija pienācīgi ņemtas vērā 2021. gada 7. maijā parakstītās Portu sociālās saistības turpināt īstenot Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija izsludināja 2017. gada 17. novembrī. Eiropadome 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījuma prioritātes apstiprināja 2022. gada 25. martā. Komisija 2021. gada 24. novembrī uz Regulas (ES) Nr. 1176/2011 pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Francija bija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām būs jāizstrādā padziļinātais pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī ieteikumu attiecībā uz Padomes ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku un priekšlikumu attiecībā uz 2022. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, kurā analizēta nodarbinātības pamatnostādņu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana. Ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku (3) (“2022. gada ieteikums par eurozonu”) Padome pieņēma 2022. gada 5. aprīlī un Vienoto nodarbinātības ziņojumu – 2022. gada 14. martā.

| (3) | Krievijas iebrukums Ukrainā globālās pandēmijas izskaņā ir būtiski mainījis ģeopolitisko un ekonomisko kontekstu. Iebrukuma ietekme uz dalībvalstu tautsaimniecībām izpaužas, inter alia, kā augstākas enerģijas, pārtikas un izejvielu cenas un vājākas izaugsmes izredzes. Enerģijas cenu pieaugums īpaši smagi skar visneaizsargātākās mājsaimniecības, kuras ir nonākušas enerģētiskajā nabadzībā vai kurām tā draud, kā arī uzņēmumus, kurus visvairāk negatīvi ietekmē enerģijas cenu pieaugums. Turklāt Savienībā ierodas nepieredzēti daudz cilvēku, kuri bēg no Ukrainas. Krievijas agresijas kara radītās ekonomiskās sekas ir asimetriski ietekmējušas dalībvalstis. Šajā sakarā 2022. gada 4. martā ar Padomes Īstenošanas lēmumu (ES) 2022/382 (4) pirmo reizi tika piemērota Padomes Direktīva 2001/55/EK (5), pārvietotajām personām no Ukrainas piešķirot likumīgas uzturēšanās tiesības Savienībā, kā arī piekļuvi izglītībai un apmācībai, darba tirgum, veselības aprūpei, mājoklim un sociālajai palīdzībai. |
| --- | --- |

(3)

Krievijas iebrukums Ukrainā globālās pandēmijas izskaņā ir būtiski mainījis ģeopolitisko un ekonomisko kontekstu. Iebrukuma ietekme uz dalībvalstu tautsaimniecībām izpaužas, inter alia, kā augstākas enerģijas, pārtikas un izejvielu cenas un vājākas izaugsmes izredzes. Enerģijas cenu pieaugums īpaši smagi skar visneaizsargātākās mājsaimniecības, kuras ir nonākušas enerģētiskajā nabadzībā vai kurām tā draud, kā arī uzņēmumus, kurus visvairāk negatīvi ietekmē enerģijas cenu pieaugums. Turklāt Savienībā ierodas nepieredzēti daudz cilvēku, kuri bēg no Ukrainas. Krievijas agresijas kara radītās ekonomiskās sekas ir asimetriski ietekmējušas dalībvalstis. Šajā sakarā 2022. gada 4. martā ar Padomes Īstenošanas lēmumu (ES) 2022/382 (4) pirmo reizi tika piemērota Padomes Direktīva 2001/55/EK (5), pārvietotajām personām no Ukrainas piešķirot likumīgas uzturēšanās tiesības Savienībā, kā arī piekļuvi izglītībai un apmācībai, darba tirgum, veselības aprūpei, mājoklim un sociālajai palīdzībai.

| (4) | Ievērojot strauji mainīgo ekonomisko un ģeopolitisko situāciju, 2022. gada Eiropas pusgadā atsāksies ekonomikas un nodarbinātības politikas vispusīga koordinācija, kura līdztekus tiks pielāgota, ņemot vērā ar Atveseļošanas un noturības mehānisma īstenošanu saistītās prasības, kā skaidrots 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā. Lai īstenotu Eiropas pusgada politikas prioritātes, ir svarīgi īstenot pieņemtos atveseļošanas un noturības plānus, jo ar šiem plāniem paredzēts īstenot visus 2019. un 2020. gada Eiropas pusgada ciklos sniegtos konkrētām valstīm adresētos ieteikumus vai to būtisku daļu. Atveseļošanas un noturības plānu pārskatīšanā, atjaunināšanā vai grozīšanā saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14., 18. un 21. pantu, papildus citiem konkrētām valstīm adresētajiem ieteikumiem, kas sniegti līdz šādu pārskatītu, atjauninātu vai grozītu atveseļošanas un noturības plānu iesniegšanas dienai, joprojām vienlīdz aktuāli ir arī 2019. un 2020. gadā konkrētām valstīm adresētie ieteikumi. |
| --- | --- |

(4)

Ievērojot strauji mainīgo ekonomisko un ģeopolitisko situāciju, 2022. gada Eiropas pusgadā atsāksies ekonomikas un nodarbinātības politikas vispusīga koordinācija, kura līdztekus tiks pielāgota, ņemot vērā ar Atveseļošanas un noturības mehānisma īstenošanu saistītās prasības, kā skaidrots 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā. Lai īstenotu Eiropas pusgada politikas prioritātes, ir svarīgi īstenot pieņemtos atveseļošanas un noturības plānus, jo ar šiem plāniem paredzēts īstenot visus 2019. un 2020. gada Eiropas pusgada ciklos sniegtos konkrētām valstīm adresētos ieteikumus vai to būtisku daļu. Atveseļošanas un noturības plānu pārskatīšanā, atjaunināšanā vai grozīšanā saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14., 18. un 21. pantu, papildus citiem konkrētām valstīm adresētajiem ieteikumiem, kas sniegti līdz šādu pārskatītu, atjauninātu vai grozītu atveseļošanas un noturības plānu iesniegšanas dienai, joprojām vienlīdz aktuāli ir arī 2019. un 2020. gadā konkrētām valstīm adresētie ieteikumi.

| (5) | Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējā izņēmuma klauzula darbojas kopš 2020. gada marta. Komisija savā 2021. gada 3. marta paziņojumā “Apritējis gads kopš Covid-19 uzliesmojuma: fiskālās politikas atbildes pasākumi” pauda viedokli, ka lēmums par vispārējās izņēmuma klauzulas deaktivēšanu vai turpmāku piemērošanu būtu jāpieņem vispārēja ekonomikas stāvokļa novērtējuma ietvaros, kurā būtisks kvantitatīvais kritērijs ir ekonomiskās aktivitātes līmenis Savienībā vai eurozonā salīdzinājumā ar pirmskrīzes līmeni (2019. gada beigās). Paaugstināta nenoteiktība un spēcīgi lejupvērsti riski, kas skar ekonomikas perspektīvu saistībā ar karu Eiropā, nepieredzēts enerģijas cenu kāpums un ieilguši piegādes ķēdes darbības traucējumi rada apstākļus, kuru dēļ ir attaisnojami Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas darbību pagarināt arī attiecībā uz 2023. gadu. |
| --- | --- |

(5)

Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējā izņēmuma klauzula darbojas kopš 2020. gada marta. Komisija savā 2021. gada 3. marta paziņojumā “Apritējis gads kopš Covid-19 uzliesmojuma: fiskālās politikas atbildes pasākumi” pauda viedokli, ka lēmums par vispārējās izņēmuma klauzulas deaktivēšanu vai turpmāku piemērošanu būtu jāpieņem vispārēja ekonomikas stāvokļa novērtējuma ietvaros, kurā būtisks kvantitatīvais kritērijs ir ekonomiskās aktivitātes līmenis Savienībā vai eurozonā salīdzinājumā ar pirmskrīzes līmeni (2019. gada beigās). Paaugstināta nenoteiktība un spēcīgi lejupvērsti riski, kas skar ekonomikas perspektīvu saistībā ar karu Eiropā, nepieredzēts enerģijas cenu kāpums un ieilguši piegādes ķēdes darbības traucējumi rada apstākļus, kuru dēļ ir attaisnojami Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas darbību pagarināt arī attiecībā uz 2023. gadu.

| (6) | Ievērojot pieeju, kas izklāstīta Padomes 2021. gada 18. jūnija ieteikumā (6), ar ko sniedz Padomes atzinumu par Francijas 2021. gada stabilitātes programmu, vispārējo fiskālo nostāju pašlaik vislabāk var izmērīt kā izmaiņas primārajos izdevumos (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus), bet ietverot no Atveseļošanas un noturības mehānisma un citu Savienības fondu neatmaksājamā atbalsta (dotācijām) finansētos izdevumus, attiecībā pret vidēja termiņa potenciālo izaugsmi (7). Papildus atzinumam par vispārējo fiskālo nostāju, novērtējot, vai valsts fiskālā politika ir piesardzīga un vai tās struktūra spēs nodrošināt ilgtspējīgu atveseļošanu, kas būtu saskanīga ar zaļo un digitālo pārkārtošanos, uzmanība tiek pievērsta arī valsts finansētajiem (8) primārajiem kārtējiem izdevumiem (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus) un investīcijām. |
| --- | --- |

(6)

Ievērojot pieeju, kas izklāstīta Padomes 2021. gada 18. jūnija ieteikumā (6), ar ko sniedz Padomes atzinumu par Francijas 2021. gada stabilitātes programmu, vispārējo fiskālo nostāju pašlaik vislabāk var izmērīt kā izmaiņas primārajos izdevumos (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus), bet ietverot no Atveseļošanas un noturības mehānisma un citu Savienības fondu neatmaksājamā atbalsta (dotācijām) finansētos izdevumus, attiecībā pret vidēja termiņa potenciālo izaugsmi (7). Papildus atzinumam par vispārējo fiskālo nostāju, novērtējot, vai valsts fiskālā politika ir piesardzīga un vai tās struktūra spēs nodrošināt ilgtspējīgu atveseļošanu, kas būtu saskanīga ar zaļo un digitālo pārkārtošanos, uzmanība tiek pievērsta arī valsts finansētajiem (8) primārajiem kārtējiem izdevumiem (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus) un investīcijām.

| (7) | Komisija 2022. gada 2. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas plašas norādes par fiskālo politiku 2023. gadā (“fiskālās norādes”) un kura mērķis ir atbalstīt dalībvalstu stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanu un tādējādi stiprināt politikas koordināciju. Pamatojoties uz 2022. gada ziemas prognozes makroekonomisko perspektīvu, Komisija atzīmēja, ka piemērota šķistu pāreja no kopējās atbalstošās fiskālās nostājas 2020.–2022. gadā uz kopumā neitrālu kopējo fiskālo nostāju 2023. gadā, vienlaikus saglabājot gatavību reaģēt uz mainīgo ekonomisko situāciju. Komisija paziņoja, ka fiskālie ieteikumi 2023. gadam arī turpmāk būtu jādiferencē starp dalībvalstīm un tajos būtu jāņem vērā iespējamā pārrobežu blakusietekme. Komisija aicināja dalībvalstis atspoguļot norādes savās stabilitātes un konverģences programmās. Komisija apņēmās cieši uzraudzīt ekonomikas norises un pielāgot savas politikas norādes pēc vajadzības un ne vēlāk kā savā Eiropas pusgada pavasara paketē, kas sagatavota 2022. gada maija beigās. |
| --- | --- |

(7)

Komisija 2022. gada 2. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas plašas norādes par fiskālo politiku 2023. gadā (“fiskālās norādes”) un kura mērķis ir atbalstīt dalībvalstu stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanu un tādējādi stiprināt politikas koordināciju. Pamatojoties uz 2022. gada ziemas prognozes makroekonomisko perspektīvu, Komisija atzīmēja, ka piemērota šķistu pāreja no kopējās atbalstošās fiskālās nostājas 2020.–2022. gadā uz kopumā neitrālu kopējo fiskālo nostāju 2023. gadā, vienlaikus saglabājot gatavību reaģēt uz mainīgo ekonomisko situāciju. Komisija paziņoja, ka fiskālie ieteikumi 2023. gadam arī turpmāk būtu jādiferencē starp dalībvalstīm un tajos būtu jāņem vērā iespējamā pārrobežu blakusietekme. Komisija aicināja dalībvalstis atspoguļot norādes savās stabilitātes un konverģences programmās. Komisija apņēmās cieši uzraudzīt ekonomikas norises un pielāgot savas politikas norādes pēc vajadzības un ne vēlāk kā savā Eiropas pusgada pavasara paketē, kas sagatavota 2022. gada maija beigās.

| (8) | Attiecībā uz fiskālajām norādēm fiskālajos ieteikumos 2023. gadam ir ņemta vērā ekonomikas perspektīvas pasliktināšanās, paaugstinātā nenoteiktība un papildu lejupvērstie riski, kā arī augstāka inflācija salīdzinājumā ar Komisijas 2022. gada ziemas prognozi. Ņemot vērā šos apsvērumus, fiskālajai reakcijai ir jāpalielina publiskās investīcijas, kas sekmēs zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, un jāsaglabā visneaizsargātāko mājsaimniecību pirktspēja, lai mīkstinātu enerģijas cenu kāpuma ietekmi un palīdzētu ierobežot inflācijas otrreizējās ietekmes spiedienu, izmantojot mērķtiecīgus un pagaidu pasākumus. Fiskālajai politikai arī turpmāk jābūt dinamiskai, lai pielāgotos strauji mainīgajiem apstākļiem, tostarp izaicinājumiem, kuri attiecībā uz aizsardzību un drošību izriet no Krievijas agresijas kara pret Ukrainu, un dalībvalstīs tā ir jādiferencē atbilstīgi to fiskālajam un ekonomiskajam stāvoklim, tostarp, ņemot vērā krīzes ietekmi uz tām un pārvietoto personu pieplūdumu no Ukrainas. |
| --- | --- |

(8)

Attiecībā uz fiskālajām norādēm fiskālajos ieteikumos 2023. gadam ir ņemta vērā ekonomikas perspektīvas pasliktināšanās, paaugstinātā nenoteiktība un papildu lejupvērstie riski, kā arī augstāka inflācija salīdzinājumā ar Komisijas 2022. gada ziemas prognozi. Ņemot vērā šos apsvērumus, fiskālajai reakcijai ir jāpalielina publiskās investīcijas, kas sekmēs zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, un jāsaglabā visneaizsargātāko mājsaimniecību pirktspēja, lai mīkstinātu enerģijas cenu kāpuma ietekmi un palīdzētu ierobežot inflācijas otrreizējās ietekmes spiedienu, izmantojot mērķtiecīgus un pagaidu pasākumus. Fiskālajai politikai arī turpmāk jābūt dinamiskai, lai pielāgotos strauji mainīgajiem apstākļiem, tostarp izaicinājumiem, kuri attiecībā uz aizsardzību un drošību izriet no Krievijas agresijas kara pret Ukrainu, un dalībvalstīs tā ir jādiferencē atbilstīgi to fiskālajam un ekonomiskajam stāvoklim, tostarp, ņemot vērā krīzes ietekmi uz tām un pārvietoto personu pieplūdumu no Ukrainas.

| (9) | Francija savu nacionālo atveseļošanas un noturības plānu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai 2021. gada 28. aprīlī. Komisija atbilstoši Regulas (ES) 2021/241 19. pantam novērtēja atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu, ņemot vērā minētās regulas V pielikumā izklāstītās novērtēšanas vadlīnijas. Padome 2021. gada 13. jūlijā pieņēma Īstenošanas lēmumu par Francijas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu (9). Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu, ar ko atzīst, ka Francija ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu. |
| --- | --- |

(9)

Francija savu nacionālo atveseļošanas un noturības plānu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai 2021. gada 28. aprīlī. Komisija atbilstoši Regulas (ES) 2021/241 19. pantam novērtēja atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu, ņemot vērā minētās regulas V pielikumā izklāstītās novērtēšanas vadlīnijas. Padome 2021. gada 13. jūlijā pieņēma Īstenošanas lēmumu par Francijas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu (9). Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu, ar ko atzīst, ka Francija ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu.

| (10) | Francija savu 2022. gada valsts reformu programmu iesniedza 2022. gada 4. maijā. Francija neiesniedza savu stabilitātes programmu. Kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 27. pantā, 2022. gada valsts reformu programma atspoguļo arī Francijas pienākumu divreiz gadā ziņot par panākto progresu atveseļošanas un noturības plāna īstenošanā. |
| --- | --- |

(10)

Francija savu 2022. gada valsts reformu programmu iesniedza 2022. gada 4. maijā. Francija neiesniedza savu stabilitātes programmu. Kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 27. pantā, 2022. gada valsts reformu programma atspoguļo arī Francijas pienākumu divreiz gadā ziņot par panākto progresu atveseļošanas un noturības plāna īstenošanā.

| (11) | Komisija 2022. gada ziņojumu par Franciju publicēja 2022. gada 23. maijā. Tajā novērtēts, kā Francija ir īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019., 2020. un 2021. gadā, un uz atveseļošanas un noturības rezultātu pārskata pamata bija aplūkots, kā Francija īsteno atveseļošanas un noturības plānu. Balstoties uz minēto analīzi, ziņojumā par valsti bija norādīti trūkumi attiecībā uz tādu problēmjautājumu risināšanu, kuri nav ietverti vai ir tikai daļēji ietverti atveseļošanas un noturības plānā, kā arī jauni un nupat iezīmējušies problēmjautājumi, tostarp sakarā ar Krievijas iebrukumu Ukrainā. Tajā bija arī novērtēts Francijas progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un Savienības pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā. |
| --- | --- |

(11)

Komisija 2022. gada ziņojumu par Franciju publicēja 2022. gada 23. maijā. Tajā novērtēts, kā Francija ir īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019., 2020. un 2021. gadā, un uz atveseļošanas un noturības rezultātu pārskata pamata bija aplūkots, kā Francija īsteno atveseļošanas un noturības plānu. Balstoties uz minēto analīzi, ziņojumā par valsti bija norādīti trūkumi attiecībā uz tādu problēmjautājumu risināšanu, kuri nav ietverti vai ir tikai daļēji ietverti atveseļošanas un noturības plānā, kā arī jauni un nupat iezīmējušies problēmjautājumi, tostarp sakarā ar Krievijas iebrukumu Ukrainā. Tajā bija arī novērtēts Francijas progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un Savienības pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā.

| (12) | Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu izstrādāja padziļināto pārskatu par Franciju un rezultātus publicēja 2022. gada 23. maijā. Komisija secināja, ka Francijā pastāv makroekonomikas nelīdzsvarotība. Jo īpaši neaizsargātība ir saistīta ar lielu valdības parādu un vāju konkurētspēju zema produktivitātes pieauguma apstākļos, kam ir pārrobežu ietekme. |
| --- | --- |

(12)

Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu izstrādāja padziļināto pārskatu par Franciju un rezultātus publicēja 2022. gada 23. maijā. Komisija secināja, ka Francijā pastāv makroekonomikas nelīdzsvarotība. Jo īpaši neaizsargātība ir saistīta ar lielu valdības parādu un vāju konkurētspēju zema produktivitātes pieauguma apstākļos, kam ir pārrobežu ietekme.

| (13) | 2022. gada 23. maijā Komisija nāca klajā ar ziņojumu saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu. Ziņojumā bija aplūkots Francijas budžeta stāvoklis, ņemot vērā to, ka tās vispārējās valdības budžeta deficīts 2021. gadā pārsniedza Līgumā noteikto atsauces vērtību, kas ir 3 % no iekšzemes kopprodukta (IKP), turklāt vispārējās valdības parāds pārsniedza Līgumā noteikto atsauces vērtību, kas ir 60 % no IKP, un neatbilda parāda samazināšanas kritērijam. Ziņojumā secināts, ka deficīta un parāda samazināšanas kritēriji nav izpildīti. Ievērojot 2022. gada 2. marta paziņojumu, Komisija, novērtējot visus attiecīgos faktorus, uzskatīja, ka parāda samazināšanas kritērija ievērošana nozīmētu pārāk stingru, agrīni koncentrētu fiskālo konsolidāciju, kas varētu apdraudēt izaugsmi. Tāpēc Komisija uzskata, ka pašreizējos ārkārtas ekonomiskajos apstākļos atbilstība parāda samazināšanas kritērijam nav uzskatāma par vajadzīgu. Kā paziņots, Komisija 2022. gada pavasarī neierosināja sākt jaunas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, bet 2022. gada rudenī tā no jauna novērtēs, vai būtu nepieciešams ierosināt šādu procedūru sākšanu. |
| --- | --- |

(13)

2022. gada 23. maijā Komisija nāca klajā ar ziņojumu saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu. Ziņojumā bija aplūkots Francijas budžeta stāvoklis, ņemot vērā to, ka tās vispārējās valdības budžeta deficīts 2021. gadā pārsniedza Līgumā noteikto atsauces vērtību, kas ir 3 % no iekšzemes kopprodukta (IKP), turklāt vispārējās valdības parāds pārsniedza Līgumā noteikto atsauces vērtību, kas ir 60 % no IKP, un neatbilda parāda samazināšanas kritērijam. Ziņojumā secināts, ka deficīta un parāda samazināšanas kritēriji nav izpildīti. Ievērojot 2022. gada 2. marta paziņojumu, Komisija, novērtējot visus attiecīgos faktorus, uzskatīja, ka parāda samazināšanas kritērija ievērošana nozīmētu pārāk stingru, agrīni koncentrētu fiskālo konsolidāciju, kas varētu apdraudēt izaugsmi. Tāpēc Komisija uzskata, ka pašreizējos ārkārtas ekonomiskajos apstākļos atbilstība parāda samazināšanas kritērijam nav uzskatāma par vajadzīgu. Kā paziņots, Komisija 2022. gada pavasarī neierosināja sākt jaunas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, bet 2022. gada rudenī tā no jauna novērtēs, vai būtu nepieciešams ierosināt šādu procedūru sākšanu.

| (14) | 2020. gada 20. jūlija ieteikumā (10) Padome ieteica Francijai, ievērojot vispārējo izņēmuma klauzulu, 2020. un 2021. gadā veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai efektīvi vērstos pret Covid-19 pandēmiju, stiprinātu ekonomiku un atbalstītu tās turpmāko atveseļošanu. Tā arī ieteica Francijai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt parāda atmaksājamību, vienlaikus veicinot investīcijas. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Francijas vispārējās valdības budžeta deficīts samazinājās no 8,9 % no IKP 2020. gadā līdz 6,5 % no IKP 2021. gadā. Francijas fiskālās politikas reakcija atbalstīja ekonomikas atveseļošanu 2021. gadā, savukārt pagaidu ārkārtas pasākumu apmērs samazinājās no 3,3 % no IKP 2020. gadā līdz 2,6 % 2021. gadā. Francijas 2021. gadā veiktie pasākumi atbilda Padomes 2020. gada 20. jūlija ieteikumam. Valdības 2020. un 2021. gadā noteiktie diskrecionārie budžeta pasākumi lielākoties bija pagaidu pasākumi vai atsvērti ar kompensējošiem pasākumiem. Vienlaikus daži no valdības 2020. un 2021. gadā pieņemtajiem diskrecionārajiem pasākumiem nebija ne pagaidu pasākumi, ne arī tika atsvērti ar kompensējošiem pasākumiem, un tos galvenokārt veidoja pastāvīgs ražošanas nodokļu samazinājums, sākot no 2021. gada, un civildienesta ierēdņu algu pieaugums, galvenokārt veselības aprūpes sistēmā. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Francijas vispārējās valdības parāds samazinājās no 114,6 % no IKP 2020. gadā līdz 112,9 % no IKP 2021. gadā. |
| --- | --- |

(14)

2020. gada 20. jūlija ieteikumā (10) Padome ieteica Francijai, ievērojot vispārējo izņēmuma klauzulu, 2020. un 2021. gadā veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai efektīvi vērstos pret Covid-19 pandēmiju, stiprinātu ekonomiku un atbalstītu tās turpmāko atveseļošanu. Tā arī ieteica Francijai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt parāda atmaksājamību, vienlaikus veicinot investīcijas. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Francijas vispārējās valdības budžeta deficīts samazinājās no 8,9 % no IKP 2020. gadā līdz 6,5 % no IKP 2021. gadā. Francijas fiskālās politikas reakcija atbalstīja ekonomikas atveseļošanu 2021. gadā, savukārt pagaidu ārkārtas pasākumu apmērs samazinājās no 3,3 % no IKP 2020. gadā līdz 2,6 % 2021. gadā. Francijas 2021. gadā veiktie pasākumi atbilda Padomes 2020. gada 20. jūlija ieteikumam. Valdības 2020. un 2021. gadā noteiktie diskrecionārie budžeta pasākumi lielākoties bija pagaidu pasākumi vai atsvērti ar kompensējošiem pasākumiem. Vienlaikus daži no valdības 2020. un 2021. gadā pieņemtajiem diskrecionārajiem pasākumiem nebija ne pagaidu pasākumi, ne arī tika atsvērti ar kompensējošiem pasākumiem, un tos galvenokārt veidoja pastāvīgs ražošanas nodokļu samazinājums, sākot no 2021. gada, un civildienesta ierēdņu algu pieaugums, galvenokārt veselības aprūpes sistēmā. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Francijas vispārējās valdības parāds samazinājās no 114,6 % no IKP 2020. gadā līdz 112,9 % no IKP 2021. gadā.

| (15) | Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2022. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta deficīts 2022. un 2023. gadā būs attiecīgi 4,6 % un 3,2 % no IKP. Komisijas 2022. gada pavasara prognozē plānots, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2022. gadā būs 111,2 %, 2023. gadā tā būs 109,1 %. Saskaņā ar Komisijas analīzi parāda atmaksājamības riski vidējā termiņā šķiet augsti. Saskaņā ar Komisijas 2022. gada pavasara prognozi, potenciālās izlaides vidēja termiņa pieauguma aplēse ir 1,0 % (10 gadu vidējais rādītājs). Tomēr minētajā aplēsē nav iekļauta to reformu ietekme, kas paredzētas atveseļošanas un noturības plānā un var palielināt Francijas potenciālo izaugsmi. |
| --- | --- |

(15)

Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2022. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta deficīts 2022. un 2023. gadā būs attiecīgi 4,6 % un 3,2 % no IKP. Komisijas 2022. gada pavasara prognozē plānots, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2022. gadā būs 111,2 %, 2023. gadā tā būs 109,1 %. Saskaņā ar Komisijas analīzi parāda atmaksājamības riski vidējā termiņā šķiet augsti. Saskaņā ar Komisijas 2022. gada pavasara prognozi, potenciālās izlaides vidēja termiņa pieauguma aplēse ir 1,0 % (10 gadu vidējais rādītājs). Tomēr minētajā aplēsē nav iekļauta to reformu ietekme, kas paredzētas atveseļošanas un noturības plānā un var palielināt Francijas potenciālo izaugsmi.

| (16) | Valdība 2022. gadā pakāpeniski atcēla lielāko daļu pasākumu, kas veikti, reaģējot uz Covid-19 krīzi, – tiek prognozēts, ka pagaidu ārkārtas pasākumu apmērs samazināsies no 2,6 % no IKP 2021. gadā līdz 0,4 % 2022. gadā. Valdības budžeta deficītu ietekmē pasākumi, kuri pieņemti, lai novērstu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, un kuri Komisijas 2022. gada pavasara prognozē lēsti 0,7 % apmērā no IKP 2022. gadā, bet kurus 2023. gadā paredzēts izbeigt (11). Minētie pasākumi galvenokārt ietver sociālos pārvedumus trūcīgākajām mājsaimniecībām, netiešo nodokļu samazinājumus enerģijas patēriņam, mazumtirdzniecības un vairumtirdzniecības cenu griestus un subsīdijas par labu energoietilpīgiem uzņēmumiem. Par minētajiem pasākumiem tika paziņots, ka tiem ir pagaidu raksturs. Tomēr, ja enerģijas cenas saglabāsies augstas 2023. gadā, dažus no minētajiem pasākumiem varētu turpināt. Daži no minētajiem pasākumiem – jo īpaši vispārēji elektroenerģijas un gāzes cenu griesti, kā arī pilnā apmērā subsidētas cenu atlaides degvielām – nav mērķorientēti. Valdības budžeta deficītu ietekmē arī izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas; šīs izmaksas Komisijas 2022. gada pavasara prognozē tiek prognozētas 0,1 % apmērā no IKP 2022. gadā un 0,1 % apmērā 2023. gadā (12). |
| --- | --- |

(16)

Valdība 2022. gadā pakāpeniski atcēla lielāko daļu pasākumu, kas veikti, reaģējot uz Covid-19 krīzi, – tiek prognozēts, ka pagaidu ārkārtas pasākumu apmērs samazināsies no 2,6 % no IKP 2021. gadā līdz 0,4 % 2022. gadā. Valdības budžeta deficītu ietekmē pasākumi, kuri pieņemti, lai novērstu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, un kuri Komisijas 2022. gada pavasara prognozē lēsti 0,7 % apmērā no IKP 2022. gadā, bet kurus 2023. gadā paredzēts izbeigt (11). Minētie pasākumi galvenokārt ietver sociālos pārvedumus trūcīgākajām mājsaimniecībām, netiešo nodokļu samazinājumus enerģijas patēriņam, mazumtirdzniecības un vairumtirdzniecības cenu griestus un subsīdijas par labu energoietilpīgiem uzņēmumiem. Par minētajiem pasākumiem tika paziņots, ka tiem ir pagaidu raksturs. Tomēr, ja enerģijas cenas saglabāsies augstas 2023. gadā, dažus no minētajiem pasākumiem varētu turpināt. Daži no minētajiem pasākumiem – jo īpaši vispārēji elektroenerģijas un gāzes cenu griesti, kā arī pilnā apmērā subsidētas cenu atlaides degvielām – nav mērķorientēti. Valdības budžeta deficītu ietekmē arī izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas; šīs izmaksas Komisijas 2022. gada pavasara prognozē tiek prognozētas 0,1 % apmērā no IKP 2022. gadā un 0,1 % apmērā 2023. gadā (12).

| (17) | Padome 2021. gada 18. jūnija ieteikumā ieteica Francijai 2022. gadā izmantot Atveseļošanas un noturības mehānismu, lai finansētu papildu investīcijas atveseļošanas atbalstam, tajā pašā laikā turpinot piesardzīgu fiskālo politiku. Turklāt tai būtu jāsaglabā valsts finansētās investīcijas. Padome arī ieteica Francijai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt fiskālo ilgtspēju vidējā termiņā, un vienlaikus veicināt investīcijas, lai vairotu izaugsmes potenciālu. |
| --- | --- |

(17)

Padome 2021. gada 18. jūnija ieteikumā ieteica Francijai 2022. gadā izmantot Atveseļošanas un noturības mehānismu, lai finansētu papildu investīcijas atveseļošanas atbalstam, tajā pašā laikā turpinot piesardzīgu fiskālo politiku. Turklāt tai būtu jāsaglabā valsts finansētās investīcijas. Padome arī ieteica Francijai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt fiskālo ilgtspēju vidējā termiņā, un vienlaikus veicināt investīcijas, lai vairotu izaugsmes potenciālu.

| (18) | Saskaņā ar Komisijas 2022. gada pavasara prognozi, 2022. gadā tiek prognozēta atbalstoša fiskālā nostāja – 1,7 % apmērā no IKP (13). Francija plāno saskaņā ar Padomes ieteikumu turpināt atbalstu atveseļošanai, izmantojot Atveseļošanas un noturības mehānismu, lai finansētu papildu investīcijas. Prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti samazināsies par 0,2 IKP procentpunktu salīdzinājumā ar 2021. gadu. Šis samazinājums 2022. gadā ir izskaidrojams ar to, ka finansiālais atbalsts no Atveseļošanas un noturības mehānisma 2021. gadā tika piešķirts jau agrīnā posmā. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2022. gadā būs neitrāla ietekme uz fiskālo nostāju (14). Tādējādi Francija plāno saglabāt valsts finansētās investīcijas, kā ieteikusi Padome. Vienlaikus tiek prognozēts, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2022. gadā būs ekspansīva ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst 1,6 procentpunktiem no IKP. Minētā ievērojamā ekspansīvā ietekme ietver papildu ietekmi (0,5 % apmērā no IKP), ko rada pasākumi ar mērķi novērst enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, kā arī izmaksas (0,1 % apmērā no IKP), kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas.
  Citi kārtējo izdevumu pasākumi ir atveseļošanas un noturības plānā ietvertie pasākumi, kuru mērķis ir novērst Ukrainā notiekošā kara ekonomiskās sekas, piemēram, tiešās subsīdijas ad hoc nozarēm (0,1 % apmērā no IKP) un civildienesta ierēdņu algu palielinājums (0,1 % apmērā no IKP). Paredzams, ka ekspansīvu fiskālo nostāju arī veicinās ieņēmumu daļā paredzētais uzņēmumu ienākuma nodokļa likmes samazinājums (0,1 % apmērā no IKP), kā arī mājokļu nodokļu samazinājums (0,1 % apmērā no IKP). Tiek prognozēts, ka par IKP deflatoru lielāks patēriņa cenu pieaugums ietekmēs valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu ekspansīvo ietekmi 2022. gadā, jo palielināsies publiskais patēriņš un sociālie pabalsti. Saskaņā ar Komisijas 2022. gada pavasara prognozi minētos pasākumus un lielāku izdevumu faktorus kompensējošie pasākumi neatsvērs pilnībā. |
| --- | --- |

(18)

Saskaņā ar Komisijas 2022. gada pavasara prognozi, 2022. gadā tiek prognozēta atbalstoša fiskālā nostāja – 1,7 % apmērā no IKP (13). Francija plāno saskaņā ar Padomes ieteikumu turpināt atbalstu atveseļošanai, izmantojot Atveseļošanas un noturības mehānismu, lai finansētu papildu investīcijas. Prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti samazināsies par 0,2 IKP procentpunktu salīdzinājumā ar 2021. gadu. Šis samazinājums 2022. gadā ir izskaidrojams ar to, ka finansiālais atbalsts no Atveseļošanas un noturības mehānisma 2021. gadā tika piešķirts jau agrīnā posmā. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2022. gadā būs neitrāla ietekme uz fiskālo nostāju (14). Tādējādi Francija plāno saglabāt valsts finansētās investīcijas, kā ieteikusi Padome. Vienlaikus tiek prognozēts, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2022. gadā būs ekspansīva ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst 1,6 procentpunktiem no IKP. Minētā ievērojamā ekspansīvā ietekme ietver papildu ietekmi (0,5 % apmērā no IKP), ko rada pasākumi ar mērķi novērst enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, kā arī izmaksas (0,1 % apmērā no IKP), kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas.

Citi kārtējo izdevumu pasākumi ir atveseļošanas un noturības plānā ietvertie pasākumi, kuru mērķis ir novērst Ukrainā notiekošā kara ekonomiskās sekas, piemēram, tiešās subsīdijas ad hoc nozarēm (0,1 % apmērā no IKP) un civildienesta ierēdņu algu palielinājums (0,1 % apmērā no IKP). Paredzams, ka ekspansīvu fiskālo nostāju arī veicinās ieņēmumu daļā paredzētais uzņēmumu ienākuma nodokļa likmes samazinājums (0,1 % apmērā no IKP), kā arī mājokļu nodokļu samazinājums (0,1 % apmērā no IKP). Tiek prognozēts, ka par IKP deflatoru lielāks patēriņa cenu pieaugums ietekmēs valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu ekspansīvo ietekmi 2022. gadā, jo palielināsies publiskais patēriņš un sociālie pabalsti. Saskaņā ar Komisijas 2022. gada pavasara prognozi minētos pasākumus un lielāku izdevumu faktorus kompensējošie pasākumi neatsvērs pilnībā.

| (19) | Komisijas 2022. gada pavasara prognozē fiskālā nostāja 2023. gadā tiek prognozēta + 0,9 % apmērā no IKP, pieņemot, ka politika nemainīsies (15). Ir paredzēts, ka Francija 2023. gadā turpinās izmantot Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijas, lai finansētu papildu investīcijas atveseļošanas atbalstam. Tiek prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti samazināsies par 0,1 IKP procentpunktu salīdzinājumā ar 2022. gadu, atspoguļojot jau agrīnā posmā 2021. un 2022. gadā sniegto finansiālo atbalstu no Atveseļošanas un noturības mehānisma. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2023. gadā būs neitrāla ietekme uz fiskālo nostāju (16). Vienlaikus plānots, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā būs bremzējoša ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst 0,7 procentpunktiem no IKP. Tas ietver ietekmi, ko rada ar enerģijas cenu pieaugumu saistīto pasākumu pakāpeniska atcelšana (0,7 % apmērā no IKP). Tāpēc valsts finansēto kārtējo izdevumu bremzējošā ietekme ir atkarīga no to pasākumu pakāpeniskas atcelšanas, kuru mērķis ir novērst enerģijas cenu pieauguma ietekmi, kā patlaban plānots. |
| --- | --- |

(19)

Komisijas 2022. gada pavasara prognozē fiskālā nostāja 2023. gadā tiek prognozēta + 0,9 % apmērā no IKP, pieņemot, ka politika nemainīsies (15). Ir paredzēts, ka Francija 2023. gadā turpinās izmantot Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijas, lai finansētu papildu investīcijas atveseļošanas atbalstam. Tiek prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti samazināsies par 0,1 IKP procentpunktu salīdzinājumā ar 2022. gadu, atspoguļojot jau agrīnā posmā 2021. un 2022. gadā sniegto finansiālo atbalstu no Atveseļošanas un noturības mehānisma. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2023. gadā būs neitrāla ietekme uz fiskālo nostāju (16). Vienlaikus plānots, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā būs bremzējoša ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst 0,7 procentpunktiem no IKP. Tas ietver ietekmi, ko rada ar enerģijas cenu pieaugumu saistīto pasākumu pakāpeniska atcelšana (0,7 % apmērā no IKP). Tāpēc valsts finansēto kārtējo izdevumu bremzējošā ietekme ir atkarīga no to pasākumu pakāpeniskas atcelšanas, kuru mērķis ir novērst enerģijas cenu pieauguma ietekmi, kā patlaban plānots.

| (20) | Pašreizējā pensiju sistēma Francijā ir sarežģīta, un to veido vairāk nekā 40 līdzpastāvošas shēmas. Šīs shēmas tiek piemērotas dažādām darba ņēmēju grupām, un uz tām attiecas atšķirīgi noteikumi. Saskaņā ar Eurostat datiem valsts pensiju izdevumi Francijā 2019. gadā sasniedza 14,6 % no IKP, kas ir trešais augstākais rādītājs Savienībā. Lielās izmaksas ir saistītas ar samērā augstu aizvietošanas koeficientu (t. i., pensija salīdzinājumā ar pēdējo gada algu), paredzamo mūža ilgumu, samērā agru faktisko pensionēšanās vecumu (aptuveni 62 gadi) un pensiju saņēmēju lielo skaitu attiecībā pret iedzīvotāju kopskaitu. Gan Komisijas 2021. gada ziņojumā par sabiedrības novecošanu, gan Francijas Pensiju konsultatīvās padomes (Conseil d’orientation des retraites) jaunākajā gada ziņojumā ir prognozēts, ka pensiju izdevumi – pēc neliela samazinājuma līdz 2024. gadam – laikposmā no 2025. gada līdz aptuveni 2030. gadam mēreni palielināsies par aptuveni 0,2 procentpunktiem no IKP. Lieli kopējie publiskie izdevumi, no kuriem pensiju izdevumi ir viena no galvenajām kategorijām, sekmē valsts parāda uzkrāšanos, neraugoties uz lielu nodokļu slogu, un noved pie tā, ka Francija vidējā termiņā saskarsies ar augstiem fiskālās stabilitātes riskiem. Ilgākā termiņā paredzams, ka pensiju izdevumi līdz 2070. gadam sāks pastāvīgi samazināties, galvenokārt pensijas pabalstu indeksācijas dēļ inflācijas rezultātā, kas atsver apgādājamo īpatsvara koeficienta pieauguma ietekmi saistībā ar sabiedrības novecošanu. Pensiju sistēmas vienkāršošana, kas panākama, vienādojot dažādos režīmus, palīdzētu uzlabot šīs sistēmas pārredzamību un taisnīgumu, vienlaikus pozitīvi ietekmējot darbaspēka mobilitāti un darbaspēka sadales efektivitāti, un tā varētu stiprināt fiskālo stabilitāti. 2018. gadā Francijas valdība sāka reformu procesu, lai vienādotu daudzo pensijas režīmu noteikumus. Reforma tika apturēta Covid-19 pandēmijas dēļ. Valdība, iepazīstinot ar Francijas atveseļošanas un noturības plāna mērķiem, apstiprināja savu apņemšanos īstenot vērienīgu pensiju sistēmas reformu, kuras mērķis būtu uzlabot šīs sistēmas taisnīgumu un ilgtspēju. |
| --- | --- |

(20)

Pašreizējā pensiju sistēma Francijā ir sarežģīta, un to veido vairāk nekā 40 līdzpastāvošas shēmas. Šīs shēmas tiek piemērotas dažādām darba ņēmēju grupām, un uz tām attiecas atšķirīgi noteikumi. Saskaņā ar Eurostat datiem valsts pensiju izdevumi Francijā 2019. gadā sasniedza 14,6 % no IKP, kas ir trešais augstākais rādītājs Savienībā. Lielās izmaksas ir saistītas ar samērā augstu aizvietošanas koeficientu (t. i., pensija salīdzinājumā ar pēdējo gada algu), paredzamo mūža ilgumu, samērā agru faktisko pensionēšanās vecumu (aptuveni 62 gadi) un pensiju saņēmēju lielo skaitu attiecībā pret iedzīvotāju kopskaitu. Gan Komisijas 2021. gada ziņojumā par sabiedrības novecošanu, gan Francijas Pensiju konsultatīvās padomes (Conseil d’orientation des retraites) jaunākajā gada ziņojumā ir prognozēts, ka pensiju izdevumi – pēc neliela samazinājuma līdz 2024. gadam – laikposmā no 2025. gada līdz aptuveni 2030. gadam mēreni palielināsies par aptuveni 0,2 procentpunktiem no IKP. Lieli kopējie publiskie izdevumi, no kuriem pensiju izdevumi ir viena no galvenajām kategorijām, sekmē valsts parāda uzkrāšanos, neraugoties uz lielu nodokļu slogu, un noved pie tā, ka Francija vidējā termiņā saskarsies ar augstiem fiskālās stabilitātes riskiem. Ilgākā termiņā paredzams, ka pensiju izdevumi līdz 2070. gadam sāks pastāvīgi samazināties, galvenokārt pensijas pabalstu indeksācijas dēļ inflācijas rezultātā, kas atsver apgādājamo īpatsvara koeficienta pieauguma ietekmi saistībā ar sabiedrības novecošanu. Pensiju sistēmas vienkāršošana, kas panākama, vienādojot dažādos režīmus, palīdzētu uzlabot šīs sistēmas pārredzamību un taisnīgumu, vienlaikus pozitīvi ietekmējot darbaspēka mobilitāti un darbaspēka sadales efektivitāti, un tā varētu stiprināt fiskālo stabilitāti. 2018. gadā Francijas valdība sāka reformu procesu, lai vienādotu daudzo pensijas režīmu noteikumus. Reforma tika apturēta Covid-19 pandēmijas dēļ. Valdība, iepazīstinot ar Francijas atveseļošanas un noturības plāna mērķiem, apstiprināja savu apņemšanos īstenot vērienīgu pensiju sistēmas reformu, kuras mērķis būtu uzlabot šīs sistēmas taisnīgumu un ilgtspēju.

| (21) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktu un minētās regulas V pielikuma 2.2. kritēriju atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums ar indikatīvu grafiku īstenošanai, kas jāpabeidz līdz 2026. gada 31. augustam. Tās palīdzēs atrisināt visas ekonomiskās un sociālās problēmas vai ievērojamu to ekonomisko un sociālo problēmu daļu, kuras Padome bija minējusi Francijai 2019. un 2020. gada Eiropas pusgadā adresētajos ieteikumos, kā arī attiecīgā gadījumā Francijai līdz atveseļošanas un noturības plāna pieņemšanai adresētajos ieteikumos. Francijas atveseļošanas un noturības plāna īstenošana norit labi. Komisija, ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu, pozitīvi novērtēja Francijas pirmā maksājuma pieprasījumu, kā rezultātā 2022. gada 4. martā tika izmaksāts finansiālais atbalsts 7,4 miljardu euro apmērā (bez priekšfinansējuma). Saistītie 38 atskaites punkti un mērķrādītāji attiecas uz reformām publisko finanšu, darba tirgus, veselības aprūpes un ilgtermiņa aprūpes jomās. Ir veiktas investīcijas ēku energoefektivitātē (publiskajos, privātajos un sociālajos mājokļos), ilgtspējīgā transportā (“tīro” transportlīdzekļu iegādē), rūpniecības dekarbonizācijā, jaunatnes nodarbinātībā un izglītībā. Tika apstiprinātas vairākas pētniecības stratēģijas svarīgu zaļo un digitālo tehnoloģiju jomā, un 2022. un 2023. gadā tiks izsludināti uzaicinājumi iesniegt projektus. |
| --- | --- |

(21)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktu un minētās regulas V pielikuma 2.2. kritēriju atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums ar indikatīvu grafiku īstenošanai, kas jāpabeidz līdz 2026. gada 31. augustam. Tās palīdzēs atrisināt visas ekonomiskās un sociālās problēmas vai ievērojamu to ekonomisko un sociālo problēmu daļu, kuras Padome bija minējusi Francijai 2019. un 2020. gada Eiropas pusgadā adresētajos ieteikumos, kā arī attiecīgā gadījumā Francijai līdz atveseļošanas un noturības plāna pieņemšanai adresētajos ieteikumos. Francijas atveseļošanas un noturības plāna īstenošana norit labi. Komisija, ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu, pozitīvi novērtēja Francijas pirmā maksājuma pieprasījumu, kā rezultātā 2022. gada 4. martā tika izmaksāts finansiālais atbalsts 7,4 miljardu euro apmērā (bez priekšfinansējuma). Saistītie 38 atskaites punkti un mērķrādītāji attiecas uz reformām publisko finanšu, darba tirgus, veselības aprūpes un ilgtermiņa aprūpes jomās. Ir veiktas investīcijas ēku energoefektivitātē (publiskajos, privātajos un sociālajos mājokļos), ilgtspējīgā transportā (“tīro” transportlīdzekļu iegādē), rūpniecības dekarbonizācijā, jaunatnes nodarbinātībā un izglītībā. Tika apstiprinātas vairākas pētniecības stratēģijas svarīgu zaļo un digitālo tehnoloģiju jomā, un 2022. un 2023. gadā tiks izsludināti uzaicinājumi iesniegt projektus.

| (22) | Paredzams, ka Francijas atveseļošanas un noturības plāna īstenošana sekmēs turpmāku progresu zaļās un digitālās pārkārtošanās jomā. Klimata mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi Francijā atbilst 46,0 % no atveseļošanas un noturības plāna kopējā piešķīruma (ievērojamas investīcijas ir paredzētas ēku energorenovācijā), savukārt digitālo mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi – 21,3 % no atveseļošanas un noturības plāna kopējā piešķīruma. Atveseļošanas un noturības plāna pilnīga īstenošana atbilstoši attiecīgajiem atskaites punktiem un mērķrādītājiem palīdzēs Francijai ātri atgūties no Covid-19 krīzes radītajām sekām, vienlaikus stiprinot noturību. Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citu, ārpus atveseļošanas un noturības plāna tvēruma esošu ekonomikas un nodarbinātības politiku sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politiku programmu kopumā, joprojām ir svarīgi sistemātiski iesaistīt sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas. |
| --- | --- |

(22)

Paredzams, ka Francijas atveseļošanas un noturības plāna īstenošana sekmēs turpmāku progresu zaļās un digitālās pārkārtošanās jomā. Klimata mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi Francijā atbilst 46,0 % no atveseļošanas un noturības plāna kopējā piešķīruma (ievērojamas investīcijas ir paredzētas ēku energorenovācijā), savukārt digitālo mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi – 21,3 % no atveseļošanas un noturības plāna kopējā piešķīruma. Atveseļošanas un noturības plāna pilnīga īstenošana atbilstoši attiecīgajiem atskaites punktiem un mērķrādītājiem palīdzēs Francijai ātri atgūties no Covid-19 krīzes radītajām sekām, vienlaikus stiprinot noturību. Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citu, ārpus atveseļošanas un noturības plāna tvēruma esošu ekonomikas un nodarbinātības politiku sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politiku programmu kopumā, joprojām ir svarīgi sistemātiski iesaistīt sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas.

| (23) | Komisija 2022. gada 2. jūnijā apstiprināja Francijas partnerattiecību nolīgumu, kas paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/1060 (17). Francija lielāko daļu kohēzijas politikas programmu iesniedza pirms 2022. gada 17. marta. Saskaņā ar Regulu (ES) 2021/1060 Francijai ir jāņem vērā attiecīgie tai adresētie ieteikumi 2021.–2027. gada kohēzijas politikas fondu plānošanā. Tas ir priekšnoteikums no kohēzijas politikas fondiem paredzētā finansiālā atbalsta efektivitātes uzlabošanai un tā pievienotās vērtības maksimalizēšanai un vienlaikus veicina koordināciju, savstarpējo papildināmību un saskaņotību starp minētajiem kohēzijas politikas fondiem un citiem Savienības instrumentiem un fondiem. Atveseļošanas un noturības mehānisma un kohēzijas politikas programmu sekmīga īstenošana ir atkarīga arī no to šķēršļu novēršanas, kas kavē investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās un sabalansētas teritoriālās attīstības atbalstam. |
| --- | --- |

(23)

Komisija 2022. gada 2. jūnijā apstiprināja Francijas partnerattiecību nolīgumu, kas paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/1060 (17). Francija lielāko daļu kohēzijas politikas programmu iesniedza pirms 2022. gada 17. marta. Saskaņā ar Regulu (ES) 2021/1060 Francijai ir jāņem vērā attiecīgie tai adresētie ieteikumi 2021.–2027. gada kohēzijas politikas fondu plānošanā. Tas ir priekšnoteikums no kohēzijas politikas fondiem paredzētā finansiālā atbalsta efektivitātes uzlabošanai un tā pievienotās vērtības maksimalizēšanai un vienlaikus veicina koordināciju, savstarpējo papildināmību un saskaņotību starp minētajiem kohēzijas politikas fondiem un citiem Savienības instrumentiem un fondiem. Atveseļošanas un noturības mehānisma un kohēzijas politikas programmu sekmīga īstenošana ir atkarīga arī no to šķēršļu novēršanas, kas kavē investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās un sabalansētas teritoriālās attīstības atbalstam.

| (24) | Papildus ekonomiskajiem un sociālajiem problēmjautājumiem, kuru risināšana paredzēta atveseļošanas un noturības plānā, Francijā ir vairāki papildu problēmjautājumi, kas saistīti ar prasmju nepietiekamību un atjaunīgās enerģijas izvēršanu. Darba ņēmēju prasmju uzlabošana palīdzētu palielināt darba ražīgumu un tādējādi uzlabot Francijas ekonomikas vispārējo konkurētspēju. |
| --- | --- |

(24)

Papildus ekonomiskajiem un sociālajiem problēmjautājumiem, kuru risināšana paredzēta atveseļošanas un noturības plānā, Francijā ir vairāki papildu problēmjautājumi, kas saistīti ar prasmju nepietiekamību un atjaunīgās enerģijas izvēršanu. Darba ņēmēju prasmju uzlabošana palīdzētu palielināt darba ražīgumu un tādējādi uzlabot Francijas ekonomikas vispārējo konkurētspēju.

| (25) | Darbaspēka trūkums aizvien pieaug, un darba devēji ziņo par to, ka kvalificētu darbinieku trūkums ir galvenais šķērslis pieņemšanai darbā vairāk nekā 50 % gadījumu – it īpaši darbvietās, kurās ir vajadzīgas tehniskas prasmes, piemēram, tādas, kas nepieciešamas zaļās un digitālās pārkārtošanās procesam (rūpniecība, būvniecība). Ir vajadzīgs laiks, kamēr atmaksāsies pašreizējās investīcijas darba ņēmēju prasmju pilnveidē un pārkvalifikācijā, un šo investīciju efektivitāti varētu mazināt zemais pamatprasmju līmenis vairāk nekā vienas piektdaļas 15 gadus vecu skolēnu vidū, kuri parasti gūs mazāku labumu no apmācības viņu vēlākajā dzīves gaitā. Ņemot vērā tehnisko prasmju trūkumu, īpašas bažas izraisa skolēnu sliktās sekmes matemātikā (to 22 dalībvalstu vidū, kas piedalījās TIMSS (Trends in International Results in Mathematics and Science in Grade 4) 2019. gada pētījumā, Francijas skolēniem bija vissliktākie rezultāti matemātikā) un dabaszinībās. Turklāt izvērtējumi liecina par to, ka mazkvalificētas personas parasti gūst mazāku labumu no apmācības, kuras rezultātā var iegūt profesionālu kvalifikāciju. |
| --- | --- |

(25)

Darbaspēka trūkums aizvien pieaug, un darba devēji ziņo par to, ka kvalificētu darbinieku trūkums ir galvenais šķērslis pieņemšanai darbā vairāk nekā 50 % gadījumu – it īpaši darbvietās, kurās ir vajadzīgas tehniskas prasmes, piemēram, tādas, kas nepieciešamas zaļās un digitālās pārkārtošanās procesam (rūpniecība, būvniecība). Ir vajadzīgs laiks, kamēr atmaksāsies pašreizējās investīcijas darba ņēmēju prasmju pilnveidē un pārkvalifikācijā, un šo investīciju efektivitāti varētu mazināt zemais pamatprasmju līmenis vairāk nekā vienas piektdaļas 15 gadus vecu skolēnu vidū, kuri parasti gūs mazāku labumu no apmācības viņu vēlākajā dzīves gaitā. Ņemot vērā tehnisko prasmju trūkumu, īpašas bažas izraisa skolēnu sliktās sekmes matemātikā (to 22 dalībvalstu vidū, kas piedalījās TIMSS (Trends in International Results in Mathematics and Science in Grade 4) 2019. gada pētījumā, Francijas skolēniem bija vissliktākie rezultāti matemātikā) un dabaszinībās. Turklāt izvērtējumi liecina par to, ka mazkvalificētas personas parasti gūst mazāku labumu no apmācības, kuras rezultātā var iegūt profesionālu kvalifikāciju.

| (26) | Neraugoties uz kopumā labiem rezultātiem, liela sociālekonomiskā nevienlīdzība un teritoriālās atšķirības Francijas izglītības sistēmā ietekmē pamatprasmju līmeni. Saskaņā ar Starptautisko skolēnu novērtēšanas programmu (PISA) Francija ir viena no dalībvalstīm, kurās sociālekonomiskā izcelsme vislielākā mērā ietekmē skolēnu sekmes. Rādītāji liecina, ka 35,3 % no nelabvēlīgā situācijā esošiem 15 gadus veciem skolēniem un 44,5 % no pirmās paaudzes migrantu izcelsmes skolēniem nav pietiekamu pamatprasmju lasīšanā salīdzinājumā ar vidējo rādītāju, kas ir 20,9 %. Lai risinātu šo problēmu, Francija 2017. gadā ieviesa izmēģinājuma reformu, kuras ietvaros par labu skolēniem prioritārajos reģionos klašu lielums izglītības pirmajos gados tiek samazināts uz pusi, lai tādējādi skolēni varētu gūt labumu no individualizētāka atbalsta atmosfērā, kas veicina mācīšanos. Francijas Revīzijas palāta 2021. gadā izgaismoja trūkumus skolu sistēmā, kas īpaši ietekmē nelabvēlīgā situācijā esošu skolēnu mācīšanās rezultātus, un aicināja nodrošināt skolām lielāku autonomiju un izvērtēšanas pasākumus. Sociālekonomisko nevienlīdzību var saasināt tas, ka skolotāji mazākā apmērā piedalās tālākizglītības pasākumos, kā arī lielais skolēnu skaits uz vienu skolotāju. Dabaszinību skolotājiem, kas strādā nelabvēlīgākā situācijā esošos apgabalos, parasti ir ievērojami zemāks sertifikācijas līmenis nekā citās dalībvalstīs. 2018. gadā īstenotās profesionālās izglītības un apmācības, tostarp māceklības, sistēmu, reforma, kā arī nozīmīgi stimuli darba devējiem ir palielinājuši mācekļu skaitu, kas pozitīvi ietekmē absolventu nodarbinātības līmeni. |
| --- | --- |

(26)

Neraugoties uz kopumā labiem rezultātiem, liela sociālekonomiskā nevienlīdzība un teritoriālās atšķirības Francijas izglītības sistēmā ietekmē pamatprasmju līmeni. Saskaņā ar Starptautisko skolēnu novērtēšanas programmu (PISA) Francija ir viena no dalībvalstīm, kurās sociālekonomiskā izcelsme vislielākā mērā ietekmē skolēnu sekmes. Rādītāji liecina, ka 35,3 % no nelabvēlīgā situācijā esošiem 15 gadus veciem skolēniem un 44,5 % no pirmās paaudzes migrantu izcelsmes skolēniem nav pietiekamu pamatprasmju lasīšanā salīdzinājumā ar vidējo rādītāju, kas ir 20,9 %. Lai risinātu šo problēmu, Francija 2017. gadā ieviesa izmēģinājuma reformu, kuras ietvaros par labu skolēniem prioritārajos reģionos klašu lielums izglītības pirmajos gados tiek samazināts uz pusi, lai tādējādi skolēni varētu gūt labumu no individualizētāka atbalsta atmosfērā, kas veicina mācīšanos. Francijas Revīzijas palāta 2021. gadā izgaismoja trūkumus skolu sistēmā, kas īpaši ietekmē nelabvēlīgā situācijā esošu skolēnu mācīšanās rezultātus, un aicināja nodrošināt skolām lielāku autonomiju un izvērtēšanas pasākumus. Sociālekonomisko nevienlīdzību var saasināt tas, ka skolotāji mazākā apmērā piedalās tālākizglītības pasākumos, kā arī lielais skolēnu skaits uz vienu skolotāju. Dabaszinību skolotājiem, kas strādā nelabvēlīgākā situācijā esošos apgabalos, parasti ir ievērojami zemāks sertifikācijas līmenis nekā citās dalībvalstīs. 2018. gadā īstenotās profesionālās izglītības un apmācības, tostarp māceklības, sistēmu, reforma, kā arī nozīmīgi stimuli darba devējiem ir palielinājuši mācekļu skaitu, kas pozitīvi ietekmē absolventu nodarbinātības līmeni.

| (27) | Pamatojoties uz Savienības valstu vai to valdību vadītāju pilnvarojumu, kas formulēts Versaļas deklarācijā, ir sagatavots Komisijas priekšlikums REPowerEU plānam, kura mērķis ir pēc iespējas drīz izbeigt Savienības atkarību no fosilo degvielu importa no Krievijas. Tālab Komisija plāno dialogā ar dalībvalstīm apzināt piemērotākos projektus, investīcijas un reformas valstu, reģionālā un Savienības līmenī. Šo pasākumu mērķis ir samazināt vispārējo atkarību no fosilajām degvielām un pārorientēt fosilo degvielu importu prom no Krievijas. |
| --- | --- |

(27)

Pamatojoties uz Savienības valstu vai to valdību vadītāju pilnvarojumu, kas formulēts Versaļas deklarācijā, ir sagatavots Komisijas priekšlikums REPowerEU plānam, kura mērķis ir pēc iespējas drīz izbeigt Savienības atkarību no fosilo degvielu importa no Krievijas. Tālab Komisija plāno dialogā ar dalībvalstīm apzināt piemērotākos projektus, investīcijas un reformas valstu, reģionālā un Savienības līmenī. Šo pasākumu mērķis ir samazināt vispārējo atkarību no fosilajām degvielām un pārorientēt fosilo degvielu importu prom no Krievijas.

| (28) | Saskaņā ar 2020. gada datiem (18) Francijas importa atkarība no Krievijas naftas, gāzes un oglēm ir attiecīgi 9 %, 17 % un 34 %, kas ir mazāk par -27 ES valstu vidējo rādītāju. Francija ir mazākā mērā atkarīga no Krievijas fosilajām degvielām nekā vidēji Savienība – lielākoties tādēļ, ka Francijas energoresursu struktūra galvenokārt ir balstīta uz kodolenerģiju (40,6 % no Francijas bruto iekšzemes enerģijas patēriņa). Fosilo degvielu īpatsvars energoresursu struktūrā ir mazāks nekā ES-27 valstu vidējais rādītājs – nafta, gāze un cietais fosilais kurināmais (tostarp ogles) veido attiecīgi 28,6 %, 15,4 % un 2,3 % no bruto iekšzemes enerģijas patēriņa Francijā. Turklāt Francijā ir četri sašķidrinātās dabasgāzes (LNG) termināļi, kas ļauj nodrošināt diversificētākus gāzes importa avotus. Tomēr pašreizējā ģeopolitiskā situācija un augstās energoresursu cenas palielina nepieciešamību Francijai vēl vairāk pastiprināt savus centienus sasniegt atjaunīgo energoresursu mērķrādītājus, kas noteikti Francijas nacionālajā enerģētikas un klimata plānā. Atjaunīgie energoresursi 2020. gadā veidoja 19,1 % no Francijas enerģijas bruto galapatēriņa, kas ir mazāk par Francijas nacionālajā enerģētikas un klimata plānā noteikto mērķrādītāju (23 %). Lai Francija atbilstu “Gatavi mērķrādītājam 55 %” mērķiem, būs vēl vairāk jāpalielina ieceru vērienīgums attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu un atjaunīgo energoresursu un energoefektivitātes rādītāju paaugstināšanu. Rūpniecisko procesu strauju dekarbonizāciju un ēku apkuri var sekmēt, palielinot valsts atbalstu tādām tehnoloģijām kā mazapjoma un lielapjoma siltumsūkņi un ģeotermālā enerģija, tostarp palielinot atbalstu centralizētās siltumapgādes tīkliem, kā arī ātrāk ieviešot ilgtspējīgu anaerobo noārdīšanos (“metanizācija”) un citas tehnoloģijas, kas saistītas ar ilgtspējīgas biogāzes, piemēram, biometāna, ilgtspējīgu ražošanu. Šādas investīcijas palīdzētu arī samazināt atkarību no Krievijas dabasgāzes importa. Paātrināta atteikšanās no atlikušajām fosilo degvielu subsīdijām uzlabotu atjaunīgo energoresursu enerģijas konkurētspēju salīdzinājumā ar fosilo degvielu alternatīvām. Investīcijas atjaunīgajos energoresursos (gan industriālā mērogā, gan decentralizētā līmenī) var arī stiprināt makroekonomikas noturību un konkurētspēju, jo tiks palielināta enerģētiskā drošība un veicināta inovācija enerģētikas nozarē. |
| --- | --- |

(28)

Saskaņā ar 2020. gada datiem (18) Francijas importa atkarība no Krievijas naftas, gāzes un oglēm ir attiecīgi 9 %, 17 % un 34 %, kas ir mazāk par -27 ES valstu vidējo rādītāju. Francija ir mazākā mērā atkarīga no Krievijas fosilajām degvielām nekā vidēji Savienība – lielākoties tādēļ, ka Francijas energoresursu struktūra galvenokārt ir balstīta uz kodolenerģiju (40,6 % no Francijas bruto iekšzemes enerģijas patēriņa). Fosilo degvielu īpatsvars energoresursu struktūrā ir mazāks nekā ES-27 valstu vidējais rādītājs – nafta, gāze un cietais fosilais kurināmais (tostarp ogles) veido attiecīgi 28,6 %, 15,4 % un 2,3 % no bruto iekšzemes enerģijas patēriņa Francijā. Turklāt Francijā ir četri sašķidrinātās dabasgāzes (LNG) termināļi, kas ļauj nodrošināt diversificētākus gāzes importa avotus. Tomēr pašreizējā ģeopolitiskā situācija un augstās energoresursu cenas palielina nepieciešamību Francijai vēl vairāk pastiprināt savus centienus sasniegt atjaunīgo energoresursu mērķrādītājus, kas noteikti Francijas nacionālajā enerģētikas un klimata plānā. Atjaunīgie energoresursi 2020. gadā veidoja 19,1 % no Francijas enerģijas bruto galapatēriņa, kas ir mazāk par Francijas nacionālajā enerģētikas un klimata plānā noteikto mērķrādītāju (23 %). Lai Francija atbilstu “Gatavi mērķrādītājam 55 %” mērķiem, būs vēl vairāk jāpalielina ieceru vērienīgums attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu un atjaunīgo energoresursu un energoefektivitātes rādītāju paaugstināšanu. Rūpniecisko procesu strauju dekarbonizāciju un ēku apkuri var sekmēt, palielinot valsts atbalstu tādām tehnoloģijām kā mazapjoma un lielapjoma siltumsūkņi un ģeotermālā enerģija, tostarp palielinot atbalstu centralizētās siltumapgādes tīkliem, kā arī ātrāk ieviešot ilgtspējīgu anaerobo noārdīšanos (“metanizācija”) un citas tehnoloģijas, kas saistītas ar ilgtspējīgas biogāzes, piemēram, biometāna, ilgtspējīgu ražošanu. Šādas investīcijas palīdzētu arī samazināt atkarību no Krievijas dabasgāzes importa. Paātrināta atteikšanās no atlikušajām fosilo degvielu subsīdijām uzlabotu atjaunīgo energoresursu enerģijas konkurētspēju salīdzinājumā ar fosilo degvielu alternatīvām. Investīcijas atjaunīgajos energoresursos (gan industriālā mērogā, gan decentralizētā līmenī) var arī stiprināt makroekonomikas noturību un konkurētspēju, jo tiks palielināta enerģētiskā drošība un veicināta inovācija enerģētikas nozarē.

| (29) | Atjaunīgo energoresursu projektu (it īpaši sauszemes un atkrastes vējparku un saules fotoelementu projektu) attīstīšanu industriālā mērogā Francijā kavē ierobežojošs regulējums, augsti administratīvie šķēršļi un sarežģītas atļauju piešķiršanas procedūras. Nepietiekamas investīcijas elektrotīklā valsts līmenī ir arī iemesls piekļuves punktu trūkumam, aizvien lielākām pieslēguma izmaksām un kavējumiem tīkla pieslēguma nodrošināšanā, kuri patlaban var ilgt vairākus mēnešus. Sauszemes vējparku būvniecība nav atļauta meteoroloģisko, militāro un civilās aviācijas radaru apkārtnē 5–30 km robežās, kas nozīmē to, ka aptuveni 45 % jauno projektu ir grūtības atrast piemērotas vietas. Procedūras būtu jāuzlabo, lai nepieļautu, ka ar drošību saistītu militāru iebildumu dēļ projekti tiek noraidīti ļoti vēlīnā izstrādes posmā. Apstiprināšanas process, kurā iesaistītas valsts, reģionālās un vietējās iestādes, nozīmē to, ka arī zemāka līmeņa dokumentos bieži vien ir jābūt iestrādātiem pieprasījumiem par pilsētplānošanas dokumentu aktualizāciju, kas rada papildu administratīvo slogu. Atļauju piešķiršanas procesu varētu paātrināt, atvēlot šim procesam vairāk cilvēkresursu un finanšu resursu centrālajās pārvaldes iestādēs reģionālajā līmenī (t. i., valsts decentralizētajos dienestos), kā arī kompetentajās iestādēs un tīkla operatoros, ciešāk iesaistot reģionālās un vietējās pārvaldes iestādes telpiskajā plānošanā un ātrāk piemērojot konkursa procedūras. Sabiedrības līdzdalības un decentralizācijas mehānismu pastiprināšana samazinātu trešo personu iesniegto sūdzību apmēru, kas ir iemesls ievērojamiem kavējumiem jaunu projektu īstenošanā. Stabils tiesiskais regulējums valsts līmenī radītu lielāku noteiktību investoriem, jo īpaši ilgtermiņa plānošanā. |
| --- | --- |

(29)

Atjaunīgo energoresursu projektu (it īpaši sauszemes un atkrastes vējparku un saules fotoelementu projektu) attīstīšanu industriālā mērogā Francijā kavē ierobežojošs regulējums, augsti administratīvie šķēršļi un sarežģītas atļauju piešķiršanas procedūras. Nepietiekamas investīcijas elektrotīklā valsts līmenī ir arī iemesls piekļuves punktu trūkumam, aizvien lielākām pieslēguma izmaksām un kavējumiem tīkla pieslēguma nodrošināšanā, kuri patlaban var ilgt vairākus mēnešus. Sauszemes vējparku būvniecība nav atļauta meteoroloģisko, militāro un civilās aviācijas radaru apkārtnē 5–30 km robežās, kas nozīmē to, ka aptuveni 45 % jauno projektu ir grūtības atrast piemērotas vietas. Procedūras būtu jāuzlabo, lai nepieļautu, ka ar drošību saistītu militāru iebildumu dēļ projekti tiek noraidīti ļoti vēlīnā izstrādes posmā. Apstiprināšanas process, kurā iesaistītas valsts, reģionālās un vietējās iestādes, nozīmē to, ka arī zemāka līmeņa dokumentos bieži vien ir jābūt iestrādātiem pieprasījumiem par pilsētplānošanas dokumentu aktualizāciju, kas rada papildu administratīvo slogu. Atļauju piešķiršanas procesu varētu paātrināt, atvēlot šim procesam vairāk cilvēkresursu un finanšu resursu centrālajās pārvaldes iestādēs reģionālajā līmenī (t. i., valsts decentralizētajos dienestos), kā arī kompetentajās iestādēs un tīkla operatoros, ciešāk iesaistot reģionālās un vietējās pārvaldes iestādes telpiskajā plānošanā un ātrāk piemērojot konkursa procedūras. Sabiedrības līdzdalības un decentralizācijas mehānismu pastiprināšana samazinātu trešo personu iesniegto sūdzību apmēru, kas ir iemesls ievērojamiem kavējumiem jaunu projektu īstenošanā. Stabils tiesiskais regulējums valsts līmenī radītu lielāku noteiktību investoriem, jo īpaši ilgtermiņa plānošanā.

| (30) | Energoefektivitātes uzlabošana un enerģijas patēriņa samazināšana palīdzēs samazināt emisijas un atkarību no fosilajām degvielām. Būvniecība un ēku izmantošana rada 25 % no visām siltumnīcefekta gāzu emisijām Francijā. Atveseļošanas un noturības plānā ēku energorenovācijai ir paredzēts pilns komponents, kas palīdzēs risināt saistītās problēmas ar plašas, transversālas pieejas palīdzību. Pasākumi aptver visa veida ēkas; prioritāte ir veltīta publiskām ēkām, taču vērā ņemamas darbības ir paredzētas arī privāto ēku fonda un sociālo mājokļu renovācijai, kā arī mazu uzņēmumu energoefektivitātes uzlabošanai. Sava valsts noturības un atveseļošanas plāna ietvaros Francija pastiprina mehānismus, ar ko atbalsta ēku atjaunīgo siltumapgādi, piemēram, par 150 miljoniem euro palielinot “apkures fondu” un par 1 000 EUR palielinot subsīdiju siltumapgādei, kurā tiek izmantoti atjaunīgie energoresursi. Francijas nacionālajā mazoglekļa stratēģijā (Stratégie Nationale Bas Carbone) ir noteikta vērienīga trajektorija, lai samazinātu emisijas no ēkām un līdz 2050. gadam panāktu pilnīgu ēkās patērētās enerģijas dekarbonizāciju. Ar pašreizējo, uz mājsaimniecībām vērsto shēmu “Ma Prime Renov” galvenokārt subsidē atsevišķus renovācijas pasākumus. Lai mudinātu panākt būtiskākus energoefektivitātes ieguvumus, varētu uzlabot politikas satvaru ar mērķi stimulēt pamatīgu renovāciju un palīdzēt Francijai vēl vairāk uzlabot savu ēku fonda energoefektivitāti. 2021. gada augustā pieņemtā Klimata un noturības likuma mērķis ir samazināt enerģijas patēriņu daudzos veidos, piemēram, piešķirot bonusus elektriskiem velosipēdiem un izveidojot lielpilsētu teritorijās mazemisiju zonas. |
| --- | --- |

(30)

Energoefektivitātes uzlabošana un enerģijas patēriņa samazināšana palīdzēs samazināt emisijas un atkarību no fosilajām degvielām. Būvniecība un ēku izmantošana rada 25 % no visām siltumnīcefekta gāzu emisijām Francijā. Atveseļošanas un noturības plānā ēku energorenovācijai ir paredzēts pilns komponents, kas palīdzēs risināt saistītās problēmas ar plašas, transversālas pieejas palīdzību. Pasākumi aptver visa veida ēkas; prioritāte ir veltīta publiskām ēkām, taču vērā ņemamas darbības ir paredzētas arī privāto ēku fonda un sociālo mājokļu renovācijai, kā arī mazu uzņēmumu energoefektivitātes uzlabošanai. Sava valsts noturības un atveseļošanas plāna ietvaros Francija pastiprina mehānismus, ar ko atbalsta ēku atjaunīgo siltumapgādi, piemēram, par 150 miljoniem euro palielinot “apkures fondu” un par 1 000 EUR palielinot subsīdiju siltumapgādei, kurā tiek izmantoti atjaunīgie energoresursi. Francijas nacionālajā mazoglekļa stratēģijā (Stratégie Nationale Bas Carbone) ir noteikta vērienīga trajektorija, lai samazinātu emisijas no ēkām un līdz 2050. gadam panāktu pilnīgu ēkās patērētās enerģijas dekarbonizāciju. Ar pašreizējo, uz mājsaimniecībām vērsto shēmu “Ma Prime Renov” galvenokārt subsidē atsevišķus renovācijas pasākumus. Lai mudinātu panākt būtiskākus energoefektivitātes ieguvumus, varētu uzlabot politikas satvaru ar mērķi stimulēt pamatīgu renovāciju un palīdzēt Francijai vēl vairāk uzlabot savu ēku fonda energoefektivitāti. 2021. gada augustā pieņemtā Klimata un noturības likuma mērķis ir samazināt enerģijas patēriņu daudzos veidos, piemēram, piešķirot bonusus elektriskiem velosipēdiem un izveidojot lielpilsētu teritorijās mazemisiju zonas.

| (31) | Turpmāks atbalsts pārrobežu energotīklu starpsavienojumiem (izstrādes posmā esošiem vai plānotiem) joprojām ir ļoti svarīgs, lai varētu integrēt lielu atjaunīgo energoresursu īpatsvaru. Paātrināta investīciju veikšana enerģētikas infrastruktūrā (gan iekšzemē, gan pārrobežu mērogā) palīdzēs samazināt atkarību no fosilajām degvielām un jo īpaši no Krievijas gāzes. Tiek ieteikts investīcijas jaunā infrastruktūrā un tīklos pēc iespējas veikt tā, lai nodrošinātu atbilstību nākotnes prasībām, sekmējot ilgtspēju ilgtermiņā, ko nākotnē nodrošinātu pārprofilēšana uz ilgtspējīgām degvielām. Starpsavienojumi ir ārkārtīgi svarīgi iekšējā enerģijas tirgus efektīvai darbībai, jo ar šādu savienojumu palīdzību tiek apvienoti resursi, lai panāktu vispārējo piegādes drošību. |
| --- | --- |

(31)

Turpmāks atbalsts pārrobežu energotīklu starpsavienojumiem (izstrādes posmā esošiem vai plānotiem) joprojām ir ļoti svarīgs, lai varētu integrēt lielu atjaunīgo energoresursu īpatsvaru. Paātrināta investīciju veikšana enerģētikas infrastruktūrā (gan iekšzemē, gan pārrobežu mērogā) palīdzēs samazināt atkarību no fosilajām degvielām un jo īpaši no Krievijas gāzes. Tiek ieteikts investīcijas jaunā infrastruktūrā un tīklos pēc iespējas veikt tā, lai nodrošinātu atbilstību nākotnes prasībām, sekmējot ilgtspēju ilgtermiņā, ko nākotnē nodrošinātu pārprofilēšana uz ilgtspējīgām degvielām. Starpsavienojumi ir ārkārtīgi svarīgi iekšējā enerģijas tirgus efektīvai darbībai, jo ar šādu savienojumu palīdzību tiek apvienoti resursi, lai panāktu vispārējo piegādes drošību.

| (32) | Paātrināta pārkārtošanās uz klimatneitralitāti un atteikšanās no fosilajām degvielām vairākās nozarēs radīs ievērojamas pārstrukturēšanas izmaksas, taču, lai mazinātu pārkārtošanās sociālekonomisko ietekmi vissmagāk skartajos reģionos, Francija var kohēzijas politikas ietvaros izmantot Taisnīgas pārkārtošanās mehānismu. Turklāt, lai uzlabotu nodarbinātības iespējas un stiprinātu sociālo kohēziju, Francija var izmantot Eiropas Sociālo fondu Plus, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1057 (19). |
| --- | --- |

(32)

Paātrināta pārkārtošanās uz klimatneitralitāti un atteikšanās no fosilajām degvielām vairākās nozarēs radīs ievērojamas pārstrukturēšanas izmaksas, taču, lai mazinātu pārkārtošanās sociālekonomisko ietekmi vissmagāk skartajos reģionos, Francija var kohēzijas politikas ietvaros izmantot Taisnīgas pārkārtošanās mehānismu. Turklāt, lai uzlabotu nodarbinātības iespējas un stiprinātu sociālo kohēziju, Francija var izmantot Eiropas Sociālo fondu Plus, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1057 (19).

| (33) | Padome, ņemot vērā Komisijas 2022. gada pavasara prognozi, ir izskatījusi Francijas fiskālo politiku, un tās novērtējums ir jo īpaši atspoguļots 1. ieteikumā. |
| --- | --- |

(33)

Padome, ņemot vērā Komisijas 2022. gada pavasara prognozi, ir izskatījusi Francijas fiskālo politiku, un tās novērtējums ir jo īpaši atspoguļots 1. ieteikumā.

| (34) | Ņemot vērā ciešās savstarpējās saiknes starp eurozonas dalībvalstu tautsaimniecībām un to kolektīvo devumu ekonomiskās un monetārās savienības darbībā, Padome eurozonas dalībvalstīm ieteica rīkoties, tostarp izmantojot atveseļošanas un noturības plānus, lai īstenotu 2022. gada ieteikumā par eurozonu izklāstītos ieteikumus. Attiecībā uz Franciju tas ir atspoguļots visos četros ieteikumos. |
| --- | --- |

(34)

Ņemot vērā ciešās savstarpējās saiknes starp eurozonas dalībvalstu tautsaimniecībām un to kolektīvo devumu ekonomiskās un monetārās savienības darbībā, Padome eurozonas dalībvalstīm ieteica rīkoties, tostarp izmantojot atveseļošanas un noturības plānus, lai īstenotu 2022. gada ieteikumā par eurozonu izklāstītos ieteikumus. Attiecībā uz Franciju tas ir atspoguļots visos četros ieteikumos.

| (35) | Padome ir izskatījusi 2022. gada valsts reformu programmu, ņemot vērā Komisijas sagatavoto padziļināto pārskatu un novērtējumu. Padomes ieteikumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu ir atspoguļoti 1., 2. un 3. ieteikumā. 1., 2. un 3. ieteikums arī palīdzēs īstenot eurozonai adresētos 2022. gada ieteikumus, jo īpaši tajos sniegto 1.,2. un 4. ieteikumu. 1. ieteikumā minētā fiskālā politika cita starpā palīdz novērst nelīdzsvarotību, kas saistīta ar lielo valdības parādu. 2. ieteikumā minētā politika cita starpā palīdzēs samazināt valdības parādsaistības un uzlabot konkurētspēju, jo atveseļošanas un noturības plāna pilnīga īstenošana atbalstīs izaugsmi, vienlaikus stiprinot ekonomikas noturību. 3. ieteikumā minētā politika cita starpā palīdzēs novērst nelīdzsvarotību, kas saistīta ar konkurētspēju, |
| --- | --- |

(35)

Padome ir izskatījusi 2022. gada valsts reformu programmu, ņemot vērā Komisijas sagatavoto padziļināto pārskatu un novērtējumu. Padomes ieteikumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu ir atspoguļoti 1., 2. un 3. ieteikumā. 1., 2. un 3. ieteikums arī palīdzēs īstenot eurozonai adresētos 2022. gada ieteikumus, jo īpaši tajos sniegto 1.,2. un 4. ieteikumu. 1. ieteikumā minētā fiskālā politika cita starpā palīdz novērst nelīdzsvarotību, kas saistīta ar lielo valdības parādu. 2. ieteikumā minētā politika cita starpā palīdzēs samazināt valdības parādsaistības un uzlabot konkurētspēju, jo atveseļošanas un noturības plāna pilnīga īstenošana atbalstīs izaugsmi, vienlaikus stiprinot ekonomikas noturību. 3. ieteikumā minētā politika cita starpā palīdzēs novērst nelīdzsvarotību, kas saistīta ar konkurētspēju,

AR ŠO IESAKA Francijai 2022. un 2023. gadā rīkoties šādi.

1.

Nodrošināt, ka 2023. gadā tiek īstenota piesardzīga fiskālā politika, jo īpaši, ierobežojot valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugumu, lai tas nepārsniegtu vidēja termiņa potenciālās izlaides pieaugumu, ņemot vērā to, ka turpinās pagaidu un mērķorientēta atbalsta sniegšana pret energocenu kāpumu visneaizsargātākajām mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kā arī personām, kas bēg no Ukrainas. Būt gatavai kārtējos izdevumus pielāgot mainīgajai situācijai. Palielināt publiskās investīcijas, kas sekmēs zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, ņemot vērā REPowerEU iniciatīvu, tostarp, izmantojot Atveseļošanas un noturības mehānismu un citus Savienības fondus.. Laikposmā pēc 2023. gada īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un vidējā termiņā nodrošināt ticamu un pakāpenisku parāda samazināšanu un fiskālo ilgtspēju, izmantojot pakāpenisku konsolidāciju, investīcijas un reformas. Reformēt pensiju sistēmu, pakāpeniski vienādojot dažādu pensiju režīmu noteikumus, lai uzlabotu pensiju sistēmas taisnīgumu, vienlaikus stiprinot tās ilgtspēju.

2.

Turpināt atveseļošanas un noturības plāna īstenošanu, ievērojot Padomes 2021. gada 13. jūlija īstenošanas lēmumā iekļautos atskaites punktus un mērķrādītājus. Drīz pabeigt sarunas ar Komisiju par 2021.–2027. gada kohēzijas politikas plānošanas dokumentiem, lai sāktu to īstenošanu.

3.

Novērst prasmju trūkumu, palielinot to cilvēku īpatsvaru, kuriem ir pamatprasmes, nodrošinot darbvietās papildu mācīšanās iespējas un uzlabojot visu skolēnu mācīšanās rezultātus, kas jo īpaši panākams, pielāgojot resursus un metodes nelabvēlīgā situācijā esošu skolēnu un skolu vajadzībām un uzlabojot darba apstākļus un skolotāju tālākizglītību.

4.

Samazināt vispārējo atkarību no fosilajām degvielām. Paātrināt industriāla mēroga un decentralizētu projektu izvēršanu atjaunīgo energoresursu jomā, palielinot publiskās investīcijas un atvieglinot privātās investīcijas, tostarp vēl vairāk racionalizējot atļauju piešķiršanas procedūras un nodrošinot pienācīgu personāla daudzumu atļauju piešķiršanas iestādēs. Uzlabot politikas satvaru, lai stimulētu ēku pamatīgu renovāciju. Palielināt energotīklu starpsavienojumu jaudu.

Briselē, 2022. gada 12. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

Z. STANJURA

---

(1)  OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2021. gada 12. februāris), ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (OV L 57, 18.2.2021., 17. lpp.).

2

(3)  Padomes Ieteikums (2022. gada 5. aprīlis) par eurozonas ekonomikas politiku (OV C 153, 7.4.2022., 1. lpp.).

3

(4)  Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2022/382 (2022. gada 4. marts), ar ko Direktīvas 2001/55/EK 5. panta nozīmē konstatē no Ukrainas pārvietoto personu masveida pieplūduma esamību un nosaka pagaidu aizsardzības ieviešanu (OV L 71, 4.3.2022., 1. lpp.).

4

(5)  Padomes Direktīva 2001/55/EK (2001. gada 20. jūlijs) par obligātajiem standartiem, lai pārvietoto personu masveida pieplūduma gadījumā sniegtu tām pagaidu aizsardzību, un par pasākumiem, lai līdzsvarotu dalībvalstu pūliņus, uzņemot šādas personas un uzņemoties ar to saistītās sekas (OV L 212, 7.8.2001., 12. lpp.).

5

(6)  Padomes Ieteikums (2021. gada 18. jūnijs), ar ko sniedz Padomes atzinumu par Francijas 2021. gada stabilitātes programmu (OV C 304, 29.7.2021., 43. lpp.).

6

(7)  Aplēses par fiskālo nostāju un tās komponentiem šajā ieteikumā ir Komisijas aplēses, kas balstītas uz pieņēmumiem, kuri ir Komisijas 2022. gada pavasara prognozes pamatā. Komisijas vidēja termiņa potenciālās izaugsmes aplēsēs nav iekļauta to reformu pozitīvā ietekme, kas paredzētas atveseļošanas un noturības plānā un var paātrināt potenciālo izaugsmi.

7

(8)  Nefinansē no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām vai citiem Savienības fondiem.

8

(9)  ST 10162/21; ST 10162/21 ADD 1.

9

(10)  Padomes Ieteikums (2020. gada 20. jūlijs) par Francijas 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Francijas 2020. gada stabilitātes programmu (OV C 282, 26.8.2020., 62. lpp.).

10

(11)  Šie skaitļi atspoguļo kopš 2021. gada rudens veikto pasākumu gada budžeta izmaksu līmeni, ietverot kārtējos ieņēmumus un izdevumus, kā arī – attiecīgā gadījumā – kapitālizdevumu pasākumus.

11

(12)  Tiek pieņemts, ka kopējais no Ukrainas uz Savienību pārvietoto personu skaits līdz 2022. gada beigām pakāpeniski sasniegs 6 miljonus, un viņu ģeogrāfiskais sadalījums tiek lēsts, pamatojoties uz esošās diasporas lielumu, uzņemošās dalībvalsts iedzīvotāju skaita relatīvo apmēru un no Ukrainas pārvietoto personu faktisko sadalījumu visā Savienībā, kāds tas bija 2022. gada martā. Budžeta izmaksas uz vienu personu aplēstas, balstoties uz Komisijas Kopīgā pētniecības centra mikrosimulācijas modeli Euromod, ņemot vērā gan naudas pārvedumus, uz kuriem šie cilvēki var būt tiesīgi, gan pabalstus natūrā, piemēram, izglītību un veselības aprūpi.

12

Euromod

(13)  Negatīvs rādītājs nozīmē, ka primāro izdevumu pieaugums pārsniedz ekonomikas izaugsmi vidējā termiņā, un liecina par ekspansīvu fiskālo politiku.

13

(14)  Tiek prognozēts, ka citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem būs ekspansīva ietekme, kas atbilst 0,2 procentpunktiem no IKP.

14

(15)  Pozitīvs rādītājs nozīmē, ka primāro izdevumu pieaugums ir zemāks par ekonomikas izaugsmi vidējā termiņā, un liecina par ierobežojošu fiskālo politiku.

15

(16)  Tiek prognozēts, ka citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem būs bremzējoša ietekme, kas atbilst 0,1 procentpunktam no IKP.

16

(17)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1060 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai (OV L 231, 30.6.2021., 159. lpp.).

17

(18)  Eurostat (2020), Krievijas importa īpatsvars kopējā dabasgāzes, jēlnaftas un akmeņogļu importa apjomā. ES27 vidējā rādītāja aprēķinā izmantotais kopējais imports ir imports no valstīm ārpus ES27. Attiecībā uz Franciju kopējais imports ietver arī ES iekšējo tirdzniecību. Jēlnafta neietver rafinētus naftas produktus.

18

Eurostat

(19)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1057 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko izveido Eiropas Sociālo fondu Plus (ESF+) un atceļ Regulu (ES) Nr. 1296/2013 (OV L 231, 30.6.2021., 21. lpp.).

19

---

| 1.9.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 334/88 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 334/88

---

PADOMES IETEIKUMS

(2022. gada 12. jūlijs)

par Horvātijas 2022. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Horvātijas 2022. gada konverģences programmu

(2022/C 334/11)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (2), un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (3), ar ko tika izveidots Atveseļošanas un noturības mehānisms, stājās spēkā 2021. gada 19. februārī. Atveseļošanas un noturības mehānisms nodrošina finansiālu atbalstu reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot Savienības finansētu fiskālo stimulu. Tas sekmē ekonomikas atveseļošanu un ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, jo īpaši zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai, līdztekus stiprinot dalībvalstu tautsaimniecību noturību un potenciālo izaugsmi. Vidējā termiņā un ilgtermiņā tas palīdz arī stiprināt publisko finanšu ilgtspēju un sekmēt izaugsmi un darbvietu radīšanu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktu 2022. gada jūnijā tiks atjaunināta katrai dalībvalstij paredzētā maksimālā finanšu iemaksa no Atveseļošanas un noturības mehānisma. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (3), ar ko tika izveidots Atveseļošanas un noturības mehānisms, stājās spēkā 2021. gada 19. februārī. Atveseļošanas un noturības mehānisms nodrošina finansiālu atbalstu reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot Savienības finansētu fiskālo stimulu. Tas sekmē ekonomikas atveseļošanu un ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, jo īpaši zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai, līdztekus stiprinot dalībvalstu tautsaimniecību noturību un potenciālo izaugsmi. Vidējā termiņā un ilgtermiņā tas palīdz arī stiprināt publisko finanšu ilgtspēju un sekmēt izaugsmi un darbvietu radīšanu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktu 2022. gada jūnijā tiks atjaunināta katrai dalībvalstij paredzētā maksimālā finanšu iemaksa no Atveseļošanas un noturības mehānisma.

| (2) | Komisija 2021. gada 24. novembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2022. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Pētījumā bija pienācīgi ņemtas vērā 2021. gada 7. maijā parakstītās Portu sociālās saistības turpināt īstenot Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija izsludināja 2017. gada 17. novembrī. Eiropadome 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījuma prioritātes apstiprināja 2022. gada 25. martā. Komisija 2021. gada 24. novembrī uz Regulas (ES) Nr. 1176/2011 pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Horvātija bija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām būs jāizstrādā padziļinātais pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma priekšlikumu attiecībā uz 2022. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, kurā analizēta nodarbinātības pamatnostādņu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana. Padome vienoto nodarbinātības ziņojumu pieņēma 2022. gada 14. martā. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2021. gada 24. novembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2022. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Pētījumā bija pienācīgi ņemtas vērā 2021. gada 7. maijā parakstītās Portu sociālās saistības turpināt īstenot Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija izsludināja 2017. gada 17. novembrī. Eiropadome 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījuma prioritātes apstiprināja 2022. gada 25. martā. Komisija 2021. gada 24. novembrī uz Regulas (ES) Nr. 1176/2011 pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Horvātija bija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām būs jāizstrādā padziļinātais pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma priekšlikumu attiecībā uz 2022. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, kurā analizēta nodarbinātības pamatnostādņu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana. Padome vienoto nodarbinātības ziņojumu pieņēma 2022. gada 14. martā.

| (3) | Krievijas iebrukums Ukrainā globālās pandēmijas izskaņā ir būtiski mainījis ģeopolitisko un ekonomisko kontekstu. Iebrukuma ietekme uz dalībvalstu tautsaimniecībām izpaužas, inter alia, kā augstākas enerģijas, pārtikas un izejvielu cenas un vājākas izaugsmes izredzes. Enerģijas cenu pieaugums īpaši smagi skar visneaizsargātākās mājsaimniecības, kuras ir nonākušas enerģētiskajā nabadzībā vai kurām tā draud, kā arī uzņēmumus, kurus visvairāk negatīvi ietekmē enerģijas cenu pieaugums. Turklāt Savienībā ierodas nepieredzēti daudz cilvēku, kuri bēg no Ukrainas. Krievijas agresijas kara radītās ekonomiskās sekas ir asimetriski ietekmējušas dalībvalstis. Šajā sakarā 2022. gada 4. martā ar Padomes Īstenošanas lēmumu (ES) 2022/382 (4) pirmo reizi tika piemērota Padomes Direktīva 2001/55/EK (5), pārvietotajām personām no Ukrainas piešķirot likumīgas uzturēšanās tiesības Savienībā, kā arī piekļuvi izglītībai un apmācībai, darba tirgum, veselības aprūpei, mājoklim un sociālajai palīdzībai. |
| --- | --- |

(3)

Krievijas iebrukums Ukrainā globālās pandēmijas izskaņā ir būtiski mainījis ģeopolitisko un ekonomisko kontekstu. Iebrukuma ietekme uz dalībvalstu tautsaimniecībām izpaužas, inter alia, kā augstākas enerģijas, pārtikas un izejvielu cenas un vājākas izaugsmes izredzes. Enerģijas cenu pieaugums īpaši smagi skar visneaizsargātākās mājsaimniecības, kuras ir nonākušas enerģētiskajā nabadzībā vai kurām tā draud, kā arī uzņēmumus, kurus visvairāk negatīvi ietekmē enerģijas cenu pieaugums. Turklāt Savienībā ierodas nepieredzēti daudz cilvēku, kuri bēg no Ukrainas. Krievijas agresijas kara radītās ekonomiskās sekas ir asimetriski ietekmējušas dalībvalstis. Šajā sakarā 2022. gada 4. martā ar Padomes Īstenošanas lēmumu (ES) 2022/382 (4) pirmo reizi tika piemērota Padomes Direktīva 2001/55/EK (5), pārvietotajām personām no Ukrainas piešķirot likumīgas uzturēšanās tiesības Savienībā, kā arī piekļuvi izglītībai un apmācībai, darba tirgum, veselības aprūpei, mājoklim un sociālajai palīdzībai.

| (4) | Ievērojot strauji mainīgo ekonomisko un ģeopolitisko situāciju, 2022. gada Eiropas pusgadā atsāksies ekonomikas un nodarbinātības politikas vispusīga koordinācija, kura līdztekus tiks pielāgota, ņemot vērā ar Atveseļošanas un noturības mehānisma īstenošanu saistītās prasības, kā skaidrots 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā. Lai īstenotu Eiropas pusgada politikas prioritātes, ir svarīgi īstenot pieņemtos atveseļošanas un noturības plānus, jo ar šiem plāniem paredzēts īstenot visus 2019. un 2020. gada Eiropas pusgada ciklos sniegtos konkrētām valstīm adresētos ieteikumus vai to būtisku daļu. Atveseļošanas un noturības plānu pārskatīšanā, atjaunināšanā vai grozīšanā saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14., 18. un 21. pantu, papildus citiem konkrētām valstīm adresētajiem ieteikumiem, kas sniegti līdz šādu pārskatītu, atjauninātu vai grozītu atveseļošanas un noturības plānu iesniegšanas dienai, joprojām vienlīdz aktuāli ir arī 2019. un 2020. gadā konkrētām valstīm adresētie ieteikumi. |
| --- | --- |

(4)

Ievērojot strauji mainīgo ekonomisko un ģeopolitisko situāciju, 2022. gada Eiropas pusgadā atsāksies ekonomikas un nodarbinātības politikas vispusīga koordinācija, kura līdztekus tiks pielāgota, ņemot vērā ar Atveseļošanas un noturības mehānisma īstenošanu saistītās prasības, kā skaidrots 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā. Lai īstenotu Eiropas pusgada politikas prioritātes, ir svarīgi īstenot pieņemtos atveseļošanas un noturības plānus, jo ar šiem plāniem paredzēts īstenot visus 2019. un 2020. gada Eiropas pusgada ciklos sniegtos konkrētām valstīm adresētos ieteikumus vai to būtisku daļu. Atveseļošanas un noturības plānu pārskatīšanā, atjaunināšanā vai grozīšanā saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14., 18. un 21. pantu, papildus citiem konkrētām valstīm adresētajiem ieteikumiem, kas sniegti līdz šādu pārskatītu, atjauninātu vai grozītu atveseļošanas un noturības plānu iesniegšanas dienai, joprojām vienlīdz aktuāli ir arī 2019. un 2020. gadā konkrētām valstīm adresētie ieteikumi.

| (5) | Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējā izņēmuma klauzula darbojas kopš 2020. gada marta. Komisija savā 2021. gada 3. marta paziņojumā “Apritējis gads kopš Covid-19 uzliesmojuma: fiskālās politikas atbildes pasākumi” pauda viedokli, ka lēmums par vispārējās izņēmuma klauzulas deaktivēšanu vai turpmāku piemērošanu būtu jāpieņem vispārēja ekonomikas stāvokļa novērtējuma ietvaros, kurā būtisks kvantitatīvais kritērijs ir ekonomiskās aktivitātes līmenis Savienībā vai eurozonā salīdzinājumā ar pirmskrīzes līmeni (2019. gada beigās). Paaugstināta nenoteiktība un spēcīgi lejupvērsti riski, kas skar ekonomikas perspektīvu saistībā ar karu Eiropā, nepieredzēts enerģijas cenu kāpums un ieilguši piegādes ķēdes darbības traucējumi rada apstākļus, kuru dēļ ir attaisnojami Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas darbību pagarināt arī attiecībā uz 2023. gadu. |
| --- | --- |

(5)

Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējā izņēmuma klauzula darbojas kopš 2020. gada marta. Komisija savā 2021. gada 3. marta paziņojumā “Apritējis gads kopš Covid-19 uzliesmojuma: fiskālās politikas atbildes pasākumi” pauda viedokli, ka lēmums par vispārējās izņēmuma klauzulas deaktivēšanu vai turpmāku piemērošanu būtu jāpieņem vispārēja ekonomikas stāvokļa novērtējuma ietvaros, kurā būtisks kvantitatīvais kritērijs ir ekonomiskās aktivitātes līmenis Savienībā vai eurozonā salīdzinājumā ar pirmskrīzes līmeni (2019. gada beigās). Paaugstināta nenoteiktība un spēcīgi lejupvērsti riski, kas skar ekonomikas perspektīvu saistībā ar karu Eiropā, nepieredzēts enerģijas cenu kāpums un ieilguši piegādes ķēdes darbības traucējumi rada apstākļus, kuru dēļ ir attaisnojami Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas darbību pagarināt arī attiecībā uz 2023. gadu.

| (6) | Ievērojot pieeju, kas izklāstīta Padomes 2021. gada 18. jūnija ieteikumā (6), ar ko sniedz Padomes atzinumu par Horvātijas 2021. gada konverģences programmu, vispārējo fiskālo nostāju pašlaik vislabāk var izmērīt kā izmaiņas primārajos izdevumos (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus), bet ietverot no Atveseļošanas un noturības mehānisma un citu Savienības fondu neatmaksājamā atbalsta (dotācijām) finansētos izdevumus, attiecībā pret vidēja termiņa potenciālo izaugsmi (7). Papildus atzinumam par vispārējo fiskālo nostāju, novērtējot, vai valsts fiskālā politika ir piesardzīga un vai tās struktūra spēs nodrošināt ilgtspējīgu atveseļošanu, kas būtu saskanīga ar zaļo un digitālo pārkārtošanos, uzmanība tiek pievērsta arī valsts finansētajiem (8) primārajiem kārtējiem izdevumiem (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus) un investīcijām. |
| --- | --- |

(6)

Ievērojot pieeju, kas izklāstīta Padomes 2021. gada 18. jūnija ieteikumā (6), ar ko sniedz Padomes atzinumu par Horvātijas 2021. gada konverģences programmu, vispārējo fiskālo nostāju pašlaik vislabāk var izmērīt kā izmaiņas primārajos izdevumos (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus), bet ietverot no Atveseļošanas un noturības mehānisma un citu Savienības fondu neatmaksājamā atbalsta (dotācijām) finansētos izdevumus, attiecībā pret vidēja termiņa potenciālo izaugsmi (7). Papildus atzinumam par vispārējo fiskālo nostāju, novērtējot, vai valsts fiskālā politika ir piesardzīga un vai tās struktūra spēs nodrošināt ilgtspējīgu atveseļošanu, kas būtu saskanīga ar zaļo un digitālo pārkārtošanos, uzmanība tiek pievērsta arī valsts finansētajiem (8) primārajiem kārtējiem izdevumiem (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus) un investīcijām.

| (7) | Komisija 2022. gada 2. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas plašas norādes par fiskālo politiku 2023. gadā (“fiskālās norādes”) un kura mērķis ir atbalstīt dalībvalstu stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanu un tādējādi stiprināt politikas koordināciju. Pamatojoties uz 2022. gada ziemas prognozes makroekonomisko perspektīvu, Komisija atzīmēja, ka piemērota šķistu pāreja no kopējās atbalstošās fiskālās nostājas 2020.–2022. gadā uz kopumā neitrālu kopējo fiskālo nostāju 2023. gadā, vienlaikus saglabājot gatavību reaģēt uz mainīgo ekonomisko situāciju. Komisija paziņoja, ka fiskālie ieteikumi 2023. gadam arī turpmāk būtu jādiferencē starp dalībvalstīm un tajos būtu jāņem vērā iespējamā pārrobežu blakusietekme. Komisija aicināja dalībvalstis atspoguļot norādes savās stabilitātes un konverģences programmās. Komisija apņēmās cieši uzraudzīt ekonomikas norises un pielāgot savas politikas norādes pēc vajadzības un ne vēlāk kā savā Eiropas pusgada pavasara paketē, kas sagatavota 2022. gada maija beigās. |
| --- | --- |

(7)

Komisija 2022. gada 2. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas plašas norādes par fiskālo politiku 2023. gadā (“fiskālās norādes”) un kura mērķis ir atbalstīt dalībvalstu stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanu un tādējādi stiprināt politikas koordināciju. Pamatojoties uz 2022. gada ziemas prognozes makroekonomisko perspektīvu, Komisija atzīmēja, ka piemērota šķistu pāreja no kopējās atbalstošās fiskālās nostājas 2020.–2022. gadā uz kopumā neitrālu kopējo fiskālo nostāju 2023. gadā, vienlaikus saglabājot gatavību reaģēt uz mainīgo ekonomisko situāciju. Komisija paziņoja, ka fiskālie ieteikumi 2023. gadam arī turpmāk būtu jādiferencē starp dalībvalstīm un tajos būtu jāņem vērā iespējamā pārrobežu blakusietekme. Komisija aicināja dalībvalstis atspoguļot norādes savās stabilitātes un konverģences programmās. Komisija apņēmās cieši uzraudzīt ekonomikas norises un pielāgot savas politikas norādes pēc vajadzības un ne vēlāk kā savā Eiropas pusgada pavasara paketē, kas sagatavota 2022. gada maija beigās.

| (8) | Attiecībā uz fiskālajām norādēm fiskālajos ieteikumos 2023. gadam ir ņemta vērā ekonomikas perspektīvas pasliktināšanās, paaugstinātā nenoteiktība un papildu lejupvērstie riski, kā arī augstāka inflācija salīdzinājumā ar Komisijas 2022. gada ziemas prognozi. Ņemot vērā šos apsvērumus, fiskālajai reakcijai ir jāpalielina publiskās investīcijas, kas sekmēs zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, un jāsaglabā visneaizsargātāko mājsaimniecību pirktspēja, lai mīkstinātu enerģijas cenu kāpuma ietekmi un palīdzētu ierobežot inflācijas otrreizējās ietekmes spiedienu, izmantojot mērķtiecīgus un pagaidu pasākumus. Fiskālajai politikai arī turpmāk jābūt dinamiskai, lai pielāgotos strauji mainīgajiem apstākļiem, tostarp izaicinājumiem, kuri attiecībā uz aizsardzību un drošību izriet no Krievijas agresijas kara pret Ukrainu, un dalībvalstīs tā ir jādiferencē atbilstīgi to fiskālajam un ekonomiskajam stāvoklim, tostarp ņemot vērā krīzes ietekmi uz tām un pārvietoto personu pieplūdumu no Ukrainas. |
| --- | --- |

(8)

Attiecībā uz fiskālajām norādēm fiskālajos ieteikumos 2023. gadam ir ņemta vērā ekonomikas perspektīvas pasliktināšanās, paaugstinātā nenoteiktība un papildu lejupvērstie riski, kā arī augstāka inflācija salīdzinājumā ar Komisijas 2022. gada ziemas prognozi. Ņemot vērā šos apsvērumus, fiskālajai reakcijai ir jāpalielina publiskās investīcijas, kas sekmēs zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, un jāsaglabā visneaizsargātāko mājsaimniecību pirktspēja, lai mīkstinātu enerģijas cenu kāpuma ietekmi un palīdzētu ierobežot inflācijas otrreizējās ietekmes spiedienu, izmantojot mērķtiecīgus un pagaidu pasākumus. Fiskālajai politikai arī turpmāk jābūt dinamiskai, lai pielāgotos strauji mainīgajiem apstākļiem, tostarp izaicinājumiem, kuri attiecībā uz aizsardzību un drošību izriet no Krievijas agresijas kara pret Ukrainu, un dalībvalstīs tā ir jādiferencē atbilstīgi to fiskālajam un ekonomiskajam stāvoklim, tostarp ņemot vērā krīzes ietekmi uz tām un pārvietoto personu pieplūdumu no Ukrainas.

| (9) | Horvātija savu nacionālo atveseļošanas un noturības plānu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai 2021. gada 14. maijā. Komisija atbilstoši Regulas (ES) 2021/241 19. pantam novērtēja atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu, ņemot vērā minētās regulas V pielikumā izklāstītās novērtēšanas vadlīnijas. Padome 2021. gada 20. jūlijā pieņēma Īstenošanas lēmumu par Horvātijas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu (9). Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu, ar ko atzīst, ka Horvātija ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu. |
| --- | --- |

(9)

Horvātija savu nacionālo atveseļošanas un noturības plānu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai 2021. gada 14. maijā. Komisija atbilstoši Regulas (ES) 2021/241 19. pantam novērtēja atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu, ņemot vērā minētās regulas V pielikumā izklāstītās novērtēšanas vadlīnijas. Padome 2021. gada 20. jūlijā pieņēma Īstenošanas lēmumu par Horvātijas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu (9). Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu, ar ko atzīst, ka Horvātija ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu.

| (10) | Horvātija savu 2022. gada valsts reformu programmu iesniedza 2022. gada 28. aprīlī un 2022. gada konverģences programmu – 2022. gada 29. aprīlī, tādējādi ievērojot Regulas (EK) Nr. 1466/97 8. pantā noteikto termiņu. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. Kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 27. pantā, 2022. gada valsts reformu programma atspoguļo arī Horvātijas pienākumu divreiz gadā ziņot par panākto progresu atveseļošanas un noturības plāna īstenošanā. |
| --- | --- |

(10)

Horvātija savu 2022. gada valsts reformu programmu iesniedza 2022. gada 28. aprīlī un 2022. gada konverģences programmu – 2022. gada 29. aprīlī, tādējādi ievērojot Regulas (EK) Nr. 1466/97 8. pantā noteikto termiņu. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. Kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 27. pantā, 2022. gada valsts reformu programma atspoguļo arī Horvātijas pienākumu divreiz gadā ziņot par panākto progresu atveseļošanas un noturības plāna īstenošanā.

| (11) | Komisija 2022. gada ziņojumu par Horvātiju publicēja 2022. gada 23. maijā. Tajā novērtēts, kā Horvātija ir īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019., 2020. un 2021. gadā, un uz atveseļošanas un noturības rezultātu pārskata pamata bija aplūkots, kā Horvātija īsteno atveseļošanas un noturības plānu. Balstoties uz minēto analīzi, ziņojumā par valsti bija norādīti trūkumi attiecībā uz tādu problēmjautājumu risināšanu, kuri nav ietverti vai ir tikai daļēji ietverti atveseļošanas un noturības plānā, kā arī jauni un nupat iezīmējušies problēmjautājumi, tostarp sakarā ar Krievijas iebrukumu Ukrainā. Tajā bija arī novērtēts Horvātijas progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un Savienības pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā. |
| --- | --- |

(11)

Komisija 2022. gada ziņojumu par Horvātiju publicēja 2022. gada 23. maijā. Tajā novērtēts, kā Horvātija ir īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019., 2020. un 2021. gadā, un uz atveseļošanas un noturības rezultātu pārskata pamata bija aplūkots, kā Horvātija īsteno atveseļošanas un noturības plānu. Balstoties uz minēto analīzi, ziņojumā par valsti bija norādīti trūkumi attiecībā uz tādu problēmjautājumu risināšanu, kuri nav ietverti vai ir tikai daļēji ietverti atveseļošanas un noturības plānā, kā arī jauni un nupat iezīmējušies problēmjautājumi, tostarp sakarā ar Krievijas iebrukumu Ukrainā. Tajā bija arī novērtēts Horvātijas progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un Savienības pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā.

| (12) | Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu izstrādāja padziļināto pārskatu par Horvātiju un rezultātus publicēja 2022. gada 23. maijā. Komisija secināja, ka Horvātijā vairs nepastāv makroekonomikas nelīdzsvarotība. Būtisks progress jo īpaši ir panākts privātā sektora parādsaistību un neto ārējo saistību samazināšanā, savukārt valdības parāds joprojām ir augsts, bet ir atsācis lejupvērsto trajektoriju, kas nodrošināja būtiskus uzlabojumus pirms pandēmijas. |
| --- | --- |

(12)

Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu izstrādāja padziļināto pārskatu par Horvātiju un rezultātus publicēja 2022. gada 23. maijā. Komisija secināja, ka Horvātijā vairs nepastāv makroekonomikas nelīdzsvarotība. Būtisks progress jo īpaši ir panākts privātā sektora parādsaistību un neto ārējo saistību samazināšanā, savukārt valdības parāds joprojām ir augsts, bet ir atsācis lejupvērsto trajektoriju, kas nodrošināja būtiskus uzlabojumus pirms pandēmijas.

| (13) | 2020. gada 20. jūlija ieteikumā (10) Padome ieteica Horvātijai, ievērojot vispārējo izņēmuma klauzulu, 2020. un 2021. gadā veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai efektīvi vērstos pret Covid-19 pandēmiju, stiprinātu ekonomiku un atbalstītu tās turpmāko atveseļošanu. Tā arī ieteica Horvātijai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt parāda atmaksājamību, vienlaikus veicinot investīcijas. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Horvātijas vispārējās valdības budžeta deficīts samazinājās no 7,3 % no IKP 2020. gadā līdz 2,9 % no IKP 2021. gadā. Horvātijas fiskālās politikas reakcija atbalstīja ekonomikas atveseļošanu 2021. gadā, savukārt pagaidu ārkārtas pasākumu apmērs samazinājās no 3,3 % no IKP 2020. gadā līdz 2,1 % 2021. gadā. Horvātijas 2021. gadā veiktie pasākumi atbilda Padomes 2020. gada 20. jūlija ieteikumam. Valdības 2020. un 2021. gadā noteiktie diskrecionārie budžeta pasākumi lielākoties bija pagaidu pasākumi vai bija atsvērti ar kompensējošiem pasākumiem. Tajā pašā laikā daži no valdības 2021. gadā pieņemtajiem diskrecionārajiem pasākumiem nebija ne pagaidu, ne arī saskaņoti ar kompensējošiem pasākumiem; šie pasākumi galvenokārt ietvēra iedzīvotāju un uzņēmumu ienākuma nodokļa samazinājumu kopumā 0,5 % apmērā no IKP. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Horvātijas vispārējās valdības parāds samazinājās no 87,3 % no IKP 2020. gadā līdz 79,8 % no IKP 2021. gadā. |
| --- | --- |

(13)

2020. gada 20. jūlija ieteikumā (10) Padome ieteica Horvātijai, ievērojot vispārējo izņēmuma klauzulu, 2020. un 2021. gadā veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai efektīvi vērstos pret Covid-19 pandēmiju, stiprinātu ekonomiku un atbalstītu tās turpmāko atveseļošanu. Tā arī ieteica Horvātijai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt parāda atmaksājamību, vienlaikus veicinot investīcijas. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Horvātijas vispārējās valdības budžeta deficīts samazinājās no 7,3 % no IKP 2020. gadā līdz 2,9 % no IKP 2021. gadā. Horvātijas fiskālās politikas reakcija atbalstīja ekonomikas atveseļošanu 2021. gadā, savukārt pagaidu ārkārtas pasākumu apmērs samazinājās no 3,3 % no IKP 2020. gadā līdz 2,1 % 2021. gadā. Horvātijas 2021. gadā veiktie pasākumi atbilda Padomes 2020. gada 20. jūlija ieteikumam. Valdības 2020. un 2021. gadā noteiktie diskrecionārie budžeta pasākumi lielākoties bija pagaidu pasākumi vai bija atsvērti ar kompensējošiem pasākumiem. Tajā pašā laikā daži no valdības 2021. gadā pieņemtajiem diskrecionārajiem pasākumiem nebija ne pagaidu, ne arī saskaņoti ar kompensējošiem pasākumiem; šie pasākumi galvenokārt ietvēra iedzīvotāju un uzņēmumu ienākuma nodokļa samazinājumu kopumā 0,5 % apmērā no IKP. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Horvātijas vispārējās valdības parāds samazinājās no 87,3 % no IKP 2020. gadā līdz 79,8 % no IKP 2021. gadā.

| (14) | 2022. gada konverģences programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs par 2022. gadu ir piesardzīgs, bet par turpmāko periodu – labvēlīgs. Valdība prognozē, ka reālais IKP 2022. gadā pieaugs par 3,0 % un 2023. gadā – par 4,4 %. Salīdzinājumam – Komisijas 2022. gada pavasara prognozē paredzēts lielāks reālā IKP pieaugums par 3,4 % 2022. gadā un mazāks pieaugums par 3,0 % 2023. gadā; atšķirība galvenokārt atspoguļo Horvātijas iestāžu pieticīgāku prognozi attiecībā uz mājsaimniecību reālā patēriņa pieaugumu 2022. gadā. Valdība savā 2022. gada konverģences programmā plāno, ka nominālais deficīts nedaudz samazināsies līdz 2,8 % no IKP 2022. gadā un līdz 1,6 % 2023. gadā. Nelielais samazinājums 2022. gadā galvenokārt atspoguļo ekonomiskās aktivitātes izaugsmi un lielākās ārkārtas pasākumu daļas atcelšanu. Saskaņā ar 2022. gada konverģences programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2022. gadā samazināsies līdz 76,2 % un 2023. gadā kritīsies līdz 71,7 %. Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2022. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta deficīts 2022. un 2023. gadā būs attiecīgi 2,3 % un 1,8 % no IKP. Tas ir mazāks nekā 2022. gadam prognozētais deficīts, bet lielāks nekā konverģences programmā 2023. gadam prognozētais deficīts, galvenokārt tāpēc, ka Komisija 2022. gadā prognozē zemāku izdevumu līmeni attiecībā uz bruto pamatkapitāla veidošanu un citiem izdevumiem. Turklāt Komisijas prognoze paredz nedaudz mazākas izmaiņas gan ieņēmumos, gan izdevumos; tas saistīts ar inflācijas prognožu atšķirību. Komisijas 2022. gada pavasara prognozē plānota zemāka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP: 75,3 % 2022. gadā un augstāks līmenis – 73,1 % 2023. gadā. Saskaņā ar Komisijas 2022. gada pavasara prognozi, potenciālās izlaides vidēja termiņa pieauguma aplēse ir 2,2 % (10 gadu vidējais rādītājs). Tomēr minētajā aplēsē nav iekļauta to reformu ietekme, kas paredzētas atveseļošanas un noturības plānā un var palielināt Horvātijas potenciālo izaugsmi. |
| --- | --- |

(14)

2022. gada konverģences programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs par 2022. gadu ir piesardzīgs, bet par turpmāko periodu – labvēlīgs. Valdība prognozē, ka reālais IKP 2022. gadā pieaugs par 3,0 % un 2023. gadā – par 4,4 %. Salīdzinājumam – Komisijas 2022. gada pavasara prognozē paredzēts lielāks reālā IKP pieaugums par 3,4 % 2022. gadā un mazāks pieaugums par 3,0 % 2023. gadā; atšķirība galvenokārt atspoguļo Horvātijas iestāžu pieticīgāku prognozi attiecībā uz mājsaimniecību reālā patēriņa pieaugumu 2022. gadā. Valdība savā 2022. gada konverģences programmā plāno, ka nominālais deficīts nedaudz samazināsies līdz 2,8 % no IKP 2022. gadā un līdz 1,6 % 2023. gadā. Nelielais samazinājums 2022. gadā galvenokārt atspoguļo ekonomiskās aktivitātes izaugsmi un lielākās ārkārtas pasākumu daļas atcelšanu. Saskaņā ar 2022. gada konverģences programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2022. gadā samazināsies līdz 76,2 % un 2023. gadā kritīsies līdz 71,7 %. Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2022. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta deficīts 2022. un 2023. gadā būs attiecīgi 2,3 % un 1,8 % no IKP. Tas ir mazāks nekā 2022. gadam prognozētais deficīts, bet lielāks nekā konverģences programmā 2023. gadam prognozētais deficīts, galvenokārt tāpēc, ka Komisija 2022. gadā prognozē zemāku izdevumu līmeni attiecībā uz bruto pamatkapitāla veidošanu un citiem izdevumiem. Turklāt Komisijas prognoze paredz nedaudz mazākas izmaiņas gan ieņēmumos, gan izdevumos; tas saistīts ar inflācijas prognožu atšķirību. Komisijas 2022. gada pavasara prognozē plānota zemāka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP: 75,3 % 2022. gadā un augstāks līmenis – 73,1 % 2023. gadā. Saskaņā ar Komisijas 2022. gada pavasara prognozi, potenciālās izlaides vidēja termiņa pieauguma aplēse ir 2,2 % (10 gadu vidējais rādītājs). Tomēr minētajā aplēsē nav iekļauta to reformu ietekme, kas paredzētas atveseļošanas un noturības plānā un var palielināt Horvātijas potenciālo izaugsmi.

| (15) | Valdība 2022. gadā pakāpeniski atcēla lielāko daļu pasākumu, kas veikti, reaģējot uz Covid-19 krīzi, – tiek prognozēts, ka pagaidu ārkārtas pasākumu apmērs samazināsies no 2,1 % no IKP 2021. gadā līdz 0,4 % 2022. gadā. Valdības budžeta deficītu 2022. gadā ietekmē pasākumi, kuri pieņemti, lai novērstu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, un kuri Komisijas 2022. gada pavasara prognozē lēsti 0,4 % apmērā no IKP 2022. gadā un 0,2 % apmērā no IKP 2023. gadā (11). Minētie pasākumi galvenokārt ietver sociālos pārvedumus trūcīgākām mājsaimniecībām, atbalstu uzņēmumiem un netiešo nodokļu samazināšanu enerģijas patēriņam. Minētajiem pasākumiem lielākoties ir pagaidu raksturs. Tomēr, ja enerģijas cenas saglabāsies augstas 2023. gadā, dažus no minētajiem pasākumiem varētu turpināt. Daži no minētajiem pasākumiem nav mērķorientēti, jo īpaši vispārējie samazinājumi netiešajiem enerģijas nodokļiem. Valdības budžeta deficītu ietekmē arī izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas; šīs izmaksas Komisijas 2022. gada pavasara prognozē tiek prognozētas 0,1 % apmērā no IKP 2022. gadā un 0,1 % apmērā no IKP 2023. gadā (12). |
| --- | --- |

(15)

Valdība 2022. gadā pakāpeniski atcēla lielāko daļu pasākumu, kas veikti, reaģējot uz Covid-19 krīzi, – tiek prognozēts, ka pagaidu ārkārtas pasākumu apmērs samazināsies no 2,1 % no IKP 2021. gadā līdz 0,4 % 2022. gadā. Valdības budžeta deficītu 2022. gadā ietekmē pasākumi, kuri pieņemti, lai novērstu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, un kuri Komisijas 2022. gada pavasara prognozē lēsti 0,4 % apmērā no IKP 2022. gadā un 0,2 % apmērā no IKP 2023. gadā (11). Minētie pasākumi galvenokārt ietver sociālos pārvedumus trūcīgākām mājsaimniecībām, atbalstu uzņēmumiem un netiešo nodokļu samazināšanu enerģijas patēriņam. Minētajiem pasākumiem lielākoties ir pagaidu raksturs. Tomēr, ja enerģijas cenas saglabāsies augstas 2023. gadā, dažus no minētajiem pasākumiem varētu turpināt. Daži no minētajiem pasākumiem nav mērķorientēti, jo īpaši vispārējie samazinājumi netiešajiem enerģijas nodokļiem. Valdības budžeta deficītu ietekmē arī izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas; šīs izmaksas Komisijas 2022. gada pavasara prognozē tiek prognozētas 0,1 % apmērā no IKP 2022. gadā un 0,1 % apmērā no IKP 2023. gadā (12).

| (16) | Padome savā 2021. gada 18. jūnija ieteikumā ieteica Horvātijai 2022. gadā saglabāt atbalstošu fiskālo nostāju, kas ietver stimulējošo iedarbību, kuru nodrošina Atveseļošanas un noturības mehānisms, un saglabāt valsts finansētās investīcijas. Padome Horvātijai arī ieteica iegrožot valsts finansēto kārtējo izdevumu pieaugumu. Tā arī ieteica Horvātijai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt fiskālo ilgtspēju vidējā termiņā, un vienlaikus veicināt investīcijas, lai vairotu izaugsmes potenciālu. |
| --- | --- |

(16)

Padome savā 2021. gada 18. jūnija ieteikumā ieteica Horvātijai 2022. gadā saglabāt atbalstošu fiskālo nostāju, kas ietver stimulējošo iedarbību, kuru nodrošina Atveseļošanas un noturības mehānisms, un saglabāt valsts finansētās investīcijas. Padome Horvātijai arī ieteica iegrožot valsts finansēto kārtējo izdevumu pieaugumu. Tā arī ieteica Horvātijai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt fiskālo ilgtspēju vidējā termiņā, un vienlaikus veicināt investīcijas, lai vairotu izaugsmes potenciālu.

| (17) | Saskaņā ar Komisijas 2022. gada pavasara prognozi un ņemot vērā Horvātijas 2022. gada konverģences programmā iekļauto informāciju, 2022. gada fiskālā nostāja, kas prognozēta – 1,8 % apmērā no IKP, būs atbalstoša, kā bija ieteikusi Padome (13). Horvātija plāno saskaņā ar Padomes ieteikumu turpināt atbalstu atveseļošanai, izmantojot Atveseļošanas un noturības mehānismu, lai finansētu papildu investīcijas. Prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti palielināsies par 0,5 IKP procentpunktiem salīdzinājumā ar 2021. gadu. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2022. gadā būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,4 procentpunktiem no IKP (14). Tādējādi Horvātija plāno saglabāt valsts finansētās investīcijas, kā ieteikusi Padome. Vienlaikus tiek prognozēts, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2022. gadā būs ekspansīva ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst 1,0 procentpunktam no IKP. Minētā ievērojamā ekspansīvā ietekme ietver papildu ietekmi (0,4 % apmērā no IKP), ko rada pasākumi ar mērķi novērst enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, kā arī izmaksas (0,1 % apmērā no IKP), kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas, un tiek prognozēts, ka starppatēriņa izdevumu pieaugums, kas daļēji atspoguļo inflācijas pieaugumu, arī veicinās neto kārtējo izdevumu pieaugumu. Tāpēc, pamatojoties uz pašreizējām Komisijas aplēsēm, Horvātija pietiekami neiegrožo valsts finansēto kārtējo izdevumu pieaugumu 2022. gadā. |
| --- | --- |

(17)

Saskaņā ar Komisijas 2022. gada pavasara prognozi un ņemot vērā Horvātijas 2022. gada konverģences programmā iekļauto informāciju, 2022. gada fiskālā nostāja, kas prognozēta – 1,8 % apmērā no IKP, būs atbalstoša, kā bija ieteikusi Padome (13). Horvātija plāno saskaņā ar Padomes ieteikumu turpināt atbalstu atveseļošanai, izmantojot Atveseļošanas un noturības mehānismu, lai finansētu papildu investīcijas. Prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti palielināsies par 0,5 IKP procentpunktiem salīdzinājumā ar 2021. gadu. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2022. gadā būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,4 procentpunktiem no IKP (14). Tādējādi Horvātija plāno saglabāt valsts finansētās investīcijas, kā ieteikusi Padome. Vienlaikus tiek prognozēts, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2022. gadā būs ekspansīva ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst 1,0 procentpunktam no IKP. Minētā ievērojamā ekspansīvā ietekme ietver papildu ietekmi (0,4 % apmērā no IKP), ko rada pasākumi ar mērķi novērst enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, kā arī izmaksas (0,1 % apmērā no IKP), kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas, un tiek prognozēts, ka starppatēriņa izdevumu pieaugums, kas daļēji atspoguļo inflācijas pieaugumu, arī veicinās neto kārtējo izdevumu pieaugumu. Tāpēc, pamatojoties uz pašreizējām Komisijas aplēsēm, Horvātija pietiekami neiegrožo valsts finansēto kārtējo izdevumu pieaugumu 2022. gadā.

| (18) | Komisijas 2022. gada pavasara prognozē fiskālā nostāja 2023. gadā tiek prognozēta – 0,7 % apmērā no IKP, pieņemot, ka politika nemainīsies (15). Ir paredzēts, ka Horvātija 2023. gadā turpinās izmantot Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijas, lai finansētu papildu investīcijas atveseļošanas atbalstam. Prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti palielināsies par 0,5 procentpunktiem salīdzinājumā ar 2022. gadu. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2023. gadā būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,1 procentpunktam no IKP (16). Vienlaikus plānots, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā būs pamatā neitrāla ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst – 0,2 procentpunktiem no IKP. Tas ietver ietekmi, ko rada dažu ar enerģijas cenu pieaugumu saistīto pasākumu pakāpeniska atcelšana (0,2 % apmērā no IKP). Tāpēc valsts finansēto kārtējo izdevumu pamatā neitrālā ietekme daļēji ir atkarīga no to pasākumu pakāpeniskas atcelšanas, kuru mērķis ir novērst enerģijas cenu pieauguma ietekmi, kā plānots pašlaik. |
| --- | --- |

(18)

Komisijas 2022. gada pavasara prognozē fiskālā nostāja 2023. gadā tiek prognozēta – 0,7 % apmērā no IKP, pieņemot, ka politika nemainīsies (15). Ir paredzēts, ka Horvātija 2023. gadā turpinās izmantot Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijas, lai finansētu papildu investīcijas atveseļošanas atbalstam. Prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti palielināsies par 0,5 procentpunktiem salīdzinājumā ar 2022. gadu. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2023. gadā būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,1 procentpunktam no IKP (16). Vienlaikus plānots, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā būs pamatā neitrāla ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst – 0,2 procentpunktiem no IKP. Tas ietver ietekmi, ko rada dažu ar enerģijas cenu pieaugumu saistīto pasākumu pakāpeniska atcelšana (0,2 % apmērā no IKP). Tāpēc valsts finansēto kārtējo izdevumu pamatā neitrālā ietekme daļēji ir atkarīga no to pasākumu pakāpeniskas atcelšanas, kuru mērķis ir novērst enerģijas cenu pieauguma ietekmi, kā plānots pašlaik.

| (19) | 2022. gada konverģences programmā tiek prognozēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts pakāpeniski samazināsies, sasniedzot 1,6 % no IKP 2024. gadā un 1,2 % līdz 2025. gadam. Līdz ar to tiek plānots, ka vispārējās valdības budžeta deficīts saglabāsies zem 3 % no IKP 2025. gadā. Saskaņā ar 2022. gada konverģences programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP līdz 2025. gadam samazināsies, proti, 2024. gadā saruks līdz 68,9 % un 2025. gadā – līdz 66,9 %. Saskaņā ar Komisijas analīzi parāda atmaksājamības riski vidējā termiņā šķiet vidēji. |
| --- | --- |

(19)

2022. gada konverģences programmā tiek prognozēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts pakāpeniski samazināsies, sasniedzot 1,6 % no IKP 2024. gadā un 1,2 % līdz 2025. gadam. Līdz ar to tiek plānots, ka vispārējās valdības budžeta deficīts saglabāsies zem 3 % no IKP 2025. gadā. Saskaņā ar 2022. gada konverģences programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP līdz 2025. gadam samazināsies, proti, 2024. gadā saruks līdz 68,9 % un 2025. gadā – līdz 66,9 %. Saskaņā ar Komisijas analīzi parāda atmaksājamības riski vidējā termiņā šķiet vidēji.

| (20) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktu un minētās regulas V pielikuma 2.2. kritēriju atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums ar indikatīvu grafiku īstenošanai, kas jāpabeidz līdz 2026. gada 31. augustam. Tās palīdzēs atrisināt visas ekonomiskās un sociālās problēmas vai ievērojamu to ekonomisko un sociālo problēmu daļu, kuras Padome bija minējusi Horvātijai 2019. un 2020. gada Eiropas pusgadā adresētajos ieteikumos, kā arī attiecīgā gadījumā Horvātijai līdz atveseļošanas un noturības plāna pieņemšanai adresētajos ieteikumos. Atveseļošanas un noturības plānā jo īpaši ņemti vērā konkrētām valstīm adresētie ieteikumi ar reformām, kuru mērķis ir stiprināt budžeta sistēmu, aktīvas darba tirgus politikas pasākumus un izglītības reformu, lai uzlabotu piekļuvi izglītībai un izglītības kvalitāti, kā arī atbilstību darba tirgus vajadzībām. Problēmas, ar kurām saskaras Horvātijas veselības aprūpes sistēma, tiek risinātas ar pasākumiem, kuru mērķis ir uzlabot efektivitāti, kvalitāti, pieejamību un finansiālo ilgtspēju, ko īpaši smagi skāra Covid-19 pandēmija. Turklāt atveseļošanas un noturības plānā ir ņemti vērā konkrētām valstīm adresētie ieteikumi minētajās jomās: ir paredzēts veicināt enerģētikas nozares dekarbonizāciju, palielināt vispārējo energoefektivitāti un koncentrēt investīcijas uz ilgtspējīgu transportu un digitālo infrastruktūru un pakalpojumiem. Turklāt atveseļošanas un noturības plānā ir ietverti tālejoši pasākumi, kuru mērķis ir uzlabot valsts pārvaldes un tiesu sistēmas efektivitāti, novērst, atklāt un izbeigt korupciju, uzlabot uzņēmējdarbības vidi un atbalstīt ieguldījumus pētniecībā un inovācijā un to politisko nozīmi. |
| --- | --- |

(20)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktu un minētās regulas V pielikuma 2.2. kritēriju atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums ar indikatīvu grafiku īstenošanai, kas jāpabeidz līdz 2026. gada 31. augustam. Tās palīdzēs atrisināt visas ekonomiskās un sociālās problēmas vai ievērojamu to ekonomisko un sociālo problēmu daļu, kuras Padome bija minējusi Horvātijai 2019. un 2020. gada Eiropas pusgadā adresētajos ieteikumos, kā arī attiecīgā gadījumā Horvātijai līdz atveseļošanas un noturības plāna pieņemšanai adresētajos ieteikumos. Atveseļošanas un noturības plānā jo īpaši ņemti vērā konkrētām valstīm adresētie ieteikumi ar reformām, kuru mērķis ir stiprināt budžeta sistēmu, aktīvas darba tirgus politikas pasākumus un izglītības reformu, lai uzlabotu piekļuvi izglītībai un izglītības kvalitāti, kā arī atbilstību darba tirgus vajadzībām. Problēmas, ar kurām saskaras Horvātijas veselības aprūpes sistēma, tiek risinātas ar pasākumiem, kuru mērķis ir uzlabot efektivitāti, kvalitāti, pieejamību un finansiālo ilgtspēju, ko īpaši smagi skāra Covid-19 pandēmija. Turklāt atveseļošanas un noturības plānā ir ņemti vērā konkrētām valstīm adresētie ieteikumi minētajās jomās: ir paredzēts veicināt enerģētikas nozares dekarbonizāciju, palielināt vispārējo energoefektivitāti un koncentrēt investīcijas uz ilgtspējīgu transportu un digitālo infrastruktūru un pakalpojumiem. Turklāt atveseļošanas un noturības plānā ir ietverti tālejoši pasākumi, kuru mērķis ir uzlabot valsts pārvaldes un tiesu sistēmas efektivitāti, novērst, atklāt un izbeigt korupciju, uzlabot uzņēmējdarbības vidi un atbalstīt ieguldījumus pētniecībā un inovācijā un to politisko nozīmi.

| (21) | Paredzams, ka Horvātijas atveseļošanas un noturības plāna īstenošana sekmēs turpmāku progresu zaļās un digitālās pārkārtošanās jomā. Klimata mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi Horvātijā atbilst 40,3 % no atveseļošanas un noturības plāna kopējā piešķīruma, savukārt digitālo mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi – 20,4 % no atveseļošanas un noturības plāna kopējā piešķīruma. Atveseļošanas un noturības plāna pilnīga īstenošana atbilstoši attiecīgajiem atskaites punktiem un mērķrādītājiem palīdzēs Horvātijai ātri atgūties no Covid-19 krīzes radītajām sekām, vienlaikus stiprinot noturību. Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citu, ārpus atveseļošanas un noturības plāna tvēruma esošu ekonomikas un nodarbinātības politiku sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politiku programmu kopumā, joprojām ir svarīgi sistemātiski iesaistīt sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas. |
| --- | --- |

(21)

Paredzams, ka Horvātijas atveseļošanas un noturības plāna īstenošana sekmēs turpmāku progresu zaļās un digitālās pārkārtošanās jomā. Klimata mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi Horvātijā atbilst 40,3 % no atveseļošanas un noturības plāna kopējā piešķīruma, savukārt digitālo mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi – 20,4 % no atveseļošanas un noturības plāna kopējā piešķīruma. Atveseļošanas un noturības plāna pilnīga īstenošana atbilstoši attiecīgajiem atskaites punktiem un mērķrādītājiem palīdzēs Horvātijai ātri atgūties no Covid-19 krīzes radītajām sekām, vienlaikus stiprinot noturību. Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citu, ārpus atveseļošanas un noturības plāna tvēruma esošu ekonomikas un nodarbinātības politiku sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politiku programmu kopumā, joprojām ir svarīgi sistemātiski iesaistīt sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas.

| (22) | Horvātija Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/1060 (17) paredzēto partnerības nolīgumu iesniedza 2022. gada 1. jūlijā, bet pārējās kohēzijas politikas programmas vēl nav iesniegtas. Saskaņā ar Regulu (ES) 2021/1060 Horvātijai ir jāņem vērā attiecīgie tai adresētie ieteikumi 2021.–2027. gada kohēzijas politikas fondu plānošanā. Tas ir priekšnoteikums no kohēzijas politikas fondiem paredzētā finansiālā atbalsta efektivitātes uzlabošanai un tā pievienotās vērtības maksimalizēšanai un vienlaikus veicina koordināciju, savstarpējo papildināmību un saskaņotību starp minētajiem kohēzijas politikas fondiem un citiem Savienības instrumentiem un fondiem. Atveseļošanas un noturības mehānisma un kohēzijas politikas programmu sekmīga īstenošana ir atkarīga arī no to šķēršļu novēršanas, kas kavē investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās un sabalansētas teritoriālās attīstības atbalstam. |
| --- | --- |

(22)

Horvātija Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/1060 (17) paredzēto partnerības nolīgumu iesniedza 2022. gada 1. jūlijā, bet pārējās kohēzijas politikas programmas vēl nav iesniegtas. Saskaņā ar Regulu (ES) 2021/1060 Horvātijai ir jāņem vērā attiecīgie tai adresētie ieteikumi 2021.–2027. gada kohēzijas politikas fondu plānošanā. Tas ir priekšnoteikums no kohēzijas politikas fondiem paredzētā finansiālā atbalsta efektivitātes uzlabošanai un tā pievienotās vērtības maksimalizēšanai un vienlaikus veicina koordināciju, savstarpējo papildināmību un saskaņotību starp minētajiem kohēzijas politikas fondiem un citiem Savienības instrumentiem un fondiem. Atveseļošanas un noturības mehānisma un kohēzijas politikas programmu sekmīga īstenošana ir atkarīga arī no to šķēršļu novēršanas, kas kavē investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās un sabalansētas teritoriālās attīstības atbalstam.

| (23) | Pamatojoties uz Savienības valstu vai to valdību vadītāju pilnvarojumu, kas formulēts Versaļas deklarācijā, ir sagatavots Komisijas priekšlikums REPowerEU plānam, kura mērķis ir pēc iespējas drīz izbeigt Savienības atkarību no fosilo degvielu importa no Krievijas. Tālab Komisija plāno dialogā ar dalībvalstīm apzināt piemērotākos projektus, investīcijas un reformas valstu, reģionālā un Savienības līmenī. Šo pasākumu mērķis ir samazināt vispārējo atkarību no fosilajām degvielām un pārorientēt fosilo degvielu importu prom no Krievijas. |
| --- | --- |

(23)

Pamatojoties uz Savienības valstu vai to valdību vadītāju pilnvarojumu, kas formulēts Versaļas deklarācijā, ir sagatavots Komisijas priekšlikums REPowerEU plānam, kura mērķis ir pēc iespējas drīz izbeigt Savienības atkarību no fosilo degvielu importa no Krievijas. Tālab Komisija plāno dialogā ar dalībvalstīm apzināt piemērotākos projektus, investīcijas un reformas valstu, reģionālā un Savienības līmenī. Šo pasākumu mērķis ir samazināt vispārējo atkarību no fosilajām degvielām un pārorientēt fosilo degvielu importu prom no Krievijas.

| (24) | Horvātija ir apņēmusies līdz 2033. gadam pakāpeniski pārtraukt ogļu izmantošanu elektroenerģijas ražošanā. Horvātija 2020. gadā sasniedza 28 % atjaunīgo energoresursu enerģijas īpatsvaru enerģijas bruto galapatēriņā, pārsniedzot savu 20 % mērķi. Horvātijai jāpaātrina dekarbonizācijas centieni, tostarp rūpniecībā, jāsamazina atkarība no enerģijas importa no Krievijas un jāveic pasākumi, lai veicinātu integrāciju vienotajā tirgū. 2021. gadā Krievijas gāzes imports veidoja 22 % no kopējās dabasgāzes piegādes, savukārt 57 % tika importēti caur jauno sašķidrinātās dabasgāzes (LNG) termināli (kas darbojas kopš 2021. gada sākuma). Gāze un nafta veido attiecīgi 30,3 % un 33,7 % no Horvātijas energoresursu struktūras. Tiek ieteikts visas investīcijas jaunā gāzes infrastruktūrā un tīklos pēc iespējas veikt tā, lai nodrošinātu atbilstību nākotnes prasībām, sekmējot ilgtspēju ilgtermiņā, ko nākotnē nodrošinātu pārprofilēšana uz ilgtspējīgām degvielām. Attiecībā uz atjaunīgas, drošas un cenas ziņā pieejamas enerģijas attīstīšanu ievērojams potenciāls ir vēja un saules enerģijas jomā, kas veido aptuveni 2,1 % no energoresursu struktūras (attiecīgi 13 % un 1 % no kopējās uzstādītās elektroenerģijas ražošanas jaudas), kā arī ģeotermālos enerģijas avotos. Galvenie aspekti, lai uzlabotu energosistēmas efektivitāti, piegādes drošību un tirgus integrāciju, ir šādi: racionalizēt atļauju piešķiršanas procedūras attiecībā uz atjaunīgajiem energoresursiem, atbalstīt energokopienu attīstību un jau agrīnā posmā veikt investīcijas atjaunīgajos energoresursos, tostarp mājsaimniecību un maza mēroga sistēmās. Lai atbalstītu zaļo pārkārtošanos, būs vajadzīgi turpmāki elektroenerģijas pārvades un sadales tīklu uzlabojumi, savukārt investīcijas elektroenerģijas uzkrāšanā būs svarīgas tādas energosistēmas pārvaldībā, kurā ir liels atjaunīgo energoresursu īpatsvars. Uzlabojumi ir vajadzīgi arī siltumapgādes un aukstumapgādes nozarē, jo īpaši, pārejot no centralizētām un individuālām siltumapgādes sistēmām, kuru pamatā ir fosilā degviela, uz atjaunīgiem energoresursiem (tieši vai ar elektroenerģijas ražošanas starpniecību). |
| --- | --- |

(24)

Horvātija ir apņēmusies līdz 2033. gadam pakāpeniski pārtraukt ogļu izmantošanu elektroenerģijas ražošanā. Horvātija 2020. gadā sasniedza 28 % atjaunīgo energoresursu enerģijas īpatsvaru enerģijas bruto galapatēriņā, pārsniedzot savu 20 % mērķi. Horvātijai jāpaātrina dekarbonizācijas centieni, tostarp rūpniecībā, jāsamazina atkarība no enerģijas importa no Krievijas un jāveic pasākumi, lai veicinātu integrāciju vienotajā tirgū. 2021. gadā Krievijas gāzes imports veidoja 22 % no kopējās dabasgāzes piegādes, savukārt 57 % tika importēti caur jauno sašķidrinātās dabasgāzes (LNG) termināli (kas darbojas kopš 2021. gada sākuma). Gāze un nafta veido attiecīgi 30,3 % un 33,7 % no Horvātijas energoresursu struktūras. Tiek ieteikts visas investīcijas jaunā gāzes infrastruktūrā un tīklos pēc iespējas veikt tā, lai nodrošinātu atbilstību nākotnes prasībām, sekmējot ilgtspēju ilgtermiņā, ko nākotnē nodrošinātu pārprofilēšana uz ilgtspējīgām degvielām. Attiecībā uz atjaunīgas, drošas un cenas ziņā pieejamas enerģijas attīstīšanu ievērojams potenciāls ir vēja un saules enerģijas jomā, kas veido aptuveni 2,1 % no energoresursu struktūras (attiecīgi 13 % un 1 % no kopējās uzstādītās elektroenerģijas ražošanas jaudas), kā arī ģeotermālos enerģijas avotos. Galvenie aspekti, lai uzlabotu energosistēmas efektivitāti, piegādes drošību un tirgus integrāciju, ir šādi: racionalizēt atļauju piešķiršanas procedūras attiecībā uz atjaunīgajiem energoresursiem, atbalstīt energokopienu attīstību un jau agrīnā posmā veikt investīcijas atjaunīgajos energoresursos, tostarp mājsaimniecību un maza mēroga sistēmās. Lai atbalstītu zaļo pārkārtošanos, būs vajadzīgi turpmāki elektroenerģijas pārvades un sadales tīklu uzlabojumi, savukārt investīcijas elektroenerģijas uzkrāšanā būs svarīgas tādas energosistēmas pārvaldībā, kurā ir liels atjaunīgo energoresursu īpatsvars. Uzlabojumi ir vajadzīgi arī siltumapgādes un aukstumapgādes nozarē, jo īpaši, pārejot no centralizētām un individuālām siltumapgādes sistēmām, kuru pamatā ir fosilā degviela, uz atjaunīgiem energoresursiem (tieši vai ar elektroenerģijas ražošanas starpniecību).

| (25) | Attiecībā uz energoefektivitāti ir vajadzīgi pasākumi, lai pastiprinātu ēku fonda renovāciju, energoefektīvu mājokļu, jo īpaši sociālo mājokļu, pieejamību un gāzes un naftas katlu aizstāšanu ar siltumsūkņiem un citiem efektīvākiem un videi nekaitīgākiem risinājumiem. Turklāt ir jārīkojas aktīvāk, lai samazinātu Horvātijas transporta nozares atkarību no naftas, jo īpaši palielinot sabiedriskā transporta izmantošanu un turpinot to padarīt videi nekaitīgāku, izmantojot inteliģentās transporta sistēmas, izvēršot elektriskās un ūdeņraža uzlādes stacijas un šādu transportu plašākā mērogā, ieguldot mobilitātes infrastruktūrā un palielinot bezemisiju un mazemisiju transportlīdzekļu izmantošanu. Lai Horvātija atbilstu “Gatavi mērķrādītājam 55 %” mērķiem, būs vēl vairāk jāpalielina ieceru vērienīgums attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu un atjaunīgo energoresursu un energoefektivitātes rādītāju paaugstināšanu. |
| --- | --- |

(25)

Attiecībā uz energoefektivitāti ir vajadzīgi pasākumi, lai pastiprinātu ēku fonda renovāciju, energoefektīvu mājokļu, jo īpaši sociālo mājokļu, pieejamību un gāzes un naftas katlu aizstāšanu ar siltumsūkņiem un citiem efektīvākiem un videi nekaitīgākiem risinājumiem. Turklāt ir jārīkojas aktīvāk, lai samazinātu Horvātijas transporta nozares atkarību no naftas, jo īpaši palielinot sabiedriskā transporta izmantošanu un turpinot to padarīt videi nekaitīgāku, izmantojot inteliģentās transporta sistēmas, izvēršot elektriskās un ūdeņraža uzlādes stacijas un šādu transportu plašākā mērogā, ieguldot mobilitātes infrastruktūrā un palielinot bezemisiju un mazemisiju transportlīdzekļu izmantošanu. Lai Horvātija atbilstu “Gatavi mērķrādītājam 55 %” mērķiem, būs vēl vairāk jāpalielina ieceru vērienīgums attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu un atjaunīgo energoresursu un energoefektivitātes rādītāju paaugstināšanu.

| (26) | Paātrināta pārkārtošanās uz klimatneitralitāti un atteikšanās no fosilajām degvielām vairākās nozarēs radīs ievērojamas pārstrukturēšanas izmaksas, taču, lai mazinātu pārkārtošanās sociālekonomisko ietekmi vissmagāk skartajos reģionos, Horvātija var kohēzijas politikas ietvaros izmantot Taisnīgas pārkārtošanās mehānismu. Turklāt, lai uzlabotu nodarbinātības iespējas un stiprinātu sociālo kohēziju, Horvātija var izmantot Eiropas Sociālo fondu Plus, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1057 (18). |
| --- | --- |

(26)

Paātrināta pārkārtošanās uz klimatneitralitāti un atteikšanās no fosilajām degvielām vairākās nozarēs radīs ievērojamas pārstrukturēšanas izmaksas, taču, lai mazinātu pārkārtošanās sociālekonomisko ietekmi vissmagāk skartajos reģionos, Horvātija var kohēzijas politikas ietvaros izmantot Taisnīgas pārkārtošanās mehānismu. Turklāt, lai uzlabotu nodarbinātības iespējas un stiprinātu sociālo kohēziju, Horvātija var izmantot Eiropas Sociālo fondu Plus, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1057 (18).

| (27) | Padome ir izskatījusi 2022. gada konverģences programmu, ņemot vērā Komisijas veikto novērtējumu, un tās atzinums (19) ir atspoguļots 1. ieteikumā. |
| --- | --- |

(27)

Padome ir izskatījusi 2022. gada konverģences programmu, ņemot vērā Komisijas veikto novērtējumu, un tās atzinums (19) ir atspoguļots 1. ieteikumā.

| (28) | 2020. gada 10. jūlijā Horvātijas kuna tika iekļauta Eiropas Valūtas kursa mehānismā II (VKM II), tādējādi sagatavojoties euro ieviešanas procesam. Lai saglabātu ekonomikas un finanšu stabilitāti un sasniegtu augstu ilgtspējīgas ekonomiskās konverģences līmeni, Horvātijas iestādes ir apņēmušās īstenot konkrētus politikas pasākumus nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanas, darījumdarbības vides, publiskā sektora pārvaldības un tiesu varas jomā. Eiropas Komisijas un Eiropas Centrālās bankas 2022. gada konverģences ziņojumos Horvātijas progress euro ieviešanas prasību izpildē ir novērtēts pozitīvi, |
| --- | --- |

(28)

2020. gada 10. jūlijā Horvātijas kuna tika iekļauta Eiropas Valūtas kursa mehānismā II (VKM II), tādējādi sagatavojoties euro ieviešanas procesam. Lai saglabātu ekonomikas un finanšu stabilitāti un sasniegtu augstu ilgtspējīgas ekonomiskās konverģences līmeni, Horvātijas iestādes ir apņēmušās īstenot konkrētus politikas pasākumus nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanas, darījumdarbības vides, publiskā sektora pārvaldības un tiesu varas jomā. Eiropas Komisijas un Eiropas Centrālās bankas 2022. gada konverģences ziņojumos Horvātijas progress euro ieviešanas prasību izpildē ir novērtēts pozitīvi,

AR ŠO IESAKA Horvātijai 2022. un 2023. gadā rīkoties šādi.

1.

Nodrošināt, ka 2023. gadā valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums atbilst kopumā neitrālai politikas nostājai, ņemot vērā to, ka turpinās pagaidu un mērķorientēta atbalsta sniegšana pret energocenu kāpumu visneaizsargātākajām mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kā arī personām, kas bēg no Ukrainas. Būt gatavai kārtējos izdevumus pielāgot mainīgajai situācijai. Palielināt publiskās investīcijas, kas sekmēs zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, ņemot vērā REPowerEU iniciatīvu, tostarp, izmantojot Atveseļošanas un noturības mehānismu un citus Savienības fondus. Laikposmā pēc 2023. gada īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli.

2.

Turpināt atveseļošanas un noturības plāna īstenošanu, ievērojot Padomes 2021. gada 20. jūlija īstenošanas lēmumā iekļautos atskaites punktus un mērķrādītājus. Drīz pabeigt sarunas ar Komisiju par 2021.–2027. gada kohēzijas politikas plānošanas dokumentiem, lai sāktu to īstenošanu.

3.

Dažādot fosilās degvielas importu un samazināt vispārējo atkarību no fosilās degvielas. Paātrināt atjaunīgo energoresursu izmantošanu, īpašu uzmanību pievēršot vēja, saules un ģeotermālajiem avotiem, tostarp izmantojot atjaunīgās enerģijas ražošanu mazā mērogā un attīstot energokopienas, galvenokārt racionalizējot administratīvo atļauju un atļauju piešķiršanas procedūras. Turpināt modernizēt elektroenerģijas pārvades un sadales tīklus un ieguldīt elektroenerģijas uzkrāšanā. Pastiprināt rīcību, lai samazinātu enerģijas pieprasījumu, uzlabojot energoefektivitāti, galvenokārt dzīvojamajās ēkās, un lai samazinātu atkarību no fosilās degvielas apkures un transporta nozarē.

Briselē, 2022. gada 12. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

Z. STANJURA

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2021. gada 12. februāris), ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (OV L 57, 18.2.2021., 17. lpp.).

3

(4)  Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2022/382 (2022. gada 4. marts), ar ko Direktīvas 2001/55/EK 5. panta nozīmē konstatē no Ukrainas pārvietoto personu masveida pieplūduma esamību un nosaka pagaidu aizsardzības ieviešanu (OV L 71, 4.3.2022., 1. lpp.).

4

(5)  Padomes Direktīva 2001/55/EK (2001. gada 20. jūlijs) par obligātajiem standartiem, lai pārvietoto personu masveida pieplūduma gadījumā sniegtu tām pagaidu aizsardzību, un par pasākumiem, lai līdzsvarotu dalībvalstu pūliņus, uzņemot šādas personas un uzņemoties ar to saistītās sekas (OV L 212, 7.8.2001., 12. lpp.).

5

(6)  Padomes Ieteikums (2021. gada 18. jūnijs), ar ko sniedz Padomes atzinumu par Horvātijas 2021. gada konverģences programmu (OV C 304, 29.7.2021., 48. lpp.).

6

(7)  Aplēses par fiskālo nostāju un tās komponentiem šajā ieteikumā ir Komisijas aplēses, kas balstītas uz pieņēmumiem, kuri ir Komisijas 2022. gada pavasara prognozes pamatā. Komisijas vidēja termiņa potenciālās izaugsmes aplēsēs nav iekļauta to reformu pozitīvā ietekme, kas paredzētas atveseļošanas un noturības plānā un var paātrināt potenciālo izaugsmi.

7

(8)  Nefinansē no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām vai citiem Savienības fondiem.

8

(9)  ST 10687/2021.

9

(10)  Padomes Ieteikums (2020. gada 20. jūlijs) par Horvātijas 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Horvātijas 2020. gada konverģences programmu (OV C 282, 26.8.2020., 68. lpp.).

10

(11)  Šie skaitļi atspoguļo kopš 2021. gada rudens veikto pasākumu gada budžeta izmaksu līmeni, ietverot kārtējos ieņēmumus un izdevumus, kā arī – attiecīgā gadījumā – kapitālizdevumu pasākumus.

11

(12)  Tiek pieņemts, ka kopējais no Ukrainas uz Savienību pārvietoto personu skaits līdz 2022. gada beigām pakāpeniski sasniegs 6 miljonus, un viņu ģeogrāfiskais sadalījums tiek lēsts, pamatojoties uz esošās diasporas lielumu, uzņemošās dalībvalsts iedzīvotāju skaita relatīvo apmēru un no Ukrainas pārvietoto personu faktisko sadalījumu visā Savienībā, kāds tas bija 2022. gada martā. Budžeta izmaksas uz vienu personu aplēstas, balstoties uz Komisijas Kopīgā pētniecības centra mikrosimulācijas modeli Euromod, ņemot vērā gan naudas pārvedumus, uz kuriem šie cilvēki var būt tiesīgi, gan pabalstus natūrā, piemēram, izglītību un veselības aprūpi.

12

Euromod

(13)  Negatīvs rādītājs nozīmē, ka primāro izdevumu pieaugums pārsniedz ekonomikas izaugsmi vidējā termiņā, un liecina par ekspansīvu fiskālo politiku.

13

(14)  Tiek prognozēts, ka citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem būs nedaudz bremzējoša ietekme, kas atbilst 0,1 procentpunktam no IKP.

14

(15)  Negatīvs rādītājs nozīmē, ka primāro izdevumu pieaugums pārsniedz ekonomikas izaugsmi vidējā termiņā, un liecina par ekspansīvu fiskālo politiku.

15

(16)  Tiek prognozēts, ka citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem būs nedaudz bremzējoša ietekme, kas atbilst 0,1 procentpunktam no IKP.

16

(17)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1060 (2021. gada 24. junijs), ar ko paredz kopigus noteikumus par Eiropas Regionalas attistibas fondu, Eiropas Socialo fondu Plus, Kohezijas fondu, Taisnigas parkartošanas fondu un Eiropas Jurlietu, zvejniecibas un akvakulturas fondu un finanšu noteikumus attieciba uz tiem un uz Patveruma, migracijas un integracijas fondu, Iekšejas drošibas fondu un Finansiala atbalsta instrumentu robežu parvaldibai un vizu politikai (OV L 231, 30.6.2021., 159. lpp.).

17

(18)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1057 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko izveido Eiropas Sociālo fondu Plus (ESF+) un atceļ Regulu (ES) Nr. 1296/2013 (OV L 231, 30.6.2021., 21. lpp.).

18

(19)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 9. panta 2. punktu.

19

---

| 1.9.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 334/96 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 334/96

---

PADOMES IETEIKUMS

(2022. gada 12. jūlijs)

par Itālijas 2022. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Itālijas 2022. gada stabilitātes programmu

(2022/C 334/12)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (2), un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (3), ar ko tika izveidots Atveseļošanas un noturības mehānisms, stājās spēkā 2021. gada 19. februārī. Atveseļošanas un noturības mehānisms nodrošina finansiālu atbalstu reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot Savienības finansētu fiskālo stimulu. Tas sekmē ekonomikas atveseļošanu un ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, jo īpaši zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai, līdztekus stiprinot dalībvalstu tautsaimniecību noturību un potenciālo izaugsmi. Vidējā termiņā un ilgtermiņā tas palīdz arī stiprināt publisko finanšu ilgtspēju un sekmēt izaugsmi un darbvietu radīšanu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktu 2022. gada jūnijā tiks atjaunināta katrai dalībvalstij paredzētā maksimālā finanšu iemaksa no Atveseļošanas un noturības mehānisma. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (3), ar ko tika izveidots Atveseļošanas un noturības mehānisms, stājās spēkā 2021. gada 19. februārī. Atveseļošanas un noturības mehānisms nodrošina finansiālu atbalstu reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot Savienības finansētu fiskālo stimulu. Tas sekmē ekonomikas atveseļošanu un ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, jo īpaši zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai, līdztekus stiprinot dalībvalstu tautsaimniecību noturību un potenciālo izaugsmi. Vidējā termiņā un ilgtermiņā tas palīdz arī stiprināt publisko finanšu ilgtspēju un sekmēt izaugsmi un darbvietu radīšanu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktu 2022. gada jūnijā tiks atjaunināta katrai dalībvalstij paredzētā maksimālā finanšu iemaksa no Atveseļošanas un noturības mehānisma.

| (2) | Komisija 2021. gada 24. novembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2022. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Pētījumā bija pienācīgi ņemtas vērā 2021. gada 7. maijā parakstītās Portu sociālās saistības turpināt īstenot Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija izsludināja 2017. gada 17. novembrī. Eiropadome 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījuma prioritātes apstiprināja 2022. gada 25. martā. Komisija 2021. gada 24. novembrī uz Regulas (ES) Nr. 1176/2011 pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Itālija bija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām būs jāizstrādā padziļinātais pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī ieteikumu attiecībā uz Padomes ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku un priekšlikumu attiecībā uz 2022. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, kurā analizēta nodarbinātības pamatnostādņu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana. Ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku (4) (“2022. gada ieteikums par eurozonu”) Padome pieņēma 2022. gada 5. aprīlī un Vienoto nodarbinātības ziņojumu – 2022. gada 14. martā. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2021. gada 24. novembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2022. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Pētījumā bija pienācīgi ņemtas vērā 2021. gada 7. maijā parakstītās Portu sociālās saistības turpināt īstenot Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija izsludināja 2017. gada 17. novembrī. Eiropadome 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījuma prioritātes apstiprināja 2022. gada 25. martā. Komisija 2021. gada 24. novembrī uz Regulas (ES) Nr. 1176/2011 pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Itālija bija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām būs jāizstrādā padziļinātais pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī ieteikumu attiecībā uz Padomes ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku un priekšlikumu attiecībā uz 2022. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, kurā analizēta nodarbinātības pamatnostādņu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana. Ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku (4) (“2022. gada ieteikums par eurozonu”) Padome pieņēma 2022. gada 5. aprīlī un Vienoto nodarbinātības ziņojumu – 2022. gada 14. martā.

| (3) | Krievijas iebrukums Ukrainā globālās pandēmijas izskaņā ir būtiski mainījis ģeopolitisko un ekonomisko kontekstu. Iebrukuma ietekme uz dalībvalstu tautsaimniecībām izpaužas, inter alia, kā augstākas enerģijas, pārtikas un izejvielu cenas un vājākas izaugsmes izredzes. Enerģijas cenu pieaugums īpaši smagi skar visneaizsargātākās mājsaimniecības, kuras ir nonākušas enerģētiskajā nabadzībā vai kurām tā draud, kā arī uzņēmumus, kurus visvairāk negatīvi ietekmē enerģijas cenu pieaugums. Turklāt Savienībā ierodas nepieredzēti daudz cilvēku, kuri bēg no Ukrainas. Krievijas agresijas kara radītās ekonomiskās sekas ir asimetriski ietekmējušas dalībvalstis. Šajā sakarā 2022. gada 4. martā ar Padomes Īstenošanas lēmumu (ES) 2022/382 (5) pirmo reizi tika piemērota Padomes Direktīva 2001/55/EK (6), pārvietotajām personām no Ukrainas piešķirot likumīgas uzturēšanās tiesības Savienībā, kā arī piekļuvi izglītībai un apmācībai, darba tirgum, veselības aprūpei, mājoklim un sociālajai palīdzībai. |
| --- | --- |

(3)

Krievijas iebrukums Ukrainā globālās pandēmijas izskaņā ir būtiski mainījis ģeopolitisko un ekonomisko kontekstu. Iebrukuma ietekme uz dalībvalstu tautsaimniecībām izpaužas, inter alia, kā augstākas enerģijas, pārtikas un izejvielu cenas un vājākas izaugsmes izredzes. Enerģijas cenu pieaugums īpaši smagi skar visneaizsargātākās mājsaimniecības, kuras ir nonākušas enerģētiskajā nabadzībā vai kurām tā draud, kā arī uzņēmumus, kurus visvairāk negatīvi ietekmē enerģijas cenu pieaugums. Turklāt Savienībā ierodas nepieredzēti daudz cilvēku, kuri bēg no Ukrainas. Krievijas agresijas kara radītās ekonomiskās sekas ir asimetriski ietekmējušas dalībvalstis. Šajā sakarā 2022. gada 4. martā ar Padomes Īstenošanas lēmumu (ES) 2022/382 (5) pirmo reizi tika piemērota Padomes Direktīva 2001/55/EK (6), pārvietotajām personām no Ukrainas piešķirot likumīgas uzturēšanās tiesības Savienībā, kā arī piekļuvi izglītībai un apmācībai, darba tirgum, veselības aprūpei, mājoklim un sociālajai palīdzībai.

| (4) | Ievērojot strauji mainīgo ekonomisko un ģeopolitisko situāciju, 2022. gada Eiropas pusgadā atsāksies ekonomikas un nodarbinātības politikas vispusīga koordinācija, kura līdztekus tiks pielāgota, ņemot vērā ar Atveseļošanas un noturības mehānisma īstenošanu saistītās prasības, kā skaidrots 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā. Lai īstenotu Eiropas pusgada politikas prioritātes, ir svarīgi īstenot pieņemtos atveseļošanas un noturības plānus, jo ar šiem plāniem paredzēts īstenot visus 2019. un 2020. gada Eiropas pusgada ciklos sniegtos konkrētām valstīm adresētos ieteikumus vai to būtisku daļu. Atveseļošanas un noturības plānu pārskatīšanā, atjaunināšanā vai grozīšanā saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14., 18. un 21. pantu, papildus citiem konkrētām valstīm adresētajiem ieteikumiem, kas sniegti līdz šādu pārskatītu, atjauninātu vai grozītu atveseļošanas un noturības plānu iesniegšanas dienai, joprojām vienlīdz aktuāli ir arī 2019. un 2020. gadā konkrētām valstīm adresētie ieteikumi. |
| --- | --- |

(4)

Ievērojot strauji mainīgo ekonomisko un ģeopolitisko situāciju, 2022. gada Eiropas pusgadā atsāksies ekonomikas un nodarbinātības politikas vispusīga koordinācija, kura līdztekus tiks pielāgota, ņemot vērā ar Atveseļošanas un noturības mehānisma īstenošanu saistītās prasības, kā skaidrots 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā. Lai īstenotu Eiropas pusgada politikas prioritātes, ir svarīgi īstenot pieņemtos atveseļošanas un noturības plānus, jo ar šiem plāniem paredzēts īstenot visus 2019. un 2020. gada Eiropas pusgada ciklos sniegtos konkrētām valstīm adresētos ieteikumus vai to būtisku daļu. Atveseļošanas un noturības plānu pārskatīšanā, atjaunināšanā vai grozīšanā saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14., 18. un 21. pantu, papildus citiem konkrētām valstīm adresētajiem ieteikumiem, kas sniegti līdz šādu pārskatītu, atjauninātu vai grozītu atveseļošanas un noturības plānu iesniegšanas dienai, joprojām vienlīdz aktuāli ir arī 2019. un 2020. gadā konkrētām valstīm adresētie ieteikumi.

| (5) | Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējā izņēmuma klauzula darbojas kopš 2020. gada marta. Komisija savā 2021. gada 3. marta paziņojumā “Apritējis gads kopš Covid-19 uzliesmojuma: fiskālās politikas atbildes pasākumi” pauda viedokli, ka lēmums par vispārējās izņēmuma klauzulas deaktivēšanu vai turpmāku piemērošanu būtu jāpieņem vispārēja ekonomikas stāvokļa novērtējuma ietvaros, kurā būtisks kvantitatīvais kritērijs ir ekonomiskās aktivitātes līmenis Savienībā vai eurozonā salīdzinājumā ar pirmskrīzes līmeni (2019. gada beigās). Paaugstināta nenoteiktība un spēcīgi lejupvērsti riski, kas skar ekonomikas perspektīvu saistībā ar karu Eiropā, nepieredzēts enerģijas cenu kāpums un ieilguši piegādes ķēdes darbības traucējumi rada apstākļus, kuru dēļ ir attaisnojami Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas darbību pagarināt arī attiecībā uz 2023. gadu. |
| --- | --- |

(5)

Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējā izņēmuma klauzula darbojas kopš 2020. gada marta. Komisija savā 2021. gada 3. marta paziņojumā “Apritējis gads kopš Covid-19 uzliesmojuma: fiskālās politikas atbildes pasākumi” pauda viedokli, ka lēmums par vispārējās izņēmuma klauzulas deaktivēšanu vai turpmāku piemērošanu būtu jāpieņem vispārēja ekonomikas stāvokļa novērtējuma ietvaros, kurā būtisks kvantitatīvais kritērijs ir ekonomiskās aktivitātes līmenis Savienībā vai eurozonā salīdzinājumā ar pirmskrīzes līmeni (2019. gada beigās). Paaugstināta nenoteiktība un spēcīgi lejupvērsti riski, kas skar ekonomikas perspektīvu saistībā ar karu Eiropā, nepieredzēts enerģijas cenu kāpums un ieilguši piegādes ķēdes darbības traucējumi rada apstākļus, kuru dēļ ir attaisnojami Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas darbību pagarināt arī attiecībā uz 2023. gadu.

| (6) | Ievērojot pieeju, kas izklāstīta Padomes 2021. gada 18. jūnija ieteikumā (7), ar ko sniedz Padomes atzinumu par Itālijas 2021. gada stabilitātes programmu, vispārējo fiskālo nostāju pašlaik vislabāk var izmērīt kā izmaiņas primārajos izdevumos (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus), bet ietverot no Atveseļošanas un noturības mehānisma un citu Savienības fondu neatmaksājamā atbalsta (dotācijām) finansētos izdevumus, attiecībā pret vidēja termiņa potenciālo izaugsmi (8). Papildus atzinumam par vispārējo fiskālo nostāju, novērtējot, vai valsts fiskālā politika ir piesardzīga un vai tās struktūra spēs nodrošināt ilgtspējīgu atveseļošanu, kas būtu saskanīga ar zaļo un digitālo pārkārtošanos, uzmanība tiek pievērsta arī valsts finansētajiem (9) primārajiem kārtējiem izdevumiem (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus) un investīcijām. |
| --- | --- |

(6)

Ievērojot pieeju, kas izklāstīta Padomes 2021. gada 18. jūnija ieteikumā (7), ar ko sniedz Padomes atzinumu par Itālijas 2021. gada stabilitātes programmu, vispārējo fiskālo nostāju pašlaik vislabāk var izmērīt kā izmaiņas primārajos izdevumos (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus), bet ietverot no Atveseļošanas un noturības mehānisma un citu Savienības fondu neatmaksājamā atbalsta (dotācijām) finansētos izdevumus, attiecībā pret vidēja termiņa potenciālo izaugsmi (8). Papildus atzinumam par vispārējo fiskālo nostāju, novērtējot, vai valsts fiskālā politika ir piesardzīga un vai tās struktūra spēs nodrošināt ilgtspējīgu atveseļošanu, kas būtu saskanīga ar zaļo un digitālo pārkārtošanos, uzmanība tiek pievērsta arī valsts finansētajiem (9) primārajiem kārtējiem izdevumiem (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus) un investīcijām.

| (7) | Komisija 2022. gada 2. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas plašas norādes par fiskālo politiku 2023. gadā (“fiskālās norādes”) un kura mērķis ir atbalstīt dalībvalstu stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanu un tādējādi stiprināt politikas koordināciju. Pamatojoties uz 2022. gada ziemas prognozes makroekonomisko perspektīvu, Komisija atzīmēja, ka piemērota šķistu pāreja no kopējās atbalstošās fiskālās nostājas 2020.–2022. gadā uz kopumā neitrālu kopējo fiskālo nostāju 2023. gadā, vienlaikus saglabājot gatavību reaģēt uz mainīgo ekonomisko situāciju. Komisija paziņoja, ka fiskālie ieteikumi 2023. gadam arī turpmāk būtu jādiferencē starp dalībvalstīm un tajos būtu jāņem vērā iespējamā pārrobežu blakusietekme. Komisija aicināja dalībvalstis atspoguļot norādes savās stabilitātes un konverģences programmās. Komisija apņēmās cieši uzraudzīt ekonomikas norises un pielāgot savas politikas norādes pēc vajadzības un ne vēlāk kā savā Eiropas pusgada pavasara paketē, kas sagatavota 2022. gada maija beigās. |
| --- | --- |

(7)

Komisija 2022. gada 2. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas plašas norādes par fiskālo politiku 2023. gadā (“fiskālās norādes”) un kura mērķis ir atbalstīt dalībvalstu stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanu un tādējādi stiprināt politikas koordināciju. Pamatojoties uz 2022. gada ziemas prognozes makroekonomisko perspektīvu, Komisija atzīmēja, ka piemērota šķistu pāreja no kopējās atbalstošās fiskālās nostājas 2020.–2022. gadā uz kopumā neitrālu kopējo fiskālo nostāju 2023. gadā, vienlaikus saglabājot gatavību reaģēt uz mainīgo ekonomisko situāciju. Komisija paziņoja, ka fiskālie ieteikumi 2023. gadam arī turpmāk būtu jādiferencē starp dalībvalstīm un tajos būtu jāņem vērā iespējamā pārrobežu blakusietekme. Komisija aicināja dalībvalstis atspoguļot norādes savās stabilitātes un konverģences programmās. Komisija apņēmās cieši uzraudzīt ekonomikas norises un pielāgot savas politikas norādes pēc vajadzības un ne vēlāk kā savā Eiropas pusgada pavasara paketē, kas sagatavota 2022. gada maija beigās.

| (8) | Attiecībā uz fiskālajām norādēm fiskālajos ieteikumos 2023. gadam ir ņemta vērā ekonomikas perspektīvas pasliktināšanās, paaugstinātā nenoteiktība un papildu lejupvērstie riski, kā arī augstāka inflācija salīdzinājumā ar Komisijas 2022. gada ziemas prognozi. Ņemot vērā šos apsvērumus, fiskālajai reakcijai ir jāpalielina publiskās investīcijas, kas sekmēs zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, un jāsaglabā visneaizsargātāko mājsaimniecību pirktspēja, lai mīkstinātu enerģijas cenu kāpuma ietekmi un palīdzētu ierobežot inflācijas otrreizējās ietekmes spiedienu, izmantojot mērķtiecīgus un pagaidu pasākumus. Fiskālajai politikai arī turpmāk jābūt dinamiskai, lai pielāgotos strauji mainīgajiem apstākļiem, tostarp izaicinājumiem, kuri attiecībā uz aizsardzību un drošību izriet no Krievijas agresijas kara pret Ukrainu, un dalībvalstīs tā ir jādiferencē atbilstīgi to fiskālajam un ekonomiskajam stāvoklim, tostarp, ņemot vērā krīzes ietekmi uz tām un pārvietoto personu pieplūdumu no Ukrainas. |
| --- | --- |

(8)

Attiecībā uz fiskālajām norādēm fiskālajos ieteikumos 2023. gadam ir ņemta vērā ekonomikas perspektīvas pasliktināšanās, paaugstinātā nenoteiktība un papildu lejupvērstie riski, kā arī augstāka inflācija salīdzinājumā ar Komisijas 2022. gada ziemas prognozi. Ņemot vērā šos apsvērumus, fiskālajai reakcijai ir jāpalielina publiskās investīcijas, kas sekmēs zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, un jāsaglabā visneaizsargātāko mājsaimniecību pirktspēja, lai mīkstinātu enerģijas cenu kāpuma ietekmi un palīdzētu ierobežot inflācijas otrreizējās ietekmes spiedienu, izmantojot mērķtiecīgus un pagaidu pasākumus. Fiskālajai politikai arī turpmāk jābūt dinamiskai, lai pielāgotos strauji mainīgajiem apstākļiem, tostarp izaicinājumiem, kuri attiecībā uz aizsardzību un drošību izriet no Krievijas agresijas kara pret Ukrainu, un dalībvalstīs tā ir jādiferencē atbilstīgi to fiskālajam un ekonomiskajam stāvoklim, tostarp, ņemot vērā krīzes ietekmi uz tām un pārvietoto personu pieplūdumu no Ukrainas.

| (9) | Itālija savu atveseļošanas un noturības plānu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai 2021. gada 30. aprīlī. Komisija atbilstoši Regulas (ES) 2021/241 19. pantam novērtēja atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu, ņemot vērā minētās regulas V pielikumā izklāstītās novērtēšanas vadlīnijas. Padome 2021. gada 13. jūlijā pieņēma Īstenošanas lēmumu par Itālijas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu (10). Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu, ar ko atzīst, ka Itālija ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu. |
| --- | --- |

(9)

Itālija savu atveseļošanas un noturības plānu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai 2021. gada 30. aprīlī. Komisija atbilstoši Regulas (ES) 2021/241 19. pantam novērtēja atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu, ņemot vērā minētās regulas V pielikumā izklāstītās novērtēšanas vadlīnijas. Padome 2021. gada 13. jūlijā pieņēma Īstenošanas lēmumu par Itālijas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu (10). Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu, ar ko atzīst, ka Itālija ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu.

| (10) | Itālija 2022. gada 27. aprīlī iesniedza savu 2022. gada valsts reformu programmu un 2022. gada 27. aprīlī savu 2022. gada stabilitātes programmu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 4. pantā noteikto termiņu. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. Kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 27. pantā, 2022. gada valsts reformu programma atspoguļo arī Itālijas pienākumu divreiz gadā ziņot par panākto progresu atveseļošanas un noturības plāna īstenošanā. |
| --- | --- |

(10)

Itālija 2022. gada 27. aprīlī iesniedza savu 2022. gada valsts reformu programmu un 2022. gada 27. aprīlī savu 2022. gada stabilitātes programmu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 4. pantā noteikto termiņu. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. Kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 27. pantā, 2022. gada valsts reformu programma atspoguļo arī Itālijas pienākumu divreiz gadā ziņot par panākto progresu atveseļošanas un noturības plāna īstenošanā.

| (11) | Komisija 2022. gada ziņojumu par Itāliju publicēja 2022. gada 23. maijā. Tajā novērtēts, kā Itālija ir īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019., 2020. un 2021. gadā, un uz atveseļošanas un noturības rezultātu pārskata pamata bija aplūkots, kā Itālija īsteno atveseļošanas un noturības plānu. Balstoties uz minēto analīzi, ziņojumā par valsti bija norādīti trūkumi attiecībā uz tādu problēmjautājumu risināšanu, kuri nav ietverti vai ir tikai daļēji ietverti atveseļošanas un noturības plānā, kā arī jauni un nupat iezīmējušies problēmjautājumi, tostarp sakarā ar Krievijas iebrukumu Ukrainā. Tajā bija arī novērtēts Itālijas progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un Savienības pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā. |
| --- | --- |

(11)

Komisija 2022. gada ziņojumu par Itāliju publicēja 2022. gada 23. maijā. Tajā novērtēts, kā Itālija ir īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019., 2020. un 2021. gadā, un uz atveseļošanas un noturības rezultātu pārskata pamata bija aplūkots, kā Itālija īsteno atveseļošanas un noturības plānu. Balstoties uz minēto analīzi, ziņojumā par valsti bija norādīti trūkumi attiecībā uz tādu problēmjautājumu risināšanu, kuri nav ietverti vai ir tikai daļēji ietverti atveseļošanas un noturības plānā, kā arī jauni un nupat iezīmējušies problēmjautājumi, tostarp sakarā ar Krievijas iebrukumu Ukrainā. Tajā bija arī novērtēts Itālijas progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un Savienības pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā.

| (12) | Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu izstrādāja padziļināto pārskatu par Itāliju un rezultātus publicēja 2022. gada 23. maijā. Komisija secināja, ka Itālija saskaras ar pārmērīgu makroekonomikas nelīdzsvarotību. Itālija jo īpaši joprojām saskaras ar neaizsargātību, kas saistīta ar lielu valsts parādu un vāju ražīguma pieaugumu, ņemot vērā darba tirgus trauslumu un dažas nepilnības finanšu nozarē. |
| --- | --- |

(12)

Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu izstrādāja padziļināto pārskatu par Itāliju un rezultātus publicēja 2022. gada 23. maijā. Komisija secināja, ka Itālija saskaras ar pārmērīgu makroekonomikas nelīdzsvarotību. Itālija jo īpaši joprojām saskaras ar neaizsargātību, kas saistīta ar lielu valsts parādu un vāju ražīguma pieaugumu, ņemot vērā darba tirgus trauslumu un dažas nepilnības finanšu nozarē.

| (13) | 2022. gada 23. maijā Komisija nāca klajā ar ziņojumu saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu. Ziņojumā bija aplūkots Itālijas budžeta stāvoklis, ņemot vērā to, ka tās vispārējās valdības budžeta deficīts 2021. gadā pārsniedza Līgumā noteikto atsauces vērtību, kas ir 3 % no iekšzemes kopprodukta (IKP), turklāt vispārējās valdības parāds pārsniedza Līgumā noteikto atsauces vērtību, kas ir 60 % no IKP, un neatbilda parāda samazināšanas kritērijam. Ziņojumā secināts, ka deficīta un parāda kritēriji nav izpildīti. Ievērojot 2022. gada 2. marta paziņojumu, Komisija, novērtējot visus attiecīgos faktorus, uzskatīja, ka parāda samazināšanas kritērija ievērošana nozīmētu pārāk stingru, agrīni koncentrētu fiskālo konsolidāciju, kas varētu apdraudēt izaugsmi. Tāpēc Komisija uzskata, ka pašreizējos ārkārtas ekonomiskajos apstākļos atbilstība parāda samazināšanas kritērijam nav uzskatāma par vajadzīgu. Kā paziņots, Komisija 2022. gada pavasarī neierosināja sākt jaunas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, bet 2022. gada rudenī tā no jauna novērtēs, vai būtu nepieciešams ierosināt šādu procedūru sākšanu. |
| --- | --- |

(13)

2022. gada 23. maijā Komisija nāca klajā ar ziņojumu saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu. Ziņojumā bija aplūkots Itālijas budžeta stāvoklis, ņemot vērā to, ka tās vispārējās valdības budžeta deficīts 2021. gadā pārsniedza Līgumā noteikto atsauces vērtību, kas ir 3 % no iekšzemes kopprodukta (IKP), turklāt vispārējās valdības parāds pārsniedza Līgumā noteikto atsauces vērtību, kas ir 60 % no IKP, un neatbilda parāda samazināšanas kritērijam. Ziņojumā secināts, ka deficīta un parāda kritēriji nav izpildīti. Ievērojot 2022. gada 2. marta paziņojumu, Komisija, novērtējot visus attiecīgos faktorus, uzskatīja, ka parāda samazināšanas kritērija ievērošana nozīmētu pārāk stingru, agrīni koncentrētu fiskālo konsolidāciju, kas varētu apdraudēt izaugsmi. Tāpēc Komisija uzskata, ka pašreizējos ārkārtas ekonomiskajos apstākļos atbilstība parāda samazināšanas kritērijam nav uzskatāma par vajadzīgu. Kā paziņots, Komisija 2022. gada pavasarī neierosināja sākt jaunas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, bet 2022. gada rudenī tā no jauna novērtēs, vai būtu nepieciešams ierosināt šādu procedūru sākšanu.

| (14) | 2020. gada 20. jūlija ieteikumā (11) Padome ieteica Itālijai, ievērojot vispārējo izņēmuma klauzulu, 2020. un 2021. gadā veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai efektīvi vērstos pret Covid-19 pandēmiju, stiprinātu ekonomiku un atbalstītu tās turpmāko atveseļošanu. Tā arī ieteica Itālijai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt parāda atmaksājamību, vienlaikus veicinot investīcijas. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Itālijas vispārējās valdības budžeta deficīts samazinājās no 9,6 % no IKP 2020. gadā līdz 7,2 % no IKP 2021. gadā. Itālijas fiskālās politikas reakcija atbalstīja ekonomikas atveseļošanu 2021. gadā, savukārt pagaidu ārkārtas pasākumu apmērs sasniedza 3,5 % no IKP (samazinājums no 4,4 % no IKP 2020. gadā). Itālijas 2021. gadā veiktie pasākumi atbilda Padomes 2020. gada 20. jūlija ieteikumam. Valdības 2020. un 2021. gadā noteiktie diskrecionārie budžeta pasākumi galvenokārt ir pagaidu pasākumi vai atsvērti ar kompensējošiem pasākumiem. Tajā pašā laikā daži no diskrecionārajiem pasākumiem, ko valdība pieņēma laikposmā no 2020. līdz 2021. gadam, nebija ne pagaidu, ne arī saskaņoti ar kompensējošiem pasākumiem, kas galvenokārt ietvēra sociālā nodrošinājuma iemaksu samazināšanu nabadzīgākos reģionos, nodokļu atlaides par nodarbinātības ienākumiem pagarināšanu un ģimenes pabalsta ieviešanu. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Itālijas vispārējās valdības parāds samazinājās no 155,3 % no IKP 2020. gadā līdz 150,8 % no IKP 2021. gadā. |
| --- | --- |

(14)

2020. gada 20. jūlija ieteikumā (11) Padome ieteica Itālijai, ievērojot vispārējo izņēmuma klauzulu, 2020. un 2021. gadā veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai efektīvi vērstos pret Covid-19 pandēmiju, stiprinātu ekonomiku un atbalstītu tās turpmāko atveseļošanu. Tā arī ieteica Itālijai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt parāda atmaksājamību, vienlaikus veicinot investīcijas. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Itālijas vispārējās valdības budžeta deficīts samazinājās no 9,6 % no IKP 2020. gadā līdz 7,2 % no IKP 2021. gadā. Itālijas fiskālās politikas reakcija atbalstīja ekonomikas atveseļošanu 2021. gadā, savukārt pagaidu ārkārtas pasākumu apmērs sasniedza 3,5 % no IKP (samazinājums no 4,4 % no IKP 2020. gadā). Itālijas 2021. gadā veiktie pasākumi atbilda Padomes 2020. gada 20. jūlija ieteikumam. Valdības 2020. un 2021. gadā noteiktie diskrecionārie budžeta pasākumi galvenokārt ir pagaidu pasākumi vai atsvērti ar kompensējošiem pasākumiem. Tajā pašā laikā daži no diskrecionārajiem pasākumiem, ko valdība pieņēma laikposmā no 2020. līdz 2021. gadam, nebija ne pagaidu, ne arī saskaņoti ar kompensējošiem pasākumiem, kas galvenokārt ietvēra sociālā nodrošinājuma iemaksu samazināšanu nabadzīgākos reģionos, nodokļu atlaides par nodarbinātības ienākumiem pagarināšanu un ģimenes pabalsta ieviešanu. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Itālijas vispārējās valdības parāds samazinājās no 155,3 % no IKP 2020. gadā līdz 150,8 % no IKP 2021. gadā.

| (15) | 2022. gada stabilitātes programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs 2022. gadā ir labvēlīgs un pēc tam – reālistisks. Valdība prognozē, ka reālais IKP 2022. gadā pieaugs par 3,1 % un 2023. gadā – par 2,4 %. Salīdzinājumam – Komisijas 2022. gada pavasara prognozē paredzēts mazāks reālā IKP pieaugums par 2,4 % 2022. gadā un 1,9 % 2023. gadā, galvenokārt saistībā ar piesardzīgākām prognozēm par iekšzemes pieprasījumu. Valdība savā 2022. gada stabilitātes programmā plāno, ka nominālais deficīts samazināsies līdz 5,6 % no IKP 2022. gadā un līdz 3,9 % 2023. gadā (12). Samazinājums 2022. gadā galvenokārt atspoguļo ekonomiskās aktivitātes pieaugumu un lielākās ārkārtas pasākumu daļas atcelšanu. Saskaņā ar 2022. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2022. gadā samazināsies līdz 147,0 % un 2023. gadā kritīsies līdz 145,2 %. Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2022. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta deficīts 2022. un 2023. gadā būs attiecīgi 5,5 % un 4,3 % no IKP. Salīdzinājumā ar 2022. gada stabilitātes programmu Komisijas 2022. gada pavasara prognozē prognozētais deficīts 2022. gadā ir gandrīz tāds pats, bet 2023. gadā lielāks, galvenokārt mazākas ekonomikas izaugsmes dēļ. Tajā pašā laikā Komisijas 2022. gada pavasara prognozē nav iekļauti 2022. gada stabilitātes programmā paziņotie papildu atbalsta pasākumi 2022. gadam, jo pirms noteiktā termiņa nebija pieejama sīkāka informācija. Komisijas 2022. gada pavasara prognozē plānota augstāka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP, proti, 147,9 % 2022. gadā un 146,8 % 2023. gadā. Atšķirība ir saistīta ar lielāku deficītu un mazāku ekonomikas izaugsmi. Saskaņā ar Komisijas 2022. gada pavasara prognozi, potenciālās izlaides vidēja termiņa pieauguma aplēse ir 0,4 % (10 gadu vidējais rādītājs). Tomēr minētajā aplēsē nav iekļauta to reformu ietekme, kas paredzētas atveseļošanas un noturības plānā un var palielināt Itālijas potenciālo izaugsmi. |
| --- | --- |

(15)

2022. gada stabilitātes programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs 2022. gadā ir labvēlīgs un pēc tam – reālistisks. Valdība prognozē, ka reālais IKP 2022. gadā pieaugs par 3,1 % un 2023. gadā – par 2,4 %. Salīdzinājumam – Komisijas 2022. gada pavasara prognozē paredzēts mazāks reālā IKP pieaugums par 2,4 % 2022. gadā un 1,9 % 2023. gadā, galvenokārt saistībā ar piesardzīgākām prognozēm par iekšzemes pieprasījumu. Valdība savā 2022. gada stabilitātes programmā plāno, ka nominālais deficīts samazināsies līdz 5,6 % no IKP 2022. gadā un līdz 3,9 % 2023. gadā (12). Samazinājums 2022. gadā galvenokārt atspoguļo ekonomiskās aktivitātes pieaugumu un lielākās ārkārtas pasākumu daļas atcelšanu. Saskaņā ar 2022. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2022. gadā samazināsies līdz 147,0 % un 2023. gadā kritīsies līdz 145,2 %. Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2022. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta deficīts 2022. un 2023. gadā būs attiecīgi 5,5 % un 4,3 % no IKP. Salīdzinājumā ar 2022. gada stabilitātes programmu Komisijas 2022. gada pavasara prognozē prognozētais deficīts 2022. gadā ir gandrīz tāds pats, bet 2023. gadā lielāks, galvenokārt mazākas ekonomikas izaugsmes dēļ. Tajā pašā laikā Komisijas 2022. gada pavasara prognozē nav iekļauti 2022. gada stabilitātes programmā paziņotie papildu atbalsta pasākumi 2022. gadam, jo pirms noteiktā termiņa nebija pieejama sīkāka informācija. Komisijas 2022. gada pavasara prognozē plānota augstāka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP, proti, 147,9 % 2022. gadā un 146,8 % 2023. gadā. Atšķirība ir saistīta ar lielāku deficītu un mazāku ekonomikas izaugsmi. Saskaņā ar Komisijas 2022. gada pavasara prognozi, potenciālās izlaides vidēja termiņa pieauguma aplēse ir 0,4 % (10 gadu vidējais rādītājs). Tomēr minētajā aplēsē nav iekļauta to reformu ietekme, kas paredzētas atveseļošanas un noturības plānā un var palielināt Itālijas potenciālo izaugsmi.

| (16) | Valdība 2022. gadā pakāpeniski atcēla lielāko daļu pasākumu, kas veikti, reaģējot uz Covid-19 krīzi, – tiek prognozēts, ka pagaidu ārkārtas pasākumu apmērs samazināsies no 3,5 % no IKP 2021. gadā līdz 1,1 % 2022. gadā. Valdības budžeta deficītu ietekmē pasākumi, kuri pieņemti, lai novērstu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, un kuri Komisijas 2022. gada pavasara prognozē lēsti 0,5 % apmērā no IKP 2022. gadā, bet kurus 2023. gadā pakāpeniski izbeigs (13). Minētie pasākumi galvenokārt ietver sociālos pārvedumus nabadzīgākām mājsaimniecībām, netiešo nodokļu samazinājumus enerģijas patēriņam un subsīdijas enerģētikas uzņēmumiem. Par minētajiem pasākumiem tika paziņots, ka tiem ir pagaidu raksturs. Tomēr, ja enerģijas cenas saglabāsies augstas 2023. gadā, dažus no minētajiem pasākumiem varētu turpināt. Daži no minētajiem pasākumiem nav mērķorientēti, jo īpaši vispārējie samazinājumi netiešajiem enerģijas patēriņa nodokļiem (PVN un fiksētās nodevas). Valdības budžeta deficītu ietekmē arī izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas; šīs izmaksas Komisijas 2022. gada pavasara prognozē tiek prognozētas 0,1 % apmērā no IKP 2022. gadā un 2023. gadā (14). |
| --- | --- |

(16)

Valdība 2022. gadā pakāpeniski atcēla lielāko daļu pasākumu, kas veikti, reaģējot uz Covid-19 krīzi, – tiek prognozēts, ka pagaidu ārkārtas pasākumu apmērs samazināsies no 3,5 % no IKP 2021. gadā līdz 1,1 % 2022. gadā. Valdības budžeta deficītu ietekmē pasākumi, kuri pieņemti, lai novērstu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, un kuri Komisijas 2022. gada pavasara prognozē lēsti 0,5 % apmērā no IKP 2022. gadā, bet kurus 2023. gadā pakāpeniski izbeigs (13). Minētie pasākumi galvenokārt ietver sociālos pārvedumus nabadzīgākām mājsaimniecībām, netiešo nodokļu samazinājumus enerģijas patēriņam un subsīdijas enerģētikas uzņēmumiem. Par minētajiem pasākumiem tika paziņots, ka tiem ir pagaidu raksturs. Tomēr, ja enerģijas cenas saglabāsies augstas 2023. gadā, dažus no minētajiem pasākumiem varētu turpināt. Daži no minētajiem pasākumiem nav mērķorientēti, jo īpaši vispārējie samazinājumi netiešajiem enerģijas patēriņa nodokļiem (PVN un fiksētās nodevas). Valdības budžeta deficītu ietekmē arī izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas; šīs izmaksas Komisijas 2022. gada pavasara prognozē tiek prognozētas 0,1 % apmērā no IKP 2022. gadā un 2023. gadā (14).

| (17) | Padome 2021. gada 18. jūnija ieteikumā ieteica Itālijai 2022. gadā izmantot Atveseļošanas un noturības mehānismu, lai finansētu papildu investīcijas atveseļošanas atbalstam, tajā pašā laikā turpinot piesardzīgu fiskālo politiku.. Turklāt tai būtu jāsaglabā valsts finansētās investīcijas. Padome Itālijai arī ieteica ierobežot valsts finansēto kārtējo izdevumu pieaugumu. Tā arī ieteica Itālijai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt fiskālo ilgtspēju vidējā termiņā, un vienlaikus veicināt investīcijas, lai vairotu izaugsmes potenciālu. |
| --- | --- |

(17)

Padome 2021. gada 18. jūnija ieteikumā ieteica Itālijai 2022. gadā izmantot Atveseļošanas un noturības mehānismu, lai finansētu papildu investīcijas atveseļošanas atbalstam, tajā pašā laikā turpinot piesardzīgu fiskālo politiku.. Turklāt tai būtu jāsaglabā valsts finansētās investīcijas. Padome Itālijai arī ieteica ierobežot valsts finansēto kārtējo izdevumu pieaugumu. Tā arī ieteica Itālijai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt fiskālo ilgtspēju vidējā termiņā, un vienlaikus veicināt investīcijas, lai vairotu izaugsmes potenciālu.

| (18) | Saskaņā ar Komisijas 2022. gada pavasara prognozi un ņemot vērā Itālijas 2022. gada stabilitātes programmā iekļauto informāciju, 2022. gadā tiek prognozēta atbalstoša fiskālā nostāja 2,7 % apmērā no IKP (15). Itālija plāno saskaņā ar Padomes ieteikumu turpināt atbalstu atveseļošanai, izmantojot Atveseļošanas un noturības mehānismu, lai finansētu papildu investīcijas. Prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti palielināsies par 0,9 IKP procentpunktiem salīdzinājumā ar 2021. gadu. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2022. gadā būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,3 procentpunktiem no IKP (16). Tāpēc Itālija plāno saglabāt valsts finansētās investīcijas, kā ieteikusi Padome. Plānots, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2022. gadā būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 1,3 procentpunktiem no IKP. Šī ievērojamā ekspansīvā ietekme ietver papildu ietekmi (0,2 % apmērā no IKP) (17), ko rada pasākumi ar mērķi novērst enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, kā arī izmaksas (0,1 % apmērā no IKP), kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu no Ukrainas pārvietotajām personām. Kārtējo izdevumu pieaugums atspoguļo arī lielākus izdevumus valdības sektora darbinieku atalgojumam, jo 2019.–2021. gadā tika atjaunoti publiskie līgumi, kuru būtiska daļa (jeb 1⁄4 % no IKP) tiks reģistrēta 2022. gadā, savukārt veselības aprūpes nozarei budžetā arī ir paredzēti papildu resursi (0,1 % no IKP). Attiecībā uz ieņēmumiem tiek prognozēts, ka iedzīvotāju ienākuma nodokļa samazinājums un reģionālais ražošanas darbību nodoklis (0,4 % no IKP) veicinās ekspansīvo fiskālo nostāju. Tāpēc, pamatojoties uz pašreizējām Komisijas aplēsēm, Itālija nepietiekami ierobežo neto valsts finansēto kārtējo izdevumu pieaugumu 2022. gadā. |
| --- | --- |

(18)

Saskaņā ar Komisijas 2022. gada pavasara prognozi un ņemot vērā Itālijas 2022. gada stabilitātes programmā iekļauto informāciju, 2022. gadā tiek prognozēta atbalstoša fiskālā nostāja 2,7 % apmērā no IKP (15). Itālija plāno saskaņā ar Padomes ieteikumu turpināt atbalstu atveseļošanai, izmantojot Atveseļošanas un noturības mehānismu, lai finansētu papildu investīcijas. Prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti palielināsies par 0,9 IKP procentpunktiem salīdzinājumā ar 2021. gadu. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2022. gadā būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,3 procentpunktiem no IKP (16). Tāpēc Itālija plāno saglabāt valsts finansētās investīcijas, kā ieteikusi Padome. Plānots, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2022. gadā būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 1,3 procentpunktiem no IKP. Šī ievērojamā ekspansīvā ietekme ietver papildu ietekmi (0,2 % apmērā no IKP) (17), ko rada pasākumi ar mērķi novērst enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, kā arī izmaksas (0,1 % apmērā no IKP), kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu no Ukrainas pārvietotajām personām. Kārtējo izdevumu pieaugums atspoguļo arī lielākus izdevumus valdības sektora darbinieku atalgojumam, jo 2019.–2021. gadā tika atjaunoti publiskie līgumi, kuru būtiska daļa (jeb 1⁄4 % no IKP) tiks reģistrēta 2022. gadā, savukārt veselības aprūpes nozarei budžetā arī ir paredzēti papildu resursi (0,1 % no IKP). Attiecībā uz ieņēmumiem tiek prognozēts, ka iedzīvotāju ienākuma nodokļa samazinājums un reģionālais ražošanas darbību nodoklis (0,4 % no IKP) veicinās ekspansīvo fiskālo nostāju. Tāpēc, pamatojoties uz pašreizējām Komisijas aplēsēm, Itālija nepietiekami ierobežo neto valsts finansēto kārtējo izdevumu pieaugumu 2022. gadā.

| (19) | Komisijas 2022. gada pavasara prognozē fiskālā nostāja 2023. gadā tiek prognozēta – 1,2 % apmērā no IKP, pieņemot, ka politika nemainīsies (18). Ir paredzēts, ka Itālija 2023. gadā turpinās izmantot Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijas, lai finansētu papildu investīcijas atveseļošanas atbalstam. Prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti palielināsies par 0,7 IKP procentpunktiem salīdzinājumā ar 2022. gadu. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2023. gadā būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,2 procentpunktam no IKP (19). Vienlaikus plānots, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā kopumā būs neitrāla ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst – 0,2 procentpunktam no IKP. Tas ietver ietekmi, ko rada ar enerģijas cenu pieaugumu saistīto pasākumu pakāpeniska atcelšana (0,5 % apmērā no IKP). Tajā pašā laikā tiek prognozēts, ka sociālo pārvedumu pieaugums (0,4 % no IKP) saistībā ar to indeksāciju atbilstoši iepriekšējā gada inflācijas līmenim un veselības aprūpes nozarei budžetā paredzētie papildu resursi (0,1 % no IKP), kuriem nav kompensējošu pasākumu, arī veicinās neto kārtējo izdevumu pieaugumu. Tāpēc valsts finansēto kārtējo izdevumu kopumā neitrālā ietekme ir atkarīga no pasākumu pakāpeniskas atcelšanas, lai novērstu enerģijas cenu pieauguma ietekmi, kā plānots pašlaik. |
| --- | --- |

(19)

Komisijas 2022. gada pavasara prognozē fiskālā nostāja 2023. gadā tiek prognozēta – 1,2 % apmērā no IKP, pieņemot, ka politika nemainīsies (18). Ir paredzēts, ka Itālija 2023. gadā turpinās izmantot Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijas, lai finansētu papildu investīcijas atveseļošanas atbalstam. Prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti palielināsies par 0,7 IKP procentpunktiem salīdzinājumā ar 2022. gadu. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2023. gadā būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,2 procentpunktam no IKP (19). Vienlaikus plānots, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā kopumā būs neitrāla ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst – 0,2 procentpunktam no IKP. Tas ietver ietekmi, ko rada ar enerģijas cenu pieaugumu saistīto pasākumu pakāpeniska atcelšana (0,5 % apmērā no IKP). Tajā pašā laikā tiek prognozēts, ka sociālo pārvedumu pieaugums (0,4 % no IKP) saistībā ar to indeksāciju atbilstoši iepriekšējā gada inflācijas līmenim un veselības aprūpes nozarei budžetā paredzētie papildu resursi (0,1 % no IKP), kuriem nav kompensējošu pasākumu, arī veicinās neto kārtējo izdevumu pieaugumu. Tāpēc valsts finansēto kārtējo izdevumu kopumā neitrālā ietekme ir atkarīga no pasākumu pakāpeniskas atcelšanas, lai novērstu enerģijas cenu pieauguma ietekmi, kā plānots pašlaik.

| (20) | 2022. gada stabilitātes programmā tiek prognozēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts pakāpeniski samazināsies, sasniedzot 3,3 % no IKP 2024. gadā un 2,8 % līdz 2025. gadam. Līdz ar to tiek plānots, ka vispārējās valdības budžeta deficīts būs zem 3 % no IKP līdz 2025. gadam. Šajās prognozēs ir pieņemts, ka laikposmā no 2023. līdz 2025. gadam kopējie izdevumi samazināsies par aptuveni 3 procentpunktiem no IKP un kopējie ieņēmumi samazināsies par aptuveni 2 procentpunktiem no IKP. Saskaņā ar 2022. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP līdz 2025. gadam samazināsies, proti, 2024. gadā saruks līdz 143,4 % un 2025. gadā – līdz 141,4 %. Saskaņā ar Komisijas analīzi parāda atmaksājamības riski vidējā termiņā šķiet augsti. |
| --- | --- |

(20)

2022. gada stabilitātes programmā tiek prognozēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts pakāpeniski samazināsies, sasniedzot 3,3 % no IKP 2024. gadā un 2,8 % līdz 2025. gadam. Līdz ar to tiek plānots, ka vispārējās valdības budžeta deficīts būs zem 3 % no IKP līdz 2025. gadam. Šajās prognozēs ir pieņemts, ka laikposmā no 2023. līdz 2025. gadam kopējie izdevumi samazināsies par aptuveni 3 procentpunktiem no IKP un kopējie ieņēmumi samazināsies par aptuveni 2 procentpunktiem no IKP. Saskaņā ar 2022. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP līdz 2025. gadam samazināsies, proti, 2024. gadā saruks līdz 143,4 % un 2025. gadā – līdz 141,4 %. Saskaņā ar Komisijas analīzi parāda atmaksājamības riski vidējā termiņā šķiet augsti.

| (21) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktu un minētās regulas V pielikuma 2.2. kritēriju atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums, ko paredzēts īstenot ar indikatīvu grafiku īstenošanai, kas jāpabeidz līdz 2026. gada 31. augustam. Tās risina visas ekonomiskās un sociālās problēmas vai ievērojamu to ekonomisko un sociālo problēmu daļu, kuras Padome bija minējusi Itālijai 2019. un 2020. gada Eiropas pusgadā adresētajos ieteikumos, kā arī attiecīgā gadījumā Itālijai līdz atveseļošanas un noturības plāna pieņemšanai adresētajos ieteikumos. Jo īpaši atveseļošanas un noturības plāna efektīva un ātra īstenošana var radīt ilgstošas strukturālas pārmaiņas, un tāpēc tai var būt ilgstoša ietekme uz Itālijas ekonomiku un sabiedrību. Paredzams, ka daudzās reformas galvenajās politikas jomās novērsīs ilglaicīgos šķēršļus ekonomikas izaugsmei. Jo īpaši atveseļošanas un noturības plānā ir ietvertas reformas, kuru mērķis ir veicināt strukturālas pārmaiņas valsts pārvaldes un tiesu sistēmas darbībā un uzlabot vispārējo darījumdarbības vidi. Plānotās reformas un investīcijas izglītības, prasmju attīstības un pētniecības nozarēs var ilgtermiņā uzlabot cilvēkkapitālu un pētniecības spējas. Paredzētās darba tirgus reformas un investīcijas, kuru mērķis ir uzlabot nodarbinātības izredzes, jo īpaši jauniešiem un sievietēm, var palielināt darbaspēka piedāvājumu, nodrošināt vienlīdzīgu piekļuvi prasmēm un galu galā atbalstīt ekonomikas izaugsmi. Paredzams, ka reformas tādās nozarēs kā transports un ūdens resursu apsaimniekošana strukturāli uzlabos ekonomisko efektivitāti, cita starpā sistemātiskāk izmantojot konkursa procedūras pakalpojumu līgumu piešķiršanai. |
| --- | --- |

(21)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktu un minētās regulas V pielikuma 2.2. kritēriju atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums, ko paredzēts īstenot ar indikatīvu grafiku īstenošanai, kas jāpabeidz līdz 2026. gada 31. augustam. Tās risina visas ekonomiskās un sociālās problēmas vai ievērojamu to ekonomisko un sociālo problēmu daļu, kuras Padome bija minējusi Itālijai 2019. un 2020. gada Eiropas pusgadā adresētajos ieteikumos, kā arī attiecīgā gadījumā Itālijai līdz atveseļošanas un noturības plāna pieņemšanai adresētajos ieteikumos. Jo īpaši atveseļošanas un noturības plāna efektīva un ātra īstenošana var radīt ilgstošas strukturālas pārmaiņas, un tāpēc tai var būt ilgstoša ietekme uz Itālijas ekonomiku un sabiedrību. Paredzams, ka daudzās reformas galvenajās politikas jomās novērsīs ilglaicīgos šķēršļus ekonomikas izaugsmei. Jo īpaši atveseļošanas un noturības plānā ir ietvertas reformas, kuru mērķis ir veicināt strukturālas pārmaiņas valsts pārvaldes un tiesu sistēmas darbībā un uzlabot vispārējo darījumdarbības vidi. Plānotās reformas un investīcijas izglītības, prasmju attīstības un pētniecības nozarēs var ilgtermiņā uzlabot cilvēkkapitālu un pētniecības spējas. Paredzētās darba tirgus reformas un investīcijas, kuru mērķis ir uzlabot nodarbinātības izredzes, jo īpaši jauniešiem un sievietēm, var palielināt darbaspēka piedāvājumu, nodrošināt vienlīdzīgu piekļuvi prasmēm un galu galā atbalstīt ekonomikas izaugsmi. Paredzams, ka reformas tādās nozarēs kā transports un ūdens resursu apsaimniekošana strukturāli uzlabos ekonomisko efektivitāti, cita starpā sistemātiskāk izmantojot konkursa procedūras pakalpojumu līgumu piešķiršanai.

| (22) | Paredzams, ka Itālijas atveseļošanas un noturības plāna īstenošana sekmēs turpmāku progresu zaļās un digitālās pārkārtošanās jomā. Klimata mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi Itālijā atbilst 37,5 % no atveseļošanas un noturības plāna kopējā piešķīruma, savukārt digitālo mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi – 25 % no plāna kopējā piešķīruma. Atveseļošanas un noturības plāna pilnīga īstenošana atbilstoši attiecīgajiem atskaites punktiem un mērķrādītājiem palīdzēs Itālijai ātri atgūties no Covid-19 krīzes radītajām sekām, vienlaikus stiprinot noturību. Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citu, ārpus plāna tvēruma esošu ekonomikas un nodarbinātības politiku sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politiku programmu kopumā, joprojām ir svarīgi sistemātiski iesaistīt sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas. |
| --- | --- |

(22)

Paredzams, ka Itālijas atveseļošanas un noturības plāna īstenošana sekmēs turpmāku progresu zaļās un digitālās pārkārtošanās jomā. Klimata mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi Itālijā atbilst 37,5 % no atveseļošanas un noturības plāna kopējā piešķīruma, savukārt digitālo mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi – 25 % no plāna kopējā piešķīruma. Atveseļošanas un noturības plāna pilnīga īstenošana atbilstoši attiecīgajiem atskaites punktiem un mērķrādītājiem palīdzēs Itālijai ātri atgūties no Covid-19 krīzes radītajām sekām, vienlaikus stiprinot noturību. Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citu, ārpus plāna tvēruma esošu ekonomikas un nodarbinātības politiku sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politiku programmu kopumā, joprojām ir svarīgi sistemātiski iesaistīt sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas.

| (23) | Itālija 2022. gada 17. janvārī iesniedza kohēzijas politikas plānošanas dokumentus attiecībā uz partnerības nolīgumu, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/1060 (20), un ir iesniegusi Eiropas Komisijai savas pirmās kohēzijas politikas programmas, kas paredzētas minētajā regulā. Saskaņā ar Regulu (ES) 2021/1060 Itālijai ir jāņem vērā attiecīgie tai adresētie ieteikumi 2021.–2027. gada kohēzijas politikas fondu plānošanā. Tas ir priekšnoteikums no kohēzijas politikas fondiem paredzētā finansiālā atbalsta efektivitātes uzlabošanai un tā pievienotās vērtības maksimalizēšanai un vienlaikus veicina koordināciju, savstarpējo papildināmību un saskaņotību starp šiem kohēzijas politikas fondiem un citiem Savienības instrumentiem un fondiem. Atveseļošanas un noturības mehānisma un kohēzijas politikas programmu sekmīga īstenošana ir atkarīga arī no to šķēršļu novēršanas, kas kavē investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās un sabalansētas teritoriālās attīstības atbalstam. |
| --- | --- |

(23)

Itālija 2022. gada 17. janvārī iesniedza kohēzijas politikas plānošanas dokumentus attiecībā uz partnerības nolīgumu, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/1060 (20), un ir iesniegusi Eiropas Komisijai savas pirmās kohēzijas politikas programmas, kas paredzētas minētajā regulā. Saskaņā ar Regulu (ES) 2021/1060 Itālijai ir jāņem vērā attiecīgie tai adresētie ieteikumi 2021.–2027. gada kohēzijas politikas fondu plānošanā. Tas ir priekšnoteikums no kohēzijas politikas fondiem paredzētā finansiālā atbalsta efektivitātes uzlabošanai un tā pievienotās vērtības maksimalizēšanai un vienlaikus veicina koordināciju, savstarpējo papildināmību un saskaņotību starp šiem kohēzijas politikas fondiem un citiem Savienības instrumentiem un fondiem. Atveseļošanas un noturības mehānisma un kohēzijas politikas programmu sekmīga īstenošana ir atkarīga arī no to šķēršļu novēršanas, kas kavē investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās un sabalansētas teritoriālās attīstības atbalstam.

| (24) | Papildus ekonomiskajiem un sociālajiem problēmjautājumiem, kuru risināšana paredzēta atveseļošanas un noturības plānā, Itālijā ir vairāki papildu problēmjautājumi, kas saistīti ar nodokļu sistēmu. Politika nodokļu sistēmas efektivitātes palielināšanai var palīdzēt novērst ilgstošo makroekonomikas nelīdzsvarotību. Vidējā termiņā un ilgtermiņā izaugsmei labvēlīgāka un efektīvāka nodokļu sistēma palīdzētu samazināt augsto valsts parādu, veicinātu ražīguma pieaugumu un atbalstītu darbvietu radīšanu, jo īpaši sievietēm. |
| --- | --- |

(24)

Papildus ekonomiskajiem un sociālajiem problēmjautājumiem, kuru risināšana paredzēta atveseļošanas un noturības plānā, Itālijā ir vairāki papildu problēmjautājumi, kas saistīti ar nodokļu sistēmu. Politika nodokļu sistēmas efektivitātes palielināšanai var palīdzēt novērst ilgstošo makroekonomikas nelīdzsvarotību. Vidējā termiņā un ilgtermiņā izaugsmei labvēlīgāka un efektīvāka nodokļu sistēma palīdzētu samazināt augsto valsts parādu, veicinātu ražīguma pieaugumu un atbalstītu darbvietu radīšanu, jo īpaši sievietēm.

| (25) | Itālijas nodokļu slogs darbaspēkam ir augsts, un spēkā esošām nodokļu robežlikmēm, ko piemēro iedzīvotāju ienākumiem, raksturīgi strauji pārtraukumi. Itālija 2021. gada beigās veica pasākumus šo problēmu risināšanai, jo īpaši ieviešot vispārēju bērna pabalstu un samazinot iedzīvotāju ienākuma nodokļus. Paredzams, ka šie pasākumi mēreni palielinās darba piedāvājumu, jo īpaši sievietēm. Nodokļu īpatsvars darbaspēka izmaksās joprojām ir ļoti augsts visos ienākumu līmeņos salīdzinājumā ar citām dalībvalstīm. Tajā pašā laikā citi ieņēmumu avoti, kas mazāk kaitē izaugsmei, netiek pietiekami izmantoti, ļaujot vēl vairāk samazināt darbaspēka nodokļu slogu budžetam neitrālā veidā. Kadastrālās vērtības, kas kalpo par pamatu nekustamā īpašuma nodokļa aprēķināšanai, lielā mērā ir novecojušas. Nodokļu izdevumu, tajā skaitā PVN, skaits un apjoms ir liels, un būtu jārīkojas, lai tos racionalizētu. Visbeidzot, neraugoties uz salīdzinoši lielajiem ieņēmumiem no enerģijas nodokļiem Itālijā, to konstrukcija pietiekami neveicina pāreju uz tīrākām tehnoloģijām, arī tāpēc, ka plaši tiek izmantotas videi kaitīgas subsīdijas. Uz šīm dažādajām dimensijām attiecas pilnvarojošs likums par nodokļu reformu, ar kuru valdība nāca klajā 2021. gada beigās un kurš pēc pieņemšanas būtu jāīsteno ar likumdošanas dekrētiem. |
| --- | --- |

(25)

Itālijas nodokļu slogs darbaspēkam ir augsts, un spēkā esošām nodokļu robežlikmēm, ko piemēro iedzīvotāju ienākumiem, raksturīgi strauji pārtraukumi. Itālija 2021. gada beigās veica pasākumus šo problēmu risināšanai, jo īpaši ieviešot vispārēju bērna pabalstu un samazinot iedzīvotāju ienākuma nodokļus. Paredzams, ka šie pasākumi mēreni palielinās darba piedāvājumu, jo īpaši sievietēm. Nodokļu īpatsvars darbaspēka izmaksās joprojām ir ļoti augsts visos ienākumu līmeņos salīdzinājumā ar citām dalībvalstīm. Tajā pašā laikā citi ieņēmumu avoti, kas mazāk kaitē izaugsmei, netiek pietiekami izmantoti, ļaujot vēl vairāk samazināt darbaspēka nodokļu slogu budžetam neitrālā veidā. Kadastrālās vērtības, kas kalpo par pamatu nekustamā īpašuma nodokļa aprēķināšanai, lielā mērā ir novecojušas. Nodokļu izdevumu, tajā skaitā PVN, skaits un apjoms ir liels, un būtu jārīkojas, lai tos racionalizētu. Visbeidzot, neraugoties uz salīdzinoši lielajiem ieņēmumiem no enerģijas nodokļiem Itālijā, to konstrukcija pietiekami neveicina pāreju uz tīrākām tehnoloģijām, arī tāpēc, ka plaši tiek izmantotas videi kaitīgas subsīdijas. Uz šīm dažādajām dimensijām attiecas pilnvarojošs likums par nodokļu reformu, ar kuru valdība nāca klajā 2021. gada beigās un kurš pēc pieņemšanas būtu jāīsteno ar likumdošanas dekrētiem.

| (26) | Pamatojoties uz Savienības valstu vai to valdību vadītāju pilnvarojumu, kas formulēts Versaļas deklarācijā, ir sagatavots Komisijas priekšlikums REPowerEU plānam, kura mērķis ir pēc iespējas drīz izbeigt Savienības atkarību no fosilo degvielu importa no Krievijas. Tālab Komisija plāno dialogā ar dalībvalstīm apzināt piemērotākos projektus, investīcijas un reformas valstu, reģionālā un Savienības līmenī. Šo pasākumu mērķis ir samazināt vispārējo atkarību no fosilajām degvielām un pārorientēt fosilo degvielu importu prom no Krievijas. |
| --- | --- |

(26)

Pamatojoties uz Savienības valstu vai to valdību vadītāju pilnvarojumu, kas formulēts Versaļas deklarācijā, ir sagatavots Komisijas priekšlikums REPowerEU plānam, kura mērķis ir pēc iespējas drīz izbeigt Savienības atkarību no fosilo degvielu importa no Krievijas. Tālab Komisija plāno dialogā ar dalībvalstīm apzināt piemērotākos projektus, investīcijas un reformas valstu, reģionālā un Savienības līmenī. Šo pasākumu mērķis ir samazināt vispārējo atkarību no fosilajām degvielām un pārorientēt fosilo degvielu importu prom no Krievijas.

| (27) | Itālija ir ļoti atkarīga no enerģijas, jo īpaši gāzes, importa no Krievijas – 43 % no tās gāzes tiek importēti no Krievijas (nedaudz zem 44 % Savienības vidējā rādītāja) un 42 % no gāzes savā energoresursu struktūrā. Atkarība no Krievijas jēlnaftas ir mazāka, proti, par 11 % mazāka nekā Savienības vidējais rādītājs – 26 % (nafta veido 32 % no Itālijas energoresursu struktūras) (21). Lai gan Itālijai nav būtisku problēmu dabasgāzes piegādes drošībā īstermiņā, ņemot vērā tās ievērojamo uzglabāšanas jaudu un cauruļvadu savienojumus ar Ziemeļāfriku un Azerbaidžānu, Krievijas iebrukums Ukrainā var radīt problēmas vidējā termiņā un ilgtermiņā. Itālijai ir iespējas pārvarēt nepilnības, lai palielinātu enerģijas pārvades jaudu gan valstī, gan ar kaimiņvalstīm. Ar gāzi saistītas jaunas infrastruktūras un tīklu investīcijas iespēju robežās ir ieteicamas nākotnes vajadzībām, lai veicinātu to ilgtermiņa ilgtspēju, nākotnē pārprofilējot uz ilgtspējīgu degvielu. Itālija pašlaik dažādo savu energoresursu struktūru, palielinot atjaunojamo energoresursu īpatsvaru, jo īpaši saules enerģijas, vēja, ūdeņraža un ilgtspējīga biometāna dēļ. Tomēr, ņemot vērā arī iespējamās problēmas, kas izriet no pašreizējās ģeopolitiskās situācijas, ir iespējams paātrināt un palielināt Nacionālajā enerģētikas un klimata plānā noteikto atjaunojamo energoresursu izmantošanu. Itālijai ir iespēja arī turpmāk veikt pasākumus, lai atvieglotu atļauju piešķiršanu atjaunojamo energoresursu projektiem. Turklāt Itālijas mērķi energoefektivitātes jomā var nebūt pietiekami, lai risinātu šīs problēmas un sasniegtu paketes “Gatavi mērķrādītājam 55 %” mērķus. Ēku nozares energoefektivitātes stratēģija galvenokārt balstās uz pagaidu pasākumiem, un tā būtu jāpapildina ar vidēja termiņa un ilgtermiņa stratēģiju, tajā skaitā stingrākiem energoefektivitātes pasākumiem uzņēmumos, jo īpaši rūpniecībā. Turklāt ir jāpaātrina transporta nozares dekarbonizācija, tajā skaitā paātrinot elektrotransportlīdzekļu uzlādes punktu izvēršanu un attīstot galvenos dzelzceļa, riteņbraukšanas un sabiedriskā transporta projektus. Lai Itālija atbilstu “Gatavi mērķrādītājam 55 %” mērķiem, būs vēl vairāk jāpalielina ieceru vērienīgums siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai un atjaunojamo energoresursu enerģijas un energoefektivitātes rādītāju paaugstināšanai. |
| --- | --- |

(27)

Itālija ir ļoti atkarīga no enerģijas, jo īpaši gāzes, importa no Krievijas – 43 % no tās gāzes tiek importēti no Krievijas (nedaudz zem 44 % Savienības vidējā rādītāja) un 42 % no gāzes savā energoresursu struktūrā. Atkarība no Krievijas jēlnaftas ir mazāka, proti, par 11 % mazāka nekā Savienības vidējais rādītājs – 26 % (nafta veido 32 % no Itālijas energoresursu struktūras) (21). Lai gan Itālijai nav būtisku problēmu dabasgāzes piegādes drošībā īstermiņā, ņemot vērā tās ievērojamo uzglabāšanas jaudu un cauruļvadu savienojumus ar Ziemeļāfriku un Azerbaidžānu, Krievijas iebrukums Ukrainā var radīt problēmas vidējā termiņā un ilgtermiņā. Itālijai ir iespējas pārvarēt nepilnības, lai palielinātu enerģijas pārvades jaudu gan valstī, gan ar kaimiņvalstīm. Ar gāzi saistītas jaunas infrastruktūras un tīklu investīcijas iespēju robežās ir ieteicamas nākotnes vajadzībām, lai veicinātu to ilgtermiņa ilgtspēju, nākotnē pārprofilējot uz ilgtspējīgu degvielu. Itālija pašlaik dažādo savu energoresursu struktūru, palielinot atjaunojamo energoresursu īpatsvaru, jo īpaši saules enerģijas, vēja, ūdeņraža un ilgtspējīga biometāna dēļ. Tomēr, ņemot vērā arī iespējamās problēmas, kas izriet no pašreizējās ģeopolitiskās situācijas, ir iespējams paātrināt un palielināt Nacionālajā enerģētikas un klimata plānā noteikto atjaunojamo energoresursu izmantošanu. Itālijai ir iespēja arī turpmāk veikt pasākumus, lai atvieglotu atļauju piešķiršanu atjaunojamo energoresursu projektiem. Turklāt Itālijas mērķi energoefektivitātes jomā var nebūt pietiekami, lai risinātu šīs problēmas un sasniegtu paketes “Gatavi mērķrādītājam 55 %” mērķus. Ēku nozares energoefektivitātes stratēģija galvenokārt balstās uz pagaidu pasākumiem, un tā būtu jāpapildina ar vidēja termiņa un ilgtermiņa stratēģiju, tajā skaitā stingrākiem energoefektivitātes pasākumiem uzņēmumos, jo īpaši rūpniecībā. Turklāt ir jāpaātrina transporta nozares dekarbonizācija, tajā skaitā paātrinot elektrotransportlīdzekļu uzlādes punktu izvēršanu un attīstot galvenos dzelzceļa, riteņbraukšanas un sabiedriskā transporta projektus. Lai Itālija atbilstu “Gatavi mērķrādītājam 55 %” mērķiem, būs vēl vairāk jāpalielina ieceru vērienīgums siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai un atjaunojamo energoresursu enerģijas un energoefektivitātes rādītāju paaugstināšanai.

| (28) | Paātrināta pārkārtošanās uz klimatneitralitāti un atteikšanās no fosilajām degvielām vairākās nozarēs radīs ievērojamas pārstrukturēšanas izmaksas, taču, lai mazinātu pārkārtošanās sociālekonomisko ietekmi vissmagāk skartajos reģionos, Itālija var kohēzijas politikas ietvaros izmantot Taisnīgas pārkārtošanās mehānismu. Turklāt, lai uzlabotu nodarbinātības iespējas un stiprinātu sociālo kohēziju, Itālija var izmantot Eiropas Sociālo fondu Plus, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1057 (22). |
| --- | --- |

(28)

Paātrināta pārkārtošanās uz klimatneitralitāti un atteikšanās no fosilajām degvielām vairākās nozarēs radīs ievērojamas pārstrukturēšanas izmaksas, taču, lai mazinātu pārkārtošanās sociālekonomisko ietekmi vissmagāk skartajos reģionos, Itālija var kohēzijas politikas ietvaros izmantot Taisnīgas pārkārtošanās mehānismu. Turklāt, lai uzlabotu nodarbinātības iespējas un stiprinātu sociālo kohēziju, Itālija var izmantot Eiropas Sociālo fondu Plus, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1057 (22).

| (29) | Padome ir izskatījusi 2022. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas veikto novērtējumu, un tās atzinums (23) ir atspoguļots 1. ieteikumā. |
| --- | --- |

(29)

Padome ir izskatījusi 2022. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas veikto novērtējumu, un tās atzinums (23) ir atspoguļots 1. ieteikumā.

| (30) | Ņemot vērā ciešās savstarpējās saiknes starp eurozonas dalībvalstu tautsaimniecībām un to kolektīvo devumu ekonomiskās un monetārās savienības darbībā, Padome eurozonas dalībvalstīm ieteica rīkoties, tostarp izmantojot atveseļošanas un noturības plānus, lai īstenotu 2022. gada ieteikumā par eurozonu izklāstītos ieteikumus. Attiecībā uz Itāliju tas ir jo īpaši atspoguļots 1. un 2. ieteikumā. |
| --- | --- |

(30)

Ņemot vērā ciešās savstarpējās saiknes starp eurozonas dalībvalstu tautsaimniecībām un to kolektīvo devumu ekonomiskās un monetārās savienības darbībā, Padome eurozonas dalībvalstīm ieteica rīkoties, tostarp izmantojot atveseļošanas un noturības plānus, lai īstenotu 2022. gada ieteikumā par eurozonu izklāstītos ieteikumus. Attiecībā uz Itāliju tas ir jo īpaši atspoguļots 1. un 2. ieteikumā.

| (31) | Padome ir izskatījusi 2022. gada valsts reformu programmu un 2022. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas sagatavoto padziļināto pārskatu un novērtējumu. Padomes ieteikumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu ir atspoguļoti 1. un 2. ieteikumā. 1. un 2. ieteikums arī palīdzēs īstenot eurozonai adresētos 2022. gada ieteikumus, jo īpaši tajos sniegto 1.,2. un 4. ieteikumu. 1. ieteikumā minētā fiskālā politika cita starpā palīdz novērst nelīdzsvarotību, kas saistīta ar lielo valdības parādu. Politikas, kas minētas 2. ieteikumā, cita starpā palīdz novērst nelīdzsvarotību, kas saistīta ar lielu valsts parādu un ieilgušo vājo ražīguma dinamiku, ņemot vērā darba tirgus trauslumu un dažas nepilnības finanšu nozarē, |
| --- | --- |

(31)

Padome ir izskatījusi 2022. gada valsts reformu programmu un 2022. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas sagatavoto padziļināto pārskatu un novērtējumu. Padomes ieteikumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu ir atspoguļoti 1. un 2. ieteikumā. 1. un 2. ieteikums arī palīdzēs īstenot eurozonai adresētos 2022. gada ieteikumus, jo īpaši tajos sniegto 1.,2. un 4. ieteikumu. 1. ieteikumā minētā fiskālā politika cita starpā palīdz novērst nelīdzsvarotību, kas saistīta ar lielo valdības parādu. Politikas, kas minētas 2. ieteikumā, cita starpā palīdz novērst nelīdzsvarotību, kas saistīta ar lielu valsts parādu un ieilgušo vājo ražīguma dinamiku, ņemot vērā darba tirgus trauslumu un dažas nepilnības finanšu nozarē,

AR ŠO IESAKA Itālijai 2022. un 2023. gadā rīkoties šādi.

1.

Nodrošināt, ka 2023. gadā tiek īstenota piesardzīga fiskālā politika, jo īpaši, ierobežojot valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugumu, lai tas nepārsniegtu vidēja termiņa potenciālās izlaides pieaugumu, ņemot vērā to, ka turpinās pagaidu un mērķorientēta atbalsta sniegšana pret energocenu kāpumu visneaizsargātākajām mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kā arī personām, kas bēg no Ukrainas. Būt gatavai kārtējos izdevumus pielāgot mainīgajai situācijai. Palielināt publiskās investīcijas, kas sekmēs zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, ņemot vērā REPowerEU iniciatīvu, tostarp, izmantojot Atveseļošanas un noturības mehānismu un citus Savienības fondus.. Laikposmā pēc 2023. gada īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt ticamu un pakāpenisku parāda samazināšanu un fiskālo stabilitāti vidējā termiņā, izmantojot pakāpenisku konsolidāciju, investīcijas un reformas. Lai vēl vairāk samazinātu darbaspēka nodokļus un palielinātu sistēmas efektivitāti, pieņemt un pienācīgi īstenot pilnvarojošo likumu par nodokļu reformu, jo īpaši pārskatot spēkā esošās nodokļu robežlikmes, kadastrālās vērtības pielāgojot pašreizējām tirgus vērtībām, racionalizējot un samazinot nodokļu izdevumus, tajā skaitā attiecībā uz PVN, un videi kaitīgas subsīdijas, vienlaikus nodrošinot taisnīgumu, un samazinot nodokļu kodeksa sarežģītību.

2.

Turpināt atveseļošanas un noturības plāna īstenošanu, ievērojot Padomes 2021. gada 13. jūlija īstenošanas lēmumā iekļautos atskaites punktus un mērķrādītājus. Drīz pabeigt sarunas ar Komisiju par 2021.–2027. gada kohēzijas politikas plānošanas dokumentiem, lai sāktu to īstenošanu.

3.

Samazināt vispārējo atkarību no fosilajām degvielām un dažādot enerģijas importu. Pārvarēt šķēršļus, lai palielinātu gāzes iekšējās pārvades jaudu, attīstītu elektroenerģijas starpsavienojumus, paātrinātu papildu atjaunīgās enerģijas jaudu izvēršanu un pieņemtu pasākumus energoefektivitātes palielināšanai un ilgtspējīgas mobilitātes veicināšanai.

Briselē, 2022. gada 12. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

Z. STANJURA

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2021. gada 12. februāris), ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (OV L 57, 18.2.2021., 17. lpp.).

3

(4)  Padomes Ieteikums (2022. gada 5. aprīlis) par eurozonas ekonomikas politiku (OV C 153, 7.4.2022., 1. lpp.).

4

(5)  Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2022/382 (2022. gada 4. marts), ar ko Direktīvas 2001/55/EK 5. panta nozīmē konstatē no Ukrainas pārvietoto personu masveida pieplūduma esamību un nosaka pagaidu aizsardzības ieviešanu (OV L 71, 4.3.2022., 1. lpp.).

5

(6)  Padomes Direktīva 2001/55/EK (2001. gada 20. jūlijs) par obligātajiem standartiem, lai pārvietoto personu masveida pieplūduma gadījumā sniegtu tām pagaidu aizsardzību, un par pasākumiem, lai līdzsvarotu dalībvalstu pūliņus, uzņemot šādas personas un uzņemoties ar to saistītās sekas (OV L 212, 7.8.2001., 12. lpp.).

6

(7)  Padomes Ieteikums (2021. gada 18. jūnijs), ar ko sniedz Padomes atzinumu par Itālijas 2021. gada stabilitātes programmu (OV C 304, 29.7.2021., 53. lpp.).

7

(8)  Aplēses par fiskālo nostāju un tās komponentiem šajā ieteikumā ir Komisijas aplēses, kas balstītas uz pieņēmumiem, kuri ir Komisijas 2022. gada pavasara prognozes pamatā. Komisijas vidēja termiņa potenciālās izaugsmes aplēsēs nav iekļauta to reformu pozitīvā ietekme, kas paredzētas atveseļošanas un noturības plānā un var paātrināt potenciālo izaugsmi.

8

(9)  Nefinansē no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām vai citiem Savienības fondiem.

9

(10)  ST 10160/21; ST 10160/21 ADD 1 REV 2.

10

(11)  Padomes Ieteikums (2020. gada 20. jūlijs) par Itālijas 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Itālijas 2020. gada stabilitātes programmu (OV C 282, 26.8.2020., 74. lpp.).

11

(12)  Šajā apsvērumā izklāstīto aplēšu pamatā ir detalizētas budžeta prognozes, ko Itālija iesniegusi kopā ar 2022. gada stabilitātes programmu. Izņemot kopējos skaitļus par valdības budžeta deficītu un parādu, Itālijas iesniegtajās prognozēs nav ņemta vērā fiskālā pakete, kas paziņota 2022. gada maijā. Šajā paketē, kas tika pieņemta 2022. gada 2. maijā, bija iekļauti papildu atbalsta pasākumi 2022. gadā, kā arī lielāki resursi valsts finansētiem investīciju projektiem 2022. gadā un turpmākajos gados.

12

(13)  Šie skaitļi atspoguļo kopš 2021. gada rudens veikto pasākumu gada budžeta izmaksu līmeni, ietverot kārtējos ieņēmumus un izdevumus, kā arī – attiecīgā gadījumā – kapitālizdevumu pasākumus.

13

(14)  Tiek pieņemts, ka kopējais no Ukrainas uz Savienību pārvietoto personu skaits līdz 2022. gada beigām pakāpeniski sasniegs 6 miljonus, un viņu ģeogrāfiskais sadalījums tiek lēsts, pamatojoties uz esošās diasporas lielumu, uzņemošās dalībvalsts iedzīvotāju skaita relatīvo apmēru un no Ukrainas pārvietoto personu faktisko sadalījumu visā Savienībā, kāds tas bija 2022. gada martā. Budžeta izmaksas uz vienu personu aplēstas, balstoties uz Komisijas Kopīgā pētniecības centra mikrosimulācijas modeli Euromod, ņemot vērā gan naudas pārvedumus, uz kuriem šie cilvēki var būt tiesīgi, gan pabalstus natūrā, piemēram, izglītību un veselības aprūpi.

14

Euromod

(15)  Negatīvs rādītājs nozīmē, ka primāro izdevumu pieaugums pārsniedz ekonomikas izaugsmi vidējā termiņā, un liecina par ekspansīvu fiskālo politiku.

15

(16)  Tiek prognozēts, ka citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem būs ekspansīva ietekme, kas atbilst 0,3 procentpunktiem no IKP. Tas skaidrojams ar valdības investīciju dotācijām, ko arī finansē no Atveseļošanas un noturības mehānisma aizdevumiem, kā arī ar papildu noteikumiem valdības garantijām MVU.

16

(17)  Itālijā 2021. gadā jau bija ieviesti pasākumi enerģijas cenu pieauguma ekonomiskās un sociālās ietekmes novēršanai, sasniedzot 0,3 % no IKP. Šie pasākumi galvenokārt ietvēra fiksēto nodevu un PVN likmju samazināšanu elektroenerģijas un dabasgāzes rēķiniem un sociālās piemaksas palielināšanu elektroenerģijas un dabasgāzes rēķiniem.

17

(18)  Negatīvs rādītājs nozīmē, ka primāro izdevumu pieaugums pārsniedz ekonomikas izaugsmi vidējā termiņā, un liecina par ekspansīvu fiskālo politiku.

18

(19)  Tiek prognozēts, ka citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem būs neitrāla ietekme, kas atbilst 0,0 procentpunktiem no IKP.

19

(20)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1060 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai (OV L 231, 30.6.2021., 159. lpp.).

20

(21)  Eurostat (2020), Krievijas importa īpatsvars kopējā dabasgāzes un jēlnaftas importa apjomā. ES27 vidējā rādītāja aprēķinā izmantotais kopējais imports ir imports no valstīm ārpus ES27. Attiecībā uz Itāliju kopējais importa apjoms ietver ES iekšējo tirdzniecību. Jēlnafta neietver rafinētus naftas produktus.

21

Eurostat

(22)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1057 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko izveido Eiropas Sociālo fondu Plus (ESF+) un atceļ Regulu (ES) Nr. 1296/2013 (OV L 231, 30.6.2021., 21. lpp.).

22

(23)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktu.

23

---

| 1.9.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 334/104 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 334/104

---

PADOMES IETEIKUMS

(2022. gada 12. jūlijs)

par Kipras 2022. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Kipras 2022. gada stabilitātes programmu

(2022/C 334/13)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (2), un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (3), ar ko tika izveidots Atveseļošanas un noturības mehānisms, stājās spēkā 2021. gada 19. februārī. Atveseļošanas un noturības mehānisms nodrošina finansiālu atbalstu reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot Savienības finansētu fiskālo stimulu. Tas sekmē ekonomikas atveseļošanu un ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, jo īpaši zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai, līdztekus stiprinot dalībvalstu tautsaimniecību noturību un potenciālo izaugsmi. Vidējā termiņā un ilgtermiņā tas palīdz arī stiprināt publisko finanšu ilgtspēju un sekmēt izaugsmi un darbvietu radīšanu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktu 2022. gada jūnijā tiks atjaunināta katrai dalībvalstij paredzētā maksimālā finanšu iemaksa no Atveseļošanas un noturības mehānisma. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (3), ar ko tika izveidots Atveseļošanas un noturības mehānisms, stājās spēkā 2021. gada 19. februārī. Atveseļošanas un noturības mehānisms nodrošina finansiālu atbalstu reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot Savienības finansētu fiskālo stimulu. Tas sekmē ekonomikas atveseļošanu un ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, jo īpaši zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai, līdztekus stiprinot dalībvalstu tautsaimniecību noturību un potenciālo izaugsmi. Vidējā termiņā un ilgtermiņā tas palīdz arī stiprināt publisko finanšu ilgtspēju un sekmēt izaugsmi un darbvietu radīšanu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktu 2022. gada jūnijā tiks atjaunināta katrai dalībvalstij paredzētā maksimālā finanšu iemaksa no Atveseļošanas un noturības mehānisma.

| (2) | Komisija 2021. gada 24. novembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2022. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Pētījumā bija pienācīgi ņemtas vērā 2021. gada 7. maijā parakstītās Portu sociālās saistības turpināt īstenot Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija izsludināja 2017. gada 17. novembrī. Eiropadome 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījuma prioritātes apstiprināja 2022. gada 25. martā. Komisija 2021. gada 24. novembrī uz Regulas (ES) Nr. 1176/2011 pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Kipra bija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām būs jāizstrādā padziļinātais pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī ieteikumu attiecībā uz Padomes ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku un priekšlikumu attiecībā uz 2022. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, kurā analizēta nodarbinātības pamatnostādņu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana. Ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku (4) (“2022. gada ieteikums par eurozonu”) Padome pieņēma 2022. gada 5. aprīlī un Vienoto nodarbinātības ziņojumu – 2022. gada 14. martā. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2021. gada 24. novembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2022. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Pētījumā bija pienācīgi ņemtas vērā 2021. gada 7. maijā parakstītās Portu sociālās saistības turpināt īstenot Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija izsludināja 2017. gada 17. novembrī. Eiropadome 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījuma prioritātes apstiprināja 2022. gada 25. martā. Komisija 2021. gada 24. novembrī uz Regulas (ES) Nr. 1176/2011 pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Kipra bija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām būs jāizstrādā padziļinātais pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī ieteikumu attiecībā uz Padomes ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku un priekšlikumu attiecībā uz 2022. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, kurā analizēta nodarbinātības pamatnostādņu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana. Ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku (4) (“2022. gada ieteikums par eurozonu”) Padome pieņēma 2022. gada 5. aprīlī un Vienoto nodarbinātības ziņojumu – 2022. gada 14. martā.

| (3) | Krievijas iebrukums Ukrainā globālās pandēmijas izskaņā ir būtiski mainījis ģeopolitisko un ekonomisko kontekstu. Iebrukuma ietekme uz dalībvalstu tautsaimniecībām izpaužas, inter alia, kā augstākas enerģijas, pārtikas un izejvielu cenas un vājākas izaugsmes izredzes. Enerģijas cenu pieaugums īpaši smagi skar visneaizsargātākās mājsaimniecības, kuras ir nonākušas enerģētiskajā nabadzībā vai kurām tā draud, kā arī uzņēmumus, kurus visvairāk negatīvi ietekmē enerģijas cenu pieaugums. Turklāt Savienībā ierodas nepieredzēti daudz cilvēku, kuri bēg no Ukrainas. Krievijas agresijas kara radītās ekonomiskās sekas ir asimetriski ietekmējušas dalībvalstis. Šajā sakarā 2022. gada 4. martā ar Padomes Īstenošanas lēmumu (ES) 2022/382 (5) pirmo reizi tika piemērota Padomes Direktīva 2001/55/EK (6), pārvietotajām personām no Ukrainas piešķirot likumīgas uzturēšanās tiesības Savienībā, kā arī piekļuvi izglītībai un apmācībai, darba tirgum, veselības aprūpei, mājoklim un sociālajai palīdzībai. |
| --- | --- |

(3)

Krievijas iebrukums Ukrainā globālās pandēmijas izskaņā ir būtiski mainījis ģeopolitisko un ekonomisko kontekstu. Iebrukuma ietekme uz dalībvalstu tautsaimniecībām izpaužas, inter alia, kā augstākas enerģijas, pārtikas un izejvielu cenas un vājākas izaugsmes izredzes. Enerģijas cenu pieaugums īpaši smagi skar visneaizsargātākās mājsaimniecības, kuras ir nonākušas enerģētiskajā nabadzībā vai kurām tā draud, kā arī uzņēmumus, kurus visvairāk negatīvi ietekmē enerģijas cenu pieaugums. Turklāt Savienībā ierodas nepieredzēti daudz cilvēku, kuri bēg no Ukrainas. Krievijas agresijas kara radītās ekonomiskās sekas ir asimetriski ietekmējušas dalībvalstis. Šajā sakarā 2022. gada 4. martā ar Padomes Īstenošanas lēmumu (ES) 2022/382 (5) pirmo reizi tika piemērota Padomes Direktīva 2001/55/EK (6), pārvietotajām personām no Ukrainas piešķirot likumīgas uzturēšanās tiesības Savienībā, kā arī piekļuvi izglītībai un apmācībai, darba tirgum, veselības aprūpei, mājoklim un sociālajai palīdzībai.

| (4) | Ievērojot strauji mainīgo ekonomisko un ģeopolitisko situāciju, 2022. gada Eiropas pusgadā atsāksies ekonomikas un nodarbinātības politikas vispusīga koordinācija, kura līdztekus tiks pielāgota, ņemot vērā ar Atveseļošanas un noturības mehānisma īstenošanu saistītās prasības, kā skaidrots 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā. Lai īstenotu Eiropas pusgada politikas prioritātes, ir svarīgi īstenot pieņemtos atveseļošanas un noturības plānus, jo ar šiem plāniem paredzēts īstenot visus 2019. un 2020. gada Eiropas pusgada ciklos sniegtos konkrētām valstīm adresētos ieteikumus vai to būtisku daļu. Atveseļošanas un noturības plānu pārskatīšanā, atjaunināšanā vai grozīšanā saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14., 18. un 21. pantu, papildus citiem konkrētām valstīm adresētajiem ieteikumiem, kas sniegti līdz šādu pārskatītu, atjauninātu vai grozītu atveseļošanas un noturības plānu iesniegšanas dienai, joprojām vienlīdz aktuāli ir arī 2019. un 2020. gadā konkrētām valstīm adresētie ieteikumi. |
| --- | --- |

(4)

Ievērojot strauji mainīgo ekonomisko un ģeopolitisko situāciju, 2022. gada Eiropas pusgadā atsāksies ekonomikas un nodarbinātības politikas vispusīga koordinācija, kura līdztekus tiks pielāgota, ņemot vērā ar Atveseļošanas un noturības mehānisma īstenošanu saistītās prasības, kā skaidrots 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā. Lai īstenotu Eiropas pusgada politikas prioritātes, ir svarīgi īstenot pieņemtos atveseļošanas un noturības plānus, jo ar šiem plāniem paredzēts īstenot visus 2019. un 2020. gada Eiropas pusgada ciklos sniegtos konkrētām valstīm adresētos ieteikumus vai to būtisku daļu. Atveseļošanas un noturības plānu pārskatīšanā, atjaunināšanā vai grozīšanā saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14., 18. un 21. pantu, papildus citiem konkrētām valstīm adresētajiem ieteikumiem, kas sniegti līdz šādu pārskatītu, atjauninātu vai grozītu atveseļošanas un noturības plānu iesniegšanas dienai, joprojām vienlīdz aktuāli ir arī 2019. un 2020. gadā konkrētām valstīm adresētie ieteikumi.

| (5) | Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējā izņēmuma klauzula darbojas kopš 2020. gada marta. Komisija savā 2021. gada 3. marta paziņojumā “Apritējis gads kopš Covid-19 uzliesmojuma: fiskālās politikas atbildes pasākumi” pauda viedokli, ka lēmums par vispārējās izņēmuma klauzulas deaktivēšanu vai turpmāku piemērošanu būtu jāpieņem vispārēja ekonomikas stāvokļa novērtējuma ietvaros, kurā būtisks kvantitatīvais kritērijs ir ekonomiskās aktivitātes līmenis Savienībā vai eurozonā salīdzinājumā ar pirmskrīzes līmeni (2019. gada beigās). Paaugstināta nenoteiktība un spēcīgi lejupvērsti riski, kas skar ekonomikas perspektīvu saistībā ar karu Eiropā, nepieredzēts enerģijas cenu kāpums un ieilguši piegādes ķēdes darbības traucējumi rada apstākļus, kuru dēļ ir attaisnojami Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas darbību pagarināt arī attiecībā uz 2023. gadu. |
| --- | --- |

(5)

Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējā izņēmuma klauzula darbojas kopš 2020. gada marta. Komisija savā 2021. gada 3. marta paziņojumā “Apritējis gads kopš Covid-19 uzliesmojuma: fiskālās politikas atbildes pasākumi” pauda viedokli, ka lēmums par vispārējās izņēmuma klauzulas deaktivēšanu vai turpmāku piemērošanu būtu jāpieņem vispārēja ekonomikas stāvokļa novērtējuma ietvaros, kurā būtisks kvantitatīvais kritērijs ir ekonomiskās aktivitātes līmenis Savienībā vai eurozonā salīdzinājumā ar pirmskrīzes līmeni (2019. gada beigās). Paaugstināta nenoteiktība un spēcīgi lejupvērsti riski, kas skar ekonomikas perspektīvu saistībā ar karu Eiropā, nepieredzēts enerģijas cenu kāpums un ieilguši piegādes ķēdes darbības traucējumi rada apstākļus, kuru dēļ ir attaisnojami Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas darbību pagarināt arī attiecībā uz 2023. gadu.

| (6) | Ievērojot pieeju, kas izklāstīta Padomes 2021. gada 18. jūnija ieteikumā (7), ar ko sniedz Padomes atzinumu par Kipras 2021. gada stabilitātes programmu, vispārējo fiskālo nostāju pašlaik vislabāk var izmērīt kā izmaiņas primārajos izdevumos (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus), bet ietverot no Atveseļošanas un noturības mehānisma un citu Savienības fondu neatmaksājamā atbalsta (dotācijām) finansētos izdevumus, attiecībā pret vidēja termiņa potenciālo izaugsmi (8). Papildus atzinumam par vispārējo fiskālo nostāju, novērtējot, vai valsts fiskālā politika ir piesardzīga un vai tās struktūra spēs nodrošināt ilgtspējīgu atveseļošanu, kas būtu saskanīga ar zaļo un digitālo pārkārtošanos, uzmanība tiek pievērsta arī valsts finansētajiem (9) primārajiem kārtējiem izdevumiem (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus) un investīcijām. |
| --- | --- |

(6)

Ievērojot pieeju, kas izklāstīta Padomes 2021. gada 18. jūnija ieteikumā (7), ar ko sniedz Padomes atzinumu par Kipras 2021. gada stabilitātes programmu, vispārējo fiskālo nostāju pašlaik vislabāk var izmērīt kā izmaiņas primārajos izdevumos (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus), bet ietverot no Atveseļošanas un noturības mehānisma un citu Savienības fondu neatmaksājamā atbalsta (dotācijām) finansētos izdevumus, attiecībā pret vidēja termiņa potenciālo izaugsmi (8). Papildus atzinumam par vispārējo fiskālo nostāju, novērtējot, vai valsts fiskālā politika ir piesardzīga un vai tās struktūra spēs nodrošināt ilgtspējīgu atveseļošanu, kas būtu saskanīga ar zaļo un digitālo pārkārtošanos, uzmanība tiek pievērsta arī valsts finansētajiem (9) primārajiem kārtējiem izdevumiem (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus) un investīcijām.

| (7) | Komisija 2022. gada 2. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas plašas norādes par fiskālo politiku 2023. gadā (“fiskālās norādes”) un kura mērķis ir atbalstīt dalībvalstu stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanu un tādējādi stiprināt politikas koordināciju. Pamatojoties uz 2022. gada ziemas prognozes makroekonomisko perspektīvu, Komisija atzīmēja, ka piemērota šķistu pāreja no kopējās atbalstošās fiskālās nostājas 2020.–2022. gadā uz kopumā neitrālu kopējo fiskālo nostāju 2023. gadā, vienlaikus saglabājot gatavību reaģēt uz mainīgo ekonomisko situāciju. Komisija paziņoja, ka fiskālie ieteikumi 2023. gadam arī turpmāk būtu jādiferencē starp dalībvalstīm un tajos būtu jāņem vērā iespējamā pārrobežu blakusietekme. Komisija aicināja dalībvalstis atspoguļot norādes savās stabilitātes un konverģences programmās. Komisija apņēmās cieši uzraudzīt ekonomikas norises un pielāgot savas politikas norādes pēc vajadzības un ne vēlāk kā savā Eiropas pusgada pavasara paketē, kas sagatavota 2022. gada maija beigās. |
| --- | --- |

(7)

Komisija 2022. gada 2. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas plašas norādes par fiskālo politiku 2023. gadā (“fiskālās norādes”) un kura mērķis ir atbalstīt dalībvalstu stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanu un tādējādi stiprināt politikas koordināciju. Pamatojoties uz 2022. gada ziemas prognozes makroekonomisko perspektīvu, Komisija atzīmēja, ka piemērota šķistu pāreja no kopējās atbalstošās fiskālās nostājas 2020.–2022. gadā uz kopumā neitrālu kopējo fiskālo nostāju 2023. gadā, vienlaikus saglabājot gatavību reaģēt uz mainīgo ekonomisko situāciju. Komisija paziņoja, ka fiskālie ieteikumi 2023. gadam arī turpmāk būtu jādiferencē starp dalībvalstīm un tajos būtu jāņem vērā iespējamā pārrobežu blakusietekme. Komisija aicināja dalībvalstis atspoguļot norādes savās stabilitātes un konverģences programmās. Komisija apņēmās cieši uzraudzīt ekonomikas norises un pielāgot savas politikas norādes pēc vajadzības un ne vēlāk kā savā Eiropas pusgada pavasara paketē, kas sagatavota 2022. gada maija beigās.

| (8) | Attiecībā uz fiskālajām norādēm fiskālajos ieteikumos 2023. gadam ir ņemta vērā ekonomikas perspektīvas pasliktināšanās, paaugstinātā nenoteiktība un papildu lejupvērstie riski, kā arī augstāka inflācija salīdzinājumā ar Komisijas 2022. gada ziemas prognozi. Ņemot vērā šos apsvērumus, fiskālajai reakcijai ir jāpalielina publiskās investīcijas, kas sekmēs zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, un jāsaglabā visneaizsargātāko mājsaimniecību pirktspēja, lai mīkstinātu enerģijas cenu kāpuma ietekmi un palīdzētu ierobežot inflācijas otrreizējās ietekmes spiedienu, izmantojot mērķtiecīgus un pagaidu pasākumus. Fiskālajai politikai arī turpmāk jābūt dinamiskai, lai pielāgotos strauji mainīgajiem apstākļiem, tostarp izaicinājumiem, kuri attiecībā uz aizsardzību un drošību izriet no Krievijas agresijas kara pret Ukrainu, un dalībvalstīs tā ir jādiferencē atbilstīgi to fiskālajam un ekonomiskajam stāvoklim, tostarp ņemot vērā krīzes ietekmi uz tām un pārvietoto personu pieplūdumu no Ukrainas. |
| --- | --- |

(8)

Attiecībā uz fiskālajām norādēm fiskālajos ieteikumos 2023. gadam ir ņemta vērā ekonomikas perspektīvas pasliktināšanās, paaugstinātā nenoteiktība un papildu lejupvērstie riski, kā arī augstāka inflācija salīdzinājumā ar Komisijas 2022. gada ziemas prognozi. Ņemot vērā šos apsvērumus, fiskālajai reakcijai ir jāpalielina publiskās investīcijas, kas sekmēs zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, un jāsaglabā visneaizsargātāko mājsaimniecību pirktspēja, lai mīkstinātu enerģijas cenu kāpuma ietekmi un palīdzētu ierobežot inflācijas otrreizējās ietekmes spiedienu, izmantojot mērķtiecīgus un pagaidu pasākumus. Fiskālajai politikai arī turpmāk jābūt dinamiskai, lai pielāgotos strauji mainīgajiem apstākļiem, tostarp izaicinājumiem, kuri attiecībā uz aizsardzību un drošību izriet no Krievijas agresijas kara pret Ukrainu, un dalībvalstīs tā ir jādiferencē atbilstīgi to fiskālajam un ekonomiskajam stāvoklim, tostarp ņemot vērā krīzes ietekmi uz tām un pārvietoto personu pieplūdumu no Ukrainas.

| (9) | Kipra savu nacionālo atveseļošanas un noturības plānu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai 2021. gada 17. maijā. Komisija atbilstoši Regulas (ES) 2021/241 19. pantam novērtēja atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu, ņemot vērā minētās regulas V pielikumā izklāstītās novērtēšanas vadlīnijas. Padome 2021. gada 20. jūlijā pieņēma Īstenošanas lēmumu par Kipras atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu (10). Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu, ar ko atzīst, ka Kipra ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu. |
| --- | --- |

(9)

Kipra savu nacionālo atveseļošanas un noturības plānu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai 2021. gada 17. maijā. Komisija atbilstoši Regulas (ES) 2021/241 19. pantam novērtēja atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu, ņemot vērā minētās regulas V pielikumā izklāstītās novērtēšanas vadlīnijas. Padome 2021. gada 20. jūlijā pieņēma Īstenošanas lēmumu par Kipras atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu (10). Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu, ar ko atzīst, ka Kipra ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu.

| (10) | Kipra 2022. gada 5. maijā iesniedza savu 2022. gada valsts reformu programmu un 2022. gada 2. maijā – 2022. gada stabilitātes programmu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 4. pantu. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. Kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 27. pantā, 2022. gada valsts reformu programma atspoguļo arī Kipras pienākumu divreiz gadā ziņot par panākto progresu atveseļošanas un noturības plāna īstenošanā. |
| --- | --- |

(10)

Kipra 2022. gada 5. maijā iesniedza savu 2022. gada valsts reformu programmu un 2022. gada 2. maijā – 2022. gada stabilitātes programmu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 4. pantu. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. Kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 27. pantā, 2022. gada valsts reformu programma atspoguļo arī Kipras pienākumu divreiz gadā ziņot par panākto progresu atveseļošanas un noturības plāna īstenošanā.

| (11) | Komisija 2022. gada ziņojumu par Kipru publicēja 2022. gada 23. maijā. Tajā novērtēts, kā Kipra ir īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019., 2020. un 2021. gadā, un uz atveseļošanas un noturības rezultātu pārskata pamata bija aplūkots, kā Kipra īsteno atveseļošanas un noturības plānu. Balstoties uz minēto analīzi, ziņojumā par valsti bija norādīti trūkumi attiecībā uz tādu problēmjautājumu risināšanu, kuri nav ietverti vai ir tikai daļēji ietverti atveseļošanas un noturības plānā, kā arī jauni un nupat iezīmējušies problēmjautājumi, tostarp sakarā ar Krievijas iebrukumu Ukrainā. Tajā bija arī novērtēts Kipras progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un Savienības pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā. |
| --- | --- |

(11)

Komisija 2022. gada ziņojumu par Kipru publicēja 2022. gada 23. maijā. Tajā novērtēts, kā Kipra ir īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019., 2020. un 2021. gadā, un uz atveseļošanas un noturības rezultātu pārskata pamata bija aplūkots, kā Kipra īsteno atveseļošanas un noturības plānu. Balstoties uz minēto analīzi, ziņojumā par valsti bija norādīti trūkumi attiecībā uz tādu problēmjautājumu risināšanu, kuri nav ietverti vai ir tikai daļēji ietverti atveseļošanas un noturības plānā, kā arī jauni un nupat iezīmējušies problēmjautājumi, tostarp sakarā ar Krievijas iebrukumu Ukrainā. Tajā bija arī novērtēts Kipras progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un Savienības pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā.

| (12) | Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu izstrādāja padziļināto pārskatu par Kipru un rezultātus publicēja 2022. gada 23. maijā. Komisija secināja, ka Kiprā pastāv pārmērīga makroekonomikas nelīdzsvarotība. Jo īpaši Covid-19 krīzes laikā ievērojami pieauga lielais tekošā konta deficīts, radot papildu slogu jau tā augstajam ārējam, valsts un privātā sektora parādam, savukārt ieņēmumus nenesošie aizdevumi finanšu nozarē joprojām ir apjomīgi, neraugoties uz to ievērojamu samazinājumu. |
| --- | --- |

(12)

Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu izstrādāja padziļināto pārskatu par Kipru un rezultātus publicēja 2022. gada 23. maijā. Komisija secināja, ka Kiprā pastāv pārmērīga makroekonomikas nelīdzsvarotība. Jo īpaši Covid-19 krīzes laikā ievērojami pieauga lielais tekošā konta deficīts, radot papildu slogu jau tā augstajam ārējam, valsts un privātā sektora parādam, savukārt ieņēmumus nenesošie aizdevumi finanšu nozarē joprojām ir apjomīgi, neraugoties uz to ievērojamu samazinājumu.

| (13) | 2020. gada 20. jūlija ieteikumā (11) Padome ieteica Kiprai, ievērojot vispārējo izņēmuma klauzulu, 2020. un 2021. gadā veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai efektīvi vērstos pret Covid-19 pandēmiju, stiprinātu ekonomiku un atbalstītu tās turpmāko atveseļošanu. Tā arī ieteica Kiprai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt parāda atmaksājamību, vienlaikus veicinot investīcijas. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Kipras vispārējās valdības budžeta deficīts samazinājās no 5,8 % no IKP 2020. gadā līdz 1,7 % no IKP 2021. gadā. Kipras fiskālās politikas reakcija atbalstīja ekonomikas atveseļošanu 2021. gadā, savukārt pagaidu ārkārtas pasākumu apmērs samazinājās no 3,6 % no IKP 2020. gadā līdz 3,0 % 2021. gadā. Kipras 2021. gadā veiktie pasākumi atbilda Padomes 2020. gada 20. jūlija ieteikumam. Valdības 2020. un 2021. gadā noteiktie diskrecionārie budžeta pasākumi ir pagaidu pasākumi vai atsvērti ar kompensējošiem pasākumiem. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Luksemburgas vispārējās valdības parāds samazinājās no 115,0 % no IKP 2020. gadā līdz 103,6 % no IKP 2021. gadā. |
| --- | --- |

(13)

2020. gada 20. jūlija ieteikumā (11) Padome ieteica Kiprai, ievērojot vispārējo izņēmuma klauzulu, 2020. un 2021. gadā veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai efektīvi vērstos pret Covid-19 pandēmiju, stiprinātu ekonomiku un atbalstītu tās turpmāko atveseļošanu. Tā arī ieteica Kiprai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt parāda atmaksājamību, vienlaikus veicinot investīcijas. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Kipras vispārējās valdības budžeta deficīts samazinājās no 5,8 % no IKP 2020. gadā līdz 1,7 % no IKP 2021. gadā. Kipras fiskālās politikas reakcija atbalstīja ekonomikas atveseļošanu 2021. gadā, savukārt pagaidu ārkārtas pasākumu apmērs samazinājās no 3,6 % no IKP 2020. gadā līdz 3,0 % 2021. gadā. Kipras 2021. gadā veiktie pasākumi atbilda Padomes 2020. gada 20. jūlija ieteikumam. Valdības 2020. un 2021. gadā noteiktie diskrecionārie budžeta pasākumi ir pagaidu pasākumi vai atsvērti ar kompensējošiem pasākumiem. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Luksemburgas vispārējās valdības parāds samazinājās no 115,0 % no IKP 2020. gadā līdz 103,6 % no IKP 2021. gadā.

| (14) | 2022. gada stabilitātes programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs ir piesardzīgs. Valdība prognozē, ka reālais IKP 2022. gadā pieaugs par 2,7 % un 2023. gadā – par 3,8 %. Salīdzinājumam – Komisijas 2022. gada pavasara prognozē paredzēts mazāks reālā IKP pieaugums (par 2,3 % 2022. gadā un 3,5 % 2023. gadā); tas ir galvenokārt tāpēc, ka saskaņā ar Komisijas prognozi gaidāms vājāks ārējais pieprasījums un tādējādi neto eksporta devums ir negatīvs salīdzinājumā ar mērenu ietekmi 2022. gada stabilitātes programmā. Valdība savā 2022. gada stabilitātes programmā paredz, ka Kipra 2022. gadā sasniegs līdzsvarotu budžeta stāvokli un 2023. gadā – budžeta pārpalikumu 0,4 % apmērā no IKP. Uzlabojums 2022. gadā galvenokārt atspoguļo lielākās daļas ārkārtas pasākumu atcelšanu. Saskaņā ar 2022. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2022. gadā samazināsies līdz 93,9 % un 2023. gadā kritīsies līdz 88,2 %. Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2022. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta deficīts 2022. un 2023. gadā būs attiecīgi 0,3 % un 0,2 % no IKP. Tas ir mazāk nekā 2022. gada stabilitātes programmā prognozētās bilances – galvenokārt saistībā ar piesardzīgākām nodokļu ieņēmumu prognozēm Komisijas prognozē. Komisijas 2022. gada pavasara prognozē plānota kopumā līdzīga vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP: 93,9 % 2022. gadā un 88,8 % 2023. gadā. Saskaņā ar Komisijas 2022. gada pavasara prognozi, potenciālās izlaides vidēja termiņa pieauguma pašreizējā aplēse ir 2,6 % (10 gadu vidējais rādītājs). Tomēr minētajā aplēsē nav iekļauta to reformu ietekme, kas paredzētas atveseļošanas un noturības plānā un var palielināt Kipras potenciālo izaugsmi. |
| --- | --- |

(14)

2022. gada stabilitātes programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs ir piesardzīgs. Valdība prognozē, ka reālais IKP 2022. gadā pieaugs par 2,7 % un 2023. gadā – par 3,8 %. Salīdzinājumam – Komisijas 2022. gada pavasara prognozē paredzēts mazāks reālā IKP pieaugums (par 2,3 % 2022. gadā un 3,5 % 2023. gadā); tas ir galvenokārt tāpēc, ka saskaņā ar Komisijas prognozi gaidāms vājāks ārējais pieprasījums un tādējādi neto eksporta devums ir negatīvs salīdzinājumā ar mērenu ietekmi 2022. gada stabilitātes programmā. Valdība savā 2022. gada stabilitātes programmā paredz, ka Kipra 2022. gadā sasniegs līdzsvarotu budžeta stāvokli un 2023. gadā – budžeta pārpalikumu 0,4 % apmērā no IKP. Uzlabojums 2022. gadā galvenokārt atspoguļo lielākās daļas ārkārtas pasākumu atcelšanu. Saskaņā ar 2022. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2022. gadā samazināsies līdz 93,9 % un 2023. gadā kritīsies līdz 88,2 %. Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2022. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta deficīts 2022. un 2023. gadā būs attiecīgi 0,3 % un 0,2 % no IKP. Tas ir mazāk nekā 2022. gada stabilitātes programmā prognozētās bilances – galvenokārt saistībā ar piesardzīgākām nodokļu ieņēmumu prognozēm Komisijas prognozē. Komisijas 2022. gada pavasara prognozē plānota kopumā līdzīga vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP: 93,9 % 2022. gadā un 88,8 % 2023. gadā. Saskaņā ar Komisijas 2022. gada pavasara prognozi, potenciālās izlaides vidēja termiņa pieauguma pašreizējā aplēse ir 2,6 % (10 gadu vidējais rādītājs). Tomēr minētajā aplēsē nav iekļauta to reformu ietekme, kas paredzētas atveseļošanas un noturības plānā un var palielināt Kipras potenciālo izaugsmi.

| (15) | Valdība 2022. gadā pakāpeniski atcēla lielāko daļu pasākumu, kas veikti, reaģējot uz Covid-19 krīzi, – tiek prognozēts, ka pagaidu ārkārtas pasākumu apmērs samazināsies no 3,0 % no IKP 2021. gadā līdz 0,4 % 2022. gadā. Valdības budžeta deficītu ietekmē pasākumi, kuri pieņemti, lai novērstu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, un kuri Komisijas 2022. gada pavasara prognozē lēsti 0,2 % apmērā no IKP 2022. gadā, bet kurus 2023. gadā paredzēts pakāpeniski izbeigt. (12) Minētie pasākumi galvenokārt ietver sociālos pārvedumus nabadzīgākām mājsaimniecībām, netiešo nodokļu samazināšanu enerģijas patēriņam un mazumtirdzniecības un vairumtirdzniecības cenu griestus. Par minētajiem pasākumiem tika paziņots, ka tiem ir pagaidu raksturs. Tomēr, ja enerģijas cenas saglabāsies augstas 2023. gadā, dažus no minētajiem pasākumiem varētu turpināt. Daži no minētajiem pasākumiem nav mērķorientēti, jo īpaši nodokļu likmes samazināšana mājsaimniecību elektroenerģijas rēķiniem, patēriņa tarifu samazināšana un naftas akcīzes nodokļa samazināšana. Valdības budžeta deficītu ietekmē arī izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas; šīs izmaksas Komisijas 2022. gada pavasara prognozē tiek prognozētas 0,1 % apmērā no IKP 2022. gadā un 0,2 % apmērā no IKP 2023. gadā (13). |
| --- | --- |

(15)

Valdība 2022. gadā pakāpeniski atcēla lielāko daļu pasākumu, kas veikti, reaģējot uz Covid-19 krīzi, – tiek prognozēts, ka pagaidu ārkārtas pasākumu apmērs samazināsies no 3,0 % no IKP 2021. gadā līdz 0,4 % 2022. gadā. Valdības budžeta deficītu ietekmē pasākumi, kuri pieņemti, lai novērstu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, un kuri Komisijas 2022. gada pavasara prognozē lēsti 0,2 % apmērā no IKP 2022. gadā, bet kurus 2023. gadā paredzēts pakāpeniski izbeigt. (12) Minētie pasākumi galvenokārt ietver sociālos pārvedumus nabadzīgākām mājsaimniecībām, netiešo nodokļu samazināšanu enerģijas patēriņam un mazumtirdzniecības un vairumtirdzniecības cenu griestus. Par minētajiem pasākumiem tika paziņots, ka tiem ir pagaidu raksturs. Tomēr, ja enerģijas cenas saglabāsies augstas 2023. gadā, dažus no minētajiem pasākumiem varētu turpināt. Daži no minētajiem pasākumiem nav mērķorientēti, jo īpaši nodokļu likmes samazināšana mājsaimniecību elektroenerģijas rēķiniem, patēriņa tarifu samazināšana un naftas akcīzes nodokļa samazināšana. Valdības budžeta deficītu ietekmē arī izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas; šīs izmaksas Komisijas 2022. gada pavasara prognozē tiek prognozētas 0,1 % apmērā no IKP 2022. gadā un 0,2 % apmērā no IKP 2023. gadā (13).

| (16) | Padome savā 2021. gada 18. jūnija ieteikumā ieteica Kiprai 2022. gadā saglabāt atbalstošu fiskālo nostāju, kas ietver stimulējošo iedarbību, kuru nodrošina Atveseļošanas un noturības mehānisms, un saglabāt valsts finansētās investīcijas. Padome arī ieteica Kiprai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt fiskālo ilgtspēju vidējā termiņā, un vienlaikus veicināt investīcijas, lai vairotu izaugsmes potenciālu. |
| --- | --- |

(16)

Padome savā 2021. gada 18. jūnija ieteikumā ieteica Kiprai 2022. gadā saglabāt atbalstošu fiskālo nostāju, kas ietver stimulējošo iedarbību, kuru nodrošina Atveseļošanas un noturības mehānisms, un saglabāt valsts finansētās investīcijas. Padome arī ieteica Kiprai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt fiskālo ilgtspēju vidējā termiņā, un vienlaikus veicināt investīcijas, lai vairotu izaugsmes potenciālu.

| (17) | Pamatojoties uz Komisijas 2022. gada pavasara prognozi un ņemot vērā Kipras 2022. gada stabilitātes programmā iekļauto informāciju, 2022. gadā fiskālā nostāja tiek prognozēta bremzējoša (+ 0,9 % apmērā no IKP), kamēr Padome ieteica atbalstošu fiskālo nostāju (14). Kipra plāno saskaņā ar Padomes ieteikumu turpināt atbalstu atveseļošanai, izmantojot Atveseļošanas un noturības mehānismu, lai finansētu papildu investīcijas. Prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti palielināsies par 0,7 IKP procentpunktiem salīdzinājumā ar 2021. gadu. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2022. gadā būs bremzējoša ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,6 procentpunktiem no IKP (15). Tāpēc Kipra neplāno saglabāt valsts finansētās investīcijas. Vienlaikus plānots, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2022. gadā būs tāda ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst 1,1 procentpunktiem no IKP. Tas ietver papildu ietekmi (0,1 % apmērā no IKP), ko rada pasākumi ar mērķi novērst enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, kā arī izmaksas (0,1 % apmērā no IKP), kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas. |
| --- | --- |

(17)

Pamatojoties uz Komisijas 2022. gada pavasara prognozi un ņemot vērā Kipras 2022. gada stabilitātes programmā iekļauto informāciju, 2022. gadā fiskālā nostāja tiek prognozēta bremzējoša (+ 0,9 % apmērā no IKP), kamēr Padome ieteica atbalstošu fiskālo nostāju (14). Kipra plāno saskaņā ar Padomes ieteikumu turpināt atbalstu atveseļošanai, izmantojot Atveseļošanas un noturības mehānismu, lai finansētu papildu investīcijas. Prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti palielināsies par 0,7 IKP procentpunktiem salīdzinājumā ar 2021. gadu. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2022. gadā būs bremzējoša ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,6 procentpunktiem no IKP (15). Tāpēc Kipra neplāno saglabāt valsts finansētās investīcijas. Vienlaikus plānots, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2022. gadā būs tāda ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst 1,1 procentpunktiem no IKP. Tas ietver papildu ietekmi (0,1 % apmērā no IKP), ko rada pasākumi ar mērķi novērst enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, kā arī izmaksas (0,1 % apmērā no IKP), kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas.

| (18) | Komisijas 2022. gada pavasara prognozē fiskālā nostāja 2023. gadā tiek prognozēta + 0,1 % apmērā no IKP, pieņemot, ka politika nemainīsies (16). Ir paredzēts, ka Kipra 2023. gadā turpinās izmantot Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijas, lai finansētu papildu investīcijas atveseļošanas atbalstam. Prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti palielināsies par 0,3 IKP procentpunktiem salīdzinājumā ar 2022. gadu. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2023. gadā būs bremzējoša ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,1 procentpunktam no IKP (17). Vienlaikus plānots, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā būs pamatā neitrāla ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst 0,1 procentpunktiem no IKP. Tas ietver ietekmi, ko rada to pasākumu pakāpeniska atcelšana, ar kuriem risina enerģijas cenu pieaugumu (0,2 % no IKP), un papildu izmaksas, kuras saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas (0,1 % no IKP). |
| --- | --- |

(18)

Komisijas 2022. gada pavasara prognozē fiskālā nostāja 2023. gadā tiek prognozēta + 0,1 % apmērā no IKP, pieņemot, ka politika nemainīsies (16). Ir paredzēts, ka Kipra 2023. gadā turpinās izmantot Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijas, lai finansētu papildu investīcijas atveseļošanas atbalstam. Prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti palielināsies par 0,3 IKP procentpunktiem salīdzinājumā ar 2022. gadu. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2023. gadā būs bremzējoša ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,1 procentpunktam no IKP (17). Vienlaikus plānots, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā būs pamatā neitrāla ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst 0,1 procentpunktiem no IKP. Tas ietver ietekmi, ko rada to pasākumu pakāpeniska atcelšana, ar kuriem risina enerģijas cenu pieaugumu (0,2 % no IKP), un papildu izmaksas, kuras saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas (0,1 % no IKP).

| (19) | 2022. gada stabilitātes programmā tiek prognozēts, ka vispārējās valdības budžeta pārpalikums pakāpeniski palielināsies, sasniedzot 1,5 % no IKP 2024. gadā un 1,7 % līdz 2025. gadam. Līdz ar to tiek plānots, ka vispārējās valdības budžeta deficīts saglabāsies zem 3 % no IKP visā programmas aptvertajā laikā. Šajās prognozēs pieņemts, ka samazināsies daži publiskie izdevumi, jo īpaši subsīdijas, un tiks ierobežots citu izdevumu, tostarp starppatēriņa un sociālo pārvedumu natūrā, pieaugums. Pēc maksimuma sasniegšanas 2022. gadā ir paredzēts arī publisko investīciju samazinājums procentos no IKP. Saskaņā ar 2022. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP līdz 2025. gadam samazināsies, proti, 2024. gadā saruks līdz 81 % un 2025. gadā samazināsies līdz 76,7 %. Saskaņā ar Komisijas analīzi parāda atmaksājamības riski vidējā termiņā šķiet vidēji. |
| --- | --- |

(19)

2022. gada stabilitātes programmā tiek prognozēts, ka vispārējās valdības budžeta pārpalikums pakāpeniski palielināsies, sasniedzot 1,5 % no IKP 2024. gadā un 1,7 % līdz 2025. gadam. Līdz ar to tiek plānots, ka vispārējās valdības budžeta deficīts saglabāsies zem 3 % no IKP visā programmas aptvertajā laikā. Šajās prognozēs pieņemts, ka samazināsies daži publiskie izdevumi, jo īpaši subsīdijas, un tiks ierobežots citu izdevumu, tostarp starppatēriņa un sociālo pārvedumu natūrā, pieaugums. Pēc maksimuma sasniegšanas 2022. gadā ir paredzēts arī publisko investīciju samazinājums procentos no IKP. Saskaņā ar 2022. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP līdz 2025. gadam samazināsies, proti, 2024. gadā saruks līdz 81 % un 2025. gadā samazināsies līdz 76,7 %. Saskaņā ar Komisijas analīzi parāda atmaksājamības riski vidējā termiņā šķiet vidēji.

| (20) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktu un minētās regulas V pielikuma 2.2. kritēriju atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums ar indikatīvu grafiku īstenošanai, kas jāpabeidz līdz 2026. gada 31. augustam. Tās palīdzēs atrisināt visas ekonomiskās un sociālās problēmas vai ievērojamu to ekonomisko un sociālo problēmu daļu, kuras Padome bija minējusi Kiprai 2019. un 2020. gada Eiropas pusgadā adresētajos ieteikumos, kā arī attiecīgā gadījumā Kiprai līdz atveseļošanas un noturības plāna pieņemšanai adresētajos ieteikumos. Jo īpaši tās ir saistītas ar publiskajām finansēm un veselības aprūpi, darba tirgu un sociālo politiku, izglītību un prasmēm, publiskajām un privātajām investīcijām un zaļo un digitālo pārkārtošanos, kā arī strukturālām reformām, kuru mērķis ir uzlabot publiskā sektora darbību, apkarot korupciju un veicināt ieņēmumus nenesošu aizdevumu samazināšanu banku nozarē. |
| --- | --- |

(20)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktu un minētās regulas V pielikuma 2.2. kritēriju atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums ar indikatīvu grafiku īstenošanai, kas jāpabeidz līdz 2026. gada 31. augustam. Tās palīdzēs atrisināt visas ekonomiskās un sociālās problēmas vai ievērojamu to ekonomisko un sociālo problēmu daļu, kuras Padome bija minējusi Kiprai 2019. un 2020. gada Eiropas pusgadā adresētajos ieteikumos, kā arī attiecīgā gadījumā Kiprai līdz atveseļošanas un noturības plāna pieņemšanai adresētajos ieteikumos. Jo īpaši tās ir saistītas ar publiskajām finansēm un veselības aprūpi, darba tirgu un sociālo politiku, izglītību un prasmēm, publiskajām un privātajām investīcijām un zaļo un digitālo pārkārtošanos, kā arī strukturālām reformām, kuru mērķis ir uzlabot publiskā sektora darbību, apkarot korupciju un veicināt ieņēmumus nenesošu aizdevumu samazināšanu banku nozarē.

| (21) | Paredzams, ka Kipras atveseļošanas un noturības plāna īstenošana sekmēs turpmāku progresu zaļās un digitālās pārkārtošanās jomā. Klimata mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi Kiprā atbilst 41 % no atveseļošanas un noturības plāna kopējā piešķīruma, savukārt digitālo mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi – 23 % no atveseļošanas un noturības plāna kopējā piešķīruma. Atveseļošanas un noturības plāna pilnīga īstenošana atbilstoši attiecīgajiem atskaites punktiem un mērķrādītājiem palīdzēs Kiprai ātri atgūties no Covid-19 krīzes radītajām sekām, vienlaikus stiprinot noturību. Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citu, ārpus atveseļošanas un noturības plāna tvēruma esošu ekonomikas un nodarbinātības politiku sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politiku programmu kopumā, joprojām ir svarīgi sistemātiski iesaistīt sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas. |
| --- | --- |

(21)

Paredzams, ka Kipras atveseļošanas un noturības plāna īstenošana sekmēs turpmāku progresu zaļās un digitālās pārkārtošanās jomā. Klimata mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi Kiprā atbilst 41 % no atveseļošanas un noturības plāna kopējā piešķīruma, savukārt digitālo mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi – 23 % no atveseļošanas un noturības plāna kopējā piešķīruma. Atveseļošanas un noturības plāna pilnīga īstenošana atbilstoši attiecīgajiem atskaites punktiem un mērķrādītājiem palīdzēs Kiprai ātri atgūties no Covid-19 krīzes radītajām sekām, vienlaikus stiprinot noturību. Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citu, ārpus atveseļošanas un noturības plāna tvēruma esošu ekonomikas un nodarbinātības politiku sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politiku programmu kopumā, joprojām ir svarīgi sistemātiski iesaistīt sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas.

| (22) | Kipra 2021. gada 30. decembrī iesniedza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/1060 (18) paredzēto partnerības nolīgumu un pārējās kohēzijas politikas programmas. Saskaņā ar Regulu (ES) 2021/1060 Kiprai ir jāņem vērā attiecīgie tai adresētie ieteikumi 2021.–2027. gada kohēzijas politikas fondu plānošanā. Tas ir priekšnoteikums no kohēzijas politikas fondiem paredzētā finansiālā atbalsta efektivitātes uzlabošanai un tā pievienotās vērtības maksimalizēšanai un vienlaikus veicina koordināciju, savstarpējo papildināmību un saskaņotību starp minētajiem kohēzijas politikas fondiem un citiem Savienības instrumentiem un fondiem. Atveseļošanas un noturības mehānisma un kohēzijas politikas programmu sekmīga īstenošana ir atkarīga arī no to šķēršļu novēršanas, kas kavē investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās un sabalansētas teritoriālās attīstības atbalstam. |
| --- | --- |

(22)

Kipra 2021. gada 30. decembrī iesniedza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/1060 (18) paredzēto partnerības nolīgumu un pārējās kohēzijas politikas programmas. Saskaņā ar Regulu (ES) 2021/1060 Kiprai ir jāņem vērā attiecīgie tai adresētie ieteikumi 2021.–2027. gada kohēzijas politikas fondu plānošanā. Tas ir priekšnoteikums no kohēzijas politikas fondiem paredzētā finansiālā atbalsta efektivitātes uzlabošanai un tā pievienotās vērtības maksimalizēšanai un vienlaikus veicina koordināciju, savstarpējo papildināmību un saskaņotību starp minētajiem kohēzijas politikas fondiem un citiem Savienības instrumentiem un fondiem. Atveseļošanas un noturības mehānisma un kohēzijas politikas programmu sekmīga īstenošana ir atkarīga arī no to šķēršļu novēršanas, kas kavē investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās un sabalansētas teritoriālās attīstības atbalstam.

| (23) | Papildus ekonomikas un sociālajām problēmām, kas tiek risinātas atveseļošanas un noturības plānā, Kipra saskaras ar papildu problēmu, kura saistīta ar valstij piederošu struktūru (VPS) pārvaldību. Pārvaldības sistēmā ir nepilnības iepretim starptautiskajiem standartiem (piemēram, Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas pamatnostādnēm par VPS korporatīvo pārvaldību un Pasaules Bankas rīkkopai VPS korporatīvajai pārvaldībai), kas negatīvi ietekmē Kipras ražīgumu un darījumdarbības vidi. VPS efektivitāti un lietderību palielinātu jo īpaši lielāka pārredzamība un lielāka pārskatatbildība par finanšu rezultātiem un valsts politikas mērķiem. To palielinātu arī tādas paraugprakses īstenošana kā, piemēram, uz nopelniem balstīts un pārredzams process iecelšanai VPS vadības struktūrās un VPS īpašumtiesību funkcijas pārcelšana no nozaru ministrijām uz īpašu centrālo struktūru. Tādu komerciāli dzīvotspējīgu tirgu atvēršana, kuros VPS pašlaik ir dominējošs stāvoklis (piemēram, enerģijas tirgū), padarītu šos tirgus efektīvākus, paātrinātu zaļo un digitālo pārkārtošanos un palīdzētu dažādot ekonomiku. Rīcība attiecībā uz VPS padarītu pārvaldību Kiprā efektīvāku un tirgu – taisnīgāku un pārredzamāku vietējiem un ārvalstu uzņēmumiem. Tas atbilst Kipras ilgtermiņa stratēģijas mērķiem un tās pamatā esošajam rīcības plānam (iniciatīva “Modernizēt valstij piederošos uzņēmumus un radīt pareizos stimulus inovācijai un efektivitātei”). Politika, kuras mērķis ir uzlabot VPS pārvaldību, var palīdzēt samazināt valsts sektora parādu, jo labāka VPS pārvaldība palielinātu publiskā sektora efektivitāti. Tas var arī palīdzēt uzlabot darījumdarbības vidi un palielināt potenciālo izaugsmi. |
| --- | --- |

(23)

Papildus ekonomikas un sociālajām problēmām, kas tiek risinātas atveseļošanas un noturības plānā, Kipra saskaras ar papildu problēmu, kura saistīta ar valstij piederošu struktūru (VPS) pārvaldību. Pārvaldības sistēmā ir nepilnības iepretim starptautiskajiem standartiem (piemēram, Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas pamatnostādnēm par VPS korporatīvo pārvaldību un Pasaules Bankas rīkkopai VPS korporatīvajai pārvaldībai), kas negatīvi ietekmē Kipras ražīgumu un darījumdarbības vidi. VPS efektivitāti un lietderību palielinātu jo īpaši lielāka pārredzamība un lielāka pārskatatbildība par finanšu rezultātiem un valsts politikas mērķiem. To palielinātu arī tādas paraugprakses īstenošana kā, piemēram, uz nopelniem balstīts un pārredzams process iecelšanai VPS vadības struktūrās un VPS īpašumtiesību funkcijas pārcelšana no nozaru ministrijām uz īpašu centrālo struktūru. Tādu komerciāli dzīvotspējīgu tirgu atvēršana, kuros VPS pašlaik ir dominējošs stāvoklis (piemēram, enerģijas tirgū), padarītu šos tirgus efektīvākus, paātrinātu zaļo un digitālo pārkārtošanos un palīdzētu dažādot ekonomiku. Rīcība attiecībā uz VPS padarītu pārvaldību Kiprā efektīvāku un tirgu – taisnīgāku un pārredzamāku vietējiem un ārvalstu uzņēmumiem. Tas atbilst Kipras ilgtermiņa stratēģijas mērķiem un tās pamatā esošajam rīcības plānam (iniciatīva “Modernizēt valstij piederošos uzņēmumus un radīt pareizos stimulus inovācijai un efektivitātei”). Politika, kuras mērķis ir uzlabot VPS pārvaldību, var palīdzēt samazināt valsts sektora parādu, jo labāka VPS pārvaldība palielinātu publiskā sektora efektivitāti. Tas var arī palīdzēt uzlabot darījumdarbības vidi un palielināt potenciālo izaugsmi.

| (24) | Pamatojoties uz Savienības valstu vai to valdību vadītāju pilnvarojumu, kas formulēts Versaļas deklarācijā, ir sagatavots Komisijas priekšlikums REPowerEU plānam, kura mērķis ir pēc iespējas drīz izbeigt Savienības atkarību no fosilo degvielu importa no Krievijas. Tālab Komisija plāno dialogā ar dalībvalstīm apzināt piemērotākos projektus, investīcijas un reformas valstu, reģionālā un Savienības līmenī. Šo pasākumu mērķis ir samazināt vispārējo atkarību no fosilajām degvielām un pārorientēt fosilo degvielu importu prom no Krievijas. |
| --- | --- |

(24)

Pamatojoties uz Savienības valstu vai to valdību vadītāju pilnvarojumu, kas formulēts Versaļas deklarācijā, ir sagatavots Komisijas priekšlikums REPowerEU plānam, kura mērķis ir pēc iespējas drīz izbeigt Savienības atkarību no fosilo degvielu importa no Krievijas. Tālab Komisija plāno dialogā ar dalībvalstīm apzināt piemērotākos projektus, investīcijas un reformas valstu, reģionālā un Savienības līmenī. Šo pasākumu mērķis ir samazināt vispārējo atkarību no fosilajām degvielām un pārorientēt fosilo degvielu importu prom no Krievijas.

| (25) | Varētu vēl vairāk atraisīt un paātrināt atjaunīgo energoresursu ieviešanas potenciālu Kiprā, jo īpaši vēl vairāk racionalizējot atļauju izsniegšanas procedūras un veicot turpmākas investīcijas saules enerģijas iekārtās. Kipra pašlaik neizmanto gāzi, taču nafta veido 85,6 % no energoresursu struktūras. Ņemot vērā enerģijas cenu lielās svārstības pasaules tirgos, Kipras ekonomikas ilgtspējai ir būtiski samazināt tās lielo atkarību no naftas. Naftas piegāde ir pilnībā atkarīga no importa, lai gan naftas imports no Krievijas tikai 1 % apmērā ir ievērojami zemāks par Savienības vidējo rādītāju (23 %) (19). Lai dažādotu energoapgādi un samazinātu atkarību no importa, Kiprai nāktu par labu paātrināta gāzes importa infrastruktūras attīstība, kas nākotnē varētu būt saderīga ar ūdeņradi, gāzes starpsavienojumi, kas arī nākotnē būs gatavi ūdeņradim, un elektroenerģijas starpsavienojumi, lai veicinātu atjaunīgo energoresursu ekspansiju. Turklāt nesen atklātie atkrastes gāzes atradņi sniedz ievērojamu iespēju Kiprai vēl vairāk palielināt savu enerģētisko neatkarību līdztekus centieniem paātrināt pasākumus attiecībā uz atjaunīgajiem energoresursiem un energoefektivitāti. Ja vien tas ir iespējams, ar gāzi saistītas jaunas infrastruktūras un tīklu investīcijas ir ieteicamas nākotnes drošībai, lai veicinātu šo sistēmu ilgtermiņa ilgtspēju, nākotnē tās pārprofilējot ilgtspējīgām degvielām. Turklāt energoefektivitātes politiku varētu paplašināt un paātrināt, tostarp transporta jomā. Paredzams, ka energoefektivitātes pasākumi arī palīdzēs risināt enerģētiskās nabadzības problēmu, ar ko saskaras liels iedzīvotāju īpatsvars (20,9 %), arī attiecīgā gadījumā izmantojot kohēzijas politikas līdzekļus. Lai Kipra atbilstu “Gatavi mērķrādītājam 55 %” mērķiem, būs vēl vairāk jāpalielina ieceru vērienīgums attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu un atjaunīgo energoresursu un energoefektivitātes rādītāju paaugstināšanu. |
| --- | --- |

(25)

Varētu vēl vairāk atraisīt un paātrināt atjaunīgo energoresursu ieviešanas potenciālu Kiprā, jo īpaši vēl vairāk racionalizējot atļauju izsniegšanas procedūras un veicot turpmākas investīcijas saules enerģijas iekārtās. Kipra pašlaik neizmanto gāzi, taču nafta veido 85,6 % no energoresursu struktūras. Ņemot vērā enerģijas cenu lielās svārstības pasaules tirgos, Kipras ekonomikas ilgtspējai ir būtiski samazināt tās lielo atkarību no naftas. Naftas piegāde ir pilnībā atkarīga no importa, lai gan naftas imports no Krievijas tikai 1 % apmērā ir ievērojami zemāks par Savienības vidējo rādītāju (23 %) (19). Lai dažādotu energoapgādi un samazinātu atkarību no importa, Kiprai nāktu par labu paātrināta gāzes importa infrastruktūras attīstība, kas nākotnē varētu būt saderīga ar ūdeņradi, gāzes starpsavienojumi, kas arī nākotnē būs gatavi ūdeņradim, un elektroenerģijas starpsavienojumi, lai veicinātu atjaunīgo energoresursu ekspansiju. Turklāt nesen atklātie atkrastes gāzes atradņi sniedz ievērojamu iespēju Kiprai vēl vairāk palielināt savu enerģētisko neatkarību līdztekus centieniem paātrināt pasākumus attiecībā uz atjaunīgajiem energoresursiem un energoefektivitāti. Ja vien tas ir iespējams, ar gāzi saistītas jaunas infrastruktūras un tīklu investīcijas ir ieteicamas nākotnes drošībai, lai veicinātu šo sistēmu ilgtermiņa ilgtspēju, nākotnē tās pārprofilējot ilgtspējīgām degvielām. Turklāt energoefektivitātes politiku varētu paplašināt un paātrināt, tostarp transporta jomā. Paredzams, ka energoefektivitātes pasākumi arī palīdzēs risināt enerģētiskās nabadzības problēmu, ar ko saskaras liels iedzīvotāju īpatsvars (20,9 %), arī attiecīgā gadījumā izmantojot kohēzijas politikas līdzekļus. Lai Kipra atbilstu “Gatavi mērķrādītājam 55 %” mērķiem, būs vēl vairāk jāpalielina ieceru vērienīgums attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu un atjaunīgo energoresursu un energoefektivitātes rādītāju paaugstināšanu.

| (26) | Paātrināta pārkārtošanās uz klimatneitralitāti un atteikšanās no fosilajām degvielām vairākās nozarēs radīs ievērojamas pārstrukturēšanas izmaksas, taču, lai mazinātu pārkārtošanās sociālekonomisko ietekmi vissmagāk skartajos reģionos, Kipra var kohēzijas politikas ietvaros izmantot Taisnīgas pārkārtošanās mehānismu. Turklāt, lai uzlabotu nodarbinātības iespējas un stiprinātu sociālo kohēziju, Kipra var izmantot Eiropas Sociālo fondu Plus, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1057 (20). |
| --- | --- |

(26)

Paātrināta pārkārtošanās uz klimatneitralitāti un atteikšanās no fosilajām degvielām vairākās nozarēs radīs ievērojamas pārstrukturēšanas izmaksas, taču, lai mazinātu pārkārtošanās sociālekonomisko ietekmi vissmagāk skartajos reģionos, Kipra var kohēzijas politikas ietvaros izmantot Taisnīgas pārkārtošanās mehānismu. Turklāt, lai uzlabotu nodarbinātības iespējas un stiprinātu sociālo kohēziju, Kipra var izmantot Eiropas Sociālo fondu Plus, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1057 (20).

| (27) | Padome ir izskatījusi 2022. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas veikto novērtējumu, un tās atzinums (21) ir atspoguļots 1. ieteikumā. |
| --- | --- |

(27)

Padome ir izskatījusi 2022. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas veikto novērtējumu, un tās atzinums (21) ir atspoguļots 1. ieteikumā.

| (28) | Ņemot vērā ciešās savstarpējās saiknes starp eurozonas dalībvalstu tautsaimniecībām un to kolektīvo devumu ekonomiskās un monetārās savienības darbībā, Padome eurozonas dalībvalstīm ieteica rīkoties, tostarp izmantojot atveseļošanas un noturības plānus, lai īstenotu 2022. gada ieteikumā par eurozonu izklāstītos ieteikumus. Attiecībā uz Kipru tas ir jo īpaši atspoguļots 1. un 2. ieteikumā. |
| --- | --- |

(28)

Ņemot vērā ciešās savstarpējās saiknes starp eurozonas dalībvalstu tautsaimniecībām un to kolektīvo devumu ekonomiskās un monetārās savienības darbībā, Padome eurozonas dalībvalstīm ieteica rīkoties, tostarp izmantojot atveseļošanas un noturības plānus, lai īstenotu 2022. gada ieteikumā par eurozonu izklāstītos ieteikumus. Attiecībā uz Kipru tas ir jo īpaši atspoguļots 1. un 2. ieteikumā.

| (29) | Padome ir izskatījusi 2022. gada valsts reformu programmu un 2022. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas sagatavoto padziļināto pārskatu un novērtējumu. Padomes ieteikumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu ir atspoguļoti 1., 2., 3. un 4. ieteikumā. 1. un 2. ieteikums arī palīdzēs īstenot eurozonai adresēto 2022. gada ieteikumu, jo īpaši pirmo un ceturto eurozonai adresēto ieteikumu. 1. ieteikumā minētā fiskālā politika cita starpā palīdz novērst nelīdzsvarotību, kas saistīta ar lielo valdības parādu. Stratēģijas, kas minētas 2. ieteikumā, cita starpā palīdz novērst nelīdzsvarotību, kas saistīta ar lielu privātā sektora parādu, ierobežojot privātā sektora pārmērīgu aizņemšanos. Tās arī pievēršas nelīdzsvarotībai, kas saistīta ar lielu valsts sektora parādu un tekošā konta deficītu, dažādojot ekonomiku, kā arī nelīdzsvarotībai, kura saistīta ar ieņēmumus nenesošu aizdevumu lielo apjomu. 3. ieteikumā minētās stratēģijas cita starpā palīdz novērst nelīdzsvarotību, kas saistīta ar lielu valsts sektora parādu, palielinot valdības efektivitāti un ilgtermiņa izaugsmi, un nelīdzsvarotību, kura saistīta ar privātā sektora un ārējo parādu, palielinot ilgtermiņa izaugsmi. 4. ieteikumā minētās stratēģijas cita starpā palīdz novērst problēmas, kas saistītas ar lielu ārējo parādu ilgtermiņā, |
| --- | --- |

(29)

Padome ir izskatījusi 2022. gada valsts reformu programmu un 2022. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas sagatavoto padziļināto pārskatu un novērtējumu. Padomes ieteikumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu ir atspoguļoti 1., 2., 3. un 4. ieteikumā. 1. un 2. ieteikums arī palīdzēs īstenot eurozonai adresēto 2022. gada ieteikumu, jo īpaši pirmo un ceturto eurozonai adresēto ieteikumu. 1. ieteikumā minētā fiskālā politika cita starpā palīdz novērst nelīdzsvarotību, kas saistīta ar lielo valdības parādu. Stratēģijas, kas minētas 2. ieteikumā, cita starpā palīdz novērst nelīdzsvarotību, kas saistīta ar lielu privātā sektora parādu, ierobežojot privātā sektora pārmērīgu aizņemšanos. Tās arī pievēršas nelīdzsvarotībai, kas saistīta ar lielu valsts sektora parādu un tekošā konta deficītu, dažādojot ekonomiku, kā arī nelīdzsvarotībai, kura saistīta ar ieņēmumus nenesošu aizdevumu lielo apjomu. 3. ieteikumā minētās stratēģijas cita starpā palīdz novērst nelīdzsvarotību, kas saistīta ar lielu valsts sektora parādu, palielinot valdības efektivitāti un ilgtermiņa izaugsmi, un nelīdzsvarotību, kura saistīta ar privātā sektora un ārējo parādu, palielinot ilgtermiņa izaugsmi. 4. ieteikumā minētās stratēģijas cita starpā palīdz novērst problēmas, kas saistītas ar lielu ārējo parādu ilgtermiņā,

AR ŠO IESAKA Kiprai 2022. un 2023. gadā rīkoties šādi.

1.

Nodrošināt, ka 2023. gadā valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums atbilst kopumā neitrālai politikas nostājai, ņemot vērā to, ka turpinās pagaidu un mērķorientēta atbalsta sniegšana pret energocenu kāpumu visneaizsargātākajām mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kā arī personām, kas bēg no Ukrainas. Būt gatavai kārtējos izdevumus pielāgot mainīgajai situācijai. Palielināt publiskās investīcijas, kas sekmēs zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, ņemot vērā REPowerEU iniciatīvu, tostarp, izmantojot Atveseļošanas un noturības mehānismu un citus Savienības fondus. Laikposmā pēc 2023. gada īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli.

2.

Turpināt atveseļošanas un noturības plāna īstenošanu, ievērojot Padomes 2021. gada 28. jūlija īstenošanas lēmumā iekļautos atskaites punktus un mērķrādītājus. Drīz pabeigt sarunas ar Komisiju par 2021.–2027. gada kohēzijas politikas plānošanas dokumentiem, lai sāktu to īstenošanu.

3.

Veikt pasākumus, lai uzlabotu valstij piederošo struktūru pārvaldību saskaņā ar starptautiskajiem standartiem.

4.

Samazināt vispārējo atkarību no fosilajām degvielām un vēl vairāk dažādot energoapgādi. Paātrināt atjaunīgo energoresursu izvēršanu, jo īpaši vēl vairāk racionalizējot atļauju izsniegšanas procedūras un paplašinot saules fotoelementu izmantošanu. Attīstīt energotīklu starpsavienojumus ar kaimiņvalstīm, vienlaikus paplašinot un paātrinot energoefektivitātes pasākumus, arī transporta nozarē.

Briselē, 2022. gada 12. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

Z. STANJURA

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2021. gada 12. februāris), ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (OV L 57, 18.2.2021., 17. lpp.).

3

(4)  Padomes Ieteikums (2022. gada 5. aprīlis) par eurozonas ekonomikas politiku (OV C 153, 7.4.2022., 1. lpp.).

4

(5)  Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2022/382 (2022. gada 4. marts), ar ko Direktīvas 2001/55/EK 5. panta nozīmē konstatē no Ukrainas pārvietoto personu masveida pieplūduma esamību un nosaka pagaidu aizsardzības ieviešanu (OV L 71, 4.3.2022., 1. lpp.).

5

(6)  Padomes Direktīva 2001/55/EK (2001. gada 20. jūlijs) par obligātajiem standartiem, lai pārvietoto personu masveida pieplūduma gadījumā sniegtu tām pagaidu aizsardzību, un par pasākumiem, lai līdzsvarotu dalībvalstu pūliņus, uzņemot šādas personas un uzņemoties ar to saistītās sekas (OV L 212, 7.8.2001., 12. lpp.).

6

(7)  Padomes Ieteikums (2021. gada 18. jūnijs), ar ko sniedz Padomes atzinumu par Kipras 2021. gada stabilitātes programmu (OV C 304, 29.7.2021., 58. lpp.).

7

(8)  Aplēses par fiskālo nostāju un tās komponentiem šajā ieteikumā ir Komisijas aplēses, kas balstītas uz pieņēmumiem, kuri ir Komisijas 2022. gada pavasara prognozes pamatā. Komisijas vidēja termiņa potenciālās izaugsmes aplēsēs nav iekļauta to reformu pozitīvā ietekme, kas paredzētas atveseļošanas un noturības plānā un var paātrināt potenciālo izaugsmi.

8

(9)  Nefinansē no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām vai citiem Savienības fondiem.

9

(10)  ST 10686/2021 INIT; ST 10686/2021 ADD 1.

10

(11)  Padomes Ieteikums (2020. gada 20. jūlijs) par Kipras 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Kipras 2020. gada stabilitātes programmu (OV C 282, 26.8.2020., 82. lpp.).

11

(12)  Šie skaitļi atspoguļo kopš 2021. gada rudens veikto pasākumu gada budžeta izmaksu līmeni, ietverot kārtējos ieņēmumus un izdevumus, kā arī – attiecīgā gadījumā – kapitālizdevumu pasākumus.

12

(13)  Tiek pieņemts, ka kopējais no Ukrainas uz Savienību pārvietoto personu skaits līdz 2022. gada beigām pakāpeniski sasniegs 6 miljonus, un viņu ģeogrāfiskais sadalījums tiek lēsts, pamatojoties uz esošās diasporas lielumu, uzņemošās dalībvalsts iedzīvotāju skaita relatīvo apmēru un no Ukrainas pārvietoto personu faktisko sadalījumu visā Savienībā, kāds tas bija 2022. gada martā. Budžeta izmaksas uz vienu personu aplēstas, balstoties uz Komisijas Kopīgā pētniecības centra mikrosimulācijas modeli Euromod, ņemot vērā gan naudas pārvedumus, uz kuriem šie cilvēki var būt tiesīgi, gan pabalstus natūrā, piemēram, izglītību un veselības aprūpi.

13

Euromod

(14)  Pozitīvs rādītājs nozīmē, ka primāro izdevumu pieaugums ir zemāks par ekonomikas izaugsmi vidējā termiņā, un liecina par ierobežojošu fiskālo politiku.

14

(15)  Tiek prognozēts, ka citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem būs neitrāla ietekme, kas atbilst 0,0 procentpunktiem no IKP.

15

(16)  Pozitīvs rādītājs nozīmē, ka primāro izdevumu pieaugums ir zemāks par ekonomikas izaugsmi vidējā termiņā, un liecina par ierobežojošu fiskālo politiku.

16

(17)  Tiek prognozēts, ka citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem būs bremzējoša ietekme, kas atbilst 0,2 procentpunktiem no IKP.

17

(18)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1060 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai (OV L 231, 30.6.2021., 159. lpp.).

18

(19)  Eurostat (2020), importa no Krievijas īpatsvars kopējā dabasgāzes, naftas un akmeņogļu importa apjomā. Aprēķinot ES27 vidējo rādītāju, izmantotais kopējais imports ir imports no valstīm ārpus ES27. Attiecībā uz Kipru kopējais imports ietver arī ES iekšējo tirdzniecību. Nafta ietver jēlnaftu un rafinētus naftas produktus.

19

Eurostat

(20)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1057 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko izveido Eiropas Sociālo fondu Plus (ESF+) un atceļ Regulu (ES) Nr. 1296/2013 (OV L 231, 30.6.2021., 21. lpp.).

20

(21)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktu.

21

---

| 1.9.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 334/112 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 334/112

---

PADOMES IETEIKUMS

(2022. gada 12. jūlijs)

par Latvijas 2022. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Latvijas 2022. gada stabilitātes programmu

(2022/C 334/14)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2), ar ko tika izveidots Atveseļošanas un noturības mehānisms, stājās spēkā 2021. gada 19. februārī. Atveseļošanas un noturības mehānisms nodrošina finansiālu atbalstu reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot Savienības finansētu fiskālo stimulu. Tas sekmē ekonomikas atveseļošanu un ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, jo īpaši zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai, līdztekus stiprinot dalībvalstu tautsaimniecību noturību un potenciālo izaugsmi. Vidējā termiņā un ilgtermiņā tas palīdz arī stiprināt publisko finanšu ilgtspēju un sekmēt izaugsmi un darbvietu radīšanu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktu 2022. gada jūnijā tiks atjaunināta katrai dalībvalstij paredzētā maksimālā finanšu iemaksa no Atveseļošanas un noturības mehānisma. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2), ar ko tika izveidots Atveseļošanas un noturības mehānisms, stājās spēkā 2021. gada 19. februārī. Atveseļošanas un noturības mehānisms nodrošina finansiālu atbalstu reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot Savienības finansētu fiskālo stimulu. Tas sekmē ekonomikas atveseļošanu un ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, jo īpaši zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai, līdztekus stiprinot dalībvalstu tautsaimniecību noturību un potenciālo izaugsmi. Vidējā termiņā un ilgtermiņā tas palīdz arī stiprināt publisko finanšu ilgtspēju un sekmēt izaugsmi un darbvietu radīšanu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktu 2022. gada jūnijā tiks atjaunināta katrai dalībvalstij paredzētā maksimālā finanšu iemaksa no Atveseļošanas un noturības mehānisma.

| (2) | Komisija 2021. gada 24. novembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2022. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Pētījumā bija pienācīgi ņemtas vērā 2021. gada 7. maijā parakstītās Portu sociālās saistības turpināt īstenot Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija izsludināja 2017. gada 17. novembrī. Eiropadome 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījuma prioritātes apstiprināja 2022. gada 25. martā. Komisija 2021. gada 24. novembrī uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1176/2011 (3) pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Latvija nebija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām būs jāizstrādā padziļinātais pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī ieteikumu attiecībā uz Padomes ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku un priekšlikumu attiecībā uz 2022. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, kurā analizēta nodarbinātības pamatnostādņu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana. Ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku (4) (“2022. gada ieteikums par eurozonu”) Padome pieņēma 2022. gada 5. aprīlī un Vienoto nodarbinātības ziņojumu – 2022. gada 14. martā. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2021. gada 24. novembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2022. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Pētījumā bija pienācīgi ņemtas vērā 2021. gada 7. maijā parakstītās Portu sociālās saistības turpināt īstenot Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija izsludināja 2017. gada 17. novembrī. Eiropadome 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījuma prioritātes apstiprināja 2022. gada 25. martā. Komisija 2021. gada 24. novembrī uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1176/2011 (3) pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Latvija nebija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām būs jāizstrādā padziļinātais pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī ieteikumu attiecībā uz Padomes ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku un priekšlikumu attiecībā uz 2022. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, kurā analizēta nodarbinātības pamatnostādņu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana. Ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku (4) (“2022. gada ieteikums par eurozonu”) Padome pieņēma 2022. gada 5. aprīlī un Vienoto nodarbinātības ziņojumu – 2022. gada 14. martā.

| (3) | Krievijas iebrukums Ukrainā globālās pandēmijas izskaņā ir būtiski mainījis ģeopolitisko un ekonomisko kontekstu. Iebrukuma ietekme uz dalībvalstu tautsaimniecībām izpaužas, inter alia, kā augstākas enerģijas, pārtikas un izejvielu cenas un vājākas izaugsmes izredzes. Enerģijas cenu pieaugums īpaši smagi skar visneaizsargātākās mājsaimniecības, kuras ir nonākušas enerģētiskajā nabadzībā vai kurām tā draud, kā arī uzņēmumus, kurus visvairāk negatīvi ietekmē enerģijas cenu pieaugums. Turklāt Savienībā ierodas nepieredzēti daudz cilvēku, kuri bēg no Ukrainas. Krievijas agresijas kara radītās ekonomiskās sekas ir asimetriski ietekmējušas dalībvalstis. Šajā sakarā 2022. gada 4. martā ar Padomes Īstenošanas lēmumu (ES) 2022/382 (5) pirmo reizi tika piemērota Padomes Direktīva 2001/55/EK (6), pārvietotajām personām no Ukrainas piešķirot likumīgas uzturēšanās tiesības Savienībā, kā arī piekļuvi izglītībai un apmācībai, darba tirgum, veselības aprūpei, mājoklim un sociālajai palīdzībai. |
| --- | --- |

(3)

Krievijas iebrukums Ukrainā globālās pandēmijas izskaņā ir būtiski mainījis ģeopolitisko un ekonomisko kontekstu. Iebrukuma ietekme uz dalībvalstu tautsaimniecībām izpaužas, inter alia, kā augstākas enerģijas, pārtikas un izejvielu cenas un vājākas izaugsmes izredzes. Enerģijas cenu pieaugums īpaši smagi skar visneaizsargātākās mājsaimniecības, kuras ir nonākušas enerģētiskajā nabadzībā vai kurām tā draud, kā arī uzņēmumus, kurus visvairāk negatīvi ietekmē enerģijas cenu pieaugums. Turklāt Savienībā ierodas nepieredzēti daudz cilvēku, kuri bēg no Ukrainas. Krievijas agresijas kara radītās ekonomiskās sekas ir asimetriski ietekmējušas dalībvalstis. Šajā sakarā 2022. gada 4. martā ar Padomes Īstenošanas lēmumu (ES) 2022/382 (5) pirmo reizi tika piemērota Padomes Direktīva 2001/55/EK (6), pārvietotajām personām no Ukrainas piešķirot likumīgas uzturēšanās tiesības Savienībā, kā arī piekļuvi izglītībai un apmācībai, darba tirgum, veselības aprūpei, mājoklim un sociālajai palīdzībai.

| (4) | Ievērojot strauji mainīgo ekonomisko un ģeopolitisko situāciju, 2022. gada Eiropas pusgadā atsāksies ekonomikas un nodarbinātības politikas vispusīga koordinācija, kura līdztekus tiks pielāgota, ņemot vērā ar Atveseļošanas un noturības mehānisma īstenošanu saistītās prasības, kā skaidrots 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā. Lai īstenotu Eiropas pusgada politikas prioritātes, ir svarīgi īstenot pieņemtos atveseļošanas un noturības plānus, jo ar šiem plāniem paredzēts īstenot visus 2019. un 2020. gada Eiropas pusgada ciklos sniegtos konkrētām valstīm adresētos ieteikumus vai to būtisku daļu. Atveseļošanas un noturības plānu pārskatīšanā, atjaunināšanā vai grozīšanā saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14., 18. un 21. pantu, papildus citiem konkrētām valstīm adresētajiem ieteikumiem, kas sniegti līdz šādu pārskatītu, atjauninātu vai grozītu atveseļošanas un noturības plānu iesniegšanas dienai, joprojām vienlīdz aktuāli ir arī 2019. un 2020. gadā konkrētām valstīm adresētie ieteikumi. |
| --- | --- |

(4)

Ievērojot strauji mainīgo ekonomisko un ģeopolitisko situāciju, 2022. gada Eiropas pusgadā atsāksies ekonomikas un nodarbinātības politikas vispusīga koordinācija, kura līdztekus tiks pielāgota, ņemot vērā ar Atveseļošanas un noturības mehānisma īstenošanu saistītās prasības, kā skaidrots 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā. Lai īstenotu Eiropas pusgada politikas prioritātes, ir svarīgi īstenot pieņemtos atveseļošanas un noturības plānus, jo ar šiem plāniem paredzēts īstenot visus 2019. un 2020. gada Eiropas pusgada ciklos sniegtos konkrētām valstīm adresētos ieteikumus vai to būtisku daļu. Atveseļošanas un noturības plānu pārskatīšanā, atjaunināšanā vai grozīšanā saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14., 18. un 21. pantu, papildus citiem konkrētām valstīm adresētajiem ieteikumiem, kas sniegti līdz šādu pārskatītu, atjauninātu vai grozītu atveseļošanas un noturības plānu iesniegšanas dienai, joprojām vienlīdz aktuāli ir arī 2019. un 2020. gadā konkrētām valstīm adresētie ieteikumi.

| (5) | Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējā izņēmuma klauzula darbojas kopš 2020. gada marta. Komisija savā 2021. gada 3. marta paziņojumā “Apritējis gads kopš Covid-19 uzliesmojuma: fiskālās politikas atbildes pasākumi” pauda viedokli, ka lēmums par vispārējās izņēmuma klauzulas deaktivēšanu vai turpmāku piemērošanu būtu jāpieņem vispārēja ekonomikas stāvokļa novērtējuma ietvaros, kurā būtisks kvantitatīvais kritērijs ir ekonomiskās aktivitātes līmenis Savienībā vai eurozonā salīdzinājumā ar pirmskrīzes līmeni (2019. gada beigās). Paaugstināta nenoteiktība un spēcīgi lejupvērsti riski, kas skar ekonomikas perspektīvu saistībā ar karu Eiropā, nepieredzēts enerģijas cenu kāpums un ieilguši piegādes ķēdes darbības traucējumi rada apstākļus, kuru dēļ ir attaisnojami Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas darbību pagarināt arī attiecībā uz 2023. gadu. |
| --- | --- |

(5)

Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējā izņēmuma klauzula darbojas kopš 2020. gada marta. Komisija savā 2021. gada 3. marta paziņojumā “Apritējis gads kopš Covid-19 uzliesmojuma: fiskālās politikas atbildes pasākumi” pauda viedokli, ka lēmums par vispārējās izņēmuma klauzulas deaktivēšanu vai turpmāku piemērošanu būtu jāpieņem vispārēja ekonomikas stāvokļa novērtējuma ietvaros, kurā būtisks kvantitatīvais kritērijs ir ekonomiskās aktivitātes līmenis Savienībā vai eurozonā salīdzinājumā ar pirmskrīzes līmeni (2019. gada beigās). Paaugstināta nenoteiktība un spēcīgi lejupvērsti riski, kas skar ekonomikas perspektīvu saistībā ar karu Eiropā, nepieredzēts enerģijas cenu kāpums un ieilguši piegādes ķēdes darbības traucējumi rada apstākļus, kuru dēļ ir attaisnojami Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas darbību pagarināt arī attiecībā uz 2023. gadu.

| (6) | Ievērojot pieeju, kas izklāstīta Padomes 2021. gada 18. jūnija ieteikumā (7), ar ko sniedz Padomes atzinumu par Latvijas 2021. gada stabilitātes programmu, vispārējo fiskālo nostāju pašlaik vislabāk var izmērīt kā izmaiņas primārajos izdevumos (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus), bet ietverot no Atveseļošanas un noturības mehānisma un citu Savienības fondu neatmaksājamā atbalsta (dotācijām) finansētos izdevumus, attiecībā pret vidēja termiņa potenciālo izaugsmi (8). Papildus atzinumam par vispārējo fiskālo nostāju, novērtējot, vai valsts fiskālā politika ir piesardzīga un vai tās struktūra spēs nodrošināt ilgtspējīgu atveseļošanu, kas būtu saskanīga ar zaļo un digitālo pārkārtošanos, uzmanība tiek pievērsta arī valsts finansētajiem (9) primārajiem kārtējiem izdevumiem (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus) un investīcijām. |
| --- | --- |

(6)

Ievērojot pieeju, kas izklāstīta Padomes 2021. gada 18. jūnija ieteikumā (7), ar ko sniedz Padomes atzinumu par Latvijas 2021. gada stabilitātes programmu, vispārējo fiskālo nostāju pašlaik vislabāk var izmērīt kā izmaiņas primārajos izdevumos (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus), bet ietverot no Atveseļošanas un noturības mehānisma un citu Savienības fondu neatmaksājamā atbalsta (dotācijām) finansētos izdevumus, attiecībā pret vidēja termiņa potenciālo izaugsmi (8). Papildus atzinumam par vispārējo fiskālo nostāju, novērtējot, vai valsts fiskālā politika ir piesardzīga un vai tās struktūra spēs nodrošināt ilgtspējīgu atveseļošanu, kas būtu saskanīga ar zaļo un digitālo pārkārtošanos, uzmanība tiek pievērsta arī valsts finansētajiem (9) primārajiem kārtējiem izdevumiem (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus) un investīcijām.

| (7) | Komisija 2022. gada 2. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas plašas norādes par fiskālo politiku 2023. gadā (“fiskālās norādes”) un kura mērķis ir atbalstīt dalībvalstu stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanu un tādējādi stiprināt politikas koordināciju. Pamatojoties uz 2022. gada ziemas prognozes makroekonomisko perspektīvu, Komisija atzīmēja, ka piemērota šķistu pāreja no kopējās atbalstošās fiskālās nostājas 2020.–2022. gadā uz kopumā neitrālu kopējo fiskālo nostāju 2023. gadā, vienlaikus saglabājot gatavību reaģēt uz mainīgo ekonomisko situāciju. Komisija paziņoja, ka fiskālie ieteikumi 2023. gadam arī turpmāk būtu jādiferencē starp dalībvalstīm un tajos būtu jāņem vērā iespējamā pārrobežu blakusietekme. Komisija aicināja dalībvalstis atspoguļot norādes savās stabilitātes un konverģences programmās. Komisija apņēmās cieši uzraudzīt ekonomikas norises un pielāgot savas politikas norādes pēc vajadzības un ne vēlāk kā savā Eiropas pusgada pavasara paketē, kas sagatavota 2022. gada maija beigās. |
| --- | --- |

(7)

Komisija 2022. gada 2. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas plašas norādes par fiskālo politiku 2023. gadā (“fiskālās norādes”) un kura mērķis ir atbalstīt dalībvalstu stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanu un tādējādi stiprināt politikas koordināciju. Pamatojoties uz 2022. gada ziemas prognozes makroekonomisko perspektīvu, Komisija atzīmēja, ka piemērota šķistu pāreja no kopējās atbalstošās fiskālās nostājas 2020.–2022. gadā uz kopumā neitrālu kopējo fiskālo nostāju 2023. gadā, vienlaikus saglabājot gatavību reaģēt uz mainīgo ekonomisko situāciju. Komisija paziņoja, ka fiskālie ieteikumi 2023. gadam arī turpmāk būtu jādiferencē starp dalībvalstīm un tajos būtu jāņem vērā iespējamā pārrobežu blakusietekme. Komisija aicināja dalībvalstis atspoguļot norādes savās stabilitātes un konverģences programmās. Komisija apņēmās cieši uzraudzīt ekonomikas norises un pielāgot savas politikas norādes pēc vajadzības un ne vēlāk kā savā Eiropas pusgada pavasara paketē, kas sagatavota 2022. gada maija beigās.

| (8) | Attiecībā uz fiskālajām norādēm fiskālajos ieteikumos 2023. gadam ir ņemta vērā ekonomikas perspektīvas pasliktināšanās, paaugstinātā nenoteiktība un papildu lejupvērstie riski, kā arī augstāka inflācija salīdzinājumā ar Komisijas 2022. gada ziemas prognozi. Ņemot vērā šos apsvērumus, fiskālajai reakcijai ir jāpalielina publiskās investīcijas, kas sekmēs zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, un jāsaglabā visneaizsargātāko mājsaimniecību pirktspēja, lai mīkstinātu enerģijas cenu kāpuma ietekmi un palīdzētu ierobežot inflācijas otrreizējās ietekmes spiedienu, izmantojot mērķtiecīgus un pagaidu pasākumus. Fiskālajai politikai arī turpmāk jābūt dinamiskai, lai pielāgotos strauji mainīgajiem apstākļiem, tostarp izaicinājumiem, kuri attiecībā uz aizsardzību un drošību izriet no Krievijas agresijas kara pret Ukrainu, un dalībvalstīs tā ir jādiferencē atbilstīgi to fiskālajam un ekonomiskajam stāvoklim, tostarp ņemot vērā krīzes ietekmi uz tām un pārvietoto personu pieplūdumu no Ukrainas. |
| --- | --- |

(8)

Attiecībā uz fiskālajām norādēm fiskālajos ieteikumos 2023. gadam ir ņemta vērā ekonomikas perspektīvas pasliktināšanās, paaugstinātā nenoteiktība un papildu lejupvērstie riski, kā arī augstāka inflācija salīdzinājumā ar Komisijas 2022. gada ziemas prognozi. Ņemot vērā šos apsvērumus, fiskālajai reakcijai ir jāpalielina publiskās investīcijas, kas sekmēs zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, un jāsaglabā visneaizsargātāko mājsaimniecību pirktspēja, lai mīkstinātu enerģijas cenu kāpuma ietekmi un palīdzētu ierobežot inflācijas otrreizējās ietekmes spiedienu, izmantojot mērķtiecīgus un pagaidu pasākumus. Fiskālajai politikai arī turpmāk jābūt dinamiskai, lai pielāgotos strauji mainīgajiem apstākļiem, tostarp izaicinājumiem, kuri attiecībā uz aizsardzību un drošību izriet no Krievijas agresijas kara pret Ukrainu, un dalībvalstīs tā ir jādiferencē atbilstīgi to fiskālajam un ekonomiskajam stāvoklim, tostarp ņemot vērā krīzes ietekmi uz tām un pārvietoto personu pieplūdumu no Ukrainas.

| (9) | Latvija savu atveseļošanas un noturības plānu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai 2021. gada 30. aprīlī. Komisija atbilstoši Regulas (ES) 2021/241 19. pantam novērtēja atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu, ņemot vērā minētās regulas V pielikumā izklāstītās novērtēšanas vadlīnijas. Padome 2021. gada 13. jūlijā pieņēma Īstenošanas lēmumu par Latvijas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu (10). Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu, ar ko atzīst, ka Latvija ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu. |
| --- | --- |

(9)

Latvija savu atveseļošanas un noturības plānu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai 2021. gada 30. aprīlī. Komisija atbilstoši Regulas (ES) 2021/241 19. pantam novērtēja atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu, ņemot vērā minētās regulas V pielikumā izklāstītās novērtēšanas vadlīnijas. Padome 2021. gada 13. jūlijā pieņēma Īstenošanas lēmumu par Latvijas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu (10). Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu, ar ko atzīst, ka Latvija ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu.

| (10) | Latvija savu 2022. gada valsts reformu programmu iesniedza 2022. gada 22. aprīlī un 2022. gada stabilitātes programmu – 2022. gada 26. aprīlī, tādējādi ievērojot Regulas (EK) Nr. 1466/97 4. pantā noteikto termiņu. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās novērtētas vienlaikus. Kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 27. pantā, 2022. gada valsts reformu programma atspoguļo arī Latvijas pienākumu divreiz gadā ziņot par panākto progresu atveseļošanas un noturības plāna īstenošanā. |
| --- | --- |

(10)

Latvija savu 2022. gada valsts reformu programmu iesniedza 2022. gada 22. aprīlī un 2022. gada stabilitātes programmu – 2022. gada 26. aprīlī, tādējādi ievērojot Regulas (EK) Nr. 1466/97 4. pantā noteikto termiņu. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās novērtētas vienlaikus. Kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 27. pantā, 2022. gada valsts reformu programma atspoguļo arī Latvijas pienākumu divreiz gadā ziņot par panākto progresu atveseļošanas un noturības plāna īstenošanā.

| (11) | Komisija 2022. gada ziņojumu par Latviju publicēja 2022. gada 23. maijā. Tajā novērtēts, kā Latvija ir īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019., 2020. un 2021. gadā, un uz atveseļošanas un noturības rezultātu pārskata pamata bija aplūkots, kā Latvija īsteno atveseļošanas un noturības plānu. Balstoties uz minēto analīzi, ziņojumā par valsti bija norādīti trūkumi attiecībā uz tādu problēmjautājumu risināšanu, kuri nav ietverti vai ir tikai daļēji ietverti atveseļošanas un noturības plānā, kā arī jauni un nupat iezīmējušies problēmjautājumi, tostarp sakarā ar Krievijas iebrukumu Ukrainā. Tajā bija arī novērtēts Latvijas progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un Savienības pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā. |
| --- | --- |

(11)

Komisija 2022. gada ziņojumu par Latviju publicēja 2022. gada 23. maijā. Tajā novērtēts, kā Latvija ir īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019., 2020. un 2021. gadā, un uz atveseļošanas un noturības rezultātu pārskata pamata bija aplūkots, kā Latvija īsteno atveseļošanas un noturības plānu. Balstoties uz minēto analīzi, ziņojumā par valsti bija norādīti trūkumi attiecībā uz tādu problēmjautājumu risināšanu, kuri nav ietverti vai ir tikai daļēji ietverti atveseļošanas un noturības plānā, kā arī jauni un nupat iezīmējušies problēmjautājumi, tostarp sakarā ar Krievijas iebrukumu Ukrainā. Tajā bija arī novērtēts Latvijas progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un Savienības pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā.

| (12) | 2022. gada 23. maijā Komisija nāca klajā ar ziņojumu saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu. Minētajā ziņojumā bija aplūkots Latvijas budžeta stāvoklis, ņemot vērā to, ka tās vispārējās valdības budžeta deficīts 2021. gadā pārsniedza Līgumā noteikto atsauces vērtību, kas ir 3 % no iekšzemes kopprodukta (IKP). Ziņojumā secināts, ka deficīta kritērijs nav izpildīts. Ievērojot 2022. gada 2. marta paziņojumu, Komisija 2022. gada pavasarī neierosināja sākt jaunas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, bet 2022. gada rudenī tā no jauna novērtēs, vai būtu nepieciešams ierosināt šādu procedūru sākšanu. |
| --- | --- |

(12)

2022. gada 23. maijā Komisija nāca klajā ar ziņojumu saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu. Minētajā ziņojumā bija aplūkots Latvijas budžeta stāvoklis, ņemot vērā to, ka tās vispārējās valdības budžeta deficīts 2021. gadā pārsniedza Līgumā noteikto atsauces vērtību, kas ir 3 % no iekšzemes kopprodukta (IKP). Ziņojumā secināts, ka deficīta kritērijs nav izpildīts. Ievērojot 2022. gada 2. marta paziņojumu, Komisija 2022. gada pavasarī neierosināja sākt jaunas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, bet 2022. gada rudenī tā no jauna novērtēs, vai būtu nepieciešams ierosināt šādu procedūru sākšanu.

| (13) | 2020. gada 20. jūlija ieteikumā (11) Padome ieteica Latvijai, ievērojot vispārējo izņēmuma klauzulu, 2020. un 2021. gadā veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai efektīvi vērstos pret Covid-19 pandēmiju, stiprinātu ekonomiku un atbalstītu tās turpmāko atveseļošanu. Tā arī ieteica Latvijai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt parāda atmaksājamību, vienlaikus veicinot investīcijas. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Latvijas vispārējās valdības budžeta deficīts pieauga no 4,5 % no IKP 2020. gadā līdz 7,3 % no IKP 2021. gadā. Latvijas fiskālās politikas reakcija atbalstīja ekonomikas atveseļošanu 2021. gadā, savukārt pagaidu ārkārtas pasākumu apmērs samazinājās no 2,8 % no IKP 2020. gadā līdz 5,2 % 2021. gadā. Latvijas 2021. gadā veiktie pasākumi atbilda Padomes 2020. gada 20. jūlija ieteikumam. Valdības 2020. un 2021. gadā noteiktie diskrecionārie budžeta pasākumi lielākoties bija pagaidu pasākumi vai bija atsvērti ar kompensējošiem pasākumiem. Tomēr daži no diskrecionārajiem pasākumiem, kurus valdība bija noteikusi 2020.–2021. gada periodā, nebija pagaidu vai atsvērti ar kompensējošiem pasākumiem, galvenokārt šādi: sociālā nodrošinājuma iemaksu likmes samazināšana, ar iedzīvotāju ienākuma nodokli neapliekamā minimuma palielināšana, medicīnas darbinieku un skolotāju algu palielināšana, kā arī sociālo pabalstu minimuma palielināšana. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Latvijas vispārējās valdības parāds pieauga no 43,3 % no IKP 2020. gadā līdz 44,8 % no IKP 2021. gadā. |
| --- | --- |

(13)

2020. gada 20. jūlija ieteikumā (11) Padome ieteica Latvijai, ievērojot vispārējo izņēmuma klauzulu, 2020. un 2021. gadā veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai efektīvi vērstos pret Covid-19 pandēmiju, stiprinātu ekonomiku un atbalstītu tās turpmāko atveseļošanu. Tā arī ieteica Latvijai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt parāda atmaksājamību, vienlaikus veicinot investīcijas. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Latvijas vispārējās valdības budžeta deficīts pieauga no 4,5 % no IKP 2020. gadā līdz 7,3 % no IKP 2021. gadā. Latvijas fiskālās politikas reakcija atbalstīja ekonomikas atveseļošanu 2021. gadā, savukārt pagaidu ārkārtas pasākumu apmērs samazinājās no 2,8 % no IKP 2020. gadā līdz 5,2 % 2021. gadā. Latvijas 2021. gadā veiktie pasākumi atbilda Padomes 2020. gada 20. jūlija ieteikumam. Valdības 2020. un 2021. gadā noteiktie diskrecionārie budžeta pasākumi lielākoties bija pagaidu pasākumi vai bija atsvērti ar kompensējošiem pasākumiem. Tomēr daži no diskrecionārajiem pasākumiem, kurus valdība bija noteikusi 2020.–2021. gada periodā, nebija pagaidu vai atsvērti ar kompensējošiem pasākumiem, galvenokārt šādi: sociālā nodrošinājuma iemaksu likmes samazināšana, ar iedzīvotāju ienākuma nodokli neapliekamā minimuma palielināšana, medicīnas darbinieku un skolotāju algu palielināšana, kā arī sociālo pabalstu minimuma palielināšana. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Latvijas vispārējās valdības parāds pieauga no 43,3 % no IKP 2020. gadā līdz 44,8 % no IKP 2021. gadā.

| (14) | 2022. gada stabilitātes programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs par 2022. gadu ir reālistisks, bet par turpmāko periodu – piesardzīgs. Valdība prognozē, ka reālais IKP 2022. gadā pieaugs par 2,1 % un 2023. gadā – par 2,5 %. Komisijas 2022. gada pavasara prognozē paredzēts līdzīgs reālā IKP pieaugums 2022. gadā (2,0 %), bet nedaudz lielāks pieaugums 2023. gadā (2,9 %), kas galvenokārt skaidrojams ar pozitīvāku privātā patēriņa un eksporta perspektīvu. Valdība savā 2022. gada stabilitātes programmā plāno, ka nominālais deficīts samazināsies līdz 6,5 % no IKP 2022. gadā un līdz 2,8 % 2023. gadā. Lielais budžeta deficīts 2022. gadā galvenokārt atspoguļo 2022. gada budžetā iekļautos pasākumus, konkrēti, ar ienākuma nodokli neapliekamā minimuma palielināšanu, apjomīgu investīciju paketi un algu palielinājumu veselības aprūpes, iekšlietu un izglītības nozares darbiniekiem. Turklāt, neraugoties uz to, ka atbalsts ekonomikai Covid-19 dēļ 2022. gadā būs daudz mazāks nekā 2021. gadā, augstais budžeta deficīta līmenis saglabāsies arī tāpēc, ka valdība sniedz plašu atbalstu mājsaimniecībām un uzņēmumiem ar mērķi mazināt enerģijas pieauguma sekas, kā arī tāpēc, ka prognozēts lēnāks nodokļu ieņēmumu pieaugums sakarā ar Krievijas iebrukuma Ukrainā negatīvo ietekmi uz ekonomiku. Saskaņā ar 2022. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2022. gadā pieaugs līdz 45,7 %, bet 2023. gadā samazināsies līdz 45,2 %. Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2022. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta deficīts 2022. un 2023. gadā būs attiecīgi 7,2 % un 3 % no IKP. Šie skaitļi ir lielāki nekā 2022. gada stabilitātes programmā prognozētais budžeta deficīts, galvenokārt tāpēc, ka Komisijas 2022. gada pavasara prognozē ir iekļauti papildu politikas pasākumi, proti, valsts energoapgādes drošības rezervju izveide saskaņā ar nesenajiem Enerģētikas likuma grozījumiem (lēstā fiskālā ietekme 2022. gadā – 0,6 % no IKP). Par šo rezervju izveidi 2022. gada stabilitātes programmas sagatavošanas laikā vēl nebija zināms, bet kopš tā laika par to ir ticami paziņots. Komisijas 2022. gada pavasara prognozē plānota augstāka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP nekā 2022. gada stabilitātes programmas prognozē: 47 % 2022. gadā un 46,5 % 2023. gadā. Šīs atšķirības ir skaidrojamas ar lielāku prognozēto deficītu un mazāku prognozēto nominālo IKP. Saskaņā ar Komisijas 2022. gada pavasara prognozi, potenciālās izlaides vidēja termiņa pieauguma aplēse ir 2,3 % (10 gadu vidējais rādītājs). Tomēr minētajā aplēsē nav iekļauta to reformu ietekme, kas paredzētas atveseļošanas un noturības plānā un var palielināt Latvijas potenciālo izaugsmi. |
| --- | --- |

(14)

2022. gada stabilitātes programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs par 2022. gadu ir reālistisks, bet par turpmāko periodu – piesardzīgs. Valdība prognozē, ka reālais IKP 2022. gadā pieaugs par 2,1 % un 2023. gadā – par 2,5 %. Komisijas 2022. gada pavasara prognozē paredzēts līdzīgs reālā IKP pieaugums 2022. gadā (2,0 %), bet nedaudz lielāks pieaugums 2023. gadā (2,9 %), kas galvenokārt skaidrojams ar pozitīvāku privātā patēriņa un eksporta perspektīvu. Valdība savā 2022. gada stabilitātes programmā plāno, ka nominālais deficīts samazināsies līdz 6,5 % no IKP 2022. gadā un līdz 2,8 % 2023. gadā. Lielais budžeta deficīts 2022. gadā galvenokārt atspoguļo 2022. gada budžetā iekļautos pasākumus, konkrēti, ar ienākuma nodokli neapliekamā minimuma palielināšanu, apjomīgu investīciju paketi un algu palielinājumu veselības aprūpes, iekšlietu un izglītības nozares darbiniekiem. Turklāt, neraugoties uz to, ka atbalsts ekonomikai Covid-19 dēļ 2022. gadā būs daudz mazāks nekā 2021. gadā, augstais budžeta deficīta līmenis saglabāsies arī tāpēc, ka valdība sniedz plašu atbalstu mājsaimniecībām un uzņēmumiem ar mērķi mazināt enerģijas pieauguma sekas, kā arī tāpēc, ka prognozēts lēnāks nodokļu ieņēmumu pieaugums sakarā ar Krievijas iebrukuma Ukrainā negatīvo ietekmi uz ekonomiku. Saskaņā ar 2022. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2022. gadā pieaugs līdz 45,7 %, bet 2023. gadā samazināsies līdz 45,2 %. Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2022. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta deficīts 2022. un 2023. gadā būs attiecīgi 7,2 % un 3 % no IKP. Šie skaitļi ir lielāki nekā 2022. gada stabilitātes programmā prognozētais budžeta deficīts, galvenokārt tāpēc, ka Komisijas 2022. gada pavasara prognozē ir iekļauti papildu politikas pasākumi, proti, valsts energoapgādes drošības rezervju izveide saskaņā ar nesenajiem Enerģētikas likuma grozījumiem (lēstā fiskālā ietekme 2022. gadā – 0,6 % no IKP). Par šo rezervju izveidi 2022. gada stabilitātes programmas sagatavošanas laikā vēl nebija zināms, bet kopš tā laika par to ir ticami paziņots. Komisijas 2022. gada pavasara prognozē plānota augstāka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP nekā 2022. gada stabilitātes programmas prognozē: 47 % 2022. gadā un 46,5 % 2023. gadā. Šīs atšķirības ir skaidrojamas ar lielāku prognozēto deficītu un mazāku prognozēto nominālo IKP. Saskaņā ar Komisijas 2022. gada pavasara prognozi, potenciālās izlaides vidēja termiņa pieauguma aplēse ir 2,3 % (10 gadu vidējais rādītājs). Tomēr minētajā aplēsē nav iekļauta to reformu ietekme, kas paredzētas atveseļošanas un noturības plānā un var palielināt Latvijas potenciālo izaugsmi.

| (15) | Valdība 2022. gadā pakāpeniski atcēla lielāko daļu pasākumu, kas veikti, reaģējot uz Covid-19 krīzi, – tiek prognozēts, ka pagaidu ārkārtas pasākumu apmērs samazināsies no 5,2 % no IKP 2021. gadā līdz 0,8 % 2022. gadā. Valdības budžeta deficītu ietekmē pasākumi, kuri pieņemti, lai novērstu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, un kuri Komisijas 2022. gada pavasara prognozē lēsti 0,9 % apmērā no IKP 2022. gadā, bet kurus 2023. gadā paredzēts izbeigt. (12) Minētie pasākumi galvenokārt paredz mājsaimniecībām un uzņēmējiem piemērot enerģijas cenu griestus, valstij pilnībā segt atsevišķus elektroenerģijas tarifa apakškomponentus, kā arī atbalstīt konkrētas sociālās grupas un trūcīgākās mājsaimniecības. Par minētajiem pasākumiem tika paziņots, ka tiem ir pagaidu raksturs. Tomēr, ja enerģijas cenas saglabāsies augstas 2023. gadā, dažus no minētajiem pasākumiem varētu turpināt. Daži no minētajiem pasākumiem nav mērķorientēti, jo īpaši vispārējie enerģijas cenu griesti. Valdības budžeta deficītu ietekmē arī izmaksas, kuras saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas un kuras Komisijas 2022. gada pavasara prognozē tiek prognozētas 0,3 % apmērā no IKP 2022. gadā un 0,5 % apmērā no IKP 2023. gadā (13), kā arī lielākas izmaksas aizsardzības izdevumiem, kuru pieaugums paredzēts 0,1 % apmērā no IKP 2022. gadā un 0,3 % apmērā no IKP 2023. gadā. |
| --- | --- |

(15)

Valdība 2022. gadā pakāpeniski atcēla lielāko daļu pasākumu, kas veikti, reaģējot uz Covid-19 krīzi, – tiek prognozēts, ka pagaidu ārkārtas pasākumu apmērs samazināsies no 5,2 % no IKP 2021. gadā līdz 0,8 % 2022. gadā. Valdības budžeta deficītu ietekmē pasākumi, kuri pieņemti, lai novērstu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, un kuri Komisijas 2022. gada pavasara prognozē lēsti 0,9 % apmērā no IKP 2022. gadā, bet kurus 2023. gadā paredzēts izbeigt. (12) Minētie pasākumi galvenokārt paredz mājsaimniecībām un uzņēmējiem piemērot enerģijas cenu griestus, valstij pilnībā segt atsevišķus elektroenerģijas tarifa apakškomponentus, kā arī atbalstīt konkrētas sociālās grupas un trūcīgākās mājsaimniecības. Par minētajiem pasākumiem tika paziņots, ka tiem ir pagaidu raksturs. Tomēr, ja enerģijas cenas saglabāsies augstas 2023. gadā, dažus no minētajiem pasākumiem varētu turpināt. Daži no minētajiem pasākumiem nav mērķorientēti, jo īpaši vispārējie enerģijas cenu griesti. Valdības budžeta deficītu ietekmē arī izmaksas, kuras saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas un kuras Komisijas 2022. gada pavasara prognozē tiek prognozētas 0,3 % apmērā no IKP 2022. gadā un 0,5 % apmērā no IKP 2023. gadā (13), kā arī lielākas izmaksas aizsardzības izdevumiem, kuru pieaugums paredzēts 0,1 % apmērā no IKP 2022. gadā un 0,3 % apmērā no IKP 2023. gadā.

| (16) | Padome savā 2021. gada 18. jūnija ieteikumā ieteica Latvijai 2022. gadā saglabāt atbalstošu fiskālo nostāju, kas ietver stimulējošo iedarbību, kuru nodrošina Atveseļošanas un noturības mehānisms, un saglabāt valsts finansētās investīcijas. Padome ieteica Latvijai arī iegrožot valsts finansēto kārtējo izdevumu pieaugumu un, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt fiskālo ilgtspēju vidējā termiņā, un vienlaikus veicināt investīcijas, lai vairotu izaugsmes potenciālu. |
| --- | --- |

(16)

Padome savā 2021. gada 18. jūnija ieteikumā ieteica Latvijai 2022. gadā saglabāt atbalstošu fiskālo nostāju, kas ietver stimulējošo iedarbību, kuru nodrošina Atveseļošanas un noturības mehānisms, un saglabāt valsts finansētās investīcijas. Padome ieteica Latvijai arī iegrožot valsts finansēto kārtējo izdevumu pieaugumu un, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt fiskālo ilgtspēju vidējā termiņā, un vienlaikus veicināt investīcijas, lai vairotu izaugsmes potenciālu.

| (17) | Saskaņā ar Komisijas 2022. gada pavasara prognozi un ņemot vērā Latvijas 2022. gada stabilitātes programmā iekļauto informāciju, 2022. gada fiskālā nostāja, kas prognozēta – 3,3 % apmērā no IKP, būs atbalstoša, kā bija ieteikusi Padome (14). Latvija plāno saskaņā ar Padomes ieteikumu turpināt atbalstu atveseļošanai, izmantojot Atveseļošanas un noturības mehānismu, lai finansētu papildu investīcijas. Prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti palielināsies par 0,8 IKP procentpunktiem salīdzinājumā ar 2021. gadu. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2022. gadā būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,3 procentpunktiem no IKP (15). Tādējādi Latvija plāno saglabāt valsts finansētās investīcijas, kā ieteikusi Padome. Vienlaikus tiek prognozēts, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2022. gadā būs ekspansīva ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst 1,5 procentpunktiem no IKP. Minētā ievērojamā ekspansīvā ietekme ietver papildu ietekmi (0,8 % apmērā no IKP), ko rada pasākumi ar mērķi novērst enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, kā arī izmaksas (0,3 % apmērā no IKP), kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas. Kopumā ņemot, Latvija ir paredzējusi 2022. gadā iegrožot valsts finansēto kārtējo izdevumu pieaugumu – valsts finansēto kārtējo izdevumu ievērojamo ekspansīvo ietekmi 2022. gadā galvenokārt rada pasākumi, kas paredzēti enerģijas cenu pieauguma ekonomiskās un sociālās ietekmes novēršanai, kā arī izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas. |
| --- | --- |

(17)

Saskaņā ar Komisijas 2022. gada pavasara prognozi un ņemot vērā Latvijas 2022. gada stabilitātes programmā iekļauto informāciju, 2022. gada fiskālā nostāja, kas prognozēta – 3,3 % apmērā no IKP, būs atbalstoša, kā bija ieteikusi Padome (14). Latvija plāno saskaņā ar Padomes ieteikumu turpināt atbalstu atveseļošanai, izmantojot Atveseļošanas un noturības mehānismu, lai finansētu papildu investīcijas. Prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti palielināsies par 0,8 IKP procentpunktiem salīdzinājumā ar 2021. gadu. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2022. gadā būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,3 procentpunktiem no IKP (15). Tādējādi Latvija plāno saglabāt valsts finansētās investīcijas, kā ieteikusi Padome. Vienlaikus tiek prognozēts, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2022. gadā būs ekspansīva ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst 1,5 procentpunktiem no IKP. Minētā ievērojamā ekspansīvā ietekme ietver papildu ietekmi (0,8 % apmērā no IKP), ko rada pasākumi ar mērķi novērst enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, kā arī izmaksas (0,3 % apmērā no IKP), kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas. Kopumā ņemot, Latvija ir paredzējusi 2022. gadā iegrožot valsts finansēto kārtējo izdevumu pieaugumu – valsts finansēto kārtējo izdevumu ievērojamo ekspansīvo ietekmi 2022. gadā galvenokārt rada pasākumi, kas paredzēti enerģijas cenu pieauguma ekonomiskās un sociālās ietekmes novēršanai, kā arī izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas.

| (18) | Komisijas 2022. gada pavasara prognozē fiskālā nostāja 2023. gadā tiek prognozēta + 3,2 % apmērā no IKP, pieņemot, ka politika nemainīsies (16). Ir paredzēts, ka Latvija 2023. gadā turpinās izmantot Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijas, lai finansētu papildu investīcijas atveseļošanas atbalstam. Prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti palielināsies par 0,9 IKP procentpunktiem salīdzinājumā ar 2022. gadu. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2023. gadā būs bremzējoša ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,8 procentpunktiem no IKP (17). Vienlaikus plānots, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā būs bremzējoša ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst 2,7 procentpunktiem no IKP. Tas ietver ietekmi (0,9 % apmērā no IKP), ko radīs ar enerģijas cenu pieaugumu saistīto pasākumu izbeigšana, un papildu izmaksas (0,1 % apmērā no IKP), kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas. |
| --- | --- |

(18)

Komisijas 2022. gada pavasara prognozē fiskālā nostāja 2023. gadā tiek prognozēta + 3,2 % apmērā no IKP, pieņemot, ka politika nemainīsies (16). Ir paredzēts, ka Latvija 2023. gadā turpinās izmantot Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijas, lai finansētu papildu investīcijas atveseļošanas atbalstam. Prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti palielināsies par 0,9 IKP procentpunktiem salīdzinājumā ar 2022. gadu. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2023. gadā būs bremzējoša ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,8 procentpunktiem no IKP (17). Vienlaikus plānots, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā būs bremzējoša ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst 2,7 procentpunktiem no IKP. Tas ietver ietekmi (0,9 % apmērā no IKP), ko radīs ar enerģijas cenu pieaugumu saistīto pasākumu izbeigšana, un papildu izmaksas (0,1 % apmērā no IKP), kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas.

| (19) | 2022. gada stabilitātes programmā tiek prognozēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts pakāpeniski samazināsies, sasniedzot 2,3 % no IKP 2024. gadā un 1,7 % līdz 2025. gadam. Līdz ar to tiek plānots, ka vispārējās valdības budžeta deficīts saglabāsies zem 3 % no IKP visā programmas aptvertajā laikā. Šajās prognozēs pieņemts, ka atbalsta programmas tiks izbeigtas un nodokļu ieņēmumi krietni pieaugs. Saskaņā ar 2022. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP līdz 2025. gadam samazināsies, proti, 2024. gadā saruks līdz 44,5 % un 2025. gadā – līdz 43,4 %. Saskaņā ar Komisijas analīzi parāda atmaksājamības riski vidējā termiņā šķiet zemi. |
| --- | --- |

(19)

2022. gada stabilitātes programmā tiek prognozēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts pakāpeniski samazināsies, sasniedzot 2,3 % no IKP 2024. gadā un 1,7 % līdz 2025. gadam. Līdz ar to tiek plānots, ka vispārējās valdības budžeta deficīts saglabāsies zem 3 % no IKP visā programmas aptvertajā laikā. Šajās prognozēs pieņemts, ka atbalsta programmas tiks izbeigtas un nodokļu ieņēmumi krietni pieaugs. Saskaņā ar 2022. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP līdz 2025. gadam samazināsies, proti, 2024. gadā saruks līdz 44,5 % un 2025. gadā – līdz 43,4 %. Saskaņā ar Komisijas analīzi parāda atmaksājamības riski vidējā termiņā šķiet zemi.

| (20) | Latvijas nodokļu ieņēmumu īpatsvars attiecībā pret IKP ir ievērojami mazāks par Savienības vidējo rādītāju un tādējādi ierobežo publisko pakalpojumu finansēšanu. Latvija Savienībā ir pēdējā vietā iekasēto uzņēmumu ienākuma nodokļu īpatsvara ziņā (2020. gadā tas bija 0,7 % no IKP), un ieņēmumi no īpašuma nodokļiem ir 1,0 % no IKP, savukārt Savienībā vidējais rādītājs ir 2,3 % no IKP. Turklāt, lai gan nodokļu ķīlis vidusmēra atalgojuma saņēmējiem ir tuvu Savienības vidējam rādītājam, efektīvā nodokļu likme darbaspēkam ir viena no zemākajām Savienībā, kas norāda uz ievērojamu potenciālu palielināt ieņēmumus no darbaspēka nodokļiem, uzlabojot iekasēšanu un palielinot progresivitāti. Latvijas publiskie izdevumi veselības aprūpei un sociālajai aizsardzībai ir īpaši mazi salīdzinājumā ar Savienības vidējo rādītāju un tādējādi kavē savlaicīgu un vienlīdzīgu piekļuvi veselības aprūpei un pienācīgai sociālajai palīdzībai. Tā rezultātā Latvijā ir viens no lielākajiem ienākumu nevienlīdzības rādītājiem, vismazākā sociālo pārvedumu ietekme uz nabadzības samazināšanos un sliktākie rezultāti veselības jomā Savienībā. Neraugoties uz nesenajiem palielinājumiem, minimālais ienākums, minimālās pensijas un invaliditātes pabalsti ir zem nabadzības sliekšņa. Neaizsargāto grupu sociālo iekļaušanu turklāt kavē sociālās palīdzības un pakalpojumu ierobežotā pieejamība un kvalitāte. Ilgtermiņa aprūpes sistēma ir nepietiekami attīstīta – mājas aprūpes un kopienā balstītu pakalpojumu piedāvājums ir ierobežots. Sociālo mājokļu ir maz, un tajos bieži nav nodrošināti pienācīgi dzīves apstākļi. Turklāt sociālā palīdzība dažādās pašvaldībās atšķiras un bieži nav pietiekami mērķorientēta. Augstākiem īpašuma un kapitāla nodokļiem un progresīvākiem ienākuma nodokļiem ir lielākais nodokļu ieņēmumu palielināšanas potenciāls, jo šie avoti joprojām ir nepietiekami izmantoti salīdzinājumā ar Savienības vidējiem rādītājiem. Turklāt būtu jāturpina darbs pie ēnu ekonomikas samazināšanas papildus atveseļošanas un noturības plānā jau ieplānotajiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(20)

Latvijas nodokļu ieņēmumu īpatsvars attiecībā pret IKP ir ievērojami mazāks par Savienības vidējo rādītāju un tādējādi ierobežo publisko pakalpojumu finansēšanu. Latvija Savienībā ir pēdējā vietā iekasēto uzņēmumu ienākuma nodokļu īpatsvara ziņā (2020. gadā tas bija 0,7 % no IKP), un ieņēmumi no īpašuma nodokļiem ir 1,0 % no IKP, savukārt Savienībā vidējais rādītājs ir 2,3 % no IKP. Turklāt, lai gan nodokļu ķīlis vidusmēra atalgojuma saņēmējiem ir tuvu Savienības vidējam rādītājam, efektīvā nodokļu likme darbaspēkam ir viena no zemākajām Savienībā, kas norāda uz ievērojamu potenciālu palielināt ieņēmumus no darbaspēka nodokļiem, uzlabojot iekasēšanu un palielinot progresivitāti. Latvijas publiskie izdevumi veselības aprūpei un sociālajai aizsardzībai ir īpaši mazi salīdzinājumā ar Savienības vidējo rādītāju un tādējādi kavē savlaicīgu un vienlīdzīgu piekļuvi veselības aprūpei un pienācīgai sociālajai palīdzībai. Tā rezultātā Latvijā ir viens no lielākajiem ienākumu nevienlīdzības rādītājiem, vismazākā sociālo pārvedumu ietekme uz nabadzības samazināšanos un sliktākie rezultāti veselības jomā Savienībā. Neraugoties uz nesenajiem palielinājumiem, minimālais ienākums, minimālās pensijas un invaliditātes pabalsti ir zem nabadzības sliekšņa. Neaizsargāto grupu sociālo iekļaušanu turklāt kavē sociālās palīdzības un pakalpojumu ierobežotā pieejamība un kvalitāte. Ilgtermiņa aprūpes sistēma ir nepietiekami attīstīta – mājas aprūpes un kopienā balstītu pakalpojumu piedāvājums ir ierobežots. Sociālo mājokļu ir maz, un tajos bieži nav nodrošināti pienācīgi dzīves apstākļi. Turklāt sociālā palīdzība dažādās pašvaldībās atšķiras un bieži nav pietiekami mērķorientēta. Augstākiem īpašuma un kapitāla nodokļiem un progresīvākiem ienākuma nodokļiem ir lielākais nodokļu ieņēmumu palielināšanas potenciāls, jo šie avoti joprojām ir nepietiekami izmantoti salīdzinājumā ar Savienības vidējiem rādītājiem. Turklāt būtu jāturpina darbs pie ēnu ekonomikas samazināšanas papildus atveseļošanas un noturības plānā jau ieplānotajiem pasākumiem.

| (21) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktu un minētās regulas V pielikuma 2.2. kritēriju atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums, ko paredzēts īstenot ar indikatīvu grafiku īstenošanai, kas jāpabeidz līdz 2026. gada 31. augustam. Tās palīdzēs atrisināt visas ekonomiskās un sociālās problēmas vai ievērojamu to ekonomisko un sociālo problēmu daļu, kuras Padome bija minējusi Latvijai 2019. un 2020. gada Eiropas pusgadā adresētajos ieteikumos, kā arī attiecīgā gadījumā Latvijai līdz atveseļošanas un noturības plāna pieņemšanai adresētajos ieteikumos. Konkrēti, Latvijas atveseļošanas un noturības plānā ir iekļauti pasākumi, kas dažādā mērā ļauj risināt visus sešus vispārīgos problēmjautājumus, kuri ir fiskālā sistēma, cilvēkkapitāls, publiskā pārvalde, produktivitāte, digitālā pārkārtošanās un zaļā pārkārtošanās. Atveseļošanas un noturības plānā ir paredzētas reformas attiecībā uz augstākās izglītības iestāžu pārvaldību un finansēšanu, visaptverošas cilvēkresursu stratēģijas īstenošanu veselības aprūpes jomā un minimālo ienākumu pabalstu indeksācijas ieviešanu. Apjomīgas investīcijas paredzētas Rīgas metropoles areāla transporta sistēmas zaļināšanai, cita starpā iegādājoties tīrus sabiedriskos transportlīdzekļus, un privāto un publisko ēku un uzņēmumu energorenovācijai. Ievērojamas investīcijas ir plānotas arī reģionālās attīstības veicināšanai: skolu, industriālo parku un cenas ziņā pieejamu mājokļu būvniecībai un slimnīcu modernizācijai. Sagaidāms, ka šie pasākumi noturīgi palielinās ekonomikas izaugsmes potenciālu. |
| --- | --- |

(21)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktu un minētās regulas V pielikuma 2.2. kritēriju atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums, ko paredzēts īstenot ar indikatīvu grafiku īstenošanai, kas jāpabeidz līdz 2026. gada 31. augustam. Tās palīdzēs atrisināt visas ekonomiskās un sociālās problēmas vai ievērojamu to ekonomisko un sociālo problēmu daļu, kuras Padome bija minējusi Latvijai 2019. un 2020. gada Eiropas pusgadā adresētajos ieteikumos, kā arī attiecīgā gadījumā Latvijai līdz atveseļošanas un noturības plāna pieņemšanai adresētajos ieteikumos. Konkrēti, Latvijas atveseļošanas un noturības plānā ir iekļauti pasākumi, kas dažādā mērā ļauj risināt visus sešus vispārīgos problēmjautājumus, kuri ir fiskālā sistēma, cilvēkkapitāls, publiskā pārvalde, produktivitāte, digitālā pārkārtošanās un zaļā pārkārtošanās. Atveseļošanas un noturības plānā ir paredzētas reformas attiecībā uz augstākās izglītības iestāžu pārvaldību un finansēšanu, visaptverošas cilvēkresursu stratēģijas īstenošanu veselības aprūpes jomā un minimālo ienākumu pabalstu indeksācijas ieviešanu. Apjomīgas investīcijas paredzētas Rīgas metropoles areāla transporta sistēmas zaļināšanai, cita starpā iegādājoties tīrus sabiedriskos transportlīdzekļus, un privāto un publisko ēku un uzņēmumu energorenovācijai. Ievērojamas investīcijas ir plānotas arī reģionālās attīstības veicināšanai: skolu, industriālo parku un cenas ziņā pieejamu mājokļu būvniecībai un slimnīcu modernizācijai. Sagaidāms, ka šie pasākumi noturīgi palielinās ekonomikas izaugsmes potenciālu.

| (22) | Paredzams, ka Latvijas atveseļošanas un noturības plāna īstenošana sekmēs turpmāku progresu zaļās un digitālās pārkārtošanās jomā. Klimata mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi Latvijā atbilst 37,6 % no atveseļošanas un noturības plāna kopējā piešķīruma, savukārt digitālo mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi – 21 % no atveseļošanas un noturības plāna kopējā piešķīruma. Atveseļošanas un noturības plāna pilnīga īstenošana atbilstoši attiecīgajiem atskaites punktiem un mērķrādītājiem palīdzēs Latvijai ātri atgūties no Covid-19 krīzes radītajām sekām, vienlaikus stiprinot noturību. Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citu, ārpus atveseļošanas un noturības plāna tvēruma esošu ekonomikas un nodarbinātības politiku sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politiku programmu kopumā, joprojām ir svarīgi sistemātiski iesaistīt sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas. |
| --- | --- |

(22)

Paredzams, ka Latvijas atveseļošanas un noturības plāna īstenošana sekmēs turpmāku progresu zaļās un digitālās pārkārtošanās jomā. Klimata mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi Latvijā atbilst 37,6 % no atveseļošanas un noturības plāna kopējā piešķīruma, savukārt digitālo mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi – 21 % no atveseļošanas un noturības plāna kopējā piešķīruma. Atveseļošanas un noturības plāna pilnīga īstenošana atbilstoši attiecīgajiem atskaites punktiem un mērķrādītājiem palīdzēs Latvijai ātri atgūties no Covid-19 krīzes radītajām sekām, vienlaikus stiprinot noturību. Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citu, ārpus atveseļošanas un noturības plāna tvēruma esošu ekonomikas un nodarbinātības politiku sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politiku programmu kopumā, joprojām ir svarīgi sistemātiski iesaistīt sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas.

| (23) | Latvija Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/1060 (18) paredzēto partnerības nolīgumu iesniedza 2022. gada 25. maijā, bet pārējās minētajā regulā paredzētās kohēzijas politikas programmas vēl nav iesniegtas. Saskaņā ar Regulu (ES) 2021/1060 Latvijai ir jāņem vērā attiecīgie tai adresētie ieteikumi 2021.–2027. gada kohēzijas politikas fondu plānošanā. Tas ir priekšnoteikums no kohēzijas politikas fondiem paredzētā finansiālā atbalsta efektivitātes uzlabošanai un tā pievienotās vērtības maksimalizēšanai un vienlaikus veicina koordināciju, savstarpējo papildināmību un saskaņotību starp minētajiem kohēzijas politikas fondiem un citiem Savienības instrumentiem un fondiem. Atveseļošanas un noturības mehānisma un kohēzijas politikas programmu sekmīga īstenošana ir atkarīga arī no to šķēršļu novēršanas, kas kavē investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās un sabalansētas teritoriālās attīstības atbalstam. |
| --- | --- |

(23)

Latvija Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/1060 (18) paredzēto partnerības nolīgumu iesniedza 2022. gada 25. maijā, bet pārējās minētajā regulā paredzētās kohēzijas politikas programmas vēl nav iesniegtas. Saskaņā ar Regulu (ES) 2021/1060 Latvijai ir jāņem vērā attiecīgie tai adresētie ieteikumi 2021.–2027. gada kohēzijas politikas fondu plānošanā. Tas ir priekšnoteikums no kohēzijas politikas fondiem paredzētā finansiālā atbalsta efektivitātes uzlabošanai un tā pievienotās vērtības maksimalizēšanai un vienlaikus veicina koordināciju, savstarpējo papildināmību un saskaņotību starp minētajiem kohēzijas politikas fondiem un citiem Savienības instrumentiem un fondiem. Atveseļošanas un noturības mehānisma un kohēzijas politikas programmu sekmīga īstenošana ir atkarīga arī no to šķēršļu novēršanas, kas kavē investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās un sabalansētas teritoriālās attīstības atbalstam.

| (24) | Papildus ekonomiskajiem un sociālajiem problēmjautājumiem, kuru risināšana paredzēta atveseļošanas un noturības plānā, Latvijā ir vairāki papildu problēmjautājumi, tostarp problēmas ar banku kredītu pieejamību. Kredītplūsma uz privāto sektoru iepriekšējās desmitgades lielāko daļu bija negatīva. 2016. gadā tā kļuva pozitīva, taču kreditēšanas pieauguma temps joprojām bija lēnāks nekā IKP pieauguma temps. Privātā sektora parāds 2020. gadā bija 66,5 % apmērā no IKP salīdzinājumā ar 78,3 % no IKP piecus gadus iepriekš. Mazajiem un vidējiem uzņēmumiem ir bijis īpaši grūti saņemt kredītu, daļēji tāpēc, ka tiem ir lielāks kredītrisks, taču līdztekus tiem ir arī jāsedz salīdzinoši augstas kredīta izmaksas un jāizpilda apgrūtinošas formalitātes. Turklāt nodrošinājumam piedāvāto aktīvu zemās likviditātes dēļ ir sevišķi grūti saņemt kredītu ārpus Rīgas reģiona. Tas ir būtisks šķērslis gan hipotekārajai kreditēšanai, gan aizdevumiem uzņēmumiem. Bez tam ar lētāku ilgāka termiņa kredītproduktu palīdzību varētu uzlabot finansējuma pieejamību patēriņa preču zaļajām tehnoloģijām. Politikas centieni ir galvenokārt bijuši vērsti uz to, lai kreditēšanu atbalstītu, apvienojot to ar publiskajām dotācijām. Tomēr tās nozīmē ievērojamas izmaksas no valsts budžeta, tāpēc tas nav ilgtspējīgs veids, kā stimulēt kreditēšanu. Lai mazinātu kredītu piedāvājuma šķēršļus, nepieciešams vispārēji uzlabot pārredzamību un uzticēšanos uzņēmējdarbības vidē, tostarp mazināt ēnu ekonomiku. Turklāt būtu iespējams palielināt aizdevumu atgūšanas rādītājus, ko veicinātu efektīvāka tiesiskā sistēma un kas samazinātu banku izmaksas par ieņēmumus nenesošiem aizdevumiem. Mērķorientētas aizdevumu un garantiju shēmas varētu palīdzēt samazināt banku likviditātes riskus, ko rada nodrošinājuma pieņemšana salīdzinoši nelikvīdos tirgos. Publiskās aizdevumu shēmas attiecībā uz stratēģiski nozīmīgām investīcijām, piemēram, zaļajā pārkārtošanā un reģionālajā attīstībā, varētu palielināt faktisko konkurenci banku tirgū vai apmierināt trūkstošo tirgus piedāvājumu situācijās, kad banku finansējums ir pārāk dārgs vai nav pieejams. Turklāt publiskās garantiju un aizdevumu shēmas ir izmaksu ziņā daudz efektīvāks privāto aizņēmumu atbalstīšanas veids nekā dotāciju shēmas. Papildus šķēršļiem banku finansējuma jomā arī Latvijas alternatīvo finansējuma avotu tirgus ir nepietiekami attīstīts un potenciāli varētu uzlabot uzņēmumu piekļuvi finansējumam. |
| --- | --- |

(24)

Papildus ekonomiskajiem un sociālajiem problēmjautājumiem, kuru risināšana paredzēta atveseļošanas un noturības plānā, Latvijā ir vairāki papildu problēmjautājumi, tostarp problēmas ar banku kredītu pieejamību. Kredītplūsma uz privāto sektoru iepriekšējās desmitgades lielāko daļu bija negatīva. 2016. gadā tā kļuva pozitīva, taču kreditēšanas pieauguma temps joprojām bija lēnāks nekā IKP pieauguma temps. Privātā sektora parāds 2020. gadā bija 66,5 % apmērā no IKP salīdzinājumā ar 78,3 % no IKP piecus gadus iepriekš. Mazajiem un vidējiem uzņēmumiem ir bijis īpaši grūti saņemt kredītu, daļēji tāpēc, ka tiem ir lielāks kredītrisks, taču līdztekus tiem ir arī jāsedz salīdzinoši augstas kredīta izmaksas un jāizpilda apgrūtinošas formalitātes. Turklāt nodrošinājumam piedāvāto aktīvu zemās likviditātes dēļ ir sevišķi grūti saņemt kredītu ārpus Rīgas reģiona. Tas ir būtisks šķērslis gan hipotekārajai kreditēšanai, gan aizdevumiem uzņēmumiem. Bez tam ar lētāku ilgāka termiņa kredītproduktu palīdzību varētu uzlabot finansējuma pieejamību patēriņa preču zaļajām tehnoloģijām. Politikas centieni ir galvenokārt bijuši vērsti uz to, lai kreditēšanu atbalstītu, apvienojot to ar publiskajām dotācijām. Tomēr tās nozīmē ievērojamas izmaksas no valsts budžeta, tāpēc tas nav ilgtspējīgs veids, kā stimulēt kreditēšanu. Lai mazinātu kredītu piedāvājuma šķēršļus, nepieciešams vispārēji uzlabot pārredzamību un uzticēšanos uzņēmējdarbības vidē, tostarp mazināt ēnu ekonomiku. Turklāt būtu iespējams palielināt aizdevumu atgūšanas rādītājus, ko veicinātu efektīvāka tiesiskā sistēma un kas samazinātu banku izmaksas par ieņēmumus nenesošiem aizdevumiem. Mērķorientētas aizdevumu un garantiju shēmas varētu palīdzēt samazināt banku likviditātes riskus, ko rada nodrošinājuma pieņemšana salīdzinoši nelikvīdos tirgos. Publiskās aizdevumu shēmas attiecībā uz stratēģiski nozīmīgām investīcijām, piemēram, zaļajā pārkārtošanā un reģionālajā attīstībā, varētu palielināt faktisko konkurenci banku tirgū vai apmierināt trūkstošo tirgus piedāvājumu situācijās, kad banku finansējums ir pārāk dārgs vai nav pieejams. Turklāt publiskās garantiju un aizdevumu shēmas ir izmaksu ziņā daudz efektīvāks privāto aizņēmumu atbalstīšanas veids nekā dotāciju shēmas. Papildus šķēršļiem banku finansējuma jomā arī Latvijas alternatīvo finansējuma avotu tirgus ir nepietiekami attīstīts un potenciāli varētu uzlabot uzņēmumu piekļuvi finansējumam.

| (25) | Pamatojoties uz Savienības valstu vai to valdību vadītāju pilnvarojumu, kas formulēts Versaļas deklarācijā, ir sagatavots Komisijas priekšlikums REPowerEU plānam, kura mērķis ir pēc iespējas drīz izbeigt Savienības atkarību no fosilo degvielu importa no Krievijas. Tālab Komisija plāno dialogā ar dalībvalstīm apzināt piemērotākos projektus, investīcijas un reformas valstu, reģionālā un Savienības līmenī. Šo pasākumu mērķis ir samazināt vispārējo atkarību no fosilajām degvielām un pārorientēt fosilo degvielu importu prom no Krievijas. |
| --- | --- |

(25)

Pamatojoties uz Savienības valstu vai to valdību vadītāju pilnvarojumu, kas formulēts Versaļas deklarācijā, ir sagatavots Komisijas priekšlikums REPowerEU plānam, kura mērķis ir pēc iespējas drīz izbeigt Savienības atkarību no fosilo degvielu importa no Krievijas. Tālab Komisija plāno dialogā ar dalībvalstīm apzināt piemērotākos projektus, investīcijas un reformas valstu, reģionālā un Savienības līmenī. Šo pasākumu mērķis ir samazināt vispārējo atkarību no fosilajām degvielām un pārorientēt fosilo degvielu importu prom no Krievijas.

| (26) | Saskaņā ar 2020. gada datiem naftas produkti (33,8 %) un dabasgāze (21,6 %) veido aptuveni pusi no Latvijas energoresursu struktūras, bet atlikušo daļu veido galvenokārt atjaunīgā enerģija (44,1 %). Krievija nodrošināja visu Latvijas importēto dabasgāzi (tādējādi atkarība no Krievijas gāzes importa bija lielāka nekā Savienības vidējais rādītājs, kas ir 44 %), un tā bija nozīmīgs (20 %) Latvijas importēto naftas produktu avots (atkarība no Krievijas naftas importa bija līdzīga Savienības vidējam rādītājam, kas ir 26 %) (19). Latvijas atkarību no Krievijas gāzes piegādēm ievērojami mazina tās gāzes savienojums ar Lietuvu, kas Latvijai nodrošina piekļuvi Klaipēdas sašķidrinātās dabasgāzes terminālim. Latvija turklāt ir savienota arī ar Igauniju un Somiju, tādējādi šīs četras valstis veido vienu dabasgāzes tirgu. Gāzes krātuve, kas atrodas Latvijā, ļauj izlīdzināt sezonālo piedāvājuma un pieprasījuma neatbilstību un nodrošina drošības rezervju glabāšanu Baltijas tirgum. Tiek ieteikts investīcijas jaunā gāzes infrastruktūrā un tīklos pēc iespējas veikt tā, lai nodrošinātu atbilstību nākotnes prasībām, sekmējot ilgtspēju ilgtermiņā, ko nākotnē nodrošinātu pārprofilēšana uz ilgtspējīgām degvielām. Tomēr politikas prioritātēm joprojām vajadzētu būt pašlaik notiekošās sinhronizācijas ar Savienības kontinentālo elektrotīklu pabeigšanai, pietiekamas jaudas nodrošināšanai starpsavienojumiem ar kaimiņu dalībvalstīm un kopīgu atjaunīgo energoresursu projektu īstenošanai. Papildus gāzes infrastruktūras uzlabojumiem, kas vērsti uz alternatīvu piegādes avotu nodrošināšanu, Latvijai, mazinot energoatkarību no Krievijas, būs jāpaātrina atjaunīgo energoresursu apguve un jāpalielina energoefektivitāte, īpaši ēku un transporta nozarē. Latvijas atveseļošanas un noturības plānā ir iekļauti pasākumi, kuru mērķis ir veicināt privātās investīcijas sauszemes vēja enerģijā.
  To īstenošana agrāk, nekā plānots, par ko nesen paziņoja valdība, varētu veicināt investīciju paātrināšanu sauszemes vēja enerģijā. Tomēr, lai palielinātu atjaunīgo energoresursu īpatsvaru, Latvijai būtu arī jāapgūst iespējas atkrastes vēja enerģijas jomā. Būtu iespējams pastiprināt energoefektivitātes pasākumus, tostarp pamatīgo renovāciju, jo īpaši attiecībā uz ēkām, transportu un rūpniecību. Ar mērķi dažādot energoresursu struktūru Latvija apsver iespēju sadarbībā ar kaimiņu dalībvalstīm investēt kodolenerģijā. Lai Latvija atbilstu “Gatavi mērķrādītājam 55 %” mērķiem, būs vēl vairāk jāpalielina ieceru vērienīgums attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu un atjaunīgo energoresursu un energoefektivitātes rādītāju paaugstināšanu. |
| --- | --- |

(26)

Saskaņā ar 2020. gada datiem naftas produkti (33,8 %) un dabasgāze (21,6 %) veido aptuveni pusi no Latvijas energoresursu struktūras, bet atlikušo daļu veido galvenokārt atjaunīgā enerģija (44,1 %). Krievija nodrošināja visu Latvijas importēto dabasgāzi (tādējādi atkarība no Krievijas gāzes importa bija lielāka nekā Savienības vidējais rādītājs, kas ir 44 %), un tā bija nozīmīgs (20 %) Latvijas importēto naftas produktu avots (atkarība no Krievijas naftas importa bija līdzīga Savienības vidējam rādītājam, kas ir 26 %) (19). Latvijas atkarību no Krievijas gāzes piegādēm ievērojami mazina tās gāzes savienojums ar Lietuvu, kas Latvijai nodrošina piekļuvi Klaipēdas sašķidrinātās dabasgāzes terminālim. Latvija turklāt ir savienota arī ar Igauniju un Somiju, tādējādi šīs četras valstis veido vienu dabasgāzes tirgu. Gāzes krātuve, kas atrodas Latvijā, ļauj izlīdzināt sezonālo piedāvājuma un pieprasījuma neatbilstību un nodrošina drošības rezervju glabāšanu Baltijas tirgum. Tiek ieteikts investīcijas jaunā gāzes infrastruktūrā un tīklos pēc iespējas veikt tā, lai nodrošinātu atbilstību nākotnes prasībām, sekmējot ilgtspēju ilgtermiņā, ko nākotnē nodrošinātu pārprofilēšana uz ilgtspējīgām degvielām. Tomēr politikas prioritātēm joprojām vajadzētu būt pašlaik notiekošās sinhronizācijas ar Savienības kontinentālo elektrotīklu pabeigšanai, pietiekamas jaudas nodrošināšanai starpsavienojumiem ar kaimiņu dalībvalstīm un kopīgu atjaunīgo energoresursu projektu īstenošanai. Papildus gāzes infrastruktūras uzlabojumiem, kas vērsti uz alternatīvu piegādes avotu nodrošināšanu, Latvijai, mazinot energoatkarību no Krievijas, būs jāpaātrina atjaunīgo energoresursu apguve un jāpalielina energoefektivitāte, īpaši ēku un transporta nozarē. Latvijas atveseļošanas un noturības plānā ir iekļauti pasākumi, kuru mērķis ir veicināt privātās investīcijas sauszemes vēja enerģijā.

To īstenošana agrāk, nekā plānots, par ko nesen paziņoja valdība, varētu veicināt investīciju paātrināšanu sauszemes vēja enerģijā. Tomēr, lai palielinātu atjaunīgo energoresursu īpatsvaru, Latvijai būtu arī jāapgūst iespējas atkrastes vēja enerģijas jomā. Būtu iespējams pastiprināt energoefektivitātes pasākumus, tostarp pamatīgo renovāciju, jo īpaši attiecībā uz ēkām, transportu un rūpniecību. Ar mērķi dažādot energoresursu struktūru Latvija apsver iespēju sadarbībā ar kaimiņu dalībvalstīm investēt kodolenerģijā. Lai Latvija atbilstu “Gatavi mērķrādītājam 55 %” mērķiem, būs vēl vairāk jāpalielina ieceru vērienīgums attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu un atjaunīgo energoresursu un energoefektivitātes rādītāju paaugstināšanu.

| (27) | Paātrināta pārkārtošanās uz klimatneitralitāti un atteikšanās no fosilajām degvielām vairākās nozarēs radīs ievērojamas pārstrukturēšanas izmaksas, taču, lai mazinātu pārkārtošanās sociālekonomisko ietekmi vissmagāk skartajos reģionos, Latvija var kohēzijas politikas ietvaros izmantot Taisnīgas pārkārtošanās mehānismu. Turklāt, lai uzlabotu nodarbinātības iespējas un stiprinātu sociālo kohēziju, Latvija var izmantot Eiropas Sociālo fondu Plus, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1057 (20). |
| --- | --- |

(27)

Paātrināta pārkārtošanās uz klimatneitralitāti un atteikšanās no fosilajām degvielām vairākās nozarēs radīs ievērojamas pārstrukturēšanas izmaksas, taču, lai mazinātu pārkārtošanās sociālekonomisko ietekmi vissmagāk skartajos reģionos, Latvija var kohēzijas politikas ietvaros izmantot Taisnīgas pārkārtošanās mehānismu. Turklāt, lai uzlabotu nodarbinātības iespējas un stiprinātu sociālo kohēziju, Latvija var izmantot Eiropas Sociālo fondu Plus, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1057 (20).

| (28) | Padome ir izskatījusi 2022. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas veikto novērtējumu, un tās atzinums (21) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā. |
| --- | --- |

(28)

Padome ir izskatījusi 2022. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas veikto novērtējumu, un tās atzinums (21) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā.

| (29) | Ņemot vērā ciešās savstarpējās saiknes starp eurozonas dalībvalstu tautsaimniecībām un to kolektīvo devumu ekonomiskās un monetārās savienības darbībā, Padome eurozonas dalībvalstīm ieteica rīkoties, tostarp izmantojot atveseļošanas un noturības plānus, lai īstenotu 2022. gada ieteikumā par eurozonu izklāstītos ieteikumus. Attiecībā uz Latviju tas ir jo īpaši atspoguļots 1., 2. un 3. ieteikumā. |
| --- | --- |

(29)

Ņemot vērā ciešās savstarpējās saiknes starp eurozonas dalībvalstu tautsaimniecībām un to kolektīvo devumu ekonomiskās un monetārās savienības darbībā, Padome eurozonas dalībvalstīm ieteica rīkoties, tostarp izmantojot atveseļošanas un noturības plānus, lai īstenotu 2022. gada ieteikumā par eurozonu izklāstītos ieteikumus. Attiecībā uz Latviju tas ir jo īpaši atspoguļots 1., 2. un 3. ieteikumā.

AR ŠO IESAKA Latvijai 2022. un 2023. gadā rīkoties šādi.

1.

Nodrošināt, ka 2023. gadā valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums atbilst kopumā neitrālai politikas nostājai, ņemot vērā to, ka turpinās pagaidu un mērķorientēta atbalsta sniegšana pret energocenu kāpumu visneaizsargātākajām mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kā arī personām, kas bēg no Ukrainas. Būt gatavai kārtējos izdevumus pielāgot mainīgajai situācijai. Palielināt publiskās investīcijas, kas sekmēs zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, ņemot vērā REPowerEU iniciatīvu, tostarp, izmantojot Atveseļošanas un noturības mehānismu un citus Savienības fondus.. Īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli. Lai mazinātu nevienlīdzību, paplašināt cita starpā nodokļu uzlikšanu īpašumam un kapitāla aplikšanu ar nodokļiem un stiprināt veselības aprūpes un sociālās aizsardzības adekvātumu.

2.

Turpināt atveseļošanas un noturības plāna īstenošanu, ievērojot Padomes 2021. gada 13. jūlija īstenošanas lēmumā iekļautos atskaites punktus un mērķrādītājus. Iesniegt 2021.–2027. gada kohēzijas politikas plānošanas dokumentus, lai būtu iespējams noslēgt sarunas ar Komisiju un pēc tam sākt to īstenošanu.

3.

Uzlabot finansējuma pieejamību mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, izmantojot publiskās aizdevumu un garantiju shēmas, kas vērstas uz stratēģiski nozīmīgu investīciju atvieglošanu, jo īpaši zaļās pārkārtošanās un reģionālās attīstības jomā.

4.

Samazināt vispārējo atkarību no fosilajām degvielām un diversificēt fosilo degvielu importu, paātrinot atjaunīgo energoresursu apguvi, nodrošinot pietiekamas starpsavienojumu jaudas, diversificējot enerģijas piegādes un piegāžu maršrutus un ar vērienīgu energoefektivitātes pasākumu palīdzību samazinot kopējo enerģijas patēriņu.

Briselē, 2022. gada 12. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

Z. STANJURA

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2021. gada 12. februāris), ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (OV L 57, 18.2.2021., 17. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.).

3

(4)  Padomes Ieteikums (2022. gada 5. aprīlis) par eurozonas ekonomikas politiku (OV C 153, 7.4.2022., 1. lpp.).

4

(5)  Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2022/382 (2022. gada 4. marts), ar ko Direktīvas 2001/55/EK 5. panta nozīmē konstatē no Ukrainas pārvietoto personu masveida pieplūduma esamību un nosaka pagaidu aizsardzības ieviešanu (OV L 71, 4.3.2022., 1. lpp.).

5

(6)  Padomes Direktīva 2001/55/EK (2001. gada 20. jūlijs) par obligātajiem standartiem, lai pārvietoto personu masveida pieplūduma gadījumā sniegtu tām pagaidu aizsardzību, un par pasākumiem, lai līdzsvarotu dalībvalstu pūliņus, uzņemot šādas personas un uzņemoties ar to saistītās sekas (OV L 212, 7.8.2001., 12. lpp.).

6

(7)  Padomes Ieteikums (2021. gada 18. jūnijs), ar ko sniedz Padomes atzinumu par Latvijas 2021. gada stabilitātes programmu (OV C 304, 29.7.2021., 63. lpp.).

7

(8)  Aplēses par fiskālo nostāju un tās komponentiem šajā ieteikumā ir Komisijas aplēses, kas balstītas uz pieņēmumiem, kuri ir Komisijas 2022. gada pavasara prognozes pamatā. Komisijas vidēja termiņa potenciālās izaugsmes aplēsēs nav iekļauta to reformu pozitīvā ietekme, kas paredzētas atveseļošanas un noturības plānā un var paātrināt potenciālo izaugsmi.

8

(9)  Nefinansē no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām vai citiem Savienības fondiem.

9

(10)  ST 10157/2021; ST 10157/2021 ADD1.

10

(11)  Padomes Ieteikums (2020. gada 20. jūlijs) par Latvijas 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Latvijas 2020. gada stabilitātes programmu (OV C 282, 26.8.2020., 89. lpp.).

11

(12)  Šie skaitļi atspoguļo kopš 2021. gada rudens veikto pasākumu gada budžeta izmaksu līmeni, ietverot kārtējos ieņēmumus un izdevumus, kā arī – attiecīgā gadījumā – kapitālizdevumu pasākumus.

12

(13)  Tiek pieņemts, ka kopējais no Ukrainas uz Savienību pārvietoto personu skaits līdz 2022. gada beigām pakāpeniski sasniegs 6 miljonus, un viņu ģeogrāfiskais sadalījums tiek lēsts, pamatojoties uz esošās diasporas lielumu, uzņemošās dalībvalsts iedzīvotāju skaita relatīvo apmēru un no Ukrainas pārvietoto personu faktisko sadalījumu visā Savienībā, kāds tas bija 2022. gada martā. Budžeta izmaksas uz vienu personu aplēstas, balstoties uz Komisijas Kopīgā pētniecības centra mikrosimulācijas modeli Euromod, ņemot vērā gan naudas pārvedumus, uz kuriem šie cilvēki var būt tiesīgi, gan pabalstus natūrā, piemēram, izglītību un veselības aprūpi.

13

Euromod

(14)  Negatīvs (pozitīvs) rādītājs nozīmē, ka primāro izdevumu pieaugums (samazinājums) pārsniedz ekonomikas izaugsmi vidējā termiņā, un liecina par ekspansīvu (bremzējošu) fiskālo politiku.

14

(15)  Prognozēts, ka citi valsts finansētie kapitālizdevumi radīs ekspansīvu ietekmi 0,7 procentpunktu apmērā no IKP, kas atbilst Komisijas 2022. gada pavasara prognozē iekļautajai fiskālajai ietekmei, kura izriet no energoapgādes drošības rezervju izveides saskaņā ar nesenajiem Enerģētikas likuma grozījumiem.

15

(16)  Negatīvs (pozitīvs) rādītājs nozīmē, ka primāro izdevumu pieaugums (samazinājums) pārsniedz ekonomikas izaugsmi vidējā termiņā, un liecina par ekspansīvu (bremzējošu) fiskālo politiku.

16

(17)  Prognozēts, ka citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem būs bremzējoša ietekme, kas atbilst 0,6 procentpunktiem no IKP, bāzes efekta dēļ, proti, tāpēc, ka Komisijas 2022. gada pavasara prognozē ir ietverta fiskālā ietekme, kas izriet no energoapgādes drošības rezervju izveides, savukārt 2023. gadā šāds pasākums nav paredzēts.

17

(18)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1060 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai (OV L 231, 30.6.2021., 159. lpp.).

18

(19)  Eurostat (2020), Krievijas importa īpatsvars kopējā dabasgāzes un jēlnaftas importa apjomā. Aprēķinot ES27 vidējo rādītāju, izmantotais kopējais imports ir imports no valstīm ārpus ES27. Attiecībā uz Latviju kopējais imports ietver arī Savienības iekšējo tirdzniecību. Jēlnafta neietver rafinētus naftas produktus.

19

Eurostat

(20)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1057 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko izveido Eiropas Sociālo fondu Plus (ESF+) un atceļ Regulu (ES) Nr. 1296/2013 (OV L 231, 30.6.2021., 21. lpp.).

20

(21)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktu.

21

---

| 1.9.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 334/120 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 334/120

---

PADOMES IETEIKUMS

(2022. gada 12. jūlijs)

par Lietuvas 2022. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Lietuvas 2022. gada stabilitātes programmu

(2022/C 334/15)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2), ar ko tika izveidots Atveseļošanas un noturības mehānisms, stājās spēkā 2021. gada 19. februārī. Atveseļošanas un noturības mehānisms nodrošina finansiālu atbalstu reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot Savienības finansētu fiskālo stimulu. Tas sekmē ekonomikas atveseļošanu un ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, jo īpaši zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai, līdztekus stiprinot dalībvalstu tautsaimniecību noturību un potenciālo izaugsmi. Vidējā termiņā un ilgtermiņā tas palīdz arī stiprināt publisko finanšu ilgtspēju un sekmēt izaugsmi un darbvietu radīšanu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktu 2022. gada jūnijā tiks atjaunināta katrai dalībvalstij paredzētā maksimālā finanšu iemaksa no Atveseļošanas un noturības mehānisma. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2), ar ko tika izveidots Atveseļošanas un noturības mehānisms, stājās spēkā 2021. gada 19. februārī. Atveseļošanas un noturības mehānisms nodrošina finansiālu atbalstu reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot Savienības finansētu fiskālo stimulu. Tas sekmē ekonomikas atveseļošanu un ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, jo īpaši zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai, līdztekus stiprinot dalībvalstu tautsaimniecību noturību un potenciālo izaugsmi. Vidējā termiņā un ilgtermiņā tas palīdz arī stiprināt publisko finanšu ilgtspēju un sekmēt izaugsmi un darbvietu radīšanu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktu 2022. gada jūnijā tiks atjaunināta katrai dalībvalstij paredzētā maksimālā finanšu iemaksa no Atveseļošanas un noturības mehānisma.

| (2) | Komisija 2021. gada 24. novembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2022. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Pētījumā bija pienācīgi ņemta vērā 2021. gada 7. maijā parakstītā Portu sociālā samita apņemšanās turpināt īstenot Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija izsludināja 2017. gada 17. novembrī. Eiropadome 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījuma prioritātes apstiprināja 2022. gada 25. martā. Komisija 2021. gada 24. novembrī uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1176/2011 (3) pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Lietuva nebija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām būs nepieciešams padziļināts pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī ieteikumu attiecībā uz Padomes ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku un priekšlikumu attiecībā uz 2022. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, kurā analizēta nodarbinātības pamatnostādņu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana. Ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku (4) (“2022. gada ieteikums par eurozonu”) Padome pieņēma 2022. gada 5. aprīlī un Vienoto nodarbinātības ziņojumu – 2022. gada 14. martā. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2021. gada 24. novembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2022. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Pētījumā bija pienācīgi ņemta vērā 2021. gada 7. maijā parakstītā Portu sociālā samita apņemšanās turpināt īstenot Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija izsludināja 2017. gada 17. novembrī. Eiropadome 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījuma prioritātes apstiprināja 2022. gada 25. martā. Komisija 2021. gada 24. novembrī uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1176/2011 (3) pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Lietuva nebija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām būs nepieciešams padziļināts pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī ieteikumu attiecībā uz Padomes ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku un priekšlikumu attiecībā uz 2022. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, kurā analizēta nodarbinātības pamatnostādņu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana. Ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku (4) (“2022. gada ieteikums par eurozonu”) Padome pieņēma 2022. gada 5. aprīlī un Vienoto nodarbinātības ziņojumu – 2022. gada 14. martā.

| (3) | Krievijas iebrukums Ukrainā globālās pandēmijas izskaņā ir būtiski mainījis ģeopolitisko un ekonomisko kontekstu. Iebrukuma ietekme uz dalībvalstu tautsaimniecībām izpaužas, inter alia, kā augstākas enerģijas, pārtikas un izejvielu cenas un vājākas izaugsmes izredzes. Enerģijas cenu pieaugums īpaši smagi skar visneaizsargātākās mājsaimniecības, kuras ir nonākušas enerģētiskajā nabadzībā vai kurām tā draud, kā arī uzņēmumus, kurus visvairāk negatīvi ietekmē enerģijas cenu pieaugums. Turklāt Savienībā ierodas nepieredzēti daudz cilvēku, kuri bēg no Ukrainas. Krievijas agresijas kara radītās ekonomiskās sekas ir asimetriski ietekmējušas dalībvalstis. Šajā sakarā 2022. gada 4. martā ar Padomes Īstenošanas lēmumu (ES) 2022/382 (5) pirmo reizi tika piemērota Padomes Direktīva 2001/55/EK (6), pārvietotajām personām no Ukrainas piešķirot likumīgas uzturēšanās tiesības Savienībā, kā arī piekļuvi izglītībai un apmācībai, darba tirgum, veselības aprūpei, mājoklim un sociālajai palīdzībai. Ārkārtas atbalsts Lietuvai tiek darīts pieejams, izmantojot iniciatīvu “Kohēzijas rīcība bēgļu atbalstam Eiropā” (CARE) un papildu priekšfinansējumu no Atveseļošanas palīdzības kohēzijai un Eiropas teritorijām (REACT-EU), lai steidzami apmierinātu ar uzņemšanu un integrāciju saistītās vajadzības cilvēkiem, kuri bēg no Ukrainas. |
| --- | --- |

(3)

Krievijas iebrukums Ukrainā globālās pandēmijas izskaņā ir būtiski mainījis ģeopolitisko un ekonomisko kontekstu. Iebrukuma ietekme uz dalībvalstu tautsaimniecībām izpaužas, inter alia, kā augstākas enerģijas, pārtikas un izejvielu cenas un vājākas izaugsmes izredzes. Enerģijas cenu pieaugums īpaši smagi skar visneaizsargātākās mājsaimniecības, kuras ir nonākušas enerģētiskajā nabadzībā vai kurām tā draud, kā arī uzņēmumus, kurus visvairāk negatīvi ietekmē enerģijas cenu pieaugums. Turklāt Savienībā ierodas nepieredzēti daudz cilvēku, kuri bēg no Ukrainas. Krievijas agresijas kara radītās ekonomiskās sekas ir asimetriski ietekmējušas dalībvalstis. Šajā sakarā 2022. gada 4. martā ar Padomes Īstenošanas lēmumu (ES) 2022/382 (5) pirmo reizi tika piemērota Padomes Direktīva 2001/55/EK (6), pārvietotajām personām no Ukrainas piešķirot likumīgas uzturēšanās tiesības Savienībā, kā arī piekļuvi izglītībai un apmācībai, darba tirgum, veselības aprūpei, mājoklim un sociālajai palīdzībai. Ārkārtas atbalsts Lietuvai tiek darīts pieejams, izmantojot iniciatīvu “Kohēzijas rīcība bēgļu atbalstam Eiropā” (CARE) un papildu priekšfinansējumu no Atveseļošanas palīdzības kohēzijai un Eiropas teritorijām (REACT-EU), lai steidzami apmierinātu ar uzņemšanu un integrāciju saistītās vajadzības cilvēkiem, kuri bēg no Ukrainas.

| (4) | Ievērojot strauji mainīgo ekonomisko un ģeopolitisko situāciju, 2022. gada Eiropas pusgadā atsāksies ekonomikas un nodarbinātības politikas vispusīga koordinācija, kura līdztekus tiks pielāgota, ņemot vērā ar Atveseļošanas un noturības mehānisma īstenošanu saistītās prasības, kā skaidrots 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā. Lai īstenotu Eiropas pusgada politikas prioritātes, ir svarīgi īstenot pieņemtos atveseļošanas un noturības plānus, jo ar šiem plāniem paredzēts īstenot visus 2019. un 2020. gada Eiropas pusgada ciklos sniegtos konkrētām valstīm adresētos ieteikumus vai to būtisku daļu. Atveseļošanas un noturības plānu pārskatīšanā, atjaunināšanā vai grozīšanā saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14., 18. un 21. pantu, papildus citiem konkrētām valstīm adresētajiem ieteikumiem, kas sniegti līdz šādu pārskatītu, atjauninātu vai grozītu atveseļošanas un noturības plānu iesniegšanas dienai, joprojām vienlīdz aktuāli ir arī 2019. un 2020. gadā konkrētām valstīm adresētie ieteikumi. |
| --- | --- |

(4)

Ievērojot strauji mainīgo ekonomisko un ģeopolitisko situāciju, 2022. gada Eiropas pusgadā atsāksies ekonomikas un nodarbinātības politikas vispusīga koordinācija, kura līdztekus tiks pielāgota, ņemot vērā ar Atveseļošanas un noturības mehānisma īstenošanu saistītās prasības, kā skaidrots 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā. Lai īstenotu Eiropas pusgada politikas prioritātes, ir svarīgi īstenot pieņemtos atveseļošanas un noturības plānus, jo ar šiem plāniem paredzēts īstenot visus 2019. un 2020. gada Eiropas pusgada ciklos sniegtos konkrētām valstīm adresētos ieteikumus vai to būtisku daļu. Atveseļošanas un noturības plānu pārskatīšanā, atjaunināšanā vai grozīšanā saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14., 18. un 21. pantu, papildus citiem konkrētām valstīm adresētajiem ieteikumiem, kas sniegti līdz šādu pārskatītu, atjauninātu vai grozītu atveseļošanas un noturības plānu iesniegšanas dienai, joprojām vienlīdz aktuāli ir arī 2019. un 2020. gadā konkrētām valstīm adresētie ieteikumi.

| (5) | Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējā izņēmuma klauzula darbojas kopš 2020. gada marta. Komisija savā 2021. gada 3. marta paziņojumā “Apritējis gads kopš Covid-19 uzliesmojuma: fiskālās politikas atbildes pasākumi” pauda viedokli, ka lēmums par vispārējās izņēmuma klauzulas deaktivēšanu vai turpmāku piemērošanu būtu jāpieņem vispārēja ekonomikas stāvokļa novērtējuma ietvaros, kurā būtisks kvantitatīvais kritērijs ir ekonomiskās aktivitātes līmenis Savienībā vai eurozonā salīdzinājumā ar pirmskrīzes līmeni (2019. gada beigās). Paaugstināta nenoteiktība un spēcīgi lejupvērsti riski, kas skar ekonomikas perspektīvu saistībā ar karu Eiropā, nepieredzēts enerģijas cenu kāpums un ieilguši piegādes ķēdes darbības traucējumi rada apstākļus, kuru dēļ ir attaisnojami Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas darbību pagarināt arī attiecībā uz 2023. gadu. |
| --- | --- |

(5)

Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējā izņēmuma klauzula darbojas kopš 2020. gada marta. Komisija savā 2021. gada 3. marta paziņojumā “Apritējis gads kopš Covid-19 uzliesmojuma: fiskālās politikas atbildes pasākumi” pauda viedokli, ka lēmums par vispārējās izņēmuma klauzulas deaktivēšanu vai turpmāku piemērošanu būtu jāpieņem vispārēja ekonomikas stāvokļa novērtējuma ietvaros, kurā būtisks kvantitatīvais kritērijs ir ekonomiskās aktivitātes līmenis Savienībā vai eurozonā salīdzinājumā ar pirmskrīzes līmeni (2019. gada beigās). Paaugstināta nenoteiktība un spēcīgi lejupvērsti riski, kas skar ekonomikas perspektīvu saistībā ar karu Eiropā, nepieredzēts enerģijas cenu kāpums un ieilguši piegādes ķēdes darbības traucējumi rada apstākļus, kuru dēļ ir attaisnojami Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas darbību pagarināt arī attiecībā uz 2023. gadu.

| (6) | Ievērojot pieeju, kas izklāstīta Padomes 2021. gada 18. jūnija ieteikumā (7), ar ko sniedz Padomes atzinumu par Lietuvas 2021. gada stabilitātes programmu, vispārējo fiskālo nostāju pašlaik vislabāk var izmērīt kā izmaiņas primārajos izdevumos (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus), bet ietverot no Atveseļošanas un noturības mehānisma un citu Savienības fondu neatmaksājamā atbalsta (dotācijām) finansētos izdevumus, attiecībā pret vidēja termiņa potenciālo izaugsmi (8). Papildus atzinumam par vispārējo fiskālo nostāju, novērtējot, vai valsts fiskālā politika ir piesardzīga un vai tās struktūra spēs nodrošināt ilgtspējīgu atveseļošanu, kas būtu saskanīga ar zaļo un digitālo pārkārtošanos, uzmanība tiek pievērsta arī valsts finansētajiem (9) primārajiem kārtējiem izdevumiem (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus) un investīcijām. |
| --- | --- |

(6)

Ievērojot pieeju, kas izklāstīta Padomes 2021. gada 18. jūnija ieteikumā (7), ar ko sniedz Padomes atzinumu par Lietuvas 2021. gada stabilitātes programmu, vispārējo fiskālo nostāju pašlaik vislabāk var izmērīt kā izmaiņas primārajos izdevumos (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus), bet ietverot no Atveseļošanas un noturības mehānisma un citu Savienības fondu neatmaksājamā atbalsta (dotācijām) finansētos izdevumus, attiecībā pret vidēja termiņa potenciālo izaugsmi (8). Papildus atzinumam par vispārējo fiskālo nostāju, novērtējot, vai valsts fiskālā politika ir piesardzīga un vai tās struktūra spēs nodrošināt ilgtspējīgu atveseļošanu, kas būtu saskanīga ar zaļo un digitālo pārkārtošanos, uzmanība tiek pievērsta arī valsts finansētajiem (9) primārajiem kārtējiem izdevumiem (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus) un investīcijām.

| (7) | Komisija 2022. gada 2. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas plašas norādes par fiskālo politiku 2023. gadā (“fiskālās norādes”) un kura mērķis ir atbalstīt dalībvalstu stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanu un tādējādi stiprināt politikas koordināciju. Pamatojoties uz 2022. gada ziemas prognozes makroekonomisko perspektīvu, Komisija atzīmēja, ka piemērota šķistu pāreja no kopējās atbalstošās fiskālās nostājas 2020.–2022. gadā uz kopumā neitrālu kopējo fiskālo nostāju 2023. gadā, vienlaikus saglabājot gatavību reaģēt uz mainīgo ekonomisko situāciju. Komisija paziņoja, ka fiskālie ieteikumi 2023. gadam arī turpmāk būtu jādiferencē starp dalībvalstīm un tajos būtu jāņem vērā iespējamā pārrobežu blakusietekme. Komisija aicināja dalībvalstis atspoguļot norādes savās stabilitātes un konverģences programmās. Komisija apņēmās cieši uzraudzīt ekonomikas norises un pielāgot savas politikas norādes pēc vajadzības un ne vēlāk kā savā Eiropas pusgada pavasara paketē, kas sagatavota 2022. gada maija beigās. |
| --- | --- |

(7)

Komisija 2022. gada 2. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas plašas norādes par fiskālo politiku 2023. gadā (“fiskālās norādes”) un kura mērķis ir atbalstīt dalībvalstu stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanu un tādējādi stiprināt politikas koordināciju. Pamatojoties uz 2022. gada ziemas prognozes makroekonomisko perspektīvu, Komisija atzīmēja, ka piemērota šķistu pāreja no kopējās atbalstošās fiskālās nostājas 2020.–2022. gadā uz kopumā neitrālu kopējo fiskālo nostāju 2023. gadā, vienlaikus saglabājot gatavību reaģēt uz mainīgo ekonomisko situāciju. Komisija paziņoja, ka fiskālie ieteikumi 2023. gadam arī turpmāk būtu jādiferencē starp dalībvalstīm un tajos būtu jāņem vērā iespējamā pārrobežu blakusietekme. Komisija aicināja dalībvalstis atspoguļot norādes savās stabilitātes un konverģences programmās. Komisija apņēmās cieši uzraudzīt ekonomikas norises un pielāgot savas politikas norādes pēc vajadzības un ne vēlāk kā savā Eiropas pusgada pavasara paketē, kas sagatavota 2022. gada maija beigās.

| (8) | Attiecībā uz fiskālajām norādēm fiskālajos ieteikumos 2023. gadam ir ņemta vērā ekonomikas perspektīvas pasliktināšanās, paaugstinātā nenoteiktība un papildu lejupvērstie riski, kā arī augstāka inflācija salīdzinājumā ar Komisijas 2022. gada ziemas prognozi. Ņemot vērā šos apsvērumus, fiskālajai reakcijai ir jāpalielina publiskās investīcijas, kas sekmēs zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, un jāsaglabā visneaizsargātāko mājsaimniecību pirktspēja, lai mīkstinātu enerģijas cenu kāpuma ietekmi un palīdzētu ierobežot inflācijas otrreizējās ietekmes spiedienu, izmantojot mērķtiecīgus un pagaidu pasākumus. Fiskālajai politikai arī turpmāk jābūt dinamiskai, lai pielāgotos strauji mainīgajiem apstākļiem, tostarp izaicinājumiem, kuri attiecībā uz aizsardzību un drošību izriet no Krievijas agresijas kara pret Ukrainu, un dalībvalstīs tā ir jādiferencē atbilstīgi to fiskālajam un ekonomiskajam stāvoklim, tostarp ņemot vērā krīzes ietekmi uz tām un pārvietoto personu pieplūdumu no Ukrainas. |
| --- | --- |

(8)

Attiecībā uz fiskālajām norādēm fiskālajos ieteikumos 2023. gadam ir ņemta vērā ekonomikas perspektīvas pasliktināšanās, paaugstinātā nenoteiktība un papildu lejupvērstie riski, kā arī augstāka inflācija salīdzinājumā ar Komisijas 2022. gada ziemas prognozi. Ņemot vērā šos apsvērumus, fiskālajai reakcijai ir jāpalielina publiskās investīcijas, kas sekmēs zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, un jāsaglabā visneaizsargātāko mājsaimniecību pirktspēja, lai mīkstinātu enerģijas cenu kāpuma ietekmi un palīdzētu ierobežot inflācijas otrreizējās ietekmes spiedienu, izmantojot mērķtiecīgus un pagaidu pasākumus. Fiskālajai politikai arī turpmāk jābūt dinamiskai, lai pielāgotos strauji mainīgajiem apstākļiem, tostarp izaicinājumiem, kuri attiecībā uz aizsardzību un drošību izriet no Krievijas agresijas kara pret Ukrainu, un dalībvalstīs tā ir jādiferencē atbilstīgi to fiskālajam un ekonomiskajam stāvoklim, tostarp ņemot vērā krīzes ietekmi uz tām un pārvietoto personu pieplūdumu no Ukrainas.

| (9) | Lietuva savu nacionālo atveseļošanas un noturības plānu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai 2021. gada 14. maijā. Komisija atbilstoši Regulas (ES) 2021/241 19. pantam novērtēja atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu, ņemot vērā minētās regulas V pielikumā izklāstītās novērtēšanas vadlīnijas. Padome 2021. gada 20. jūlijā pieņēma Īstenošanas lēmumu par Lietuvas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu (10). Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu, ar ko atzīst, ka Lietuva ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu. |
| --- | --- |

(9)

Lietuva savu nacionālo atveseļošanas un noturības plānu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai 2021. gada 14. maijā. Komisija atbilstoši Regulas (ES) 2021/241 19. pantam novērtēja atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu, ņemot vērā minētās regulas V pielikumā izklāstītās novērtēšanas vadlīnijas. Padome 2021. gada 20. jūlijā pieņēma Īstenošanas lēmumu par Lietuvas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu (10). Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu, ar ko atzīst, ka Lietuva ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu.

| (10) | Lietuva savu 2022. gada valsts reformu programmu iesniedza 2022. gada 27. aprīlī un 2022. gada stabilitātes programmu – 2022. gada 29. aprīlī, tādējādi ievērojot Regulas (EK) Nr. 1466/97 4. pantā noteikto termiņu. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. Kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 27. pantā, 2022. gada valsts reformu programma atspoguļo arī Lietuvas pienākumu divreiz gadā ziņot par panākto progresu atveseļošanas un noturības plāna īstenošanā. |
| --- | --- |

(10)

Lietuva savu 2022. gada valsts reformu programmu iesniedza 2022. gada 27. aprīlī un 2022. gada stabilitātes programmu – 2022. gada 29. aprīlī, tādējādi ievērojot Regulas (EK) Nr. 1466/97 4. pantā noteikto termiņu. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. Kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 27. pantā, 2022. gada valsts reformu programma atspoguļo arī Lietuvas pienākumu divreiz gadā ziņot par panākto progresu atveseļošanas un noturības plāna īstenošanā.

| (11) | Komisija 2022. gada ziņojumu par Lietuvu publicēja 2022. gada 23. maijā. Tajā novērtēts, kā Lietuva ir īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019., 2020. un 2021. gadā, un uz atveseļošanas un noturības rezultātu pārskata pamata bija aplūkots, kā Lietuva īsteno atveseļošanas un noturības plānu. Balstoties uz minēto analīzi, ziņojumā par valsti bija norādīti trūkumi attiecībā uz tādu problēmjautājumu risināšanu, kuri nav ietverti vai ir tikai daļēji ietverti atveseļošanas un noturības plānā, kā arī jauni un nupat iezīmējušies problēmjautājumi, tostarp sakarā ar Krievijas iebrukumu Ukrainā. Tajā bija arī novērtēts Lietuvas progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un Savienības pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā. |
| --- | --- |

(11)

Komisija 2022. gada ziņojumu par Lietuvu publicēja 2022. gada 23. maijā. Tajā novērtēts, kā Lietuva ir īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019., 2020. un 2021. gadā, un uz atveseļošanas un noturības rezultātu pārskata pamata bija aplūkots, kā Lietuva īsteno atveseļošanas un noturības plānu. Balstoties uz minēto analīzi, ziņojumā par valsti bija norādīti trūkumi attiecībā uz tādu problēmjautājumu risināšanu, kuri nav ietverti vai ir tikai daļēji ietverti atveseļošanas un noturības plānā, kā arī jauni un nupat iezīmējušies problēmjautājumi, tostarp sakarā ar Krievijas iebrukumu Ukrainā. Tajā bija arī novērtēts Lietuvas progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un Savienības pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā.

| (12) | 2022. gada 23. maijā Komisija nāca klajā ar ziņojumu saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu. Minētajā ziņojumā bija aplūkots Lietuvas budžeta stāvoklis, ņemot vērā to, ka saskaņā ar plānoto tās vispārējās valdības budžeta deficīts 2022. gadā pārsniegs Līgumā noteikto atsauces vērtību, kas ir 3 % no iekšzemes kopprodukta (IKP). Ziņojumā secināts, ka deficīta kritērijs nav izpildīts. Ievērojot 2022. gada 2. marta paziņojumu, Komisija 2022. gada pavasarī neierosināja sākt jaunas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, bet 2022. gada rudenī tā no jauna novērtēs, vai būtu nepieciešams ierosināt šādu procedūru sākšanu. |
| --- | --- |

(12)

2022. gada 23. maijā Komisija nāca klajā ar ziņojumu saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu. Minētajā ziņojumā bija aplūkots Lietuvas budžeta stāvoklis, ņemot vērā to, ka saskaņā ar plānoto tās vispārējās valdības budžeta deficīts 2022. gadā pārsniegs Līgumā noteikto atsauces vērtību, kas ir 3 % no iekšzemes kopprodukta (IKP). Ziņojumā secināts, ka deficīta kritērijs nav izpildīts. Ievērojot 2022. gada 2. marta paziņojumu, Komisija 2022. gada pavasarī neierosināja sākt jaunas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, bet 2022. gada rudenī tā no jauna novērtēs, vai būtu nepieciešams ierosināt šādu procedūru sākšanu.

| (13) | 2020. gada 20. jūlija ieteikumā (11) Padome ieteica Lietuvai, ievērojot vispārējo izņēmuma klauzulu, 2020. un 2021. gadā veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai efektīvi vērstos pret Covid-19 pandēmiju, stiprinātu ekonomiku un atbalstītu tās turpmāko atveseļošanu. Tā arī ieteica Lietuvai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt parāda atmaksājamību, vienlaikus veicinot investīcijas. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Lietuvas vispārējās valdības budžeta deficīts samazinājās no 7,3 % no IKP 2020. gadā līdz 1,0 % no IKP 2021. gadā. Lietuvas fiskālās politikas reakcija atbalstīja ekonomikas atveseļošanu 2021. gadā, savukārt pagaidu ārkārtas pasākumu apmērs samazinājās no 3,9 % no IKP 2020. gadā līdz 2,8 % 2021. gadā. Lietuvas 2021. gadā veiktie pasākumi atbilda Padomes 2020. gada 20. jūlija ieteikumam. Valdības 2020. un 2021. gadā noteiktie diskrecionārie budžeta pasākumi lielākoties bija pagaidu pasākumi. Tomēr daži no valdības 2020.–2021. gadā pieņemtajiem diskrecionārajiem pasākumiem nebija ne pagaidu pasākumi, ne arī tika atsvērti ar kompensējošiem pasākumiem, un tos galvenokārt veidoja lielāks publiskajā sektorā strādājošo atalgojums. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Lietuvas vispārējās valdības parāds samazinājās no 46,6 % no IKP 2020. gadā līdz 44,3 % no IKP 2021. gadā. |
| --- | --- |

(13)

2020. gada 20. jūlija ieteikumā (11) Padome ieteica Lietuvai, ievērojot vispārējo izņēmuma klauzulu, 2020. un 2021. gadā veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai efektīvi vērstos pret Covid-19 pandēmiju, stiprinātu ekonomiku un atbalstītu tās turpmāko atveseļošanu. Tā arī ieteica Lietuvai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt parāda atmaksājamību, vienlaikus veicinot investīcijas. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Lietuvas vispārējās valdības budžeta deficīts samazinājās no 7,3 % no IKP 2020. gadā līdz 1,0 % no IKP 2021. gadā. Lietuvas fiskālās politikas reakcija atbalstīja ekonomikas atveseļošanu 2021. gadā, savukārt pagaidu ārkārtas pasākumu apmērs samazinājās no 3,9 % no IKP 2020. gadā līdz 2,8 % 2021. gadā. Lietuvas 2021. gadā veiktie pasākumi atbilda Padomes 2020. gada 20. jūlija ieteikumam. Valdības 2020. un 2021. gadā noteiktie diskrecionārie budžeta pasākumi lielākoties bija pagaidu pasākumi. Tomēr daži no valdības 2020.–2021. gadā pieņemtajiem diskrecionārajiem pasākumiem nebija ne pagaidu pasākumi, ne arī tika atsvērti ar kompensējošiem pasākumiem, un tos galvenokārt veidoja lielāks publiskajā sektorā strādājošo atalgojums. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Lietuvas vispārējās valdības parāds samazinājās no 46,6 % no IKP 2020. gadā līdz 44,3 % no IKP 2021. gadā.

| (14) | 2022. gada stabilitātes programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs ir piesardzīgs. Valdība prognozē, ka reālais IKP 2022. gadā pieaugs par 1,6 % un 2023. gadā – par 2,5 %. Salīdzinājumam – Komisijas 2022. gada pavasara prognozē plānots, ka reālā IKP pieaugums 2022. gadā būs 1,7 % un 2023. gadā – 2,6 %. Valdība savā 2022. gada stabilitātes programmā plāno, ka nominālais deficīts pieaugs līdz 4,9 % no IKP 2022. gadā un samazināsies līdz 2,4 % 2023. gadā. Deficīta pieaugums 2022. gadā galvenokārt atspoguļo pasākumus, kuru mērķis ir ierobežot augsto enerģijas cenu ietekmi, atbalstīt mājsaimniecības ar zemākiem ienākumiem un uzņemt to cilvēku plūsmas, kuri bēg no Ukrainas. Saskaņā ar 2022. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2022. gadā samazināsies līdz 43,3 % un 2023. gadā saglabāsies stabila. Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2022. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta deficīts 2022. un 2023. gadā būs attiecīgi 4,6 % un 2,3 % no IKP. Tas atbilst 2022. gada stabilitātes programmā prognozētajam deficītam. Komisijas 2022. gada pavasara prognozē plānota līdzīga vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP: 42,7 % 2022. gadā un 43,1 % 2023. gadā. Saskaņā ar Komisijas 2022. gada pavasara prognozi, potenciālās izlaides vidēja termiņa pieauguma aplēse ir 3,2 % (10 gadu vidējais rādītājs). Tomēr minētajā aplēsē nav iekļauta to reformu ietekme, kas paredzētas atveseļošanas un noturības plānā un var palielināt Lietuvas potenciālo izaugsmi. |
| --- | --- |

(14)

2022. gada stabilitātes programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs ir piesardzīgs. Valdība prognozē, ka reālais IKP 2022. gadā pieaugs par 1,6 % un 2023. gadā – par 2,5 %. Salīdzinājumam – Komisijas 2022. gada pavasara prognozē plānots, ka reālā IKP pieaugums 2022. gadā būs 1,7 % un 2023. gadā – 2,6 %. Valdība savā 2022. gada stabilitātes programmā plāno, ka nominālais deficīts pieaugs līdz 4,9 % no IKP 2022. gadā un samazināsies līdz 2,4 % 2023. gadā. Deficīta pieaugums 2022. gadā galvenokārt atspoguļo pasākumus, kuru mērķis ir ierobežot augsto enerģijas cenu ietekmi, atbalstīt mājsaimniecības ar zemākiem ienākumiem un uzņemt to cilvēku plūsmas, kuri bēg no Ukrainas. Saskaņā ar 2022. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2022. gadā samazināsies līdz 43,3 % un 2023. gadā saglabāsies stabila. Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2022. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta deficīts 2022. un 2023. gadā būs attiecīgi 4,6 % un 2,3 % no IKP. Tas atbilst 2022. gada stabilitātes programmā prognozētajam deficītam. Komisijas 2022. gada pavasara prognozē plānota līdzīga vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP: 42,7 % 2022. gadā un 43,1 % 2023. gadā. Saskaņā ar Komisijas 2022. gada pavasara prognozi, potenciālās izlaides vidēja termiņa pieauguma aplēse ir 3,2 % (10 gadu vidējais rādītājs). Tomēr minētajā aplēsē nav iekļauta to reformu ietekme, kas paredzētas atveseļošanas un noturības plānā un var palielināt Lietuvas potenciālo izaugsmi.

| (15) | Valdība 2022. gadā pakāpeniski atcēla lielāko daļu pasākumu, kas veikti, reaģējot uz Covid-19 krīzi, – tiek prognozēts, ka pagaidu ārkārtas pasākumu apmērs samazināsies no 2,8 % no IKP 2021. gadā līdz 1,2 % 2022. gadā. Valdības budžeta deficītu ietekmē pasākumi, kuri pieņemti, lai novērstu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, un kuru apjoms Komisijas 2022. gada pavasara prognozē tiek lēsts 1,2 % apmērā no IKP 2022. gadā un 0,0 % apmērā no IKP 2023. gadā. (12) Šie pasākumi galvenokārt ietver subsīdijas gāzes un elektroenerģijas uzņēmumiem, siltumenerģijai piemērotā pievienotās vērtības nodokļa (PVN) kompensāciju un citu siltumenerģijai noteikto kompensāciju plašāku piemērošanu. Minētie pasākumi lielākoties ir izziņoti kā pagaidu pasākumi. Tomēr, ja enerģijas cenas saglabāsies augstas 2023. gadā, dažus no minētajiem pasākumiem varētu turpināt. Daži no šiem pasākumiem nav mērķorientēti, jo īpaši subsīdijas gāzes un elektroenerģijas uzņēmumiem un siltumenerģijai piemērotā PVN kompensācijas. Valdības budžeta deficītu ietekmē arī izmaksas, kuras saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas un kuras Komisijas 2022. gada pavasara prognozē tiek prognozētas 0,2 % apmērā 2022. gadā un arī 2023. gadā (13), kā arī lielākas izmaksas aizsardzības izdevumiem, kuru pieaugums 2022. gadā un 2023. gadā prognozēts 0,5 % apmērā no IKP. |
| --- | --- |

(15)

Valdība 2022. gadā pakāpeniski atcēla lielāko daļu pasākumu, kas veikti, reaģējot uz Covid-19 krīzi, – tiek prognozēts, ka pagaidu ārkārtas pasākumu apmērs samazināsies no 2,8 % no IKP 2021. gadā līdz 1,2 % 2022. gadā. Valdības budžeta deficītu ietekmē pasākumi, kuri pieņemti, lai novērstu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, un kuru apjoms Komisijas 2022. gada pavasara prognozē tiek lēsts 1,2 % apmērā no IKP 2022. gadā un 0,0 % apmērā no IKP 2023. gadā. (12) Šie pasākumi galvenokārt ietver subsīdijas gāzes un elektroenerģijas uzņēmumiem, siltumenerģijai piemērotā pievienotās vērtības nodokļa (PVN) kompensāciju un citu siltumenerģijai noteikto kompensāciju plašāku piemērošanu. Minētie pasākumi lielākoties ir izziņoti kā pagaidu pasākumi. Tomēr, ja enerģijas cenas saglabāsies augstas 2023. gadā, dažus no minētajiem pasākumiem varētu turpināt. Daži no šiem pasākumiem nav mērķorientēti, jo īpaši subsīdijas gāzes un elektroenerģijas uzņēmumiem un siltumenerģijai piemērotā PVN kompensācijas. Valdības budžeta deficītu ietekmē arī izmaksas, kuras saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas un kuras Komisijas 2022. gada pavasara prognozē tiek prognozētas 0,2 % apmērā 2022. gadā un arī 2023. gadā (13), kā arī lielākas izmaksas aizsardzības izdevumiem, kuru pieaugums 2022. gadā un 2023. gadā prognozēts 0,5 % apmērā no IKP.

| (16) | Padome savā 2021. gada 18. jūnija ieteikumā ieteica Lietuvai 2022. gadā saglabāt atbalstošu fiskālo nostāju, kas ietver stimulējošo iedarbību, kuru nodrošina Atveseļošanas un noturības mehānisms, un saglabāt valsts finansētās investīcijas. Padome ieteica Lietuvai arī iegrožot valsts finansēto kārtējo izdevumu pieaugumu. Tā arī ieteica Lietuvai, kad ekonomiskie apstākļi to ļaus, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt fiskālo ilgtspēju vidējā termiņā, kā arī vienlaikus palielināt investīcijas, lai vairotu izaugsmes potenciālu. |
| --- | --- |

(16)

Padome savā 2021. gada 18. jūnija ieteikumā ieteica Lietuvai 2022. gadā saglabāt atbalstošu fiskālo nostāju, kas ietver stimulējošo iedarbību, kuru nodrošina Atveseļošanas un noturības mehānisms, un saglabāt valsts finansētās investīcijas. Padome ieteica Lietuvai arī iegrožot valsts finansēto kārtējo izdevumu pieaugumu. Tā arī ieteica Lietuvai, kad ekonomiskie apstākļi to ļaus, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt fiskālo ilgtspēju vidējā termiņā, kā arī vienlaikus palielināt investīcijas, lai vairotu izaugsmes potenciālu.

| (17) | Saskaņā ar Komisijas 2022. gada pavasara prognozi un ņemot vērā Lietuvas 2022. gada stabilitātes programmā iekļauto informāciju, 2022. gada fiskālā nostāja, kas prognozēta – 4,2 % apmērā no IKP, būs atbalstoša, kā bija ieteikusi Padome (14). Lietuva plāno saskaņā ar Padomes ieteikumu turpināt atbalstu atveseļošanai, izmantojot Atveseļošanas un noturības mehānismu, lai finansētu papildu investīcijas. Prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti palielināsies par 0,5 IKP procentpunktiem salīdzinājumā ar 2021. gadu. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2022. gadā būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,3 procentpunktiem no IKP (15). Tādējādi Lietuva plāno saglabāt valsts finansētās investīcijas, kā ieteikusi Padome. Vienlaikus plānots, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2022. gadā būs ekspansīva ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst 3,2 procentpunktiem no IKP. Šī ievērojamā ekspansīvā ietekme ietver papildu ietekmi (1,2 % apmērā no IKP), ko rada pasākumi ar mērķi novērst enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, kā arī izmaksas (0,2 % apmērā no IKP), kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas, un tiek prognozēts, ka cita starpā papildu atbalsts mājsaimniecībām ar zemākiem ienākumiem (pensiju, bērnu pabalstu, sociālās palīdzības un ar nodokli neapliekamo ienākumu minimālā līmeņa vēl lielāks palielinājums) veicinās (0,4 % apmērā no IKP) neto kārtējo izdevumu pieaugumu. Tādējādi, pamatojoties uz pašreizējām Komisijas aplēsēm, Lietuva nepietiekami iegrožo valsts finansēto kārtējo izdevumu pieaugumu 2022. gadā. |
| --- | --- |

(17)

Saskaņā ar Komisijas 2022. gada pavasara prognozi un ņemot vērā Lietuvas 2022. gada stabilitātes programmā iekļauto informāciju, 2022. gada fiskālā nostāja, kas prognozēta – 4,2 % apmērā no IKP, būs atbalstoša, kā bija ieteikusi Padome (14). Lietuva plāno saskaņā ar Padomes ieteikumu turpināt atbalstu atveseļošanai, izmantojot Atveseļošanas un noturības mehānismu, lai finansētu papildu investīcijas. Prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti palielināsies par 0,5 IKP procentpunktiem salīdzinājumā ar 2021. gadu. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2022. gadā būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,3 procentpunktiem no IKP (15). Tādējādi Lietuva plāno saglabāt valsts finansētās investīcijas, kā ieteikusi Padome. Vienlaikus plānots, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2022. gadā būs ekspansīva ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst 3,2 procentpunktiem no IKP. Šī ievērojamā ekspansīvā ietekme ietver papildu ietekmi (1,2 % apmērā no IKP), ko rada pasākumi ar mērķi novērst enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, kā arī izmaksas (0,2 % apmērā no IKP), kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas, un tiek prognozēts, ka cita starpā papildu atbalsts mājsaimniecībām ar zemākiem ienākumiem (pensiju, bērnu pabalstu, sociālās palīdzības un ar nodokli neapliekamo ienākumu minimālā līmeņa vēl lielāks palielinājums) veicinās (0,4 % apmērā no IKP) neto kārtējo izdevumu pieaugumu. Tādējādi, pamatojoties uz pašreizējām Komisijas aplēsēm, Lietuva nepietiekami iegrožo valsts finansēto kārtējo izdevumu pieaugumu 2022. gadā.

| (18) | Komisijas 2022. gada pavasara prognozē fiskālā nostāja 2023. gadā tiek prognozēta 1,5 % apmērā no IKP, pieņemot, ka politika nemainīsies (16). Ir paredzēts, ka Lietuva 2023. gadā turpinās izmantot Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijas, lai finansētu papildu investīcijas atveseļošanas atbalstam. Prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti palielināsies par 0,4 IKP procentpunktiem salīdzinājumā ar 2023. gadu. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2023. gadā būs bremzējoša ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,5 procentpunktiem no IKP (17). Vienlaikus plānots, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā būs bremzējoša ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst 1,5 procentpunktiem no IKP. Tas ietver ietekmi, ko rada to pasākumu pakāpeniska atcelšana, ar kuriem risina enerģijas cenu pieaugumu (1,2 % no IKP), un papildu izmaksas, lai piedāvātu pagaidu aizsardzību no Ukrainas pārvietotajām personām (0,1 % no IKP). |
| --- | --- |

(18)

Komisijas 2022. gada pavasara prognozē fiskālā nostāja 2023. gadā tiek prognozēta 1,5 % apmērā no IKP, pieņemot, ka politika nemainīsies (16). Ir paredzēts, ka Lietuva 2023. gadā turpinās izmantot Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijas, lai finansētu papildu investīcijas atveseļošanas atbalstam. Prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti palielināsies par 0,4 IKP procentpunktiem salīdzinājumā ar 2023. gadu. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2023. gadā būs bremzējoša ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,5 procentpunktiem no IKP (17). Vienlaikus plānots, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā būs bremzējoša ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst 1,5 procentpunktiem no IKP. Tas ietver ietekmi, ko rada to pasākumu pakāpeniska atcelšana, ar kuriem risina enerģijas cenu pieaugumu (1,2 % no IKP), un papildu izmaksas, lai piedāvātu pagaidu aizsardzību no Ukrainas pārvietotajām personām (0,1 % no IKP).

| (19) | 2022. gada stabilitātes programmā tiek prognozēts, ka valdības budžeta deficīts pakāpeniski samazināsies, sasniedzot 1,3 % 2024. gadā un 1,0 % līdz 2025. gadam. Līdz ar to tiek plānots, ka vispārējās valdības budžeta deficīts saglabāsies zem 3 % no IKP visā programmas aptvertajā laikā. Saskaņā ar 2022. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP līdz 2025. gadam samazināsies, proti, 2024. gadā saruks līdz 42,6 % un 2025. gadā samazināsies līdz 42,5 %. Saskaņā ar Komisijas analīzi parāda atmaksājamības riski vidējā termiņā šķiet zemi. |
| --- | --- |

(19)

2022. gada stabilitātes programmā tiek prognozēts, ka valdības budžeta deficīts pakāpeniski samazināsies, sasniedzot 1,3 % 2024. gadā un 1,0 % līdz 2025. gadam. Līdz ar to tiek plānots, ka vispārējās valdības budžeta deficīts saglabāsies zem 3 % no IKP visā programmas aptvertajā laikā. Saskaņā ar 2022. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP līdz 2025. gadam samazināsies, proti, 2024. gadā saruks līdz 42,6 % un 2025. gadā samazināsies līdz 42,5 %. Saskaņā ar Komisijas analīzi parāda atmaksājamības riski vidējā termiņā šķiet zemi.

| (20) | 2020. gada publiskā iepirkuma rezultātu pārskatā ir konstatēti daži trūkumi Lietuvas publiskā iepirkuma sistēmā: nepietiekama sadarbība starp iepirkumu organizācijām, maz konkursa dalībnieku vai to nav vispār, kā arī pārmērīga paļaušanās uz cenas kritēriju. Pašreizējo centienu veicināt uz sadarbību balstītu publisko iepirkumu starp pašvaldībām tvēruma paplašināšana, lai reforma aptvertu arī centrālās valdības līmeni, palīdzētu izstrādāt un izplatīt paraugpraksi un uzlabot procesu vispārējo efektivitāti un lietderību. Tas arī palīdzētu palielināt fiskālo stabilitāti. |
| --- | --- |

(20)

2020. gada publiskā iepirkuma rezultātu pārskatā ir konstatēti daži trūkumi Lietuvas publiskā iepirkuma sistēmā: nepietiekama sadarbība starp iepirkumu organizācijām, maz konkursa dalībnieku vai to nav vispār, kā arī pārmērīga paļaušanās uz cenas kritēriju. Pašreizējo centienu veicināt uz sadarbību balstītu publisko iepirkumu starp pašvaldībām tvēruma paplašināšana, lai reforma aptvertu arī centrālās valdības līmeni, palīdzētu izstrādāt un izplatīt paraugpraksi un uzlabot procesu vispārējo efektivitāti un lietderību. Tas arī palīdzētu palielināt fiskālo stabilitāti.

| (21) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktu un minētās regulas V pielikuma 2.2. kritēriju atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums ar indikatīvu grafiku īstenošanai, kas jāpabeidz līdz 2026. gada 31. augustam. Tās palīdzēs atrisināt visas ekonomiskās un sociālās problēmas vai ievērojamu to ekonomisko un sociālo problēmu daļu, kuras Padome bija minējusi Lietuvai 2019. un 2020. gada Eiropas pusgadā adresētajos ieteikumos, kā arī attiecīgā gadījumā Lietuvai līdz atveseļošanas un noturības plāna pieņemšanai adresētajos ieteikumos. Jo īpaši atveseļošanas un noturības plānā liela uzmanība ir pievērsta pasākumiem, kuru mērķis ir veicināt digitalizāciju un zaļo pārkārtošanos, nodrošināt veselības aprūpes pakalpojumu kvalitāti un efektivitāti, uzlabot sociālo aizsardzību, piešķirt prioritāti izglītībai un inovācijai un palielināt publiskā sektora efektivitāti. |
| --- | --- |

(21)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktu un minētās regulas V pielikuma 2.2. kritēriju atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums ar indikatīvu grafiku īstenošanai, kas jāpabeidz līdz 2026. gada 31. augustam. Tās palīdzēs atrisināt visas ekonomiskās un sociālās problēmas vai ievērojamu to ekonomisko un sociālo problēmu daļu, kuras Padome bija minējusi Lietuvai 2019. un 2020. gada Eiropas pusgadā adresētajos ieteikumos, kā arī attiecīgā gadījumā Lietuvai līdz atveseļošanas un noturības plāna pieņemšanai adresētajos ieteikumos. Jo īpaši atveseļošanas un noturības plānā liela uzmanība ir pievērsta pasākumiem, kuru mērķis ir veicināt digitalizāciju un zaļo pārkārtošanos, nodrošināt veselības aprūpes pakalpojumu kvalitāti un efektivitāti, uzlabot sociālo aizsardzību, piešķirt prioritāti izglītībai un inovācijai un palielināt publiskā sektora efektivitāti.

| (22) | Paredzams, ka Lietuvas atveseļošanas un noturības plāna īstenošana sekmēs turpmāku progresu zaļās un digitālās pārkārtošanās jomā. Klimata mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi Lietuvā atbilst 37,8 % no atveseļošanas un noturības plāna kopējā piešķīruma, savukārt digitālo mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi – 31,5 % no atveseļošanas un noturības plāna kopējā piešķīruma. Atveseļošanas un noturības plāna pilnīga īstenošana atbilstoši attiecīgajiem atskaites punktiem un mērķrādītājiem palīdzēs Lietuvai ātri atgūties no Covid-19 krīzes radītajām sekām, vienlaikus stiprinot noturību. Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citu, ārpus atveseļošanas un noturības plāna tvēruma esošu ekonomikas un nodarbinātības politiku sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politiku programmu kopumā, joprojām ir svarīgi sistemātiski iesaistīt sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas. |
| --- | --- |

(22)

Paredzams, ka Lietuvas atveseļošanas un noturības plāna īstenošana sekmēs turpmāku progresu zaļās un digitālās pārkārtošanās jomā. Klimata mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi Lietuvā atbilst 37,8 % no atveseļošanas un noturības plāna kopējā piešķīruma, savukārt digitālo mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi – 31,5 % no atveseļošanas un noturības plāna kopējā piešķīruma. Atveseļošanas un noturības plāna pilnīga īstenošana atbilstoši attiecīgajiem atskaites punktiem un mērķrādītājiem palīdzēs Lietuvai ātri atgūties no Covid-19 krīzes radītajām sekām, vienlaikus stiprinot noturību. Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citu, ārpus atveseļošanas un noturības plāna tvēruma esošu ekonomikas un nodarbinātības politiku sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politiku programmu kopumā, joprojām ir svarīgi sistemātiski iesaistīt sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas.

| (23) | Komisija 2022. gada 22. aprīlī apstiprināja Lietuvas partnerattiecību nolīgumu, kas paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/1060 (18). Lietuva kohēzijas politikas programmu iesniedza 2022. gada 16. martā. Saskaņā ar Regulu (ES) 2021/1060 Lietuva ir ņēmusi vērā attiecīgos tai adresētos ieteikumus 2021.–2027. gada kohēzijas politikas fondu plānošanā. Tas ir priekšnoteikums no kohēzijas politikas fondiem paredzētā finansiālā atbalsta efektivitātes uzlabošanai un tā pievienotās vērtības maksimalizēšanai un vienlaikus veicina koordināciju, savstarpējo papildināmību un saskaņotību starp minētajiem kohēzijas politikas fondiem un citiem Savienības instrumentiem un fondiem. Atveseļošanas un noturības mehānisma un kohēzijas politikas programmu sekmīga īstenošana ir atkarīga arī no to šķēršļu novēršanas, kas kavē investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās un sabalansētas teritoriālās attīstības atbalstam. |
| --- | --- |

(23)

Komisija 2022. gada 22. aprīlī apstiprināja Lietuvas partnerattiecību nolīgumu, kas paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/1060 (18). Lietuva kohēzijas politikas programmu iesniedza 2022. gada 16. martā. Saskaņā ar Regulu (ES) 2021/1060 Lietuva ir ņēmusi vērā attiecīgos tai adresētos ieteikumus 2021.–2027. gada kohēzijas politikas fondu plānošanā. Tas ir priekšnoteikums no kohēzijas politikas fondiem paredzētā finansiālā atbalsta efektivitātes uzlabošanai un tā pievienotās vērtības maksimalizēšanai un vienlaikus veicina koordināciju, savstarpējo papildināmību un saskaņotību starp minētajiem kohēzijas politikas fondiem un citiem Savienības instrumentiem un fondiem. Atveseļošanas un noturības mehānisma un kohēzijas politikas programmu sekmīga īstenošana ir atkarīga arī no to šķēršļu novēršanas, kas kavē investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās un sabalansētas teritoriālās attīstības atbalstam.

| (24) | Papildus ekonomiskajiem un sociālajiem problēmjautājumiem, kuru risināšana paredzēta atveseļošanas un noturības plānā, Lietuvā ir vairāki papildu problēmjautājumi, kas saistīti ar primāro un profilaktisko aprūpi, nepilnībām sociālo pakalpojumu plānošanā un sniegšanā un stratēģijas trūkumu sociālo mājokļu jomā. Lielais hospitalizācijas gadījumu skaits, no kuriem iespējams izvairīties, un attālināmas un profilaktiski novēršamas mirstības rādītāji liecina, ka Lietuvas veselības aprūpē ir vajadzīgi vairāk profilaktisku pasākumu. Turklāt veselības aprūpes speciālistu trūkums un nevienmērīgs sadalījums ierobežo piekļuvi primārajai un ilgtermiņa veselības aprūpei. Papildus Lietuvas atveseļošanas un noturības plānā paredzētajām veselības aprūpes reformām un investīcijām ir nepieciešams vēl vairāk stiprināt primāro aprūpi un profilaksi. Sadarbības trūkums starp dažādām ministrijām un citām publiskā sektora struktūrām un trūkumi vajadzību apzināšanā kavē sociālo pakalpojumu integrētu sniegšanu. Turklāt pakalpojumi nav pietiekami pielāgoti bezdarbnieku vajadzībām. 2019. gadā (19) Lietuvas izdevumi sociālajiem mājokļiem, t. i., 10,31 EUR uz vienu iedzīvotāju ir ievērojami zemāki par Savienības vidējo rādītāju 101,58 EUR (abi rādītāji 2010. gada salīdzināmās cenās), kā rezultātā pastāvīgi trūkst sociālo mājokļu un rindas uz tiem ir garas. Jāuzlabo arī piešķirto sociālo mājokļu kvalitāte. Atveseļošanas un noturības plānā ir iekļauti svarīgi pasākumi, piemēram, minimālo ienākumu shēmas reforma un nodokļu un pabalstu sistēmas reforma, kā arī sociālās apdrošināšanas seguma palielināšana bezdarba gadījumā. Paredzams, ka šie pasākumi, kad tie būs īstenoti, palīdzēs risināt dažus no galvenajiem sociālās aizsardzības problēmjautājumiem. Tomēr papildus atveseļošanas un noturības plānā iekļautajiem pasākumiem ir vajadzīgi turpmāki centieni, lai uzlabotu sociālo pakalpojumu plānošanu, kvalitāti un efektivitāti un novērstu sociālo mājokļu trūkumu un nepietiekamo kvalitāti. |
| --- | --- |

(24)

Papildus ekonomiskajiem un sociālajiem problēmjautājumiem, kuru risināšana paredzēta atveseļošanas un noturības plānā, Lietuvā ir vairāki papildu problēmjautājumi, kas saistīti ar primāro un profilaktisko aprūpi, nepilnībām sociālo pakalpojumu plānošanā un sniegšanā un stratēģijas trūkumu sociālo mājokļu jomā. Lielais hospitalizācijas gadījumu skaits, no kuriem iespējams izvairīties, un attālināmas un profilaktiski novēršamas mirstības rādītāji liecina, ka Lietuvas veselības aprūpē ir vajadzīgi vairāk profilaktisku pasākumu. Turklāt veselības aprūpes speciālistu trūkums un nevienmērīgs sadalījums ierobežo piekļuvi primārajai un ilgtermiņa veselības aprūpei. Papildus Lietuvas atveseļošanas un noturības plānā paredzētajām veselības aprūpes reformām un investīcijām ir nepieciešams vēl vairāk stiprināt primāro aprūpi un profilaksi. Sadarbības trūkums starp dažādām ministrijām un citām publiskā sektora struktūrām un trūkumi vajadzību apzināšanā kavē sociālo pakalpojumu integrētu sniegšanu. Turklāt pakalpojumi nav pietiekami pielāgoti bezdarbnieku vajadzībām. 2019. gadā (19) Lietuvas izdevumi sociālajiem mājokļiem, t. i., 10,31 EUR uz vienu iedzīvotāju ir ievērojami zemāki par Savienības vidējo rādītāju 101,58 EUR (abi rādītāji 2010. gada salīdzināmās cenās), kā rezultātā pastāvīgi trūkst sociālo mājokļu un rindas uz tiem ir garas. Jāuzlabo arī piešķirto sociālo mājokļu kvalitāte. Atveseļošanas un noturības plānā ir iekļauti svarīgi pasākumi, piemēram, minimālo ienākumu shēmas reforma un nodokļu un pabalstu sistēmas reforma, kā arī sociālās apdrošināšanas seguma palielināšana bezdarba gadījumā. Paredzams, ka šie pasākumi, kad tie būs īstenoti, palīdzēs risināt dažus no galvenajiem sociālās aizsardzības problēmjautājumiem. Tomēr papildus atveseļošanas un noturības plānā iekļautajiem pasākumiem ir vajadzīgi turpmāki centieni, lai uzlabotu sociālo pakalpojumu plānošanu, kvalitāti un efektivitāti un novērstu sociālo mājokļu trūkumu un nepietiekamo kvalitāti.

| (25) | Pamatojoties uz Savienības valstu vai to valdību vadītāju pilnvarojumu, kas formulēts Versaļas deklarācijā, ir sagatavots Komisijas priekšlikums REPowerEU plānam, kura mērķis ir pēc iespējas drīz izbeigt Savienības atkarību no fosilo degvielu importa no Krievijas. Tālab Komisija plāno dialogā ar dalībvalstīm apzināt piemērotākos projektus, investīcijas un reformas valstu, reģionālā un Savienības līmenī. Šo pasākumu mērķis ir samazināt vispārējo atkarību no fosilajām degvielām un pārorientēt fosilo degvielu importu prom no Krievijas. |
| --- | --- |

(25)

Pamatojoties uz Savienības valstu vai to valdību vadītāju pilnvarojumu, kas formulēts Versaļas deklarācijā, ir sagatavots Komisijas priekšlikums REPowerEU plānam, kura mērķis ir pēc iespējas drīz izbeigt Savienības atkarību no fosilo degvielu importa no Krievijas. Tālab Komisija plāno dialogā ar dalībvalstīm apzināt piemērotākos projektus, investīcijas un reformas valstu, reģionālā un Savienības līmenī. Šo pasākumu mērķis ir samazināt vispārējo atkarību no fosilajām degvielām un pārorientēt fosilo degvielu importu prom no Krievijas.

| (26) | Attiecībā uz energoapgādi Lietuva ir ļoti atkarīga no importa, jo tā importē aptuveni divas trešdaļas no bruto elektroenerģijas vajadzībām un lielāko daļu naftas un gāzes. Nafta un gāze veido trīs ceturtdaļas no valsts energoresursu struktūras. Līdz Krievijas iebrukumam Ukrainā nafta un gāze galvenokārt tika importētas no Krievijas. 2020. gadā Lietuva no sava kopējā dabasgāzes importa 42 % importēja no Krievijas (tas aptuveni atbilst Savienības vidējam rādītājam 44 %) un no sava kopējā jēlnaftas importa tā 73 % importēja no Krievijas (šis rādītājs ir lielāks nekā Savienības vidējais rādītājs, kas ir 26 %) (20). Enerģijas pieprasījumu nosaka liels transporta parks, kurā joprojām netiek pietiekami izmantots sabiedriskais transports un dzelzceļš, kā arī liels energoneefektīvu ēku skaits un ļoti energoietilpīgas nozares, kas veido 67 % no kopējā gāzes patēriņa. Papildu centieni samazināt energointensitāti šajās nozarēs, veicinot industriālo pārveidi, tostarp inovatīvus ražošanas procesus, un arī turpmāk veicinot atjaunīgo energoresursu izmantošanu, kopumā samazinātu Lietuvas atkarību no enerģijas importa. Lietuva ir ievērojami uzlabojusi savu enerģētisko drošību, attīstot elektroenerģijas un gāzes savienojumus ar kaimiņos esošajām dalībvalstīm un sašķidrinātās dabasgāzes termināli Klaipēdā. Kopumā Lietuvai ir jāturpina centieni vēl vairāk uzlabot reģionālo sadarbību ar kaimiņvalstīm nolūkā koordinēt turpmāku gāzes importu un efektīvi izmantot reģionālās infrastruktūras. Šajā kontekstā gāzes starpsavienojums ar Poliju (GIPL), kas darbojas kopš 2022. gada 1. maija, un citu gāzes starpsavienojumu uzlabošana ar kaimiņos esošajām dalībvalstīm palīdzēs nodrošināt energoapgādi reģionā. Tomēr politikas prioritātēm joprojām vajadzētu būt pašlaik notiekošās sinhronizācijas ar Savienības kontinentālo elektrotīklu pabeigšanai, pietiekamas jaudas nodrošināšanai starpsavienojumiem ar kaimiņu dalībvalstīm un kopīgu atjaunīgo energoresursu projektu īstenošanai. Tiek ieteikts investīcijas jaunā gāzes infrastruktūrā un tīklos pēc iespējas veikt tā, lai nodrošinātu atbilstību nākotnes prasībām, sekmējot ilgtspēju ilgtermiņā, ko nākotnē nodrošinātu pārprofilēšana uz ilgtspējīgām degvielām. Lai Lietuva atbilstu “Gatavi mērķrādītājam 55 %” mērķiem, būs vēl vairāk jāpalielina ieceru vērienīgums attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu un atjaunīgo energoresursu un energoefektivitātes rādītāju paaugstināšanu. |
| --- | --- |

(26)

Attiecībā uz energoapgādi Lietuva ir ļoti atkarīga no importa, jo tā importē aptuveni divas trešdaļas no bruto elektroenerģijas vajadzībām un lielāko daļu naftas un gāzes. Nafta un gāze veido trīs ceturtdaļas no valsts energoresursu struktūras. Līdz Krievijas iebrukumam Ukrainā nafta un gāze galvenokārt tika importētas no Krievijas. 2020. gadā Lietuva no sava kopējā dabasgāzes importa 42 % importēja no Krievijas (tas aptuveni atbilst Savienības vidējam rādītājam 44 %) un no sava kopējā jēlnaftas importa tā 73 % importēja no Krievijas (šis rādītājs ir lielāks nekā Savienības vidējais rādītājs, kas ir 26 %) (20). Enerģijas pieprasījumu nosaka liels transporta parks, kurā joprojām netiek pietiekami izmantots sabiedriskais transports un dzelzceļš, kā arī liels energoneefektīvu ēku skaits un ļoti energoietilpīgas nozares, kas veido 67 % no kopējā gāzes patēriņa. Papildu centieni samazināt energointensitāti šajās nozarēs, veicinot industriālo pārveidi, tostarp inovatīvus ražošanas procesus, un arī turpmāk veicinot atjaunīgo energoresursu izmantošanu, kopumā samazinātu Lietuvas atkarību no enerģijas importa. Lietuva ir ievērojami uzlabojusi savu enerģētisko drošību, attīstot elektroenerģijas un gāzes savienojumus ar kaimiņos esošajām dalībvalstīm un sašķidrinātās dabasgāzes termināli Klaipēdā. Kopumā Lietuvai ir jāturpina centieni vēl vairāk uzlabot reģionālo sadarbību ar kaimiņvalstīm nolūkā koordinēt turpmāku gāzes importu un efektīvi izmantot reģionālās infrastruktūras. Šajā kontekstā gāzes starpsavienojums ar Poliju (GIPL), kas darbojas kopš 2022. gada 1. maija, un citu gāzes starpsavienojumu uzlabošana ar kaimiņos esošajām dalībvalstīm palīdzēs nodrošināt energoapgādi reģionā. Tomēr politikas prioritātēm joprojām vajadzētu būt pašlaik notiekošās sinhronizācijas ar Savienības kontinentālo elektrotīklu pabeigšanai, pietiekamas jaudas nodrošināšanai starpsavienojumiem ar kaimiņu dalībvalstīm un kopīgu atjaunīgo energoresursu projektu īstenošanai. Tiek ieteikts investīcijas jaunā gāzes infrastruktūrā un tīklos pēc iespējas veikt tā, lai nodrošinātu atbilstību nākotnes prasībām, sekmējot ilgtspēju ilgtermiņā, ko nākotnē nodrošinātu pārprofilēšana uz ilgtspējīgām degvielām. Lai Lietuva atbilstu “Gatavi mērķrādītājam 55 %” mērķiem, būs vēl vairāk jāpalielina ieceru vērienīgums attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu un atjaunīgo energoresursu un energoefektivitātes rādītāju paaugstināšanu.

| (27) | Paātrināta pārkārtošanās uz klimatneitralitāti un atteikšanās no fosilajām degvielām vairākās nozarēs radīs ievērojamas pārstrukturēšanas izmaksas, taču, lai mazinātu pārkārtošanās sociālekonomisko ietekmi vissmagāk skartajos reģionos, Lietuva var kohēzijas politikas ietvaros izmantot Taisnīgas pārkārtošanās mehānismu. Turklāt, lai uzlabotu nodarbinātības iespējas un stiprinātu sociālo kohēziju, Lietuva var izmantot Eiropas Sociālo fondu Plus, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1057 (21). |
| --- | --- |

(27)

Paātrināta pārkārtošanās uz klimatneitralitāti un atteikšanās no fosilajām degvielām vairākās nozarēs radīs ievērojamas pārstrukturēšanas izmaksas, taču, lai mazinātu pārkārtošanās sociālekonomisko ietekmi vissmagāk skartajos reģionos, Lietuva var kohēzijas politikas ietvaros izmantot Taisnīgas pārkārtošanās mehānismu. Turklāt, lai uzlabotu nodarbinātības iespējas un stiprinātu sociālo kohēziju, Lietuva var izmantot Eiropas Sociālo fondu Plus, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1057 (21).

| (28) | Padome ir izskatījusi 2022. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas veikto novērtējumu, un tās atzinums (22) ir atspoguļots 1. ieteikumā. |
| --- | --- |

(28)

Padome ir izskatījusi 2022. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas veikto novērtējumu, un tās atzinums (22) ir atspoguļots 1. ieteikumā.

| (29) | Ņemot vērā ciešās savstarpējās saiknes starp eurozonas dalībvalstu tautsaimniecībām un to kolektīvo devumu ekonomiskās un monetārās savienības darbībā, Padome eurozonas dalībvalstīm ieteica rīkoties, tostarp izmantojot atveseļošanas un noturības plānus, lai īstenotu 2022. gada ieteikumā par eurozonu izklāstītos ieteikumus. Attiecībā uz Lietuvu tas ir jo īpaši atspoguļots 1. un 2. ieteikumā, |
| --- | --- |

(29)

Ņemot vērā ciešās savstarpējās saiknes starp eurozonas dalībvalstu tautsaimniecībām un to kolektīvo devumu ekonomiskās un monetārās savienības darbībā, Padome eurozonas dalībvalstīm ieteica rīkoties, tostarp izmantojot atveseļošanas un noturības plānus, lai īstenotu 2022. gada ieteikumā par eurozonu izklāstītos ieteikumus. Attiecībā uz Lietuvu tas ir jo īpaši atspoguļots 1. un 2. ieteikumā,

AR ŠO IESAKA Lietuvai 2022. un 2023. gadā rīkoties šādi.

1.

Nodrošināt, ka 2023. gadā valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums atbilst kopumā neitrālai politikas nostājai, ņemot vērā to, ka turpinās pagaidu un mērķorientēta atbalsta sniegšana pret energocenu kāpumu visneaizsargātākajām mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kā arī personām, kas bēg no Ukrainas. Būt gatavai kārtējos izdevumus pielāgot mainīgajai situācijai. Palielināt publiskās investīcijas, kas sekmēs zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, ņemot vērā REPowerEU iniciatīvu, tostarp, izmantojot Atveseļošanas un noturības mehānismu un citus Savienības fondus.. Laikposmā pēc 2023. gada īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli. Veicināt uz sadarbību balstītu publisko iepirkumu centrālās valdības un pašvaldību līmenī.

2.

Turpināt atveseļošanas un noturības plāna īstenošanu, ievērojot Padomes 2021. gada 20. jūlija īstenošanas lēmumā iekļautos atskaites punktus un mērķrādītājus. Drīz pabeigt sarunas ar Komisiju par 2021.–2027. gada kohēzijas politikas plānošanas dokumentiem, lai sāktu to īstenošanu.

3.

Stiprināt primāro un profilaktisko aprūpi. Samazināt sociālo pakalpojumu plānošanas un sniegšanas sadrumstalotību un uzlabot to personalizāciju un integrāciju ar citiem pakalpojumiem. Uzlabot sociālo mājokļu pieejamību un kvalitāti.

4.

Samazināt vispārējo atkarību no fosilajām degvielām, paātrinot atjaunīgo energoresursu apguvi un palielinot energoefektivitāti un rūpniecības, transporta un ēku dekarbonizāciju, un nodrošināt energotīklu starpsavienojumu pietiekamu jaudu.

Briselē, 2022. gada 12. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

Z. STANJURA

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2021. gada 12. februāris), ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (OV L 57, 18.2.2021., 17. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.).

3

(4)  Padomes Ieteikums (2022. gada 5. aprīlis) par eurozonas ekonomikas politiku (OV C 153, 7.4.2022., 1. lpp.).

4

(5)  Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2022/382 (2022. gada 4. marts), ar ko Direktīvas 2001/55/EK 5. panta nozīmē konstatē no Ukrainas pārvietoto personu masveida pieplūduma esamību un nosaka pagaidu aizsardzības ieviešanu (OV L 71, 4.3.2022., 1. lpp.).

5

(6)  Padomes Direktīva 2001/55/EK (2001. gada 20. jūlijs) par obligātajiem standartiem, lai pārvietoto personu masveida pieplūduma gadījumā sniegtu tām pagaidu aizsardzību, un par pasākumiem, lai līdzsvarotu dalībvalstu pūliņus, uzņemot šādas personas un uzņemoties ar to saistītās sekas (OV L 212, 7.8.2001., 12. lpp.).

6

(7)  Padomes Ieteikums (2021. gada 18. jūnijs), ar ko sniedz Padomes atzinumu par Lietuvas 2021. gada stabilitātes programmu (OV C 304, 29.7.2021., 68. lpp.).

7

(8)  Aplēses par fiskālo nostāju un tās komponentiem šajā ieteikumā ir Komisijas aplēses, kas balstītas uz pieņēmumiem, kuri ir Komisijas 2022. gada pavasara prognozes pamatā. Komisijas vidēja termiņa potenciālās izaugsmes aplēsēs nav iekļauta to reformu pozitīvā ietekme, kas paredzētas atveseļošanas un noturības plānā un var paātrināt potenciālo izaugsmi.

8

(9)  Nefinansē no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām vai citiem Savienības fondiem.

9

(10)  ST 10477/2021; ST 10477/2021 ADD 1.

10

(11)  Padomes Ieteikums (2020. gada 20. jūlijs) par Lietuvas 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Lietuvas 2020. gada stabilitātes programmu (OV C 282, 26.8.2020., 95. lpp.).

11

(12)  Šie skaitļi atspoguļo kopš 2021. gada rudens veikto pasākumu gada budžeta izmaksu līmeni, ietverot kārtējos ieņēmumus un izdevumus, kā arī – attiecīgā gadījumā – kapitālizdevumu pasākumus.

12

(13)  Tiek pieņemts, ka kopējais no Ukrainas uz Savienību pārvietoto personu skaits līdz 2022. gada beigām pakāpeniski sasniegs 6 miljonus, un viņu ģeogrāfiskais sadalījums tiek lēsts, pamatojoties uz esošās diasporas lielumu, uzņemošās dalībvalsts iedzīvotāju skaita relatīvo apmēru un no Ukrainas pārvietoto personu faktisko sadalījumu visā Savienībā, kāds tas bija 2022. gada martā. Budžeta izmaksas uz vienu personu aplēstas, balstoties uz Komisijas Kopīgā pētniecības centra mikrosimulācijas modeli Euromod, ņemot vērā gan naudas pārvedumus, uz kuriem šie cilvēki var būt tiesīgi, gan pabalstus natūrā, piemēram, izglītību un veselības aprūpi.

13

Euromod

(14)  Negatīvs rādītājs nozīmē, ka primāro izdevumu pieaugums pārsniedz ekonomikas izaugsmi vidējā termiņā, un liecina par ekspansīvu fiskālo politiku.

14

(15)  Tiek prognozēts, ka citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem būs ekspansīva ietekme, kas atbilst 0,1 procentpunktam no IKP.

15

(16)  Pozitīvs rādītājs nozīmē, ka primāro izdevumu pieaugums ir zemāks par ekonomikas izaugsmi vidējā termiņā, un liecina par ierobežojošu fiskālo politiku.

16

(17)  Tiek prognozēts, ka citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem būs neitrāla ietekme, kas atbilst 0,0 procentpunktiem no IKP.

17

(18)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1060 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai (OV L 231, 30.6.2021., 159. lpp.).

18

(19)  https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/SPR_EXP_FHO__custom_2036156/default/table?lang=lv

19

(20)  Eurostat (2020), Krievijas importa īpatsvars kopējā dabasgāzes, jēlnaftas un akmeņogļu importa apjomā. Aprēķinot ES27 vidējo rādītāju, izmantotais kopējais imports ir imports no valstīm ārpus ES27. Attiecībā uz Lietuvu kopējais imports ietver arī ES iekšējo tirdzniecību. Jēlnafta neietver rafinētus naftas produktus.

20

(21)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1057 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko izveido Eiropas Sociālo fondu Plus (ESF+) un atceļ Regulu (ES) Nr. 1296/2013 (OV L 231, 30.6.2021., 21. lpp.).

21

(22)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktu.

22

---

| 1.9.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 334/128 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 334/128

---

PADOMES IETEIKUMS

(2022. gada 12. jūlijs)

par Luksemburgas 2022. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Luksemburgas 2022. gada stabilitātes programmu

(2022/C 334/16)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2), ar ko tika izveidots Atveseļošanas un noturības mehānisms, stājās spēkā 2021. gada 19. februārī. Atveseļošanas un noturības mehānisms nodrošina finansiālu atbalstu reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot Savienības finansētu fiskālo stimulu. Tas sekmē ekonomikas atveseļošanu un ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, jo īpaši zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai, līdztekus stiprinot dalībvalstu tautsaimniecību noturību un potenciālo izaugsmi. Vidējā termiņā un ilgtermiņā tas palīdz arī stiprināt publisko finanšu ilgtspēju un sekmēt izaugsmi un darbvietu radīšanu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktu 2022. gada jūnijā tiks atjaunināta katrai dalībvalstij paredzētā maksimālā finanšu iemaksa no Atveseļošanas un noturības mehānisma. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2), ar ko tika izveidots Atveseļošanas un noturības mehānisms, stājās spēkā 2021. gada 19. februārī. Atveseļošanas un noturības mehānisms nodrošina finansiālu atbalstu reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot Savienības finansētu fiskālo stimulu. Tas sekmē ekonomikas atveseļošanu un ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, jo īpaši zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai, līdztekus stiprinot dalībvalstu tautsaimniecību noturību un potenciālo izaugsmi. Vidējā termiņā un ilgtermiņā tas palīdz arī stiprināt publisko finanšu ilgtspēju un sekmēt izaugsmi un darbvietu radīšanu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktu 2022. gada jūnijā tiks atjaunināta katrai dalībvalstij paredzētā maksimālā finanšu iemaksa no Atveseļošanas un noturības mehānisma.

| (2) | Komisija 2021. gada 24. novembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2022. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Pētījumā bija pienācīgi ņemtas vērā 2021. gada 7. maijā parakstītās Portu sociālās saistības turpināt īstenot Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija izsludināja 2017. gada 17. novembrī. Eiropadome 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījuma prioritātes apstiprināja 2022. gada 25. martā. Komisija 2021. gada 24. novembrī uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1176/2011 (3) pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Luksemburga nebija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām būs nepieciešams padziļināts pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī ieteikumu attiecībā uz Padomes ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku un priekšlikumu attiecībā uz 2022. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, kurā analizēta nodarbinātības pamatnostādņu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana. Ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku (4) (“2022. gada ieteikums par eurozonu”) Padome pieņēma 2022. gada 5. aprīlī un Vienoto nodarbinātības ziņojumu – 2022. gada 14. martā. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2021. gada 24. novembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2022. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Pētījumā bija pienācīgi ņemtas vērā 2021. gada 7. maijā parakstītās Portu sociālās saistības turpināt īstenot Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija izsludināja 2017. gada 17. novembrī. Eiropadome 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījuma prioritātes apstiprināja 2022. gada 25. martā. Komisija 2021. gada 24. novembrī uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1176/2011 (3) pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Luksemburga nebija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām būs nepieciešams padziļināts pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī ieteikumu attiecībā uz Padomes ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku un priekšlikumu attiecībā uz 2022. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, kurā analizēta nodarbinātības pamatnostādņu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana. Ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku (4) (“2022. gada ieteikums par eurozonu”) Padome pieņēma 2022. gada 5. aprīlī un Vienoto nodarbinātības ziņojumu – 2022. gada 14. martā.

| (3) | Krievijas iebrukums Ukrainā globālās pandēmijas izskaņā ir būtiski mainījis ģeopolitisko un ekonomisko kontekstu. Iebrukuma ietekme uz dalībvalstu tautsaimniecībām izpaužas, inter alia, kā augstākas enerģijas, pārtikas un izejvielu cenas un vājākas izaugsmes izredzes. Enerģijas cenu pieaugums īpaši smagi skar visneaizsargātākās mājsaimniecības, kuras ir nonākušas enerģētiskajā nabadzībā vai kurām tā draud, kā arī uzņēmumus, kurus visvairāk negatīvi ietekmē enerģijas cenu pieaugums. Turklāt Savienībā ierodas nepieredzēti daudz cilvēku, kuri bēg no Ukrainas. Krievijas agresijas kara radītās ekonomiskās sekas ir asimetriski ietekmējušas dalībvalstis. Šajā sakarā 2022. gada 4. martā ar Padomes Īstenošanas lēmumu (ES) 2022/382 (5) pirmo reizi tika piemērota Padomes Direktīva 2001/55/EK (6), pārvietotajām personām no Ukrainas piešķirot likumīgas uzturēšanās tiesības Savienībā, kā arī piekļuvi izglītībai un apmācībai, darba tirgum, veselības aprūpei, mājoklim un sociālajai palīdzībai. |
| --- | --- |

(3)

Krievijas iebrukums Ukrainā globālās pandēmijas izskaņā ir būtiski mainījis ģeopolitisko un ekonomisko kontekstu. Iebrukuma ietekme uz dalībvalstu tautsaimniecībām izpaužas, inter alia, kā augstākas enerģijas, pārtikas un izejvielu cenas un vājākas izaugsmes izredzes. Enerģijas cenu pieaugums īpaši smagi skar visneaizsargātākās mājsaimniecības, kuras ir nonākušas enerģētiskajā nabadzībā vai kurām tā draud, kā arī uzņēmumus, kurus visvairāk negatīvi ietekmē enerģijas cenu pieaugums. Turklāt Savienībā ierodas nepieredzēti daudz cilvēku, kuri bēg no Ukrainas. Krievijas agresijas kara radītās ekonomiskās sekas ir asimetriski ietekmējušas dalībvalstis. Šajā sakarā 2022. gada 4. martā ar Padomes Īstenošanas lēmumu (ES) 2022/382 (5) pirmo reizi tika piemērota Padomes Direktīva 2001/55/EK (6), pārvietotajām personām no Ukrainas piešķirot likumīgas uzturēšanās tiesības Savienībā, kā arī piekļuvi izglītībai un apmācībai, darba tirgum, veselības aprūpei, mājoklim un sociālajai palīdzībai.

| (4) | Ievērojot strauji mainīgo ekonomisko un ģeopolitisko situāciju, 2022. gada Eiropas pusgadā atsāksies ekonomikas un nodarbinātības politikas vispusīga koordinācija, kura līdztekus tiks pielāgota, ņemot vērā ar Atveseļošanas un noturības mehānisma īstenošanu saistītās prasības, kā skaidrots 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā. Lai īstenotu Eiropas pusgada politikas prioritātes, ir svarīgi īstenot pieņemtos atveseļošanas un noturības plānus, jo ar šiem plāniem paredzēts īstenot visus 2019. un 2020. gada Eiropas pusgada ciklos sniegtos konkrētām valstīm adresētos ieteikumus vai to būtisku daļu. Atveseļošanas un noturības plānu pārskatīšanā, atjaunināšanā vai grozīšanā saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14., 18. un 21. pantu, papildus citiem konkrētām valstīm adresētajiem ieteikumiem, kas sniegti līdz šādu pārskatītu, atjauninātu vai grozītu atveseļošanas un noturības plānu iesniegšanas dienai, joprojām vienlīdz aktuāli ir arī 2019. un 2020. gadā konkrētām valstīm adresētie ieteikumi. |
| --- | --- |

(4)

Ievērojot strauji mainīgo ekonomisko un ģeopolitisko situāciju, 2022. gada Eiropas pusgadā atsāksies ekonomikas un nodarbinātības politikas vispusīga koordinācija, kura līdztekus tiks pielāgota, ņemot vērā ar Atveseļošanas un noturības mehānisma īstenošanu saistītās prasības, kā skaidrots 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā. Lai īstenotu Eiropas pusgada politikas prioritātes, ir svarīgi īstenot pieņemtos atveseļošanas un noturības plānus, jo ar šiem plāniem paredzēts īstenot visus 2019. un 2020. gada Eiropas pusgada ciklos sniegtos konkrētām valstīm adresētos ieteikumus vai to būtisku daļu. Atveseļošanas un noturības plānu pārskatīšanā, atjaunināšanā vai grozīšanā saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14., 18. un 21. pantu, papildus citiem konkrētām valstīm adresētajiem ieteikumiem, kas sniegti līdz šādu pārskatītu, atjauninātu vai grozītu atveseļošanas un noturības plānu iesniegšanas dienai, joprojām vienlīdz aktuāli ir arī 2019. un 2020. gadā konkrētām valstīm adresētie ieteikumi.

| (5) | Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējā izņēmuma klauzula darbojas kopš 2020. gada marta. Komisija savā 2021. gada 3. marta paziņojumā “Apritējis gads kopš Covid-19 uzliesmojuma: fiskālās politikas atbildes pasākumi” pauda viedokli, ka lēmums par vispārējās izņēmuma klauzulas deaktivēšanu vai turpmāku piemērošanu būtu jāpieņem vispārēja ekonomikas stāvokļa novērtējuma ietvaros, kurā būtisks kvantitatīvais kritērijs ir ekonomiskās aktivitātes līmenis Savienībā vai eurozonā salīdzinājumā ar pirmskrīzes līmeni (2019. gada beigās). Paaugstināta nenoteiktība un spēcīgi lejupvērsti riski, kas skar ekonomikas perspektīvu saistībā ar karu Eiropā, nepieredzēts enerģijas cenu kāpums un ieilguši piegādes ķēdes darbības traucējumi rada apstākļus, kuru dēļ ir attaisnojami Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas darbību pagarināt arī attiecībā uz 2023. gadu. |
| --- | --- |

(5)

Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējā izņēmuma klauzula darbojas kopš 2020. gada marta. Komisija savā 2021. gada 3. marta paziņojumā “Apritējis gads kopš Covid-19 uzliesmojuma: fiskālās politikas atbildes pasākumi” pauda viedokli, ka lēmums par vispārējās izņēmuma klauzulas deaktivēšanu vai turpmāku piemērošanu būtu jāpieņem vispārēja ekonomikas stāvokļa novērtējuma ietvaros, kurā būtisks kvantitatīvais kritērijs ir ekonomiskās aktivitātes līmenis Savienībā vai eurozonā salīdzinājumā ar pirmskrīzes līmeni (2019. gada beigās). Paaugstināta nenoteiktība un spēcīgi lejupvērsti riski, kas skar ekonomikas perspektīvu saistībā ar karu Eiropā, nepieredzēts enerģijas cenu kāpums un ieilguši piegādes ķēdes darbības traucējumi rada apstākļus, kuru dēļ ir attaisnojami Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas darbību pagarināt arī attiecībā uz 2023. gadu.

| (6) | Ievērojot pieeju, kas izklāstīta Padomes 2021. gada 18. jūnija ieteikumā (7), ar ko sniedz Padomes atzinumu par Luksemburgas 2021. gada stabilittes programmu, vispārējo fiskālo nostāju pašlaik vislabāk var izmērīt kā izmaiņas primārajos izdevumos (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus), bet ietverot no Atveseļošanas un noturības mehānisma un citu Savienības fondu neatmaksājamā atbalsta (dotācijām) finansētos izdevumus, attiecībā pret vidēja termiņa potenciālo izaugsmi (8). Papildus atzinumam par vispārējo fiskālo nostāju, novērtējot, vai valsts fiskālā politika ir piesardzīga un vai tās struktūra spēs nodrošināt ilgtspējīgu atveseļošanu, kas būtu saskanīga ar zaļo un digitālo pārkārtošanos, uzmanība tiek pievērsta arī valsts finansētajiem (9) primārajiem kārtējiem izdevumiem (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus) un investīcijām. |
| --- | --- |

(6)

Ievērojot pieeju, kas izklāstīta Padomes 2021. gada 18. jūnija ieteikumā (7), ar ko sniedz Padomes atzinumu par Luksemburgas 2021. gada stabilittes programmu, vispārējo fiskālo nostāju pašlaik vislabāk var izmērīt kā izmaiņas primārajos izdevumos (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus), bet ietverot no Atveseļošanas un noturības mehānisma un citu Savienības fondu neatmaksājamā atbalsta (dotācijām) finansētos izdevumus, attiecībā pret vidēja termiņa potenciālo izaugsmi (8). Papildus atzinumam par vispārējo fiskālo nostāju, novērtējot, vai valsts fiskālā politika ir piesardzīga un vai tās struktūra spēs nodrošināt ilgtspējīgu atveseļošanu, kas būtu saskanīga ar zaļo un digitālo pārkārtošanos, uzmanība tiek pievērsta arī valsts finansētajiem (9) primārajiem kārtējiem izdevumiem (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus) un investīcijām.

| (7) | Komisija 2022. gada 2. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas plašas norādes par fiskālo politiku 2023. gadā (“fiskālās norādes”) un kura mērķis ir atbalstīt dalībvalstu stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanu un tādējādi stiprināt politikas koordināciju. Pamatojoties uz 2022. gada ziemas prognozes makroekonomisko perspektīvu, Komisija atzīmēja, ka piemērota šķistu pāreja no kopējās atbalstošās fiskālās nostājas 2020.–2022. gadā uz kopumā neitrālu kopējo fiskālo nostāju 2023. gadā, vienlaikus saglabājot gatavību reaģēt uz mainīgo ekonomisko situāciju. Komisija paziņoja, ka fiskālie ieteikumi 2023. gadam arī turpmāk būtu jādiferencē starp dalībvalstīm un tajos būtu jāņem vērā iespējamā pārrobežu blakusietekme. Komisija aicināja dalībvalstis atspoguļot norādes savās stabilitātes un konverģences programmās. Komisija apņēmās cieši uzraudzīt ekonomikas norises un pielāgot savas politikas norādes pēc vajadzības un ne vēlāk kā savā Eiropas pusgada pavasara paketē, kas sagatavota 2022. gada maija beigās. |
| --- | --- |

(7)

Komisija 2022. gada 2. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas plašas norādes par fiskālo politiku 2023. gadā (“fiskālās norādes”) un kura mērķis ir atbalstīt dalībvalstu stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanu un tādējādi stiprināt politikas koordināciju. Pamatojoties uz 2022. gada ziemas prognozes makroekonomisko perspektīvu, Komisija atzīmēja, ka piemērota šķistu pāreja no kopējās atbalstošās fiskālās nostājas 2020.–2022. gadā uz kopumā neitrālu kopējo fiskālo nostāju 2023. gadā, vienlaikus saglabājot gatavību reaģēt uz mainīgo ekonomisko situāciju. Komisija paziņoja, ka fiskālie ieteikumi 2023. gadam arī turpmāk būtu jādiferencē starp dalībvalstīm un tajos būtu jāņem vērā iespējamā pārrobežu blakusietekme. Komisija aicināja dalībvalstis atspoguļot norādes savās stabilitātes un konverģences programmās. Komisija apņēmās cieši uzraudzīt ekonomikas norises un pielāgot savas politikas norādes pēc vajadzības un ne vēlāk kā savā Eiropas pusgada pavasara paketē, kas sagatavota 2022. gada maija beigās.

| (8) | Attiecībā uz fiskālajām norādēm fiskālajos ieteikumos 2023. gadam ir ņemta vērā ekonomikas perspektīvas pasliktināšanās, paaugstinātā nenoteiktība un papildu lejupvērstie riski, kā arī augstāka inflācija salīdzinājumā ar Komisijas 2022. gada ziemas prognozi. Ņemot vērā šos apsvērumus, fiskālajai reakcijai ir jāpalielina publiskās investīcijas, kas sekmēs zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, un jāsaglabā visneaizsargātāko mājsaimniecību pirktspēja, lai mīkstinātu enerģijas cenu kāpuma ietekmi un palīdzētu ierobežot inflācijas otrreizējās ietekmes spiedienu, izmantojot mērķtiecīgus un pagaidu pasākumus. Fiskālajai politikai arī turpmāk jābūt dinamiskai, lai pielāgotos strauji mainīgajiem apstākļiem, tostarp izaicinājumiem, kuri attiecībā uz aizsardzību un drošību izriet no Krievijas agresijas kara pret Ukrainu, un dalībvalstīs tā ir jādiferencē atbilstīgi to fiskālajam un ekonomiskajam stāvoklim, tostarp, ņemot vērā krīzes ietekmi uz tām un pārvietoto personu pieplūdumu no Ukrainas. |
| --- | --- |

(8)

Attiecībā uz fiskālajām norādēm fiskālajos ieteikumos 2023. gadam ir ņemta vērā ekonomikas perspektīvas pasliktināšanās, paaugstinātā nenoteiktība un papildu lejupvērstie riski, kā arī augstāka inflācija salīdzinājumā ar Komisijas 2022. gada ziemas prognozi. Ņemot vērā šos apsvērumus, fiskālajai reakcijai ir jāpalielina publiskās investīcijas, kas sekmēs zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, un jāsaglabā visneaizsargātāko mājsaimniecību pirktspēja, lai mīkstinātu enerģijas cenu kāpuma ietekmi un palīdzētu ierobežot inflācijas otrreizējās ietekmes spiedienu, izmantojot mērķtiecīgus un pagaidu pasākumus. Fiskālajai politikai arī turpmāk jābūt dinamiskai, lai pielāgotos strauji mainīgajiem apstākļiem, tostarp izaicinājumiem, kuri attiecībā uz aizsardzību un drošību izriet no Krievijas agresijas kara pret Ukrainu, un dalībvalstīs tā ir jādiferencē atbilstīgi to fiskālajam un ekonomiskajam stāvoklim, tostarp, ņemot vērā krīzes ietekmi uz tām un pārvietoto personu pieplūdumu no Ukrainas.

| (9) | Luksemburga savu atveseļošanas un noturības plānu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai 2021. gada 30. aprīlī. Komisija atbilstoši Regulas (ES) 2021/241 19. pantam novērtēja atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu, ņemot vērā minētās regulas V pielikumā izklāstītās novērtēšanas vadlīnijas. Padome 2021. gada 13. jūlijā pieņēma Īstenošanas lēmumu par Luksemburgas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu (10). Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu, ar ko atzīst, ka Luksemburga ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu. |
| --- | --- |

(9)

Luksemburga savu atveseļošanas un noturības plānu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai 2021. gada 30. aprīlī. Komisija atbilstoši Regulas (ES) 2021/241 19. pantam novērtēja atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu, ņemot vērā minētās regulas V pielikumā izklāstītās novērtēšanas vadlīnijas. Padome 2021. gada 13. jūlijā pieņēma Īstenošanas lēmumu par Luksemburgas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu (10). Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu, ar ko atzīst, ka Luksemburga ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu.

| (10) | Luksemburga 2022. gada 29. aprīlī iesniedza savu 2022. gada valsts reformu programmu un 2022. gada stabilitātes programmu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 4. pantu. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. Kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 27. pantā, 2022. gada valsts reformu programma atspoguļo arī Luksemburgas pienākumu divreiz gadā ziņot par panākto progresu atveseļošanas un noturības plāna īstenošanā. |
| --- | --- |

(10)

Luksemburga 2022. gada 29. aprīlī iesniedza savu 2022. gada valsts reformu programmu un 2022. gada stabilitātes programmu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 4. pantu. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. Kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 27. pantā, 2022. gada valsts reformu programma atspoguļo arī Luksemburgas pienākumu divreiz gadā ziņot par panākto progresu atveseļošanas un noturības plāna īstenošanā.

| (11) | Komisija 2022. gada ziņojumu par Luksemburgu publicēja 2022. gada 23. maijā. Tajā novērtēts, kā Luksemburga ir īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019., 2020. un 2021. gadā, un uz atveseļošanas un noturības rezultātu pārskata pamata bija aplūkots, kā Luksemburga īsteno atveseļošanas un noturības plānu. Balstoties uz minēto analīzi, ziņojumā par valsti bija norādīti trūkumi attiecībā uz tādu problēmjautājumu risināšanu, kuri nav ietverti vai ir tikai daļēji ietverti atveseļošanas un noturības plānā, kā arī jauni un nupat iezīmējušies problēmjautājumi, tostarp sakarā ar Krievijas iebrukumu Ukrainā. Tajā bija arī novērtēts Luksemburga progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un Savienības pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā. |
| --- | --- |

(11)

Komisija 2022. gada ziņojumu par Luksemburgu publicēja 2022. gada 23. maijā. Tajā novērtēts, kā Luksemburga ir īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019., 2020. un 2021. gadā, un uz atveseļošanas un noturības rezultātu pārskata pamata bija aplūkots, kā Luksemburga īsteno atveseļošanas un noturības plānu. Balstoties uz minēto analīzi, ziņojumā par valsti bija norādīti trūkumi attiecībā uz tādu problēmjautājumu risināšanu, kuri nav ietverti vai ir tikai daļēji ietverti atveseļošanas un noturības plānā, kā arī jauni un nupat iezīmējušies problēmjautājumi, tostarp sakarā ar Krievijas iebrukumu Ukrainā. Tajā bija arī novērtēts Luksemburga progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un Savienības pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā.

| (12) | 2020. gada 20. jūlija ieteikumā (11) Padome ieteica Luksemburgai, ievērojot vispārējo izņēmuma klauzulu, 2020. un 2021. gadā veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai efektīvi vērstos pret Covid-19 pandēmiju, stiprinātu ekonomiku un atbalstītu tās turpmāko atveseļošanu. Tā arī ieteica Luksemburgai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt parāda atmaksājamību, vienlaikus veicinot investīcijas. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem 2021. gadā Luksemburgas vispārējās valdības budžeta bilance uzlabojās no deficīta 3,4 % apmērā no IKP 2020. gadā līdz pārpalikumam 0,9 % apmērā no IKP 2021. gadā. Luksemburgas fiskālās politikas reakcija atbalstīja ekonomikas atveseļošanu 2021. gadā, savukārt pagaidu ārkārtas pasākumu apmērs samazinājās no 2,4 % no IKP 2020. gadā līdz 0,7 % no IKP. Luksemburgas 2021. gadā veiktie pasākumi atbilda Padomes 2020. gada 20. jūlija ieteikumam. Valdības 2020. un 2021. gadā noteiktie diskrecionārie budžeta pasākumi ir pagaidu pasākumi vai atsvērti ar kompensējošiem pasākumiem. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Luksemburgas vispārējās valdības parāds samazinājās no 24,8 % no IKP 2020. gadā līdz 24,4 % no IKP 2021. gadā. |
| --- | --- |

(12)

2020. gada 20. jūlija ieteikumā (11) Padome ieteica Luksemburgai, ievērojot vispārējo izņēmuma klauzulu, 2020. un 2021. gadā veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai efektīvi vērstos pret Covid-19 pandēmiju, stiprinātu ekonomiku un atbalstītu tās turpmāko atveseļošanu. Tā arī ieteica Luksemburgai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt parāda atmaksājamību, vienlaikus veicinot investīcijas. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem 2021. gadā Luksemburgas vispārējās valdības budžeta bilance uzlabojās no deficīta 3,4 % apmērā no IKP 2020. gadā līdz pārpalikumam 0,9 % apmērā no IKP 2021. gadā. Luksemburgas fiskālās politikas reakcija atbalstīja ekonomikas atveseļošanu 2021. gadā, savukārt pagaidu ārkārtas pasākumu apmērs samazinājās no 2,4 % no IKP 2020. gadā līdz 0,7 % no IKP. Luksemburgas 2021. gadā veiktie pasākumi atbilda Padomes 2020. gada 20. jūlija ieteikumam. Valdības 2020. un 2021. gadā noteiktie diskrecionārie budžeta pasākumi ir pagaidu pasākumi vai atsvērti ar kompensējošiem pasākumiem. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Luksemburgas vispārējās valdības parāds samazinājās no 24,8 % no IKP 2020. gadā līdz 24,4 % no IKP 2021. gadā.

| (13) | Budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs par 2022. gadu ir piesardzīgs un par laiku pēc tam – reālistisks. 2022. gada stabilitātes programmā prognozēts, ka reālais IKP 2022. gadā pieaugs par 1,4 % un 2023. gadā – par 2,9 %. Salīdzinājumam – Komisijas 2022. gada pavasara prognozē norādīts, ka reālais IKP 2022. gadā pieaugs par 2,2 % un 2023. gadā – par 2,7 %. Starpība 0,8 procentpunktu apmērā 2022. gadā galvenokārt ir saistīta ar to, ka Komisijas 2022. gada pavasara prognozē paredzētas lielākas investīcijas un pozitīvāka neto eksporta ietekme uz reālā IKP pieaugumu. Valdība savā 2022. gada stabilitātes programmā plāno, ka nominālā bilance samazināsies līdz deficītam 0,7 % apmērā no IKP 2022. gadā un 0,4 % apmērā no IKP 2023. gadā. Samazinājums 2022. gadā galvenokārt atspoguļo lielākus izdevumus darba ņēmēju atalgojumam, investīcijām un sociālajiem pabalstiem, savukārt ieņēmumu daļā tiek prognozēts, ka kārtējie ienākuma un mantas nodokļi samazināsies. Saskaņā ar 2022. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2022. gadā pieaugs līdz 25,4 %, un 2023. gadā – līdz 25,8 %. Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2022. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta deficīts 2022. gadā būs 0,1 % no IKP un pārpalikums 2023. gadā būs 0,1 %. Komisijas 2022. gada pavasara prognozē plānota zemāka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP: 24,7 % 2022. gadā un 25,1 % 2023. gadā. Saskaņā ar Komisijas 2022. gada pavasara prognozi, potenciālās izlaides vidēja termiņa pieauguma aplēse ir 2,6 % (10 gadu vidējais rādītājs). Tomēr minētajā aplēsē nav iekļauta to reformu ietekme, kas paredzētas atveseļošanas un noturības plānā un var palielināt Luksemburgas potenciālo izaugsmi. |
| --- | --- |

(13)

Budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs par 2022. gadu ir piesardzīgs un par laiku pēc tam – reālistisks. 2022. gada stabilitātes programmā prognozēts, ka reālais IKP 2022. gadā pieaugs par 1,4 % un 2023. gadā – par 2,9 %. Salīdzinājumam – Komisijas 2022. gada pavasara prognozē norādīts, ka reālais IKP 2022. gadā pieaugs par 2,2 % un 2023. gadā – par 2,7 %. Starpība 0,8 procentpunktu apmērā 2022. gadā galvenokārt ir saistīta ar to, ka Komisijas 2022. gada pavasara prognozē paredzētas lielākas investīcijas un pozitīvāka neto eksporta ietekme uz reālā IKP pieaugumu. Valdība savā 2022. gada stabilitātes programmā plāno, ka nominālā bilance samazināsies līdz deficītam 0,7 % apmērā no IKP 2022. gadā un 0,4 % apmērā no IKP 2023. gadā. Samazinājums 2022. gadā galvenokārt atspoguļo lielākus izdevumus darba ņēmēju atalgojumam, investīcijām un sociālajiem pabalstiem, savukārt ieņēmumu daļā tiek prognozēts, ka kārtējie ienākuma un mantas nodokļi samazināsies. Saskaņā ar 2022. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2022. gadā pieaugs līdz 25,4 %, un 2023. gadā – līdz 25,8 %. Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2022. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta deficīts 2022. gadā būs 0,1 % no IKP un pārpalikums 2023. gadā būs 0,1 %. Komisijas 2022. gada pavasara prognozē plānota zemāka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP: 24,7 % 2022. gadā un 25,1 % 2023. gadā. Saskaņā ar Komisijas 2022. gada pavasara prognozi, potenciālās izlaides vidēja termiņa pieauguma aplēse ir 2,6 % (10 gadu vidējais rādītājs). Tomēr minētajā aplēsē nav iekļauta to reformu ietekme, kas paredzētas atveseļošanas un noturības plānā un var palielināt Luksemburgas potenciālo izaugsmi.

| (14) | Valdība 2022. gadā pakāpeniski atcēla lielāko daļu pasākumu, kas veikti, reaģējot uz Covid-19 krīzi, – tiek prognozēts, ka pagaidu ārkārtas pasākumu apmērs samazināsies no 0,7 % no IKP 2021. gadā līdz 0,1 % 2022. gadā. Valdības budžeta deficītu ietekmē pasākumi, kuri pieņemti, lai novērstu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, un kuru apjoms Komisijas 2022. gada pavasara prognozē tiek lēsts 0,8 % apmērā no IKP 2022. gadā un 0,2 % apmērā no IKP 2023. gadā. (12) Minētie pasākumi galvenokārt ietver enerģijas nodokļa kredītu, sociālos pārvedumus mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem, enerģijas patēriņa netiešo nodokļu samazinājumu un ražošanas subsīdijas. Tajā pašā laikā ar sociālajiem partneriem tika panākta vienošanās atlikt gaidāmo inflācijas indeksācijas mehānisma izraisīšanu no 2022. gada vasaras uz 2023. gada aprīli un jebkuru nākamo daļu – agrākais uz 2024. gada aprīli. Minētie pasākumi lielākoties ir izziņoti kā pagaidu pasākumi. Tomēr, ja enerģijas cenas saglabāsies augstas 2023. gadā, dažus no minētajiem pasākumiem varētu turpināt. Daži no minētajiem pasākumiem nav mērķorientēti, īpaši tas attiecas uz akcīzes nodokļa vispārēju samazināšanu degvielai 2022. gadā. Valdības budžeta deficītu ietekmē arī izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas; šīs izmaksas Komisijas 2022. gada pavasara prognozē tiek prognozētas 0,1 % apmērā no IKP 2022. gadā un 0,2 % apmērā no IKP 2023. gadā (13). |
| --- | --- |

(14)

Valdība 2022. gadā pakāpeniski atcēla lielāko daļu pasākumu, kas veikti, reaģējot uz Covid-19 krīzi, – tiek prognozēts, ka pagaidu ārkārtas pasākumu apmērs samazināsies no 0,7 % no IKP 2021. gadā līdz 0,1 % 2022. gadā. Valdības budžeta deficītu ietekmē pasākumi, kuri pieņemti, lai novērstu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, un kuru apjoms Komisijas 2022. gada pavasara prognozē tiek lēsts 0,8 % apmērā no IKP 2022. gadā un 0,2 % apmērā no IKP 2023. gadā. (12) Minētie pasākumi galvenokārt ietver enerģijas nodokļa kredītu, sociālos pārvedumus mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem, enerģijas patēriņa netiešo nodokļu samazinājumu un ražošanas subsīdijas. Tajā pašā laikā ar sociālajiem partneriem tika panākta vienošanās atlikt gaidāmo inflācijas indeksācijas mehānisma izraisīšanu no 2022. gada vasaras uz 2023. gada aprīli un jebkuru nākamo daļu – agrākais uz 2024. gada aprīli. Minētie pasākumi lielākoties ir izziņoti kā pagaidu pasākumi. Tomēr, ja enerģijas cenas saglabāsies augstas 2023. gadā, dažus no minētajiem pasākumiem varētu turpināt. Daži no minētajiem pasākumiem nav mērķorientēti, īpaši tas attiecas uz akcīzes nodokļa vispārēju samazināšanu degvielai 2022. gadā. Valdības budžeta deficītu ietekmē arī izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas; šīs izmaksas Komisijas 2022. gada pavasara prognozē tiek prognozētas 0,1 % apmērā no IKP 2022. gadā un 0,2 % apmērā no IKP 2023. gadā (13).

| (15) | Padome savā 2021. gada 18. jūnija ieteikumā ieteica Luksemburgai 2022. gadā turpināt atbalstošu fiskālo nostāju, kas ietver stimulējošo iedarbību, kuru nodrošina Atveseļošanas un noturības mehānisms, un saglabāt valsts finansētās investīcijas. Padome arī ieteica Luksemburgai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt fiskālo ilgtspēju vidējā termiņā, un vienlaikus veicināt investīcijas, lai vairotu izaugsmes potenciālu. |
| --- | --- |

(15)

Padome savā 2021. gada 18. jūnija ieteikumā ieteica Luksemburgai 2022. gadā turpināt atbalstošu fiskālo nostāju, kas ietver stimulējošo iedarbību, kuru nodrošina Atveseļošanas un noturības mehānisms, un saglabāt valsts finansētās investīcijas. Padome arī ieteica Luksemburgai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt fiskālo ilgtspēju vidējā termiņā, un vienlaikus veicināt investīcijas, lai vairotu izaugsmes potenciālu.

| (16) | Saskaņā ar Komisijas 2022. gada pavasara prognozi un ņemot vērā Luksemburgas 2022. gada stabilitātes programmā iekļauto informāciju, 2022. gada fiskālā nostāja, kas prognozēta – 1,3 % apmērā no IKP, būs atbalstoša, kā bija ieteikusi Padome (14). Luksemburga plāno saskaņā ar Padomes ieteikumu turpināt atbalstu atveseļošanai, tostarp izmantojot Atveseļošanas un noturības mehānismu, lai finansētu papildu investīcijas. Tiek prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti saglabāsies stabila salīdzinājumā ar 2021. gadu. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2022. gadā būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,1 procentpunktam no IKP (15). Tādējādi Luksemburga plāno saglabāt valsts finansētās investīcijas, kā ieteikusi Padome. Vienlaikus tiek prognozēts, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2022. gadā būs ekspansīva ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst 1,2 procentpunktiem no IKP. Minētā ievērojamā ekspansīvā ietekme ietver papildu ietekmi (0,5 % apmērā no IKP), ko rada pasākumi ar mērķi novērst enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, kā arī izmaksas (0,1 % apmērā no IKP), kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas, un tiek prognozēts, ka arī darba ņēmēju atalgojuma palielinājums un sociālie pārvedumi veicinās (0,3 % apmērā no IKP) neto kārtējo izdevumu pieaugumu. |
| --- | --- |

(16)

Saskaņā ar Komisijas 2022. gada pavasara prognozi un ņemot vērā Luksemburgas 2022. gada stabilitātes programmā iekļauto informāciju, 2022. gada fiskālā nostāja, kas prognozēta – 1,3 % apmērā no IKP, būs atbalstoša, kā bija ieteikusi Padome (14). Luksemburga plāno saskaņā ar Padomes ieteikumu turpināt atbalstu atveseļošanai, tostarp izmantojot Atveseļošanas un noturības mehānismu, lai finansētu papildu investīcijas. Tiek prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti saglabāsies stabila salīdzinājumā ar 2021. gadu. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2022. gadā būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,1 procentpunktam no IKP (15). Tādējādi Luksemburga plāno saglabāt valsts finansētās investīcijas, kā ieteikusi Padome. Vienlaikus tiek prognozēts, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2022. gadā būs ekspansīva ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst 1,2 procentpunktiem no IKP. Minētā ievērojamā ekspansīvā ietekme ietver papildu ietekmi (0,5 % apmērā no IKP), ko rada pasākumi ar mērķi novērst enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, kā arī izmaksas (0,1 % apmērā no IKP), kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas, un tiek prognozēts, ka arī darba ņēmēju atalgojuma palielinājums un sociālie pārvedumi veicinās (0,3 % apmērā no IKP) neto kārtējo izdevumu pieaugumu.

| (17) | Komisijas 2022. gada pavasara prognozē fiskālā nostāja 2023. gadā tiek prognozēta + 0,5 % apmērā no IKP, pieņemot, ka politika nemainīsies (16). Ir paredzēts, ka Luksemburga 2023. gadā turpinās izmantot Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijas, lai finansētu papildu investīcijas atveseļošanas atbalstam. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2023. gadā būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju 0,1 % no IKP apmērā (17). Vienlaikus plānots, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā būs bremzējoša ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst 0,5 procentpunktiem no IKP. Tas ietver ietekmi, ko rada ar enerģijas cenu pieaugumu saistīto pasākumu pakāpeniska atcelšana (0,3 % apmērā no IKP). |
| --- | --- |

(17)

Komisijas 2022. gada pavasara prognozē fiskālā nostāja 2023. gadā tiek prognozēta + 0,5 % apmērā no IKP, pieņemot, ka politika nemainīsies (16). Ir paredzēts, ka Luksemburga 2023. gadā turpinās izmantot Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijas, lai finansētu papildu investīcijas atveseļošanas atbalstam. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2023. gadā būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju 0,1 % no IKP apmērā (17). Vienlaikus plānots, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā būs bremzējoša ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst 0,5 procentpunktiem no IKP. Tas ietver ietekmi, ko rada ar enerģijas cenu pieaugumu saistīto pasākumu pakāpeniska atcelšana (0,3 % apmērā no IKP).

| (18) | 2022. gada stabilitātes programmā tiek prognozēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts pakāpeniski samazināsies, sasniedzot 0,3 % no IKP 2024. gadā un 0,2 % līdz 2025. gadam. Tādējādi tiek plānots, ka vispārējās valdības budžeta bilance saglabāsies zem 3 % no IKP visā 2022. gada stabilitātes programmas aptvertajā laikā. Šo prognožu pamatā ir pieņēmums par nedaudz lielākiem ieņēmumiem un stabiliem izdevumiem (procentos no IKP). Saskaņā ar 2022. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP līdz 2025. gadam pieaugs, konkrēti, līdz 26,2 % 2024. gadā un stabilizēsies pie 26,2 % 2025. gadā. Saskaņā ar Komisijas analīzi parāda atmaksājamības riski vidējā termiņā šķiet zemi. |
| --- | --- |

(18)

2022. gada stabilitātes programmā tiek prognozēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts pakāpeniski samazināsies, sasniedzot 0,3 % no IKP 2024. gadā un 0,2 % līdz 2025. gadam. Tādējādi tiek plānots, ka vispārējās valdības budžeta bilance saglabāsies zem 3 % no IKP visā 2022. gada stabilitātes programmas aptvertajā laikā. Šo prognožu pamatā ir pieņēmums par nedaudz lielākiem ieņēmumiem un stabiliem izdevumiem (procentos no IKP). Saskaņā ar 2022. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP līdz 2025. gadam pieaugs, konkrēti, līdz 26,2 % 2024. gadā un stabilizēsies pie 26,2 % 2025. gadā. Saskaņā ar Komisijas analīzi parāda atmaksājamības riski vidējā termiņā šķiet zemi.

| (19) | Covid-19 krīzei bija mazāka ietekme uz valsts finansēm nekā citās dalībvalstīs, un paredzams, ka attiecīgie rādītāji 2022. gadā uzlabosies. Tomēr demogrāfisko tendenču ietekme uz valsts sektora izdevumiem nākamajās desmitgadēs pastiprināsies. Tas jo īpaši ir izskaidrojams ar to, ka iedzīvotāju novecošanas un neto migrācijas plūsmu palēnināšanās dēļ paredzams, ka pastāvīgi palielināsies pensionāru skaits uz vienu darba ņēmēju. Ja politika netiks mainīta, Luksemburga līdz 2070. gadam piedzīvos vienu no Savienības straujākajiem palielinājumiem pensiju izdevumu ziņā, kas izteikti kā daļa no IKP. Rezultātā pensiju izdevumi veidotu aptuveni 18 % no IKP (salīdzinājumā ar 9 % 2019. gadā), kas ir viens no augstākajiem rādītājiem Savienībā. Tas radīs ievērojamu valsts parāda pieaugumu, ilgtermiņā apdraudot valsts finanšu ilgtspēju. Vislabvēlīgākā makroekonomiskā ietekme būtu faktiskā pensionēšanās vecuma paaugstināšanai, jo šim faktoram ir vislielākais potenciāls samazināt pensiju izdevumus. Savukārt lielāks nodarbinātībā iesaistītu gados vecāku darba ņēmēju īpatsvars veicinātu arī ekonomikas izaugsmi. Atveseļošanas un noturības plānā nav pievērsta uzmanība ne pensiju sistēmas ilgtermiņa ilgtspējai, ne agrīnas pensionēšanās shēmu negatīvajai ietekmei un finansiālajiem stimuliem agri pamest darba tirgu, kas izskaidro gados vecāku darba ņēmēju zemo nodarbinātības līmeni. Savlaicīgi sākot reformas, kuru mērķis ir ierobežot agrīnas pensionēšanās shēmas un stimulēt gados vecākus darba ņēmējus ilgāk palikt darba tirgū, šīs reformas būtu iespējams īstenot pakāpeniski, palielinot taisnīgumu paaudžu starpā. |
| --- | --- |

(19)

Covid-19 krīzei bija mazāka ietekme uz valsts finansēm nekā citās dalībvalstīs, un paredzams, ka attiecīgie rādītāji 2022. gadā uzlabosies. Tomēr demogrāfisko tendenču ietekme uz valsts sektora izdevumiem nākamajās desmitgadēs pastiprināsies. Tas jo īpaši ir izskaidrojams ar to, ka iedzīvotāju novecošanas un neto migrācijas plūsmu palēnināšanās dēļ paredzams, ka pastāvīgi palielināsies pensionāru skaits uz vienu darba ņēmēju. Ja politika netiks mainīta, Luksemburga līdz 2070. gadam piedzīvos vienu no Savienības straujākajiem palielinājumiem pensiju izdevumu ziņā, kas izteikti kā daļa no IKP. Rezultātā pensiju izdevumi veidotu aptuveni 18 % no IKP (salīdzinājumā ar 9 % 2019. gadā), kas ir viens no augstākajiem rādītājiem Savienībā. Tas radīs ievērojamu valsts parāda pieaugumu, ilgtermiņā apdraudot valsts finanšu ilgtspēju. Vislabvēlīgākā makroekonomiskā ietekme būtu faktiskā pensionēšanās vecuma paaugstināšanai, jo šim faktoram ir vislielākais potenciāls samazināt pensiju izdevumus. Savukārt lielāks nodarbinātībā iesaistītu gados vecāku darba ņēmēju īpatsvars veicinātu arī ekonomikas izaugsmi. Atveseļošanas un noturības plānā nav pievērsta uzmanība ne pensiju sistēmas ilgtermiņa ilgtspējai, ne agrīnas pensionēšanās shēmu negatīvajai ietekmei un finansiālajiem stimuliem agri pamest darba tirgu, kas izskaidro gados vecāku darba ņēmēju zemo nodarbinātības līmeni. Savlaicīgi sākot reformas, kuru mērķis ir ierobežot agrīnas pensionēšanās shēmas un stimulēt gados vecākus darba ņēmējus ilgāk palikt darba tirgū, šīs reformas būtu iespējams īstenot pakāpeniski, palielinot taisnīgumu paaudžu starpā.

| (20) | Cīņa pret agresīvu nodokļu plānošanu Eiropas Savienībā ir būtiska, lai: i) novērstu konkurences izkropļojumus starp uzņēmumiem; ii) nodrošinātu taisnīgu attieksmi pret nodokļu maksātājiem un iii) aizsargātu valsts finanses. Luksemburga ir maza atvērta ekonomika ar lielu integrētu finanšu nozari, kas lielā mērā izskaidro lielu finanšu plūsmu pastāvēšanu. Tomēr šīs lielās finanšu plūsmas atspoguļo arī ārvalstu kontrolētu uzņēmumu ievērojamo klātbūtni valstī, kuri ir iesaistīti finansēšanas darbībās grupas iekšienē un finanšu līdzekļu pārvaldības darbībās. Īpašas bažas rada tas, ka netiek ieturēti nodokļi vai veikti līdzvērtīgi pasākumi attiecībā uz procentu un honorāru maksājumiem uz tādām zemu vai nulles nodokļu jurisdikcijām, kas nav iekļautas Savienības sarakstā ar jurisdikcijām, kuras nesadarbojas (18). Luksemburgā bāzētu uzņēmumu izejošajiem procentu un honorāru maksājumiem uz ārpussavienības valstu jurisdikcijām var piemērot nelielus nodokļus vai tos neaplikt ar nodokļiem, ja šie maksājumi netiek aplikti ar nodokli vai tiek aplikti ar zemu nodokli saņēmējā jurisdikcijā. Luksemburga ir veikusi dažus pasākumus, lai cīnītos pret agresīvu nodokļu plānošanu. Tomēr līdz šim pasākumi ir bijuši ierobežoti un nepietiekami, lai novērstu ar izejošajiem maksājumiem saistītos trūkumus nodokļu sistēmā, ko starptautiskie uzņēmumi varētu izmantot agresīvai nodokļu plānošanai. |
| --- | --- |

(20)

Cīņa pret agresīvu nodokļu plānošanu Eiropas Savienībā ir būtiska, lai: i) novērstu konkurences izkropļojumus starp uzņēmumiem; ii) nodrošinātu taisnīgu attieksmi pret nodokļu maksātājiem un iii) aizsargātu valsts finanses. Luksemburga ir maza atvērta ekonomika ar lielu integrētu finanšu nozari, kas lielā mērā izskaidro lielu finanšu plūsmu pastāvēšanu. Tomēr šīs lielās finanšu plūsmas atspoguļo arī ārvalstu kontrolētu uzņēmumu ievērojamo klātbūtni valstī, kuri ir iesaistīti finansēšanas darbībās grupas iekšienē un finanšu līdzekļu pārvaldības darbībās. Īpašas bažas rada tas, ka netiek ieturēti nodokļi vai veikti līdzvērtīgi pasākumi attiecībā uz procentu un honorāru maksājumiem uz tādām zemu vai nulles nodokļu jurisdikcijām, kas nav iekļautas Savienības sarakstā ar jurisdikcijām, kuras nesadarbojas (18). Luksemburgā bāzētu uzņēmumu izejošajiem procentu un honorāru maksājumiem uz ārpussavienības valstu jurisdikcijām var piemērot nelielus nodokļus vai tos neaplikt ar nodokļiem, ja šie maksājumi netiek aplikti ar nodokli vai tiek aplikti ar zemu nodokli saņēmējā jurisdikcijā. Luksemburga ir veikusi dažus pasākumus, lai cīnītos pret agresīvu nodokļu plānošanu. Tomēr līdz šim pasākumi ir bijuši ierobežoti un nepietiekami, lai novērstu ar izejošajiem maksājumiem saistītos trūkumus nodokļu sistēmā, ko starptautiskie uzņēmumi varētu izmantot agresīvai nodokļu plānošanai.

| (21) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktu un minētās regulas V pielikuma 2.2. kritēriju atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums ar indikatīvu grafiku īstenošanai, kas jāpabeidz līdz 2026. gada 31. augustam. Tās palīdzēs atrisināt visas ekonomiskās un sociālās problēmas vai ievērojamu to ekonomisko un sociālo problēmu daļu, kuras Padome bija minējusi Luksemburgai 2019. un 2020. gada Eiropas pusgadā adresētajos ieteikumos, kā arī attiecīgā gadījumā Luksemburgai līdz atveseļošanas un noturības plāna pieņemšanai adresētajos ieteikumos. Jo īpaši šīs problēmas ir saistītas ar veselības aprūpes sistēmas noturību, iekļaujošu darba tirgu un investīcijām zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai, kā arī ar cenas ziņā pieejamu mājokļu trūkumu un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanas regulējuma institucionālo noturību. Atveseļošanas un noturības plānā ir iekļauti pasākumi, kuru mērķis ir palielināt cenas ziņā pieejamu mājokļu publisko piedāvājumu. Atveseļošanas un noturības plānā ir paredzētas arī investīcijas atjaunojamo energoresursu enerģijas ražošanā un ilgtspējīgā transportā, kas palīdzētu pakāpeniski dekarbonizēt ekonomiku. Digitālie publiskie pakalpojumi un liels publisks pētniecības un inovācijas projekts kvantu sakaru tehnoloģiju jomā veicinātu investīcijas uzņēmējdarbībā un ražīguma pieaugumu vidējā termiņā. Attiecībā uz nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas novēršanu atveseļošanas un noturības plānā ir paredzēta pasākumu kombinācija pārredzamības uzlabošanai un finanšu pakalpojumu sniedzēju uzraudzības regulējuma stiprināšanai. Atveseļošanas un noturības plānā izklāstītajai prasmju stratēģijai un apmācības programmām, kas ietver īpašu mērķrādītāju gados vecākiem darba ņēmējiem, būtu jāpalīdz uzlabot iekļautību darba tirgū. |
| --- | --- |

(21)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktu un minētās regulas V pielikuma 2.2. kritēriju atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums ar indikatīvu grafiku īstenošanai, kas jāpabeidz līdz 2026. gada 31. augustam. Tās palīdzēs atrisināt visas ekonomiskās un sociālās problēmas vai ievērojamu to ekonomisko un sociālo problēmu daļu, kuras Padome bija minējusi Luksemburgai 2019. un 2020. gada Eiropas pusgadā adresētajos ieteikumos, kā arī attiecīgā gadījumā Luksemburgai līdz atveseļošanas un noturības plāna pieņemšanai adresētajos ieteikumos. Jo īpaši šīs problēmas ir saistītas ar veselības aprūpes sistēmas noturību, iekļaujošu darba tirgu un investīcijām zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai, kā arī ar cenas ziņā pieejamu mājokļu trūkumu un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanas regulējuma institucionālo noturību. Atveseļošanas un noturības plānā ir iekļauti pasākumi, kuru mērķis ir palielināt cenas ziņā pieejamu mājokļu publisko piedāvājumu. Atveseļošanas un noturības plānā ir paredzētas arī investīcijas atjaunojamo energoresursu enerģijas ražošanā un ilgtspējīgā transportā, kas palīdzētu pakāpeniski dekarbonizēt ekonomiku. Digitālie publiskie pakalpojumi un liels publisks pētniecības un inovācijas projekts kvantu sakaru tehnoloģiju jomā veicinātu investīcijas uzņēmējdarbībā un ražīguma pieaugumu vidējā termiņā. Attiecībā uz nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas novēršanu atveseļošanas un noturības plānā ir paredzēta pasākumu kombinācija pārredzamības uzlabošanai un finanšu pakalpojumu sniedzēju uzraudzības regulējuma stiprināšanai. Atveseļošanas un noturības plānā izklāstītajai prasmju stratēģijai un apmācības programmām, kas ietver īpašu mērķrādītāju gados vecākiem darba ņēmējiem, būtu jāpalīdz uzlabot iekļautību darba tirgū.

| (22) | Paredzams, ka Luksemburgas atveseļošanas un noturības plāna īstenošana sekmēs turpmāku progresu zaļās un digitālās pārkārtošanās jomā. Klimata mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi Luksemburgā atbilst 61 % no atveseļošanas un noturības plāna kopējā piešķīruma, savukārt digitālo mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi – 32 % no atveseļošanas un noturības plāna kopējā piešķīruma. Atveseļošanas un noturības plāna pilnīga īstenošana atbilstoši attiecīgajiem atskaites punktiem un mērķrādītājiem palīdzēs Luksemburgai ātri atgūties no Covid-19 krīzes radītajām sekām, vienlaikus stiprinot noturību. Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citu, ārpus atveseļošanas un noturības plāna tvēruma esošu ekonomikas un nodarbinātības politiku sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politiku programmu kopumā, joprojām ir svarīgi sistemātiski iesaistīt sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas. |
| --- | --- |

(22)

Paredzams, ka Luksemburgas atveseļošanas un noturības plāna īstenošana sekmēs turpmāku progresu zaļās un digitālās pārkārtošanās jomā. Klimata mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi Luksemburgā atbilst 61 % no atveseļošanas un noturības plāna kopējā piešķīruma, savukārt digitālo mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi – 32 % no atveseļošanas un noturības plāna kopējā piešķīruma. Atveseļošanas un noturības plāna pilnīga īstenošana atbilstoši attiecīgajiem atskaites punktiem un mērķrādītājiem palīdzēs Luksemburgai ātri atgūties no Covid-19 krīzes radītajām sekām, vienlaikus stiprinot noturību. Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citu, ārpus atveseļošanas un noturības plāna tvēruma esošu ekonomikas un nodarbinātības politiku sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politiku programmu kopumā, joprojām ir svarīgi sistemātiski iesaistīt sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas.

| (23) | Luksemburga vēl nav iesniegusi ne Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/1060 (19) paredzēto partnerības nolīgumu, ne pārējās minētajā regulā paredzētās kohēzijas politikas programmas. Saskaņā ar Regulu (ES) 2021/1060 Luksemburgai ir jāņem vērā attiecīgie tai adresētie ieteikumi 2021.–2027. gada kohēzijas politikas fondu plānošanā. Tas ir priekšnoteikums no kohēzijas politikas fondiem paredzētā finansiālā atbalsta efektivitātes uzlabošanai un tā pievienotās vērtības maksimalizēšanai un vienlaikus veicina koordināciju, savstarpējo papildināmību un saskaņotību starp minētajiem kohēzijas politikas fondiem un citiem Savienības instrumentiem un fondiem. Atveseļošanas un noturības mehānisma un kohēzijas politikas programmu sekmīga īstenošana ir atkarīga arī no to šķēršļu novēršanas, kas kavē investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās un sabalansētas teritoriālās attīstības atbalstam. |
| --- | --- |

(23)

Luksemburga vēl nav iesniegusi ne Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/1060 (19) paredzēto partnerības nolīgumu, ne pārējās minētajā regulā paredzētās kohēzijas politikas programmas. Saskaņā ar Regulu (ES) 2021/1060 Luksemburgai ir jāņem vērā attiecīgie tai adresētie ieteikumi 2021.–2027. gada kohēzijas politikas fondu plānošanā. Tas ir priekšnoteikums no kohēzijas politikas fondiem paredzētā finansiālā atbalsta efektivitātes uzlabošanai un tā pievienotās vērtības maksimalizēšanai un vienlaikus veicina koordināciju, savstarpējo papildināmību un saskaņotību starp minētajiem kohēzijas politikas fondiem un citiem Savienības instrumentiem un fondiem. Atveseļošanas un noturības mehānisma un kohēzijas politikas programmu sekmīga īstenošana ir atkarīga arī no to šķēršļu novēršanas, kas kavē investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās un sabalansētas teritoriālās attīstības atbalstam.

| (24) | Papildus ekonomiskajiem un sociālajiem problēmjautājumiem, kuru risināšana paredzēta atveseļošanas un noturības plānā, Luksemburgā ir aktuāli vairāki problēmjautājumi, jo īpaši tādi, kas saistīti ar pieaugošo nevienlīdzību izglītības sistēmā. Luksemburgas izglītības sistēmai iezīmīga ir trīs mācību valodu (luksemburgiešu, vācu un franču valodas) izmantošana, kā arī lielas atšķirības skolēnu sociālekonomiskās un lingvistiskās izcelsmes ziņā. Starptautisko testu rezultāti liecina, ka skolēnu pamatprasmes ir zemākas nekā vidēji Savienībā un ir cieši saistītas ar skolēnu sociālekonomisko un lingvistisko izcelsmi. Starptautiskās skolēnu novērtēšanas programmas (PISA) 2018. gada apsekojumā, ko veica Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija, Luksemburgā tika reģistrētas vienas no Savienības lielākajām lasītprasmes rezultātu atšķirībām starp labvēlīgā un nelabvēlīgā situācijā esošiem skolēniem. Nevienlīdzību pastiprina daudzvalodu izglītība un tas, kā skolēni agri tiek sadalīti turpmākajām mācībām dažādu veidu skolās. Izglītības sistēma nenodrošina visiem skolēniem pietiekamas daudzvalodu prasmes un pamatprasmes, lai apmierinātu valsts darba tirgus vajadzības. Individualizēts atbalsts skolēniem palīdzētu sasniegt pilnu attīstības potenciālu un kopumā panākt visu skolēnu iekļautību. Saskaņā ar Valsts skolu kvalitātes novērošanas centra 2020. gada secinājumiem būtu nepieciešams uzlabot izglītības sistēmas pārvaldību, turpinot izstrādāt novērtēšanas instrumentus un izmērāmus mērķus, kas veicinātu kvalitāti un iespēju vienlīdzību gan izglītības sistēmas formālajā, gan neformālajā daļā. |
| --- | --- |

(24)

Papildus ekonomiskajiem un sociālajiem problēmjautājumiem, kuru risināšana paredzēta atveseļošanas un noturības plānā, Luksemburgā ir aktuāli vairāki problēmjautājumi, jo īpaši tādi, kas saistīti ar pieaugošo nevienlīdzību izglītības sistēmā. Luksemburgas izglītības sistēmai iezīmīga ir trīs mācību valodu (luksemburgiešu, vācu un franču valodas) izmantošana, kā arī lielas atšķirības skolēnu sociālekonomiskās un lingvistiskās izcelsmes ziņā. Starptautisko testu rezultāti liecina, ka skolēnu pamatprasmes ir zemākas nekā vidēji Savienībā un ir cieši saistītas ar skolēnu sociālekonomisko un lingvistisko izcelsmi. Starptautiskās skolēnu novērtēšanas programmas (PISA) 2018. gada apsekojumā, ko veica Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija, Luksemburgā tika reģistrētas vienas no Savienības lielākajām lasītprasmes rezultātu atšķirībām starp labvēlīgā un nelabvēlīgā situācijā esošiem skolēniem. Nevienlīdzību pastiprina daudzvalodu izglītība un tas, kā skolēni agri tiek sadalīti turpmākajām mācībām dažādu veidu skolās. Izglītības sistēma nenodrošina visiem skolēniem pietiekamas daudzvalodu prasmes un pamatprasmes, lai apmierinātu valsts darba tirgus vajadzības. Individualizēts atbalsts skolēniem palīdzētu sasniegt pilnu attīstības potenciālu un kopumā panākt visu skolēnu iekļautību. Saskaņā ar Valsts skolu kvalitātes novērošanas centra 2020. gada secinājumiem būtu nepieciešams uzlabot izglītības sistēmas pārvaldību, turpinot izstrādāt novērtēšanas instrumentus un izmērāmus mērķus, kas veicinātu kvalitāti un iespēju vienlīdzību gan izglītības sistēmas formālajā, gan neformālajā daļā.

| (25) | Pamatojoties uz Savienības valstu vai to valdību vadītāju pilnvarojumu, kas formulēts Versaļas deklarācijā, ir sagatavots Komisijas priekšlikums REPowerEU plānam, kura mērķis ir pēc iespējas drīz izbeigt Savienības atkarību no fosilo degvielu importa no Krievijas. Tālab Komisija plāno dialogā ar dalībvalstīm apzināt piemērotākos projektus, investīcijas un reformas valstu, reģionālā un Savienības līmenī. Šo pasākumu mērķis ir samazināt vispārējo atkarību no fosilajām degvielām un pārorientēt fosilo degvielu importu prom no Krievijas. |
| --- | --- |

(25)

Pamatojoties uz Savienības valstu vai to valdību vadītāju pilnvarojumu, kas formulēts Versaļas deklarācijā, ir sagatavots Komisijas priekšlikums REPowerEU plānam, kura mērķis ir pēc iespējas drīz izbeigt Savienības atkarību no fosilo degvielu importa no Krievijas. Tālab Komisija plāno dialogā ar dalībvalstīm apzināt piemērotākos projektus, investīcijas un reformas valstu, reģionālā un Savienības līmenī. Šo pasākumu mērķis ir samazināt vispārējo atkarību no fosilajām degvielām un pārorientēt fosilo degvielu importu prom no Krievijas.

| (26) | Luksemburgas energosistēmai ir raksturīga liela atkarība no fosilā kurināmā un paļaušanās uz to. Saskaņā ar 2020. gada datiem (20) Luksemburga ir Savienības lielākais enerģijas neto importētājs attiecībā pret iedzīvotāju skaitu. Tā ir gandrīz pilnībā atkarīga no primārās enerģijas importa – atkarības līmenis ir 92,5 %. Izteikti dominējošie primārie enerģijas avoti ir nafta un gāze; nafta atbilst 68,5 % no enerģijas patēriņa un gāze – 17,8 %. Luksemburga neimportē naftu no Krievijas; taču Savienība kopumā no turienes importē vidēji 26 % jēlnaftas. Tomēr Krievija joprojām ir salīdzinoši nozīmīgs gāzes importa avots, jo tā nodrošina 27 % no Luksemburgas dabasgāzes importa, lai arī šis rādītājs ir zemāks par Savienības vidējo rādītāju 44 %. Luksemburga savu gāzes tirgu ir integrējusi Beļģijas gāzes tirgū. Attiecībā uz elektrību – lai gan īstermiņā būtisku nepilnību nav, būs vajadzīgas papildu investīcijas, lai atbalstītu pāreju uz atjaunojamajiem energoresursiem, jo īpaši attiecībā uz tīkla nostiprināšanu un modernizāciju. Pieprasījums pēc gāzes rūpniecībā pēdējos gados ir bijis zems, un komerciālajā sektorā tas ir mēreni pieaudzis. Gāzes patēriņa pieaugumu galvenokārt noteica patēriņa pieaugums dzīvojamo ēku sektorā. Luksemburgai, sasniedzot savus mērķus enerģētikas un klimata jomā, ir jārisina problēma, kas saistīta ar nepietiekamu mājokļu piedāvājumu. Jāveic renovēšana arī esošajam ēku fondam. Dzīvojamo ēku un renovācijas sektors, kuram piemīt 20,8 % no kopējā enerģijas ietaupījuma potenciāla (GWh izteiksmē), ir otrs lielākais līdz 2030. gadam sasniedzamā kumulatīvā enerģijas ietaupījuma potenciāla avots. Luksemburga ir palielinājusi atjaunojamo energoresursu enerģijas īpatsvaru no 5 % 2015. gadā līdz 12 % 2020. gadā. Tomēr tā joprojām ir viena no dalībvalstīm ar viszemāko šādas enerģijas īpatsvaru. Luksemburgai ir vajadzīga apņēmīga rīcība, lai sasniegtu savus 2030. gada enerģētikas jomas mērķrādītājus, proti, iegūt 25 % enerģijas no atjaunojamiem energoresursiem un samazināt enerģijas galapatēriņu par 40 līdz 44 % salīdzinājumā ar 2007. gadu. Šajā ziņā būtiska nozīme būs pašvaldībām. Ceļu satiksmes sastrēgumi negatīvi ietekmē ekonomiku un vides ilgtspēju, savukārt transports ir atbildīgs par ievērojamu daļu naftas patēriņa un rada 59 % no kopējām siltumnīcefekta gāzu emisijām, salīdzinājumam – attiecīgais Savienības vidējais rādītājs 2019. gadā bija 24 %.
  Tādējādi atkarību no naftas var būtiski palīdzēt samazināt pasākumi, kuru mērķis ir efektīvāks un ilgtspējīgāks transports. Tas ir atspoguļots Luksemburgas nacionālajā enerģētikas un klimata plānā, kurā 2030. gadam ir noteikts mērķis, ka 40 % no transportlīdzekļiem jābūt elektriskajiem un uzlādējamiem hibrīdelektriskajiem transportlīdzekļiem. Luksemburga ir sev noteikusi mērķi līdz 2050. gadam panākt klimatneitralitāti. Lai Luksemburga atbilstu “Gatavi mērķrādītājam 55 %” mērķiem, būs vēl vairāk jāpalielina ieceru vērienīgums attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu un atjaunīgo energoresursu un energoefektivitātes rādītāju paaugstināšanu. |
| --- | --- |

(26)

Luksemburgas energosistēmai ir raksturīga liela atkarība no fosilā kurināmā un paļaušanās uz to. Saskaņā ar 2020. gada datiem (20) Luksemburga ir Savienības lielākais enerģijas neto importētājs attiecībā pret iedzīvotāju skaitu. Tā ir gandrīz pilnībā atkarīga no primārās enerģijas importa – atkarības līmenis ir 92,5 %. Izteikti dominējošie primārie enerģijas avoti ir nafta un gāze; nafta atbilst 68,5 % no enerģijas patēriņa un gāze – 17,8 %. Luksemburga neimportē naftu no Krievijas; taču Savienība kopumā no turienes importē vidēji 26 % jēlnaftas. Tomēr Krievija joprojām ir salīdzinoši nozīmīgs gāzes importa avots, jo tā nodrošina 27 % no Luksemburgas dabasgāzes importa, lai arī šis rādītājs ir zemāks par Savienības vidējo rādītāju 44 %. Luksemburga savu gāzes tirgu ir integrējusi Beļģijas gāzes tirgū. Attiecībā uz elektrību – lai gan īstermiņā būtisku nepilnību nav, būs vajadzīgas papildu investīcijas, lai atbalstītu pāreju uz atjaunojamajiem energoresursiem, jo īpaši attiecībā uz tīkla nostiprināšanu un modernizāciju. Pieprasījums pēc gāzes rūpniecībā pēdējos gados ir bijis zems, un komerciālajā sektorā tas ir mēreni pieaudzis. Gāzes patēriņa pieaugumu galvenokārt noteica patēriņa pieaugums dzīvojamo ēku sektorā. Luksemburgai, sasniedzot savus mērķus enerģētikas un klimata jomā, ir jārisina problēma, kas saistīta ar nepietiekamu mājokļu piedāvājumu. Jāveic renovēšana arī esošajam ēku fondam. Dzīvojamo ēku un renovācijas sektors, kuram piemīt 20,8 % no kopējā enerģijas ietaupījuma potenciāla (GWh izteiksmē), ir otrs lielākais līdz 2030. gadam sasniedzamā kumulatīvā enerģijas ietaupījuma potenciāla avots. Luksemburga ir palielinājusi atjaunojamo energoresursu enerģijas īpatsvaru no 5 % 2015. gadā līdz 12 % 2020. gadā. Tomēr tā joprojām ir viena no dalībvalstīm ar viszemāko šādas enerģijas īpatsvaru. Luksemburgai ir vajadzīga apņēmīga rīcība, lai sasniegtu savus 2030. gada enerģētikas jomas mērķrādītājus, proti, iegūt 25 % enerģijas no atjaunojamiem energoresursiem un samazināt enerģijas galapatēriņu par 40 līdz 44 % salīdzinājumā ar 2007. gadu. Šajā ziņā būtiska nozīme būs pašvaldībām. Ceļu satiksmes sastrēgumi negatīvi ietekmē ekonomiku un vides ilgtspēju, savukārt transports ir atbildīgs par ievērojamu daļu naftas patēriņa un rada 59 % no kopējām siltumnīcefekta gāzu emisijām, salīdzinājumam – attiecīgais Savienības vidējais rādītājs 2019. gadā bija 24 %.

Tādējādi atkarību no naftas var būtiski palīdzēt samazināt pasākumi, kuru mērķis ir efektīvāks un ilgtspējīgāks transports. Tas ir atspoguļots Luksemburgas nacionālajā enerģētikas un klimata plānā, kurā 2030. gadam ir noteikts mērķis, ka 40 % no transportlīdzekļiem jābūt elektriskajiem un uzlādējamiem hibrīdelektriskajiem transportlīdzekļiem. Luksemburga ir sev noteikusi mērķi līdz 2050. gadam panākt klimatneitralitāti. Lai Luksemburga atbilstu “Gatavi mērķrādītājam 55 %” mērķiem, būs vēl vairāk jāpalielina ieceru vērienīgums attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu un atjaunīgo energoresursu un energoefektivitātes rādītāju paaugstināšanu.

| (27) | Paātrināta pārkārtošanās uz klimatneitralitāti un atteikšanās no fosilajām degvielām vairākās nozarēs radīs ievērojamas pārstrukturēšanas izmaksas, taču, lai mazinātu pārkārtošanās sociālekonomisko ietekmi vissmagāk skartajos reģionos, Luksemburga var kohēzijas politikas ietvaros izmantot Taisnīgas pārkārtošanās mehānismu. Turklāt, lai uzlabotu nodarbinātības iespējas un stiprinātu sociālo kohēziju, Luksemburga var izmantot Eiropas Sociālo fondu Plus, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1057 (21). |
| --- | --- |

(27)

Paātrināta pārkārtošanās uz klimatneitralitāti un atteikšanās no fosilajām degvielām vairākās nozarēs radīs ievērojamas pārstrukturēšanas izmaksas, taču, lai mazinātu pārkārtošanās sociālekonomisko ietekmi vissmagāk skartajos reģionos, Luksemburga var kohēzijas politikas ietvaros izmantot Taisnīgas pārkārtošanās mehānismu. Turklāt, lai uzlabotu nodarbinātības iespējas un stiprinātu sociālo kohēziju, Luksemburga var izmantot Eiropas Sociālo fondu Plus, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1057 (21).

| (28) | Padome ir izskatījusi 2022. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas veikto novērtējumu, un tās atzinums (22) ir atspoguļots 1. ieteikumā. |
| --- | --- |

(28)

Padome ir izskatījusi 2022. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas veikto novērtējumu, un tās atzinums (22) ir atspoguļots 1. ieteikumā.

| (29) | Ņemot vērā ciešās savstarpējās saiknes starp eurozonas dalībvalstu tautsaimniecībām un to kolektīvo devumu ekonomiskās un monetārās savienības darbībā, Padome eurozonas dalībvalstīm ieteica rīkoties, tostarp izmantojot atveseļošanas un noturības plānus, lai īstenotu 2022. gada ieteikumā par eurozonu izklāstītos ieteikumus. Attiecībā uz Luksemburgu tas ir jo īpaši atspoguļots 1., 2. un 3. ieteikumā, |
| --- | --- |

(29)

Ņemot vērā ciešās savstarpējās saiknes starp eurozonas dalībvalstu tautsaimniecībām un to kolektīvo devumu ekonomiskās un monetārās savienības darbībā, Padome eurozonas dalībvalstīm ieteica rīkoties, tostarp izmantojot atveseļošanas un noturības plānus, lai īstenotu 2022. gada ieteikumā par eurozonu izklāstītos ieteikumus. Attiecībā uz Luksemburgu tas ir jo īpaši atspoguļots 1., 2. un 3. ieteikumā,

AR ŠO IESAKA Luksemburgai 2022. un 2023. gadā rīkoties šādi.

1.

Nodrošināt, ka 2023. gadā valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums atbilst kopumā neitrālai politikas nostājai, ņemot vērā to, ka turpinās pagaidu un mērķorientēta atbalsta sniegšana pret energocenu kāpumu visneaizsargātākajām mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kā arī personām, kas bēg no Ukrainas. Būt gatavai pielāgot pašreizējos izdevumus mainīgajai situācijai. Palielināt publiskās investīcijas, kas sekmēs zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, ņemot vērā REPowerEU iniciatīvu, tostarp, izmantojot Atveseļošanas un noturības mehānismu un citus Savienības fondus.. Laikposmā pēc 2023. gada īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli. Uzlabot pensiju sistēmas ilgtspēju ilgtermiņā, jo īpaši ierobežojot priekšlaicīgu pensionēšanos un palielinot gados vecāku darba ņēmēju nodarbinātības līmeni. Veikt pasākumus, lai efektīvi apkarotu agresīvu nodokļu plānošanu, tostarp nodrošinot pietiekamu nodokļu uzlikšanu izejošajiem procentu maksājumiem un honorāriem uz nulles un zemu nodokļu jurisdikcijām.

2.

Turpināt atveseļošanas un noturības plāna īstenošanu, ievērojot Padomes 2021. gada 13. jūlija īstenošanas lēmumā iekļautos atskaites punktus un mērķrādītājus. Iesniegt 2021.–2027. gada kohēzijas politikas plānošanas dokumentus, lai būtu iespējams noslēgt sarunas ar Komisiju un pēc tam sākt to īstenošanu.

3.

Samazināt nevienlīdzības ietekmi uz skolēnu sniegumu un veicināt vienlīdzīgas iespējas visiem skolēniem izglītības sistēmā.

4.

Samazināt vispārējo atkarību no fosilā kurināmā, palielinot atjaunojamo energoresursu izmantošanu, elektroenerģijas pārvades jaudu un investīcijas energoefektivitātē gan dzīvojamo ēku, gan nedzīvojamo ēku sektorā. Palīdzēt pašvaldībām izstrādāt detalizētus vietējos plānus atjaunojamo energoresursu enerģijas, tostarp vēja enerģijas un fotoelementu enerģijas, un centralizētās siltumapgādes un dzesēšanas sistēmu ieviešanai. Turpināt veicināt transporta elektrifikāciju un veikt investīcijas sabiedriskā transporta tīklos un infrastruktūrās.

Briselē, 2022. gada 12. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

Z. STANJURA

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2021. gada 12. februāris), ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (OV L 57, 18.2.2021., 17. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.).

3

(4)  Padomes Ieteikums (2022. gada 5. aprīlis) par eurozonas ekonomikas politiku (OV C 153, 7.4.2022., 1. lpp.).

4

(5)  Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2022/382 (2022. gada 4. marts), ar ko Direktīvas 2001/55/EK 5. panta nozīmē konstatē no Ukrainas pārvietoto personu masveida pieplūduma esamību un nosaka pagaidu aizsardzības ieviešanu (OV L 71, 4.3.2022., 1. lpp.).

5

(6)  Padomes Direktīva 2001/55/EK (2001. gada 20. jūlijs) par obligātajiem standartiem, lai pārvietoto personu masveida pieplūduma gadījumā sniegtu tām pagaidu aizsardzību, un par pasākumiem, lai līdzsvarotu dalībvalstu pūliņus, uzņemot šādas personas un uzņemoties ar to saistītās sekas (OV L 212, 7.8.2001., 12. lpp.).

6

(7)  Padomes Ieteikums (2021. gada 18. jūnijs), ar ko sniedz Padomes atzinumu par Luksemburgas 2021. gada stabilitātes programmu (OV C 304, 29.7.2021., 73. lpp.).

7

(8)  Aplēses par fiskālo nostāju un tās komponentiem šajā ieteikumā ir Komisijas aplēses, kas balstītas uz pieņēmumiem, kuri ir Komisijas 2022. gada pavasara prognozes pamatā. Komisijas vidēja termiņa potenciālās izaugsmes aplēsēs nav iekļauta to reformu pozitīvā ietekme, kas paredzētas atveseļošanas un noturības plānā un var paātrināt potenciālo izaugsmi.

8

(9)  Nefinansē no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām vai citiem Savienības fondiem.

9

(10)  ST 10155/2021.

10

(11)  Padomes Ieteikums (2020. gada 20. jūlijs) par Luksemburgas 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Luksemburgas 2020. gada stabilitātes programmu (OV C 282, 26.8.2020., 101. lpp.).

11

(12)  Šie skaitļi atspoguļo kopš 2021. gada rudens veikto pasākumu gada budžeta izmaksu līmeni, ietverot kārtējos ieņēmumus un izdevumus, kā arī — attiecīgā gadījumā — kapitālizdevumu pasākumus.

12

(13)  Tiek pieņemts, ka kopējais no Ukrainas uz Savienību pārvietoto personu skaits līdz 2022. gada beigām pakāpeniski sasniegs 6 miljonus, un viņu ģeogrāfiskais sadalījums tiek lēsts, pamatojoties uz esošās diasporas lielumu, uzņemošās dalībvalsts iedzīvotāju skaita relatīvo apmēru un no Ukrainas pārvietoto personu faktisko sadalījumu visā Savienībā, kāds tas bija 2022. gada martā. Budžeta izmaksas uz vienu personu aplēstas, balstoties uz Komisijas Kopīgā pētniecības centra mikrosimulācijas modeli Euromod, ņemot vērā gan naudas pārvedumus, uz kuriem šie cilvēki var būt tiesīgi, gan pabalstus natūrā, piemēram, izglītību un veselības aprūpi.

13

Euromod

(14)  Negatīvs rādītājs nozīmē, ka primāro izdevumu pieaugums pārsniedz ekonomikas izaugsmi vidējā termiņā, un liecina par ekspansīvu fiskālo politiku.

14

(15)  Tiek prognozēts, ka citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem būs bremzējoša ietekme, kas atbilst 0,1 procentpunktam no IKP.

15

(16)  Pozitīvs rādītājs nozīmē, ka primāro izdevumu pieaugums ir zemāks par ekonomikas izaugsmi vidējā termiņā, un liecina par ierobežojošu fiskālo politiku.

16

(17)  Tiek prognozēts, ka citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem būs bremzējoša ietekme, kas atbilst 0,2 procentpunktam no IKP.

17

(18)  Padomes 2022. gada 24. februāra secinājumi par pārskatīto ES sarakstu ar jurisdikcijām, kas nodokļu nolūkos nesadarbojas (OV C 103, 3.2.2022., 1. lpp.).

18

(19)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1060 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai (OV L 231, 30.6.2021., 159. lpp.).

19

(20)  Eurostat (2020), Krievijas importa īpatsvars attiecīgi dabasgāzes un jēlnaftas importa kopapjomā. ES27 vidējā rādītāja aprēķinā izmantotais kopējais imports ir imports no valstīm ārpus ES27. Attiecībā uz Luksemburgu kopējais importa apjoms ietver arī ES iekšējo tirdzniecību.

20

Eurostat

(21)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1057 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko izveido Eiropas Sociālo fondu Plus (ESF+) un atceļ Regulu (ES) Nr. 1296/2013 (OV L 231, 30.6.2021., 21. lpp.).

21

(22)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktu.

22

---

| 1.9.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 334/136 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 334/136

---

PADOMES IETEIKUMS

(2022. gada 12. jūlijs)

par Ungārijas 2022. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Ungārijas 2022. gada konverģences programmu

(2022/C 334/17)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2), ar ko tika izveidots Atveseļošanas un noturības mehānisms, stājās spēkā 2021. gada 19. februārī. Atveseļošanas un noturības mehānisms nodrošina finansiālu atbalstu reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot Savienības finansētu fiskālo stimulu. Tas sekmē ekonomikas atveseļošanu un ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, jo īpaši zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai, līdztekus stiprinot dalībvalstu tautsaimniecību noturību un potenciālo izaugsmi. Vidējā termiņā un ilgtermiņā tas palīdz arī stiprināt publisko finanšu ilgtspēju un sekmēt izaugsmi un darbvietu radīšanu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktu 2022. gada jūnijā tiks atjaunināta katrai dalībvalstij paredzētā maksimālā finanšu iemaksa no Atveseļošanas un noturības mehānisma. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2), ar ko tika izveidots Atveseļošanas un noturības mehānisms, stājās spēkā 2021. gada 19. februārī. Atveseļošanas un noturības mehānisms nodrošina finansiālu atbalstu reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot Savienības finansētu fiskālo stimulu. Tas sekmē ekonomikas atveseļošanu un ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, jo īpaši zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai, līdztekus stiprinot dalībvalstu tautsaimniecību noturību un potenciālo izaugsmi. Vidējā termiņā un ilgtermiņā tas palīdz arī stiprināt publisko finanšu ilgtspēju un sekmēt izaugsmi un darbvietu radīšanu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktu 2022. gada jūnijā tiks atjaunināta katrai dalībvalstij paredzētā maksimālā finanšu iemaksa no Atveseļošanas un noturības mehānisma.

| (2) | Komisija 2021. gada 24. novembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2022. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Pētījumā bija pienācīgi ņemtas vērā 2021. gada 7. maijā parakstītās Portu sociālās saistības turpināt īstenot Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija izsludināja 2017. gada 17. novembrī. Eiropadome 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījuma prioritātes apstiprināja 2022. gada 25. martā. Komisija 2021. gada 24. novembrī uz Regulas (ES) Nr. 1176/2011 pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Ungārija nebija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām būs jāizstrādā padziļinātais pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī priekšlikumu attiecībā uz 2022. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, kurā analizēta nodarbinātības pamatnostādņu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana. Padome vienoto nodarbinātības ziņojumu pieņēma 2022. gada 14. martā. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2021. gada 24. novembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2022. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Pētījumā bija pienācīgi ņemtas vērā 2021. gada 7. maijā parakstītās Portu sociālās saistības turpināt īstenot Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija izsludināja 2017. gada 17. novembrī. Eiropadome 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījuma prioritātes apstiprināja 2022. gada 25. martā. Komisija 2021. gada 24. novembrī uz Regulas (ES) Nr. 1176/2011 pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Ungārija nebija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām būs jāizstrādā padziļinātais pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī priekšlikumu attiecībā uz 2022. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, kurā analizēta nodarbinātības pamatnostādņu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana. Padome vienoto nodarbinātības ziņojumu pieņēma 2022. gada 14. martā.

| (3) | Krievijas iebrukums Ukrainā globālās pandēmijas izskaņā ir būtiski mainījis ģeopolitisko un ekonomisko kontekstu. Iebrukuma ietekme uz dalībvalstu tautsaimniecībām izpaužas, inter alia, kā augstākas enerģijas, pārtikas un izejvielu cenas un vājākas izaugsmes izredzes. Enerģijas cenu pieaugums īpaši smagi skar visneaizsargātākās mājsaimniecības, kuras ir nonākušas enerģētiskajā nabadzībā vai kurām tā draud, kā arī uzņēmumus, kurus visvairāk negatīvi ietekmē enerģijas cenu pieaugums. Turklāt Savienībā ierodas nepieredzēti daudz cilvēku, kuri bēg no Ukrainas. Krievijas agresijas kara radītās ekonomiskās sekas ir asimetriski ietekmējušas dalībvalstis. Šajā sakarā 2022. gada 4. martā ar Padomes Īstenošanas lēmumu (ES) 2022/382 (3) pirmo reizi tika piemērota Padomes Direktīva 2001/55/EK (4), pārvietotajām personām no Ukrainas piešķirot likumīgas uzturēšanās tiesības Savienībā, kā arī piekļuvi izglītībai un apmācībai, darba tirgum, veselības aprūpei, mājoklim un sociālajai palīdzībai. Ungārijai tiek darīts pieejams ārkārtas atbalsts, izmantojot kohēzijas rīcību bēgļu atbalstam Eiropā (CARE) un papildu priekšfinansējumu no Atveseļošanas palīdzības kohēzijai un Eiropas teritorijām (REACT-EU), lai steidzami apmierinātu ar uzņemšanu un integrāciju saistītās vajadzības cilvēkiem, kuri bēg no Ukrainas. |
| --- | --- |

(3)

Krievijas iebrukums Ukrainā globālās pandēmijas izskaņā ir būtiski mainījis ģeopolitisko un ekonomisko kontekstu. Iebrukuma ietekme uz dalībvalstu tautsaimniecībām izpaužas, inter alia, kā augstākas enerģijas, pārtikas un izejvielu cenas un vājākas izaugsmes izredzes. Enerģijas cenu pieaugums īpaši smagi skar visneaizsargātākās mājsaimniecības, kuras ir nonākušas enerģētiskajā nabadzībā vai kurām tā draud, kā arī uzņēmumus, kurus visvairāk negatīvi ietekmē enerģijas cenu pieaugums. Turklāt Savienībā ierodas nepieredzēti daudz cilvēku, kuri bēg no Ukrainas. Krievijas agresijas kara radītās ekonomiskās sekas ir asimetriski ietekmējušas dalībvalstis. Šajā sakarā 2022. gada 4. martā ar Padomes Īstenošanas lēmumu (ES) 2022/382 (3) pirmo reizi tika piemērota Padomes Direktīva 2001/55/EK (4), pārvietotajām personām no Ukrainas piešķirot likumīgas uzturēšanās tiesības Savienībā, kā arī piekļuvi izglītībai un apmācībai, darba tirgum, veselības aprūpei, mājoklim un sociālajai palīdzībai. Ungārijai tiek darīts pieejams ārkārtas atbalsts, izmantojot kohēzijas rīcību bēgļu atbalstam Eiropā (CARE) un papildu priekšfinansējumu no Atveseļošanas palīdzības kohēzijai un Eiropas teritorijām (REACT-EU), lai steidzami apmierinātu ar uzņemšanu un integrāciju saistītās vajadzības cilvēkiem, kuri bēg no Ukrainas.

| (4) | Ievērojot strauji mainīgo ekonomisko un ģeopolitisko situāciju, 2022. gada Eiropas pusgadā atsāksies ekonomikas un nodarbinātības politikas vispusīga koordinācija, kura līdztekus tiks pielāgota, ņemot vērā ar Atveseļošanas un noturības mehānisma īstenošanu saistītās prasības, kā skaidrots 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā. Lai īstenotu Eiropas pusgada politikas prioritātes, ir svarīgi īstenot pieņemtos atveseļošanas un noturības plānus, jo ar šiem plāniem paredzēts īstenot visus 2019. un 2020. gada Eiropas pusgada ciklos sniegtos konkrētām valstīm adresētos ieteikumus vai to būtisku daļu. Atveseļošanas un noturības plānu pārskatīšanā, atjaunināšanā vai grozīšanā saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14., 18. un 21. pantu, papildus citiem konkrētām valstīm adresētajiem ieteikumiem, kas sniegti līdz šādu pārskatītu, atjauninātu vai grozītu atveseļošanas un noturības plānu iesniegšanas dienai, joprojām vienlīdz aktuāli ir arī 2019. un 2020. gadā konkrētām valstīm adresētie ieteikumi. |
| --- | --- |

(4)

Ievērojot strauji mainīgo ekonomisko un ģeopolitisko situāciju, 2022. gada Eiropas pusgadā atsāksies ekonomikas un nodarbinātības politikas vispusīga koordinācija, kura līdztekus tiks pielāgota, ņemot vērā ar Atveseļošanas un noturības mehānisma īstenošanu saistītās prasības, kā skaidrots 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā. Lai īstenotu Eiropas pusgada politikas prioritātes, ir svarīgi īstenot pieņemtos atveseļošanas un noturības plānus, jo ar šiem plāniem paredzēts īstenot visus 2019. un 2020. gada Eiropas pusgada ciklos sniegtos konkrētām valstīm adresētos ieteikumus vai to būtisku daļu. Atveseļošanas un noturības plānu pārskatīšanā, atjaunināšanā vai grozīšanā saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14., 18. un 21. pantu, papildus citiem konkrētām valstīm adresētajiem ieteikumiem, kas sniegti līdz šādu pārskatītu, atjauninātu vai grozītu atveseļošanas un noturības plānu iesniegšanas dienai, joprojām vienlīdz aktuāli ir arī 2019. un 2020. gadā konkrētām valstīm adresētie ieteikumi.

| (5) | Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējā izņēmuma klauzula darbojas kopš 2020. gada marta. Komisija savā 2021. gada 3. marta paziņojumā “Apritējis gads kopš Covid-19 uzliesmojuma: fiskālās politikas atbildes pasākumi” pauda viedokli, ka lēmums par vispārējās izņēmuma klauzulas deaktivēšanu vai turpmāku piemērošanu būtu jāpieņem vispārēja ekonomikas stāvokļa novērtējuma ietvaros, kurā būtisks kvantitatīvais kritērijs ir ekonomiskās aktivitātes līmenis Savienībā vai eurozonā salīdzinājumā ar pirmskrīzes līmeni (2019. gada beigās). Paaugstināta nenoteiktība un spēcīgi lejupvērsti riski, kas skar ekonomikas perspektīvu saistībā ar karu Eiropā, nepieredzēts enerģijas cenu kāpums un ieilguši piegādes ķēdes darbības traucējumi rada apstākļus, kuru dēļ ir attaisnojami Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas darbību pagarināt arī attiecībā uz 2023. gadu. |
| --- | --- |

(5)

Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējā izņēmuma klauzula darbojas kopš 2020. gada marta. Komisija savā 2021. gada 3. marta paziņojumā “Apritējis gads kopš Covid-19 uzliesmojuma: fiskālās politikas atbildes pasākumi” pauda viedokli, ka lēmums par vispārējās izņēmuma klauzulas deaktivēšanu vai turpmāku piemērošanu būtu jāpieņem vispārēja ekonomikas stāvokļa novērtējuma ietvaros, kurā būtisks kvantitatīvais kritērijs ir ekonomiskās aktivitātes līmenis Savienībā vai eurozonā salīdzinājumā ar pirmskrīzes līmeni (2019. gada beigās). Paaugstināta nenoteiktība un spēcīgi lejupvērsti riski, kas skar ekonomikas perspektīvu saistībā ar karu Eiropā, nepieredzēts enerģijas cenu kāpums un ieilguši piegādes ķēdes darbības traucējumi rada apstākļus, kuru dēļ ir attaisnojami Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas darbību pagarināt arī attiecībā uz 2023. gadu.

| (6) | Ievērojot pieeju, kas izklāstīta Padomes 2021. gada 18. jūnija ieteikumā (5), ar ko sniedz Padomes atzinumu par Ungārijas 2021. gada konverģences programmu, vispārējo fiskālo nostāju pašlaik vislabāk var izmērīt kā izmaiņas primārajos izdevumos (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus), bet ietverot no Atveseļošanas un noturības mehānisma un citu Savienības fondu neatmaksājamā atbalsta (dotācijām) finansētos izdevumus, attiecībā pret vidēja termiņa potenciālo izaugsmi (6). Papildus atzinumam par vispārējo fiskālo nostāju, novērtējot, vai valsts fiskālā politika ir piesardzīga un vai tās struktūra spēs nodrošināt ilgtspējīgu atveseļošanu, kas būtu saskanīga ar zaļo un digitālo pārkārtošanos, uzmanība tiek pievērsta arī valsts finansētajiem (7) primārajiem kārtējiem izdevumiem (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus) un investīcijām. |
| --- | --- |

(6)

Ievērojot pieeju, kas izklāstīta Padomes 2021. gada 18. jūnija ieteikumā (5), ar ko sniedz Padomes atzinumu par Ungārijas 2021. gada konverģences programmu, vispārējo fiskālo nostāju pašlaik vislabāk var izmērīt kā izmaiņas primārajos izdevumos (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus), bet ietverot no Atveseļošanas un noturības mehānisma un citu Savienības fondu neatmaksājamā atbalsta (dotācijām) finansētos izdevumus, attiecībā pret vidēja termiņa potenciālo izaugsmi (6). Papildus atzinumam par vispārējo fiskālo nostāju, novērtējot, vai valsts fiskālā politika ir piesardzīga un vai tās struktūra spēs nodrošināt ilgtspējīgu atveseļošanu, kas būtu saskanīga ar zaļo un digitālo pārkārtošanos, uzmanība tiek pievērsta arī valsts finansētajiem (7) primārajiem kārtējiem izdevumiem (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus) un investīcijām.

| (7) | Komisija 2022. gada 2. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas plašas norādes par fiskālo politiku 2023. gadā (“fiskālās norādes”) un kura mērķis ir atbalstīt dalībvalstu stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanu un tādējādi stiprināt politikas koordināciju. Pamatojoties uz 2022. gada ziemas prognozes makroekonomisko perspektīvu, Komisija atzīmēja, ka piemērota šķistu pāreja no kopējās atbalstošās fiskālās nostājas 2020.–2022. gadā uz kopumā neitrālu kopējo fiskālo nostāju 2023. gadā, vienlaikus saglabājot gatavību reaģēt uz mainīgo ekonomisko situāciju. Komisija paziņoja, ka fiskālie ieteikumi 2023. gadam arī turpmāk būtu jādiferencē starp dalībvalstīm un tajos būtu jāņem vērā iespējamā pārrobežu blakusietekme. Komisija aicināja dalībvalstis atspoguļot norādes savās stabilitātes un konverģences programmās. Komisija apņēmās cieši uzraudzīt ekonomikas norises un pielāgot savas politikas norādes pēc vajadzības un ne vēlāk kā savā Eiropas pusgada pavasara paketē, kas sagatavota 2022. gada maija beigās. |
| --- | --- |

(7)

Komisija 2022. gada 2. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas plašas norādes par fiskālo politiku 2023. gadā (“fiskālās norādes”) un kura mērķis ir atbalstīt dalībvalstu stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanu un tādējādi stiprināt politikas koordināciju. Pamatojoties uz 2022. gada ziemas prognozes makroekonomisko perspektīvu, Komisija atzīmēja, ka piemērota šķistu pāreja no kopējās atbalstošās fiskālās nostājas 2020.–2022. gadā uz kopumā neitrālu kopējo fiskālo nostāju 2023. gadā, vienlaikus saglabājot gatavību reaģēt uz mainīgo ekonomisko situāciju. Komisija paziņoja, ka fiskālie ieteikumi 2023. gadam arī turpmāk būtu jādiferencē starp dalībvalstīm un tajos būtu jāņem vērā iespējamā pārrobežu blakusietekme. Komisija aicināja dalībvalstis atspoguļot norādes savās stabilitātes un konverģences programmās. Komisija apņēmās cieši uzraudzīt ekonomikas norises un pielāgot savas politikas norādes pēc vajadzības un ne vēlāk kā savā Eiropas pusgada pavasara paketē, kas sagatavota 2022. gada maija beigās.

| (8) | Attiecībā uz fiskālajām norādēm fiskālajos ieteikumos 2023. gadam ir ņemta vērā ekonomikas perspektīvas pasliktināšanās, paaugstinātā nenoteiktība un papildu lejupvērstie riski, kā arī augstāka inflācija salīdzinājumā ar Komisijas 2022. gada ziemas prognozi. Ņemot vērā šos apsvērumus, fiskālajai reakcijai ir jāpalielina publiskās investīcijas, kas sekmēs zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, un jāsaglabā visneaizsargātāko mājsaimniecību pirktspēja, lai mīkstinātu enerģijas cenu kāpuma ietekmi un palīdzētu ierobežot inflācijas otrreizējās ietekmes spiedienu, izmantojot mērķtiecīgus un pagaidu pasākumus. Fiskālajai politikai arī turpmāk jābūt dinamiskai, lai pielāgotos strauji mainīgajiem apstākļiem, tostarp izaicinājumiem, kuri attiecībā uz aizsardzību un drošību izriet no Krievijas agresijas kara pret Ukrainu, un dalībvalstīs tā ir jādiferencē atbilstīgi to fiskālajam un ekonomiskajam stāvoklim, tostarp ņemot vērā krīzes ietekmi uz tām un pārvietoto personu pieplūdumu no Ukrainas. |
| --- | --- |

(8)

Attiecībā uz fiskālajām norādēm fiskālajos ieteikumos 2023. gadam ir ņemta vērā ekonomikas perspektīvas pasliktināšanās, paaugstinātā nenoteiktība un papildu lejupvērstie riski, kā arī augstāka inflācija salīdzinājumā ar Komisijas 2022. gada ziemas prognozi. Ņemot vērā šos apsvērumus, fiskālajai reakcijai ir jāpalielina publiskās investīcijas, kas sekmēs zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, un jāsaglabā visneaizsargātāko mājsaimniecību pirktspēja, lai mīkstinātu enerģijas cenu kāpuma ietekmi un palīdzētu ierobežot inflācijas otrreizējās ietekmes spiedienu, izmantojot mērķtiecīgus un pagaidu pasākumus. Fiskālajai politikai arī turpmāk jābūt dinamiskai, lai pielāgotos strauji mainīgajiem apstākļiem, tostarp izaicinājumiem, kuri attiecībā uz aizsardzību un drošību izriet no Krievijas agresijas kara pret Ukrainu, un dalībvalstīs tā ir jādiferencē atbilstīgi to fiskālajam un ekonomiskajam stāvoklim, tostarp ņemot vērā krīzes ietekmi uz tām un pārvietoto personu pieplūdumu no Ukrainas.

| (9) | Ungārija savu 2022. gada valsts reformu programmu un 2022. gada konverģences programmu iesniedza 2022. gada 29. aprīlī. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. |
| --- | --- |

(9)

Ungārija savu 2022. gada valsts reformu programmu un 2022. gada konverģences programmu iesniedza 2022. gada 29. aprīlī. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus.

| (10) | Komisija 2022. gada ziņojumu par Ungāriju publicēja 2022. gada 23. maijā. Tajā tika izvērtēts, kā Ungārija īstenojusi attiecīgos tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019., 2020. un 2021. gadā. Tajā bija arī novērtēts Ungārijas progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un Savienības pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā. |
| --- | --- |

(10)

Komisija 2022. gada ziņojumu par Ungāriju publicēja 2022. gada 23. maijā. Tajā tika izvērtēts, kā Ungārija īstenojusi attiecīgos tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019., 2020. un 2021. gadā. Tajā bija arī novērtēts Ungārijas progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un Savienības pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā.

| (11) | Ungārija 2022. gada 29. aprīlī iesniedza savu 2022. gada konverģences programmu Regulas (EK) Nr. 1466/97 4. pantā noteiktajā termiņā. |
| --- | --- |

(11)

Ungārija 2022. gada 29. aprīlī iesniedza savu 2022. gada konverģences programmu Regulas (EK) Nr. 1466/97 4. pantā noteiktajā termiņā.

| (12) | 2022. gada 23. maijā Komisija nāca klajā ar ziņojumu saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu. Ziņojumā bija aplūkots Ungārijas budžeta stāvoklis, ņemot vērā to, ka tās vispārējās valdības budžeta deficīts 2021. gadā pārsniedza Līgumā noteikto atsauces vērtību, kas ir 3 % no iekšzemes kopprodukta (IKP), turklāt vispārējās valdības parāds pārsniedza Līgumā noteikto atsauces vērtību, kas ir 60 % no IKP, un neatbilda parāda samazināšanas kritērijam. Ziņojumā secināts, ka deficīta un parāda kritēriji nav izpildīti. Ievērojot 2022. gada 2. marta paziņojumu, Komisija, novērtējot visus attiecīgos faktorus, uzskatīja, ka parāda samazināšanas kritērija ievērošana nozīmētu pārāk stingru, agrīni koncentrētu fiskālo konsolidāciju, kas varētu apdraudēt izaugsmi. Tāpēc Komisija uzskata, ka pašreizējos ārkārtas ekonomiskajos apstākļos atbilstība parāda samazināšanas kritērijam nav uzskatāma par vajadzīgu. Kā paziņots, Komisija 2022. gada pavasarī neierosināja sākt jaunas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, bet 2022. gada rudenī tā no jauna novērtēs, vai būtu nepieciešams ierosināt šādu procedūru sākšanu. |
| --- | --- |

(12)

2022. gada 23. maijā Komisija nāca klajā ar ziņojumu saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu. Ziņojumā bija aplūkots Ungārijas budžeta stāvoklis, ņemot vērā to, ka tās vispārējās valdības budžeta deficīts 2021. gadā pārsniedza Līgumā noteikto atsauces vērtību, kas ir 3 % no iekšzemes kopprodukta (IKP), turklāt vispārējās valdības parāds pārsniedza Līgumā noteikto atsauces vērtību, kas ir 60 % no IKP, un neatbilda parāda samazināšanas kritērijam. Ziņojumā secināts, ka deficīta un parāda kritēriji nav izpildīti. Ievērojot 2022. gada 2. marta paziņojumu, Komisija, novērtējot visus attiecīgos faktorus, uzskatīja, ka parāda samazināšanas kritērija ievērošana nozīmētu pārāk stingru, agrīni koncentrētu fiskālo konsolidāciju, kas varētu apdraudēt izaugsmi. Tāpēc Komisija uzskata, ka pašreizējos ārkārtas ekonomiskajos apstākļos atbilstība parāda samazināšanas kritērijam nav uzskatāma par vajadzīgu. Kā paziņots, Komisija 2022. gada pavasarī neierosināja sākt jaunas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, bet 2022. gada rudenī tā no jauna novērtēs, vai būtu nepieciešams ierosināt šādu procedūru sākšanu.

| (13) | 2020. gada 20. jūlija ieteikumā (8) Padome ieteica Ungārijai, ievērojot vispārējo izņēmuma klauzulu, 2020. un 2021. gadā veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai efektīvi vērstos pret Covid-19 pandēmiju, stiprinātu ekonomiku un atbalstītu tās turpmāko atveseļošanu. Tā arī ieteica Ungārijai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt parāda atmaksājamību, vienlaikus veicinot investīcijas. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Ungārijas vispārējās valdības budžeta deficīts samazinājās no 7,8 % no IKP 2020. gadā līdz 6,8 % no IKP 2021. gadā. Ungārijas fiskālās politikas reakcija atbalstīja ekonomikas atveseļošanu 2021. gadā, savukārt pagaidu ārkārtas pasākumu apmērs samazinājās no 4,0 % no IKP 2020. gadā līdz 0,8 % 2021. gadā. Ungārijas 2021. gadā veiktie pasākumi atbilda Padomes 2020. gada 20. jūlija ieteikumam. Valdības 2020. un 2021. gadā noteiktie diskrecionārie budžeta pasākumi galvenokārt ir pagaidu pasākumi vai atsvērti ar kompensējošiem pasākumiem. Tajā pašā laikā daži no diskrecionārajiem pasākumiem, ko valdība pieņēma laikposmā no 2020. līdz 2021. gadam, nebija ne pagaidu, ne arī saskaņoti ar kompensējošiem pasākumiem, kas galvenokārt ietvēra darba devēju sociālā nodrošinājuma iemaksu samazināšanu, mācību nodevas atcelšanu, darbinieku, kas jaunāki par 25 gadiem, atbrīvojumu no iedzīvotāju ienākuma nodokļa, 13. mēneša pensijas atkārtotu ieviešanu un ārstu algu palielināšanu. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Luksemburgas vispārējās valdības parāds samazinājās no 79,6 % no IKP 2020. gadā līdz 76,8 % no IKP 2021. gadā. |
| --- | --- |

(13)

2020. gada 20. jūlija ieteikumā (8) Padome ieteica Ungārijai, ievērojot vispārējo izņēmuma klauzulu, 2020. un 2021. gadā veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai efektīvi vērstos pret Covid-19 pandēmiju, stiprinātu ekonomiku un atbalstītu tās turpmāko atveseļošanu. Tā arī ieteica Ungārijai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt parāda atmaksājamību, vienlaikus veicinot investīcijas. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Ungārijas vispārējās valdības budžeta deficīts samazinājās no 7,8 % no IKP 2020. gadā līdz 6,8 % no IKP 2021. gadā. Ungārijas fiskālās politikas reakcija atbalstīja ekonomikas atveseļošanu 2021. gadā, savukārt pagaidu ārkārtas pasākumu apmērs samazinājās no 4,0 % no IKP 2020. gadā līdz 0,8 % 2021. gadā. Ungārijas 2021. gadā veiktie pasākumi atbilda Padomes 2020. gada 20. jūlija ieteikumam. Valdības 2020. un 2021. gadā noteiktie diskrecionārie budžeta pasākumi galvenokārt ir pagaidu pasākumi vai atsvērti ar kompensējošiem pasākumiem. Tajā pašā laikā daži no diskrecionārajiem pasākumiem, ko valdība pieņēma laikposmā no 2020. līdz 2021. gadam, nebija ne pagaidu, ne arī saskaņoti ar kompensējošiem pasākumiem, kas galvenokārt ietvēra darba devēju sociālā nodrošinājuma iemaksu samazināšanu, mācību nodevas atcelšanu, darbinieku, kas jaunāki par 25 gadiem, atbrīvojumu no iedzīvotāju ienākuma nodokļa, 13. mēneša pensijas atkārtotu ieviešanu un ārstu algu palielināšanu. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Luksemburgas vispārējās valdības parāds samazinājās no 79,6 % no IKP 2020. gadā līdz 76,8 % no IKP 2021. gadā.

| (14) | 2022. gada konverģences programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs par 2022. gadu ir labvēlīgs. Valdība prognozē, ka reālais IKP 2022. gadā pieaugs par 4,3 % un 2023. gadā – par 4,1 %. Salīdzinājumam – Komisijas 2022. gada pavasara prognozē paredzēts mazāks reālā IKP pieaugums par 3,6 % 2022. gadā un 2,6 % 2023. gadā, galvenokārt saistībā ar pieņēmumu par Krievijas agresijas kara Ukrainā noturīgāko makroekonomisko ietekmi. Komisijas prognozē paredzēts vājāks privātā patēriņa pieaugums, jo īpaši 2023. gadā, un lēnāks investīciju pieaugums 2022. un 2023. gadā. Valdība savā 2022. gada konverģences programmā plāno, ka nominālais deficīts samazināsies līdz 4,9 % no IKP 2022. gadā un līdz 3,5 % 2023. gadā. Samazinājums 2022. gadā galvenokārt atspoguļo nepārtrauktu un dinamisku nominālā IKP pieaugumu. Saskaņā ar 2022. gada konverģences programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2022. gadā samazināsies līdz 76,1 % un 2023. gadā kritīsies līdz 73,8 %. Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2022. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta deficīts 2022. un 2023. gadā būs attiecīgi 6,0 % un 4,9 % no IKP. Tas ir lielāks nekā 2022. gada konverģences programmā prognozētais deficīts, galvenokārt saistībā ar prognozētajām mazāk labvēlīgajām makroekonomikas prognozēm, jo īpaši 2023. gadā, un lielāku izdevumu pieaugumu, kas ietver kapitāla iepludināšanu komunālo pakalpojumu uzņēmumiem 1,1 % apmērā no IKP 2022. gadā un vēl 0,7 % apmērā 2023. gadā. Komisijas 2022. gada pavasara prognozē plānota augstāka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP, proti, 76,4 % 2022. gadā un 76,1 % 2023. gadā. Atšķirība ir saistīta ar augstāku primāro bilanci un mazāk labvēlīgu nominālā IKP dinamiku. Saskaņā ar Komisijas 2022. gada pavasara prognozi, potenciālās izlaides vidēja termiņa pieauguma aplēse ir 3,2 % (10 gadu vidējais rādītājs). Tomēr minētajā aplēsē nav iekļauta to reformu ietekme, kas paredzētas atveseļošanas un noturības plānā un var palielināt Ungārijas potenciālo izaugsmi. |
| --- | --- |

(14)

2022. gada konverģences programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs par 2022. gadu ir labvēlīgs. Valdība prognozē, ka reālais IKP 2022. gadā pieaugs par 4,3 % un 2023. gadā – par 4,1 %. Salīdzinājumam – Komisijas 2022. gada pavasara prognozē paredzēts mazāks reālā IKP pieaugums par 3,6 % 2022. gadā un 2,6 % 2023. gadā, galvenokārt saistībā ar pieņēmumu par Krievijas agresijas kara Ukrainā noturīgāko makroekonomisko ietekmi. Komisijas prognozē paredzēts vājāks privātā patēriņa pieaugums, jo īpaši 2023. gadā, un lēnāks investīciju pieaugums 2022. un 2023. gadā. Valdība savā 2022. gada konverģences programmā plāno, ka nominālais deficīts samazināsies līdz 4,9 % no IKP 2022. gadā un līdz 3,5 % 2023. gadā. Samazinājums 2022. gadā galvenokārt atspoguļo nepārtrauktu un dinamisku nominālā IKP pieaugumu. Saskaņā ar 2022. gada konverģences programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2022. gadā samazināsies līdz 76,1 % un 2023. gadā kritīsies līdz 73,8 %. Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2022. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta deficīts 2022. un 2023. gadā būs attiecīgi 6,0 % un 4,9 % no IKP. Tas ir lielāks nekā 2022. gada konverģences programmā prognozētais deficīts, galvenokārt saistībā ar prognozētajām mazāk labvēlīgajām makroekonomikas prognozēm, jo īpaši 2023. gadā, un lielāku izdevumu pieaugumu, kas ietver kapitāla iepludināšanu komunālo pakalpojumu uzņēmumiem 1,1 % apmērā no IKP 2022. gadā un vēl 0,7 % apmērā 2023. gadā. Komisijas 2022. gada pavasara prognozē plānota augstāka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP, proti, 76,4 % 2022. gadā un 76,1 % 2023. gadā. Atšķirība ir saistīta ar augstāku primāro bilanci un mazāk labvēlīgu nominālā IKP dinamiku. Saskaņā ar Komisijas 2022. gada pavasara prognozi, potenciālās izlaides vidēja termiņa pieauguma aplēse ir 3,2 % (10 gadu vidējais rādītājs). Tomēr minētajā aplēsē nav iekļauta to reformu ietekme, kas paredzētas atveseļošanas un noturības plānā un var palielināt Ungārijas potenciālo izaugsmi.

| (15) | Valdība 2022. gadā pakāpeniski atcēla pasākumus, kas veikti, reaģējot uz Covid-19 krīzi, – tiek prognozēts, ka pagaidu ārkārtas pasākumu apmērs samazināsies no 0,8 % no IKP 2021. gadā līdz 0,0 % 2022. gadā. Valdības budžeta deficītu ietekmē pasākumi, kuri pieņemti, lai novērstu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, un kuru apjoms Komisijas 2022. gada pavasara prognozē tiek lēsts 1,2 % apmērā no IKP 2022. gadā un 0,7 % apmērā no IKP 2023. gadā. (9) Minētie pasākumi ietver valdības kompensācijas komunālo pakalpojumu uzņēmumiem ar kapitāla pārvedumiem par paredzamajiem zaudējumiem, kas izriet no regulētām enerģijas cenām, degvielas akcīzes nodokļa pagaidu samazināšanu un kompensācijām mazām degvielas uzpildes stacijām. Visi pasākumi, kas nav pastāvīgie gāzes un elektroenerģijas mazumtirdzniecības cenu griesti, ir paziņoti kā pagaidu pasākumi. Tomēr, ja enerģijas cenas saglabāsies augstas 2023. gadā, dažus no minētajiem pasākumiem varētu turpināt. Daži no minētajiem pasākumiem pēc būtības nav mērķorientēti, jo īpaši vispārējie enerģijas mazumtirdzniecības cenu griesti un akcīzes nodokļa samazināšana. Valdības budžeta deficītu ietekmē arī izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas; šīs izmaksas Komisijas 2022. gada pavasara prognozē tiek prognozētas 0,2 % apmērā no IKP 2022. gadā un 0,3 % apmērā no IKP 2023. gadā (10). |
| --- | --- |

(15)

Valdība 2022. gadā pakāpeniski atcēla pasākumus, kas veikti, reaģējot uz Covid-19 krīzi, – tiek prognozēts, ka pagaidu ārkārtas pasākumu apmērs samazināsies no 0,8 % no IKP 2021. gadā līdz 0,0 % 2022. gadā. Valdības budžeta deficītu ietekmē pasākumi, kuri pieņemti, lai novērstu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, un kuru apjoms Komisijas 2022. gada pavasara prognozē tiek lēsts 1,2 % apmērā no IKP 2022. gadā un 0,7 % apmērā no IKP 2023. gadā. (9) Minētie pasākumi ietver valdības kompensācijas komunālo pakalpojumu uzņēmumiem ar kapitāla pārvedumiem par paredzamajiem zaudējumiem, kas izriet no regulētām enerģijas cenām, degvielas akcīzes nodokļa pagaidu samazināšanu un kompensācijām mazām degvielas uzpildes stacijām. Visi pasākumi, kas nav pastāvīgie gāzes un elektroenerģijas mazumtirdzniecības cenu griesti, ir paziņoti kā pagaidu pasākumi. Tomēr, ja enerģijas cenas saglabāsies augstas 2023. gadā, dažus no minētajiem pasākumiem varētu turpināt. Daži no minētajiem pasākumiem pēc būtības nav mērķorientēti, jo īpaši vispārējie enerģijas mazumtirdzniecības cenu griesti un akcīzes nodokļa samazināšana. Valdības budžeta deficītu ietekmē arī izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas; šīs izmaksas Komisijas 2022. gada pavasara prognozē tiek prognozētas 0,2 % apmērā no IKP 2022. gadā un 0,3 % apmērā no IKP 2023. gadā (10).

| (16) | Padome savā 2021. gada 18. jūnija ieteikumā ieteica Ungārijai 2022. gadā saglabāt atbalstošu fiskālo nostāju, kas ietver stimulējošo iedarbību, kuru nodrošina Atveseļošanas un noturības mehānisms, un saglabāt valsts finansētās investīcijas. Padome arī ieteica Ungārijai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt fiskālo ilgtspēju vidējā termiņā, un vienlaikus veicināt investīcijas, lai vairotu izaugsmes potenciālu. |
| --- | --- |

(16)

Padome savā 2021. gada 18. jūnija ieteikumā ieteica Ungārijai 2022. gadā saglabāt atbalstošu fiskālo nostāju, kas ietver stimulējošo iedarbību, kuru nodrošina Atveseļošanas un noturības mehānisms, un saglabāt valsts finansētās investīcijas. Padome arī ieteica Ungārijai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt fiskālo ilgtspēju vidējā termiņā, un vienlaikus veicināt investīcijas, lai vairotu izaugsmes potenciālu.

| (17) | Saskaņā ar Komisijas 2022. gada pavasara prognozi un ņemot vērā Ungārijas 2022. gada konverģences programmā iekļauto informāciju, Komisijas 2022. gada pavasara prognozē tiek prognozēta kopumā neitrāla fiskālā nostāja – 0,1 % apmērā no IKP, savukārt Padome ieteica atbalstošu fiskālo nostāju (11). Ungārija plāno saskaņā ar Padomes ieteikumu turpināt atbalstu atveseļošanai, izmantojot Atveseļošanas un noturības mehānismu, lai finansētu papildu investīcijas. Tiek prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti samazināsies par 1,0 IKP procentpunktu salīdzinājumā ar 2021. gadu sakarā ar Savienība līdzekļu apguves prognozēto palēnināšanos (12). Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2022. gadā būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,2 procentpunktiem no IKP (13). Tādējādi Ungārija plāno saglabāt valsts finansētās investīcijas, kā ieteikusi Padome. Vienlaikus tiek prognozēts, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2022. gadā būs ekspansīva ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst 0,4 procentpunktiem no IKP. Tas ietver papildu ietekmi, ko rada pasākumi, kuru mērķis ir novērst enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi (0,1 % no IKP), kā arī izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu no Ukrainas pārvietotajām personām (0,2 % no IKP). Vairāki diskrecionāri pasākumi arī veicina valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugumu (atskaitot jaunus ieņēmumu pasākumus), piemēram, 13. mēneša pensijas atjaunošana, tiesībaizsardzības darbinieku un militārpersonu algas pabalsti un darba devēju sociālā nodrošinājuma iemaksu un mācību nodevas samazināšana. |
| --- | --- |

(17)

Saskaņā ar Komisijas 2022. gada pavasara prognozi un ņemot vērā Ungārijas 2022. gada konverģences programmā iekļauto informāciju, Komisijas 2022. gada pavasara prognozē tiek prognozēta kopumā neitrāla fiskālā nostāja – 0,1 % apmērā no IKP, savukārt Padome ieteica atbalstošu fiskālo nostāju (11). Ungārija plāno saskaņā ar Padomes ieteikumu turpināt atbalstu atveseļošanai, izmantojot Atveseļošanas un noturības mehānismu, lai finansētu papildu investīcijas. Tiek prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti samazināsies par 1,0 IKP procentpunktu salīdzinājumā ar 2021. gadu sakarā ar Savienība līdzekļu apguves prognozēto palēnināšanos (12). Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2022. gadā būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,2 procentpunktiem no IKP (13). Tādējādi Ungārija plāno saglabāt valsts finansētās investīcijas, kā ieteikusi Padome. Vienlaikus tiek prognozēts, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2022. gadā būs ekspansīva ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst 0,4 procentpunktiem no IKP. Tas ietver papildu ietekmi, ko rada pasākumi, kuru mērķis ir novērst enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi (0,1 % no IKP), kā arī izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu no Ukrainas pārvietotajām personām (0,2 % no IKP). Vairāki diskrecionāri pasākumi arī veicina valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugumu (atskaitot jaunus ieņēmumu pasākumus), piemēram, 13. mēneša pensijas atjaunošana, tiesībaizsardzības darbinieku un militārpersonu algas pabalsti un darba devēju sociālā nodrošinājuma iemaksu un mācību nodevas samazināšana.

| (18) | Komisijas 2022. gada pavasara prognozē fiskālā nostāja 2023. gadā tiek prognozēta + 1,9 % apmērā no IKP, pieņemot, ka politika nemainīsies (14). Ir paredzēts, ka Ungārija 2023. gadā turpinās izmantot Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijas, lai finansētu papildu investīcijas atveseļošanas atbalstam. Prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti palielināsies par 0,3 IKP procentpunktiem salīdzinājumā ar 2023. gadu. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2023. gadā būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,4 procentpunktiem no IKP (15). Vienlaikus plānots, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā būs bremzējoša ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst 1,9 procentpunktiem no IKP. Tas ietver ietekmi, ko rada to pasākumu pakāpeniska atcelšana, ar kuriem risina enerģijas cenu pieaugumu (0,1 % no IKP), un papildu izmaksas, kuras saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas (0,1 % no IKP). |
| --- | --- |

(18)

Komisijas 2022. gada pavasara prognozē fiskālā nostāja 2023. gadā tiek prognozēta + 1,9 % apmērā no IKP, pieņemot, ka politika nemainīsies (14). Ir paredzēts, ka Ungārija 2023. gadā turpinās izmantot Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijas, lai finansētu papildu investīcijas atveseļošanas atbalstam. Prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti palielināsies par 0,3 IKP procentpunktiem salīdzinājumā ar 2023. gadu. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2023. gadā būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,4 procentpunktiem no IKP (15). Vienlaikus plānots, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā būs bremzējoša ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst 1,9 procentpunktiem no IKP. Tas ietver ietekmi, ko rada to pasākumu pakāpeniska atcelšana, ar kuriem risina enerģijas cenu pieaugumu (0,1 % no IKP), un papildu izmaksas, kuras saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas (0,1 % no IKP).

| (19) | 2022. gada konverģences programmā tiek prognozēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts pakāpeniski samazināsies, sasniedzot 2,5 % no IKP 2024. gadā un 1,5 % līdz 2025. gadam. Līdz ar to tiek plānots, ka vispārējās valdības budžeta deficīts būs zem 3 % no IKP līdz 2024. gadam. Saskaņā ar 2022. gada konverģences programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP līdz 2025. gadam samazināsies, proti, 2024. gadā saruks līdz 70,4 % un 2025. gadā samazināsies līdz 66,9 %. Saskaņā ar Komisijas analīzi parāda atmaksājamības riski vidējā termiņā šķiet vidēji. |
| --- | --- |

(19)

2022. gada konverģences programmā tiek prognozēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts pakāpeniski samazināsies, sasniedzot 2,5 % no IKP 2024. gadā un 1,5 % līdz 2025. gadam. Līdz ar to tiek plānots, ka vispārējās valdības budžeta deficīts būs zem 3 % no IKP līdz 2024. gadam. Saskaņā ar 2022. gada konverģences programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP līdz 2025. gadam samazināsies, proti, 2024. gadā saruks līdz 70,4 % un 2025. gadā samazināsies līdz 66,9 %. Saskaņā ar Komisijas analīzi parāda atmaksājamības riski vidējā termiņā šķiet vidēji.

| (20) | Paredzams, ka sabiedrības novecošanas un valsts parāda pieauguma ietekme Covid-19 krīzes laikā pastiprinās ilgtermiņa fiskālās ilgtspējas problēmas Ungārijā. Tiek prognozēts, ka pensiju izdevumi ievērojami palielināsies no aptuveni 8 % 2019. gadā līdz vairāk nekā 12 % no IKP 2070. gadā. Fiskālās ilgtspējas rādītāji norāda uz vidējiem ilgtspējas riskiem vidējā termiņā un augstiem riskiem ilgtermiņā. Nesenie politikas pasākumi saasina ilgtspējas problēmu, palielinot valdības ilgtermiņa pensiju saistības. Paredzams, ka 2021. un 2022. gadā atjaunotā 13. mēneša pensija palielinās pensiju izdevumus. Tiek prognozēts, ka pēdējās desmitgades laikā notikušās izmaiņas nodokļu un pensiju sistēmās palielinās izdevumus par augstu atalgojumu saņēmušo pensionāru pensijām un palielinās nevienlīdzību starp pensionāriem. Minētie pasākumi ietver pensionēšanās ienākumu un pensiju maksimālās robežas atcelšanu un vienota iedzīvotāju ienākuma nodokļa ieviešanu, kas palielina augsta atalgojuma saņēmēju pensionēšanās ienākumus. Minimālā pensija kopš 2008. gada nominālā izteiksmē nav mainījusies, un tas ietekmē to cilvēku situāciju, kuriem ir pārtrauktas darba attiecības un kuriem karjeras laikā ir zemi vidējie ienākumi. |
| --- | --- |

(20)

Paredzams, ka sabiedrības novecošanas un valsts parāda pieauguma ietekme Covid-19 krīzes laikā pastiprinās ilgtermiņa fiskālās ilgtspējas problēmas Ungārijā. Tiek prognozēts, ka pensiju izdevumi ievērojami palielināsies no aptuveni 8 % 2019. gadā līdz vairāk nekā 12 % no IKP 2070. gadā. Fiskālās ilgtspējas rādītāji norāda uz vidējiem ilgtspējas riskiem vidējā termiņā un augstiem riskiem ilgtermiņā. Nesenie politikas pasākumi saasina ilgtspējas problēmu, palielinot valdības ilgtermiņa pensiju saistības. Paredzams, ka 2021. un 2022. gadā atjaunotā 13. mēneša pensija palielinās pensiju izdevumus. Tiek prognozēts, ka pēdējās desmitgades laikā notikušās izmaiņas nodokļu un pensiju sistēmās palielinās izdevumus par augstu atalgojumu saņēmušo pensionāru pensijām un palielinās nevienlīdzību starp pensionāriem. Minētie pasākumi ietver pensionēšanās ienākumu un pensiju maksimālās robežas atcelšanu un vienota iedzīvotāju ienākuma nodokļa ieviešanu, kas palielina augsta atalgojuma saņēmēju pensionēšanās ienākumus. Minimālā pensija kopš 2008. gada nominālā izteiksmē nav mainījusies, un tas ietekmē to cilvēku situāciju, kuriem ir pārtrauktas darba attiecības un kuriem karjeras laikā ir zemi vidējie ienākumi.

| (21) | Ungārija 2021. gada 30. decembrī iesniedza kohēzijas politikas plānošanas dokumentus attiecībā uz partnerības nolīgumu, kas paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/1060 (16), un 2022. gada 26. janvārī – Ekonomikas attīstības un inovācijas programmu Plus. Saskaņā ar Regulu (ES) 2021/1060 Ungārija ir jāņem vērā attiecīgie tai adresētie ieteikumi 2021.–2027. gada kohēzijas politikas fondu plānošanā. Tas ir priekšnoteikums no kohēzijas politikas fondiem paredzētā finansiālā atbalsta efektivitātes uzlabošanai un tā pievienotās vērtības maksimalizēšanai un vienlaikus veicina koordināciju, savstarpējo papildināmību un saskaņotību starp minētajiem kohēzijas politikas fondiem un citiem Savienības instrumentiem un fondiem. Kohēzijas politikas programmu sekmīga īstenošana ir atkarīga arī no to šķēršļu novēršanas, kas kavē investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās un sabalansētas teritoriālās attīstības atbalstam. |
| --- | --- |

(21)

Ungārija 2021. gada 30. decembrī iesniedza kohēzijas politikas plānošanas dokumentus attiecībā uz partnerības nolīgumu, kas paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/1060 (16), un 2022. gada 26. janvārī – Ekonomikas attīstības un inovācijas programmu Plus. Saskaņā ar Regulu (ES) 2021/1060 Ungārija ir jāņem vērā attiecīgie tai adresētie ieteikumi 2021.–2027. gada kohēzijas politikas fondu plānošanā. Tas ir priekšnoteikums no kohēzijas politikas fondiem paredzētā finansiālā atbalsta efektivitātes uzlabošanai un tā pievienotās vērtības maksimalizēšanai un vienlaikus veicina koordināciju, savstarpējo papildināmību un saskaņotību starp minētajiem kohēzijas politikas fondiem un citiem Savienības instrumentiem un fondiem. Kohēzijas politikas programmu sekmīga īstenošana ir atkarīga arī no to šķēršļu novēršanas, kas kavē investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās un sabalansētas teritoriālās attīstības atbalstam.

| (22) | Ungārijas darba tirgus kopumā ir labs, tomēr joprojām pastāv problēmas saistībā ar sieviešu un nelabvēlīgā situācijā esošu grupu zemo nodarbinātības līmeni. Mātes ar maziem bērniem parasti ilgstoši nestrādā, daļēji tāpēc, ka bērniem, kas jaunāki par trim gadiem, trūkst bērnu aprūpes vietu. Pateicoties īpašām programmām, bērnu aprūpes vietu skaits pakāpeniski palielinās, bet pirmsskolas izglītības iestādes saskaras arī ar darbinieku trūkumu. Pastāv ievērojamas iespējas paaugstināt nodarbinātības līmeni dažām nelabvēlīgā situācijā esošām grupām, piemēram, mazkvalificētiem darba ņēmējiem, ilgstošiem bezdarbniekiem, personām ar invaliditāti un romiem. Šīs grupas varētu labāk mobilizēt, nodrošinot tām prasmes un aktīvi palīdzot atrast darbu. Palīdzība darba meklēšanas laikā ir ierobežota, un tikai puse reģistrēto bezdarbnieku saņem finansiālus pabalstus. Bezdarbnieka pabalsta ilgums ir viens no visīsākajiem Savienībā. Bezdarbs ir koncentrēts mazāk attīstītos reģionos un lauku apvidos. |
| --- | --- |

(22)

Ungārijas darba tirgus kopumā ir labs, tomēr joprojām pastāv problēmas saistībā ar sieviešu un nelabvēlīgā situācijā esošu grupu zemo nodarbinātības līmeni. Mātes ar maziem bērniem parasti ilgstoši nestrādā, daļēji tāpēc, ka bērniem, kas jaunāki par trim gadiem, trūkst bērnu aprūpes vietu. Pateicoties īpašām programmām, bērnu aprūpes vietu skaits pakāpeniski palielinās, bet pirmsskolas izglītības iestādes saskaras arī ar darbinieku trūkumu. Pastāv ievērojamas iespējas paaugstināt nodarbinātības līmeni dažām nelabvēlīgā situācijā esošām grupām, piemēram, mazkvalificētiem darba ņēmējiem, ilgstošiem bezdarbniekiem, personām ar invaliditāti un romiem. Šīs grupas varētu labāk mobilizēt, nodrošinot tām prasmes un aktīvi palīdzot atrast darbu. Palīdzība darba meklēšanas laikā ir ierobežota, un tikai puse reģistrēto bezdarbnieku saņem finansiālus pabalstus. Bezdarbnieka pabalsta ilgums ir viens no visīsākajiem Savienībā. Bezdarbs ir koncentrēts mazāk attīstītos reģionos un lauku apvidos.

| (23) | Nabadzības risks ir ievērojami samazinājies, taču daudzi cilvēki joprojām nespēj atļauties pirmās nepieciešamības preces. Materiālās un sociālās nenodrošinātības rādītāji joprojām ir vieni no augstākajiem Savienībā, jo īpaši attiecībā uz bērniem. Nabadzība un sociālā atstumtība koncentrējas konkrētās grupās un teritorijās. Romu nabadzības rādītāji ir trīs līdz četras reizes augstāki, daļēji tāpēc, ka viņiem ir ierobežotāka piekļuve darba tirgum un sabiedriskajiem pakalpojumiem. Pēdējās desmitgades laikā sociālās drošības tīkls ģimenēm bez stabilas nodarbinātības ir pavājinājies, un pēdējā laikā nabadzības plaisa ir palielinājusies. Nodokļu sistēma nesamērīgi apgrūtina mazāk apmaksātus darba ņēmējus. Maz ticams, ka ģimenes ar zemiem ienākumiem saņems ienākuma nodokļa atlaidi uz vienu bērnu. Viņu galvenie ienākumu avoti, piemēram, atalgojums par sabiedrisko darbu, minimālie ienākumi un ģimenes pabalsts, neatbilda dzīves dārdzībai. Mājokļu enerģijas regulētās cenas nav mainījušās, tādējādi daļēji aizsargājot mājsaimniecības no nesenā preču cenu kāpuma. Tomēr tas nepalīdz nabadzīgām lauku mājsaimniecībām izmantot cieto kurināmo apkurei. Mājokļu cenu pieaugums rada papildu problēmas ģimenēm ar zemiem ienākumiem, kurām ir grūti piekļūt valsts mājokļu atbalsta shēmām. Tikmēr sociālie mājokļi ir kļuvuši nepietiekami un bieži panīkuši. |
| --- | --- |

(23)

Nabadzības risks ir ievērojami samazinājies, taču daudzi cilvēki joprojām nespēj atļauties pirmās nepieciešamības preces. Materiālās un sociālās nenodrošinātības rādītāji joprojām ir vieni no augstākajiem Savienībā, jo īpaši attiecībā uz bērniem. Nabadzība un sociālā atstumtība koncentrējas konkrētās grupās un teritorijās. Romu nabadzības rādītāji ir trīs līdz četras reizes augstāki, daļēji tāpēc, ka viņiem ir ierobežotāka piekļuve darba tirgum un sabiedriskajiem pakalpojumiem. Pēdējās desmitgades laikā sociālās drošības tīkls ģimenēm bez stabilas nodarbinātības ir pavājinājies, un pēdējā laikā nabadzības plaisa ir palielinājusies. Nodokļu sistēma nesamērīgi apgrūtina mazāk apmaksātus darba ņēmējus. Maz ticams, ka ģimenes ar zemiem ienākumiem saņems ienākuma nodokļa atlaidi uz vienu bērnu. Viņu galvenie ienākumu avoti, piemēram, atalgojums par sabiedrisko darbu, minimālie ienākumi un ģimenes pabalsts, neatbilda dzīves dārdzībai. Mājokļu enerģijas regulētās cenas nav mainījušās, tādējādi daļēji aizsargājot mājsaimniecības no nesenā preču cenu kāpuma. Tomēr tas nepalīdz nabadzīgām lauku mājsaimniecībām izmantot cieto kurināmo apkurei. Mājokļu cenu pieaugums rada papildu problēmas ģimenēm ar zemiem ienākumiem, kurām ir grūti piekļūt valsts mājokļu atbalsta shēmām. Tikmēr sociālie mājokļi ir kļuvuši nepietiekami un bieži panīkuši.

| (24) | Izglītības rezultāti Ungārijā ir zemāki par Savienības vidējiem rādītājiem. Līdz 15 gadu vecumam pamatprasmes ir ievērojami zemākas par Savienības un reģionu vidējiem rādītājiem, un pēdējās desmitgades laikā tās ir samazinājušās. Pretēji Eiropas tendencēm priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas problēma pēdējā desmitgadē nav uzlabojusies: 2021. gadā tā bija 12,0 %, kas pārsniedz Savienības vidējo rādītāju 9,7 %. Priekšlaicīga mācību pārtraukšana ir augstāka vismazāk attīstītajos rajonos un sešas reizes lielāka romu vidū nekā pārējo iedzīvotāju vidū. To 25–34 gadus vecu cilvēku īpatsvars, kuriem ir terciārais diploms, kopš 2010. gada ir palielinājies, bet joprojām ir viens no zemākajiem Savienībā. Dalība pieaugušo izglītībā ir nedaudz vairāk nekā puse no Savienībā vidējā rādītāja. Trūkst digitālo prasmju, jo īpaši nabadzīgāko cilvēku vidū. Divās zemākajās ienākumu kvartilēs tikai 13 % un 18 % ungāru ir vismaz digitālās pamatprasmes, kas ir viens no zemākajiem procentiem Savienībā. Nelabvēlīgā situācijā esošiem studentiem ir mazas iespējas iekļūt augstākās izglītības programmās. Nevienlīdzība izglītībā samazina sociālās mobilitātes iespējas. Zemā efektivitāte un taisnīgums skolu sistēmā, iespējams, ir saistīti ar zemo mācību programmu autonomijas līmeni, sociālekonomiskās daudzveidības trūkumu skolās un zemām skolotāju algām. Skolotāju trūkums kļūst par arvien lielāku problēmu. Lai gan kopējie rādītāji, piemēram, skolotāju un skolēnu attiecība, neliecina par akūtu trūkumu, sīkāka analīze liecina, ka trūkst konkrētu priekšmetu, piemēram, matemātikas, zinātnes un svešvalodu, skolotāju. Skolotāju trūkums ir saistīts arī ar skolu sistēmas sadrumstalotību, jo pusē no visām pamatskolām un zemākā līmeņa vidējās izglītības skolām ir mazāk nekā 150 skolēnu. Skolas, kurās ir liels nelabvēlīgā situācijā esošu skolēnu īpatsvars, īpaši cieš no kvalificētu skolotāju trūkuma. Vairāk nekā puse skolotāju izglītības absolventu nonāk citā karjerā, jo skolotājiem ir liela darba slodze un zems atalgojums, jo īpaši karjeras sākumā. Turklāt skolu centralizētā pārvaldība skolu vadītājiem atstāj ierobežotu autonomiju un instrumentus, lai uzlabotu mācīšanas kvalitāti. |
| --- | --- |

(24)

Izglītības rezultāti Ungārijā ir zemāki par Savienības vidējiem rādītājiem. Līdz 15 gadu vecumam pamatprasmes ir ievērojami zemākas par Savienības un reģionu vidējiem rādītājiem, un pēdējās desmitgades laikā tās ir samazinājušās. Pretēji Eiropas tendencēm priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas problēma pēdējā desmitgadē nav uzlabojusies: 2021. gadā tā bija 12,0 %, kas pārsniedz Savienības vidējo rādītāju 9,7 %. Priekšlaicīga mācību pārtraukšana ir augstāka vismazāk attīstītajos rajonos un sešas reizes lielāka romu vidū nekā pārējo iedzīvotāju vidū. To 25–34 gadus vecu cilvēku īpatsvars, kuriem ir terciārais diploms, kopš 2010. gada ir palielinājies, bet joprojām ir viens no zemākajiem Savienībā. Dalība pieaugušo izglītībā ir nedaudz vairāk nekā puse no Savienībā vidējā rādītāja. Trūkst digitālo prasmju, jo īpaši nabadzīgāko cilvēku vidū. Divās zemākajās ienākumu kvartilēs tikai 13 % un 18 % ungāru ir vismaz digitālās pamatprasmes, kas ir viens no zemākajiem procentiem Savienībā. Nelabvēlīgā situācijā esošiem studentiem ir mazas iespējas iekļūt augstākās izglītības programmās. Nevienlīdzība izglītībā samazina sociālās mobilitātes iespējas. Zemā efektivitāte un taisnīgums skolu sistēmā, iespējams, ir saistīti ar zemo mācību programmu autonomijas līmeni, sociālekonomiskās daudzveidības trūkumu skolās un zemām skolotāju algām. Skolotāju trūkums kļūst par arvien lielāku problēmu. Lai gan kopējie rādītāji, piemēram, skolotāju un skolēnu attiecība, neliecina par akūtu trūkumu, sīkāka analīze liecina, ka trūkst konkrētu priekšmetu, piemēram, matemātikas, zinātnes un svešvalodu, skolotāju. Skolotāju trūkums ir saistīts arī ar skolu sistēmas sadrumstalotību, jo pusē no visām pamatskolām un zemākā līmeņa vidējās izglītības skolām ir mazāk nekā 150 skolēnu. Skolas, kurās ir liels nelabvēlīgā situācijā esošu skolēnu īpatsvars, īpaši cieš no kvalificētu skolotāju trūkuma. Vairāk nekā puse skolotāju izglītības absolventu nonāk citā karjerā, jo skolotājiem ir liela darba slodze un zems atalgojums, jo īpaši karjeras sākumā. Turklāt skolu centralizētā pārvaldība skolu vadītājiem atstāj ierobežotu autonomiju un instrumentus, lai uzlabotu mācīšanas kvalitāti.

| (25) | Veselības rezultāti ir vājāki nekā vairākumā citu dalībvalstu, un tas atspoguļo gan neveselīgu dzīvesveidu, gan veselības aprūpes pakalpojumu ierobežoto efektivitāti. Smēķēšanas, ar alkohola lietošanu saistīto traucējumu un aptaukošanās izplatība ir viena no augstākajām Savienībā. Savienības mērogā Ungārijā ir vislielākā priekšlaicīgas mirstības varbūtība sliktās gaisa kvalitātes dēļ. Novēršamo nāves gadījumu skaits ir viens no augstākajiem Savienībā, un tas daļēji ir nepietiekamas pārbaudes un primārās aprūpes pārvaldības dēļ. Pastāv ievērojamas sociālekonomiskas atšķirības piekļuvē kvalitatīvai aprūpei, jo ļoti trūkst veselības aprūpes darbinieku, jo īpaši ģimenes ārstu un medmāsu. Slimnīcu tīkls ir sadrumstalots, un tajā ir liels skaits slimnīcu gultasvietu. Ungārijas pacienti uzturas visilgāk slimnīcās visā Savienībā, jo salīdzinājumā ar Savienības vidējo rādītāju joprojām maz izmanto dienas operācijas. Nesenās reformas ir mudinājušas ģimenes ārstus sadarboties, kas uzlabotu pakalpojumu sniegšanu. Tika veikti būtiski pasākumi, lai izskaustu naudas balvas maksājumus un novērstu ārstu trūkumu. |
| --- | --- |

(25)

Veselības rezultāti ir vājāki nekā vairākumā citu dalībvalstu, un tas atspoguļo gan neveselīgu dzīvesveidu, gan veselības aprūpes pakalpojumu ierobežoto efektivitāti. Smēķēšanas, ar alkohola lietošanu saistīto traucējumu un aptaukošanās izplatība ir viena no augstākajām Savienībā. Savienības mērogā Ungārijā ir vislielākā priekšlaicīgas mirstības varbūtība sliktās gaisa kvalitātes dēļ. Novēršamo nāves gadījumu skaits ir viens no augstākajiem Savienībā, un tas daļēji ir nepietiekamas pārbaudes un primārās aprūpes pārvaldības dēļ. Pastāv ievērojamas sociālekonomiskas atšķirības piekļuvē kvalitatīvai aprūpei, jo ļoti trūkst veselības aprūpes darbinieku, jo īpaši ģimenes ārstu un medmāsu. Slimnīcu tīkls ir sadrumstalots, un tajā ir liels skaits slimnīcu gultasvietu. Ungārijas pacienti uzturas visilgāk slimnīcās visā Savienībā, jo salīdzinājumā ar Savienības vidējo rādītāju joprojām maz izmanto dienas operācijas. Nesenās reformas ir mudinājušas ģimenes ārstus sadarboties, kas uzlabotu pakalpojumu sniegšanu. Tika veikti būtiski pasākumi, lai izskaustu naudas balvas maksājumus un novērstu ārstu trūkumu.

| (26) | Neatkarīgu kontroles mehānismu nepilnības un ciešā saikne starp politiku un atsevišķiem uzņēmumiem veicina korupciju. Ja tiek celtas nopietnas apsūdzības, sistemātiski trūkst apņēmīgas rīcības, lai izmeklētu korupcijas gadījumus, kuros iesaistītas augsta līmeņa amatpersonas vai tām tuvu stāvošas personas, un sauktu pie atbildības vainīgos. Atbildība par lēmumiem izbeigt izmeklēšanu joprojām rada bažas, jo nav efektīvu tiesiskās aizsardzības līdzekļu pret prokuratūras lēmumiem neveikt kriminālvajāšanu par iespējamu noziedzīgu darbību. Pilsoniskās uzraudzības sarūkošās iespējas saistībā ar plašsaziņas līdzekļu brīvības ierobežojumiem, naidīga vide pilsoniskās sabiedrības organizācijām un kārtējie sarežģījumi noteikumu par pārredzamību un piekļuvi publiskā sektora informācijai piemērošanā vēl vairāk novājina pretkorupcijas satvaru. 2021. gada decembrī valdība atlika lielākās daļas korupcijas apkarošanas stratēģijā paredzēto pasākumu īstenošanu 2020.–2022. gadam (17). |
| --- | --- |

(26)

Neatkarīgu kontroles mehānismu nepilnības un ciešā saikne starp politiku un atsevišķiem uzņēmumiem veicina korupciju. Ja tiek celtas nopietnas apsūdzības, sistemātiski trūkst apņēmīgas rīcības, lai izmeklētu korupcijas gadījumus, kuros iesaistītas augsta līmeņa amatpersonas vai tām tuvu stāvošas personas, un sauktu pie atbildības vainīgos. Atbildība par lēmumiem izbeigt izmeklēšanu joprojām rada bažas, jo nav efektīvu tiesiskās aizsardzības līdzekļu pret prokuratūras lēmumiem neveikt kriminālvajāšanu par iespējamu noziedzīgu darbību. Pilsoniskās uzraudzības sarūkošās iespējas saistībā ar plašsaziņas līdzekļu brīvības ierobežojumiem, naidīga vide pilsoniskās sabiedrības organizācijām un kārtējie sarežģījumi noteikumu par pārredzamību un piekļuvi publiskā sektora informācijai piemērošanā vēl vairāk novājina pretkorupcijas satvaru. 2021. gada decembrī valdība atlika lielākās daļas korupcijas apkarošanas stratēģijā paredzēto pasākumu īstenošanu 2020.–2022. gadam (17).

| (27) | Lai piesaistītu uzņēmējdarbību un veicinātu ekonomikas izaugsmi, izšķiroša nozīme ir tiesu sistēmas neatkarībai, efektivitātei un kvalitātei. Joprojām pastāv bažas par tiesu iestāžu neatkarību. Valsts tiesu padomei joprojām ir grūti līdzsvarot Valsts tiesu iestāžu biroja priekšsēdētāja pilnvaras. Noteikumi par Augstākās tiesas priekšsēdētāja ievēlēšanu rada politiskās ietekmes risku valsts augstākajā tiesā. Lietu sadales sistēmas pārredzamības trūkums neļauj pusēm pārbaudīt, vai ir piemērota nepamatota rīcības brīvība. Ir radušies jautājumi par Konstitucionālās tiesas, kuras sastāvā ir parlamenta ievēlēti deputāti, neiesaistot tiesu varu, lomu vispārējās jurisdikcijas tiesu spriedumu pārskatīšanā. |
| --- | --- |

(27)

Lai piesaistītu uzņēmējdarbību un veicinātu ekonomikas izaugsmi, izšķiroša nozīme ir tiesu sistēmas neatkarībai, efektivitātei un kvalitātei. Joprojām pastāv bažas par tiesu iestāžu neatkarību. Valsts tiesu padomei joprojām ir grūti līdzsvarot Valsts tiesu iestāžu biroja priekšsēdētāja pilnvaras. Noteikumi par Augstākās tiesas priekšsēdētāja ievēlēšanu rada politiskās ietekmes risku valsts augstākajā tiesā. Lietu sadales sistēmas pārredzamības trūkums neļauj pusēm pārbaudīt, vai ir piemērota nepamatota rīcības brīvība. Ir radušies jautājumi par Konstitucionālās tiesas, kuras sastāvā ir parlamenta ievēlēti deputāti, neiesaistot tiesu varu, lomu vispārējās jurisdikcijas tiesu spriedumu pārskatīšanā.

| (28) | Ungārijas rādītāji ir zemi starp dalībvalstīm attiecībā uz sociālo dialogu, ieinteresēto personu iesaisti primāro tiesību aktu izstrādē, apspriešanos ar sociālajiem partneriem, pilsonisko sabiedrību un pierādījumos balstītu instrumentu izmantošanu. Valstu noteikumi par tiesību aktu projektu obligāto sabiedrisko apspriešanu un to ietekmes novērtējumiem ir sistemātiski ignorēti. To tiesību aktu skaits, par kuriem notiek apspriešanās, pēdējos gados ir ievērojami samazinājies. |
| --- | --- |

(28)

Ungārijas rādītāji ir zemi starp dalībvalstīm attiecībā uz sociālo dialogu, ieinteresēto personu iesaisti primāro tiesību aktu izstrādē, apspriešanos ar sociālajiem partneriem, pilsonisko sabiedrību un pierādījumos balstītu instrumentu izmantošanu. Valstu noteikumi par tiesību aktu projektu obligāto sabiedrisko apspriešanu un to ietekmes novērtējumiem ir sistemātiski ignorēti. To tiesību aktu skaits, par kuriem notiek apspriešanās, pēdējos gados ir ievērojami samazinājies.

| (29) | Ir veikti pasākumi, lai vēl vairāk uzlabotu nodokļu sistēmu, taču vēl joprojām ir dažas problēmas. Nodokļu slogs darbaspēkam ir samazinājies, bet tas joprojām ir augsts daudziem zemu atalgotiem darba ņēmējiem. Nozarei specifiski nodokļi un liels skaits nelielu nodokļu sarežģī nodokļu sistēmu un palielina saistību izpildes izmaksas, jo īpaši mazākiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(29)

Ir veikti pasākumi, lai vēl vairāk uzlabotu nodokļu sistēmu, taču vēl joprojām ir dažas problēmas. Nodokļu slogs darbaspēkam ir samazinājies, bet tas joprojām ir augsts daudziem zemu atalgotiem darba ņēmējiem. Nozarei specifiski nodokļi un liels skaits nelielu nodokļu sarežģī nodokļu sistēmu un palielina saistību izpildes izmaksas, jo īpaši mazākiem uzņēmumiem.

| (30) | Regulatīvie šķēršļi un valsts iesaistīšanās produktu tirgos kavē efektīvu uzņēmumu atlasi un ierobežo konkurenci. Uzņēmumu darījumu ad hoc atbrīvojumi no konkurences pārbaudes kavē tirgus darbību un investīcijas. Tiesiskā regulējuma neparedzamība ir vēl viena problēma, jo īpaši mazumtirdzniecības nozarē, kas pēdējos gados saskārās ar biežām noteikumu izmaiņām. Noteikumi un nodokļi varētu kavēt uzņēmumu izaugsmi, jo īpaši mazumtirdzniecībā un komunālajos pakalpojumos. Arī profesiju regulējums joprojām ir ierobežojošs. Lēnas un dārgas maksātnespējas procedūras varētu kavēt grūtībās nonākušu uzņēmumu pārstrukturēšanu. Iepirkuma tirgus joprojām ir neaizsargāts pret konkurenci kropļojošu praksi. To līgumu īpatsvars, kas piešķirti procedūrās, kurās bija tikai viens pretendents, joprojām ir viens no augstākajiem Savienībā. Iestādes uzlaboja publiskā iepirkuma pareizības uzraudzību, reaģējot uz Komisijas secīgo revīziju agrākajiem konstatējumiem Savienības līdzekļu pārvaldības jomā, kuras tika veiktas 2014., 2015. un 2017. gadā un kurās tika konstatēti nopietni, sistēmiski trūkumi un pārkāpumi, jo īpaši saistībā ar pamatnolīgumu izmantošanu. Tas, vai visi iepriekš konstatētie trūkumi ir pilnībā novērsti, joprojām ir jāskata praksē. Nesen radās jauni riski, acīmredzami izslēdzot sabiedrības interešu trastus no publiskā iepirkuma noteikumiem. Valdība 2021. gada februārī sev izvirzīja vērienīgu mērķi samazināt to publiskā iepirkuma procedūru procentuālo daļu, kurās ir tikai viens piedāvājums, līdz mazāk nekā 15 %, lai gan bez noteikta termiņa. |
| --- | --- |

(30)

Regulatīvie šķēršļi un valsts iesaistīšanās produktu tirgos kavē efektīvu uzņēmumu atlasi un ierobežo konkurenci. Uzņēmumu darījumu ad hoc atbrīvojumi no konkurences pārbaudes kavē tirgus darbību un investīcijas. Tiesiskā regulējuma neparedzamība ir vēl viena problēma, jo īpaši mazumtirdzniecības nozarē, kas pēdējos gados saskārās ar biežām noteikumu izmaiņām. Noteikumi un nodokļi varētu kavēt uzņēmumu izaugsmi, jo īpaši mazumtirdzniecībā un komunālajos pakalpojumos. Arī profesiju regulējums joprojām ir ierobežojošs. Lēnas un dārgas maksātnespējas procedūras varētu kavēt grūtībās nonākušu uzņēmumu pārstrukturēšanu. Iepirkuma tirgus joprojām ir neaizsargāts pret konkurenci kropļojošu praksi. To līgumu īpatsvars, kas piešķirti procedūrās, kurās bija tikai viens pretendents, joprojām ir viens no augstākajiem Savienībā. Iestādes uzlaboja publiskā iepirkuma pareizības uzraudzību, reaģējot uz Komisijas secīgo revīziju agrākajiem konstatējumiem Savienības līdzekļu pārvaldības jomā, kuras tika veiktas 2014., 2015. un 2017. gadā un kurās tika konstatēti nopietni, sistēmiski trūkumi un pārkāpumi, jo īpaši saistībā ar pamatnolīgumu izmantošanu. Tas, vai visi iepriekš konstatētie trūkumi ir pilnībā novērsti, joprojām ir jāskata praksē. Nesen radās jauni riski, acīmredzami izslēdzot sabiedrības interešu trastus no publiskā iepirkuma noteikumiem. Valdība 2021. gada februārī sev izvirzīja vērienīgu mērķi samazināt to publiskā iepirkuma procedūru procentuālo daļu, kurās ir tikai viens piedāvājums, līdz mazāk nekā 15 %, lai gan bez noteikta termiņa.

| (31) | Pāreja uz klimatneitrālu ekonomiku joprojām ir agrīnā posmā. Puse Ungārijas teritorijas ir būtiski pakļauta klimata pārmaiņu riskiem, tajā skaitā sausumam un plūdiem. Tas rada vajadzību pēc ilgtspējīgiem klimatadaptācijas risinājumiem, jo īpaši izmantojot dabā balstītu ūdens aizturi, tajā skaitā atjaunojot dabīgo hidroloģiju, pielāgojot lauksaimniecības praksi un rūpīgi uzraugot zemes un virszemes ūdeņu ieguvi apūdeņošanai. Gaisa un ūdens kvalitāte joprojām raisa bažas. Galvenie gaisa piesārņojuma avoti ir cietā kurināmā sadedzināšana mājokļu sektorā, lauksaimniecība un transporta emisijas. Liela daļa dzeramā ūdens apgādes tīkla ir sliktā stāvoklī, un normatīvā vide rada šķēršļus investīcijām. Aprites ekonomika joprojām ir sākotnējā posmā, sadzīves atkritumu reciklēšana nav pietiekami attīstīta, un ekonomikas instrumenti nav pietiekami, lai risinātu vides problēmas. Atkritumu apsaimniekošanu valdība reorganizēja vairākos posmos. Pārmaiņas ierobežoja konkurenci nozarē, un vienlaikus samazinājās efektivitāte un reciklēšanas rādītāji. Nozares, kuras zaļās pārkārtošanās dēļ varētu samazināties vai pārveidoties, nodrošina darbvietas gandrīz 4 % no visiem darba ņēmējiem, kuriem jo īpaši varētu būt vajadzīga kvalifikācijas celšana un pārkvalifikācija. Darbaspēka trūkums enerģētikas nozarē varētu kavēt pāreju uz klimatneitralitāti. |
| --- | --- |

(31)

Pāreja uz klimatneitrālu ekonomiku joprojām ir agrīnā posmā. Puse Ungārijas teritorijas ir būtiski pakļauta klimata pārmaiņu riskiem, tajā skaitā sausumam un plūdiem. Tas rada vajadzību pēc ilgtspējīgiem klimatadaptācijas risinājumiem, jo īpaši izmantojot dabā balstītu ūdens aizturi, tajā skaitā atjaunojot dabīgo hidroloģiju, pielāgojot lauksaimniecības praksi un rūpīgi uzraugot zemes un virszemes ūdeņu ieguvi apūdeņošanai. Gaisa un ūdens kvalitāte joprojām raisa bažas. Galvenie gaisa piesārņojuma avoti ir cietā kurināmā sadedzināšana mājokļu sektorā, lauksaimniecība un transporta emisijas. Liela daļa dzeramā ūdens apgādes tīkla ir sliktā stāvoklī, un normatīvā vide rada šķēršļus investīcijām. Aprites ekonomika joprojām ir sākotnējā posmā, sadzīves atkritumu reciklēšana nav pietiekami attīstīta, un ekonomikas instrumenti nav pietiekami, lai risinātu vides problēmas. Atkritumu apsaimniekošanu valdība reorganizēja vairākos posmos. Pārmaiņas ierobežoja konkurenci nozarē, un vienlaikus samazinājās efektivitāte un reciklēšanas rādītāji. Nozares, kuras zaļās pārkārtošanās dēļ varētu samazināties vai pārveidoties, nodrošina darbvietas gandrīz 4 % no visiem darba ņēmējiem, kuriem jo īpaši varētu būt vajadzīga kvalifikācijas celšana un pārkvalifikācija. Darbaspēka trūkums enerģētikas nozarē varētu kavēt pāreju uz klimatneitralitāti.

| (32) | Transporta infrastruktūru raksturo blīvs automaģistrāles un elektrificēts dzelzceļa tīkls. Ungārija ir piedzīvojusi ievērojamu emisiju pieaugumu transporta nozarē, kas strauji kļūst par lielāko emisiju nozari. Ungārija ir viena no visvairāk noslogotajām dalībvalstīm, kur pilsētu teritorijās tiek zaudēts arvien vairāk stundu uz vienu autovadītāju. Jaunreģistrēto bezemisiju vieglo pasažieru automobiļu īpatsvars un uzlādes punktu skaits pastāvīgi pieaug. Lai gan attiecīgie rādītāji liecina par vadošo pozīciju reģionālo partneru vidū, tie joprojām ir zemāki par Savienības vidējo rādītāju. |
| --- | --- |

(32)

Transporta infrastruktūru raksturo blīvs automaģistrāles un elektrificēts dzelzceļa tīkls. Ungārija ir piedzīvojusi ievērojamu emisiju pieaugumu transporta nozarē, kas strauji kļūst par lielāko emisiju nozari. Ungārija ir viena no visvairāk noslogotajām dalībvalstīm, kur pilsētu teritorijās tiek zaudēts arvien vairāk stundu uz vienu autovadītāju. Jaunreģistrēto bezemisiju vieglo pasažieru automobiļu īpatsvars un uzlādes punktu skaits pastāvīgi pieaug. Lai gan attiecīgie rādītāji liecina par vadošo pozīciju reģionālo partneru vidū, tie joprojām ir zemāki par Savienības vidējo rādītāju.

| (33) | Pētniecība un inovācija ir būtisks ilgtermiņa izaugsmes un konkurētspējas virzītājspēks. Ungārija ir uzskatāma par jaunu novatori. Izdevumi pētniecībai un izstrādei pieaug un 2020. gadā sasniedza 1,61 % no IKP. Svarīgs šķērslis inovācijai ir augsti kvalificētu darbinieku trūkums. Terciārās izglītības iegūšanas rādītāji ir vieni no zemākajiem Savienībā. Nesenais atbrīvojums no iedzīvotāju ienākuma nodokļa gados jauniem darba ņēmējiem un citas strukturālas pārmaiņas, kas kavē akadēmisko brīvību, mazina augstākās izglītības pievilcību. Digitālās prasmes un digitālo tehnoloģiju izmantošana uzņēmumos un sabiedriskajos pakalpojumos joprojām ir zem Savienības vidējā līmeņa. |
| --- | --- |

(33)

Pētniecība un inovācija ir būtisks ilgtermiņa izaugsmes un konkurētspējas virzītājspēks. Ungārija ir uzskatāma par jaunu novatori. Izdevumi pētniecībai un izstrādei pieaug un 2020. gadā sasniedza 1,61 % no IKP. Svarīgs šķērslis inovācijai ir augsti kvalificētu darbinieku trūkums. Terciārās izglītības iegūšanas rādītāji ir vieni no zemākajiem Savienībā. Nesenais atbrīvojums no iedzīvotāju ienākuma nodokļa gados jauniem darba ņēmējiem un citas strukturālas pārmaiņas, kas kavē akadēmisko brīvību, mazina augstākās izglītības pievilcību. Digitālās prasmes un digitālo tehnoloģiju izmantošana uzņēmumos un sabiedriskajos pakalpojumos joprojām ir zem Savienības vidējā līmeņa.

| (34) | Pamatojoties uz Savienības valstu vai to valdību vadītāju pilnvarojumu, kas formulēts Versaļas deklarācijā, ir sagatavots Komisijas priekšlikums REPowerEU plānam, kura mērķis ir pēc iespējas drīz izbeigt Savienības atkarību no fosilo degvielu importa no Krievijas. Tālab Komisija plāno dialogā ar dalībvalstīm apzināt piemērotākos projektus, investīcijas un reformas valstu, reģionālā un Savienības līmenī. Šo pasākumu mērķis ir samazināt vispārējo atkarību no fosilajām degvielām un pārorientēt fosilo degvielu importu prom no Krievijas. |
| --- | --- |

(34)

Pamatojoties uz Savienības valstu vai to valdību vadītāju pilnvarojumu, kas formulēts Versaļas deklarācijā, ir sagatavots Komisijas priekšlikums REPowerEU plānam, kura mērķis ir pēc iespējas drīz izbeigt Savienības atkarību no fosilo degvielu importa no Krievijas. Tālab Komisija plāno dialogā ar dalībvalstīm apzināt piemērotākos projektus, investīcijas un reformas valstu, reģionālā un Savienības līmenī. Šo pasākumu mērķis ir samazināt vispārējo atkarību no fosilajām degvielām un pārorientēt fosilo degvielu importu prom no Krievijas.

| (35) | Attiecībā uz fosilo kurināmo Ungārijas enerģētikas nozare ir ļoti atkarīga no Krievijas. Saskaņā ar 2020. gada datiem (18) gandrīz visa importētā dabasgāze nāk no Krievijas (95 % salīdzinājumā ar Savienības vidējo rādītāju 44 %). Atkarība no Krievijas naftas arī pārsniedz Savienības vidējo rādītāju (61 % salīdzinājumā ar 26 %), bet oglēm tas ir zemāks (22 % salīdzinājumā ar 54 %). Dabasgāzes īpatsvars energoresursu struktūrā ir lielāks nekā vidēji Savienībā (35 % salīdzinājumā ar 24 %), savukārt naftas īpatsvars (30 % salīdzinājumā ar 33 %) un ogļu īpatsvars (7 % salīdzinājumā ar 11 %) ir mazāks. Atjaunojamo energoresursu īpatsvars enerģijas bruto galapatēriņā 13,9 % apmērā ir viens no zemākajiem Savienībā. Ungārija plāno vairāk paļauties uz saules enerģiju, savukārt vēja un ģeotermālās enerģijas potenciāls joprojām netiek pietiekami izmantots. Elektroenerģijas tīklam ir vajadzīgas investīcijas, piemēram, viedā uzskaite, ražojošu patērētāju shēmas, energokopienas un dinamiskas cenas, lai vairāk izmantotu atjaunojamo energoresursu enerģiju. Turklāt varētu vienkāršot atļaujas piešķiršanas procedūras tādu iekārtu uzstādīšanai, kurās izmanto atjaunojamos energoresursus. Ar gāzi saistītas jaunas infrastruktūras un tīklu investīcijas iespēju robežās ir ieteicamas nākotnes vajadzībām, lai veicinātu to ilgtermiņa ilgtspēju, nākotnē pārprofilējot ilgtspējīgu degvielu. Lai vēl vairāk samazinātu atkarību, ir liels potenciāls uzlabot energoefektivitāti dzīvojamo ēku sektorā. Stingrāku vides standartu piemērošana jauniem mājokļiem tika atlikta par 18 mēnešiem līdz 2022. gada jūnijam. Pašreizējā dzīvojamo ēku renovācijas programmā galvenā uzmanība nav pievērsta energoefektivitātei, un praksē tā izslēdz visneaizsargātākās ģimenes. Vienādi zemais regulēto enerģijas cenu līmenis neatkarīgi no mājsaimniecību ienākumiem vai patēriņa līmeņa palielina ienākumu nevienlīdzību un nerada stimulus enerģijas taupīšanai. Lai Ungārija atbilstu “Gatavi mērķrādītājam 55 %” mērķiem, būs vēl vairāk jāpalielina ieceru vērienīgums attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu un atjaunīgo energoresursu un energoefektivitātes rādītāju paaugstināšanu. |
| --- | --- |

(35)

Attiecībā uz fosilo kurināmo Ungārijas enerģētikas nozare ir ļoti atkarīga no Krievijas. Saskaņā ar 2020. gada datiem (18) gandrīz visa importētā dabasgāze nāk no Krievijas (95 % salīdzinājumā ar Savienības vidējo rādītāju 44 %). Atkarība no Krievijas naftas arī pārsniedz Savienības vidējo rādītāju (61 % salīdzinājumā ar 26 %), bet oglēm tas ir zemāks (22 % salīdzinājumā ar 54 %). Dabasgāzes īpatsvars energoresursu struktūrā ir lielāks nekā vidēji Savienībā (35 % salīdzinājumā ar 24 %), savukārt naftas īpatsvars (30 % salīdzinājumā ar 33 %) un ogļu īpatsvars (7 % salīdzinājumā ar 11 %) ir mazāks. Atjaunojamo energoresursu īpatsvars enerģijas bruto galapatēriņā 13,9 % apmērā ir viens no zemākajiem Savienībā. Ungārija plāno vairāk paļauties uz saules enerģiju, savukārt vēja un ģeotermālās enerģijas potenciāls joprojām netiek pietiekami izmantots. Elektroenerģijas tīklam ir vajadzīgas investīcijas, piemēram, viedā uzskaite, ražojošu patērētāju shēmas, energokopienas un dinamiskas cenas, lai vairāk izmantotu atjaunojamo energoresursu enerģiju. Turklāt varētu vienkāršot atļaujas piešķiršanas procedūras tādu iekārtu uzstādīšanai, kurās izmanto atjaunojamos energoresursus. Ar gāzi saistītas jaunas infrastruktūras un tīklu investīcijas iespēju robežās ir ieteicamas nākotnes vajadzībām, lai veicinātu to ilgtermiņa ilgtspēju, nākotnē pārprofilējot ilgtspējīgu degvielu. Lai vēl vairāk samazinātu atkarību, ir liels potenciāls uzlabot energoefektivitāti dzīvojamo ēku sektorā. Stingrāku vides standartu piemērošana jauniem mājokļiem tika atlikta par 18 mēnešiem līdz 2022. gada jūnijam. Pašreizējā dzīvojamo ēku renovācijas programmā galvenā uzmanība nav pievērsta energoefektivitātei, un praksē tā izslēdz visneaizsargātākās ģimenes. Vienādi zemais regulēto enerģijas cenu līmenis neatkarīgi no mājsaimniecību ienākumiem vai patēriņa līmeņa palielina ienākumu nevienlīdzību un nerada stimulus enerģijas taupīšanai. Lai Ungārija atbilstu “Gatavi mērķrādītājam 55 %” mērķiem, būs vēl vairāk jāpalielina ieceru vērienīgums attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu un atjaunīgo energoresursu un energoefektivitātes rādītāju paaugstināšanu.

| (36) | Paātrināta pārkārtošanās uz klimatneitralitāti un atteikšanās no fosilajām degvielām vairākās nozarēs radīs ievērojamas pārstrukturēšanas izmaksas, taču, lai mazinātu pārkārtošanās sociālekonomisko ietekmi vissmagāk skartajos reģionos, Ungārija var kohēzijas politikas ietvaros izmantot Taisnīgas pārkārtošanās mehānismu. Turklāt, lai uzlabotu nodarbinātības iespējas un stiprinātu sociālo kohēziju, Ungārija var izmantot Eiropas Sociālo fondu Plus, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1057 (19). |
| --- | --- |

(36)

Paātrināta pārkārtošanās uz klimatneitralitāti un atteikšanās no fosilajām degvielām vairākās nozarēs radīs ievērojamas pārstrukturēšanas izmaksas, taču, lai mazinātu pārkārtošanās sociālekonomisko ietekmi vissmagāk skartajos reģionos, Ungārija var kohēzijas politikas ietvaros izmantot Taisnīgas pārkārtošanās mehānismu. Turklāt, lai uzlabotu nodarbinātības iespējas un stiprinātu sociālo kohēziju, Ungārija var izmantot Eiropas Sociālo fondu Plus, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1057 (19).

| (37) | Padome ir izskatījusi 2022. gada konverģences programmu, ņemot vērā Komisijas veikto novērtējumu, un tās atzinums (20) ir atspoguļots 1. ieteikumā. |
| --- | --- |

(37)

Padome ir izskatījusi 2022. gada konverģences programmu, ņemot vērā Komisijas veikto novērtējumu, un tās atzinums (20) ir atspoguļots 1. ieteikumā.

AR ŠO IESAKA Ungārijai 2022. un 2023. gadā rīkoties šādi.

1.

Nodrošināt, ka 2023. gadā valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums atbilst kopumā neitrālai politikas nostājai, ņemot vērā to, ka turpinās pagaidu un mērķorientēta atbalsta sniegšana pret energocenu kāpumu visneaizsargātākajām mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kā arī personām, kas bēg no Ukrainas. Būt gatavai kārtējos izdevumus pielāgot mainīgajai situācijai. Palielināt publiskās investīcijas, kas sekmēs zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, ņemot vērā REPowerEU iniciatīvu, tostarp, izmantojot Atveseļošanas un noturības mehānismu un citus Savienības fondus. Laikposmā pēc 2023. gada īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli. Uzlabot pensiju sistēmas ilgtspēju ilgtermiņā, vienlaikus saglabājot adekvātumu, jo īpaši novēršot ienākumu nevienlīdzību.

2.

Drīz pabeigt sarunas ar Komisiju par 2021.–2027. gada kohēzijas politikas plānošanas dokumentiem, lai sāktu to īstenošanu.

3.

Turpināt visneaizsargātāko grupu integrāciju darba tirgū, jo īpaši, ceļot kvalifikāciju, un pagarināt bezdarbnieku pabalstu ilgumu. Uzlabot sociālās palīdzības adekvātumu un nodrošināt piekļuvi pamatpakalpojumiem un pienācīgiem mājokļiem visiem. Uzlabot izglītības rezultātus un palielināt nelabvēlīgā situācijā esošu grupu, jo īpaši romu, dalību kvalitatīvā vispārējā izglītībā. Uzlabot piekļuvi kvalitatīviem profilakses un primārās aprūpes pakalpojumiem.

4.

Pastiprināt korupcijas apkarošanas regulējumu, tajā skaitā uzlabojot prokuratūras centienus un piekļuvi publiskai informācijai, un stiprināt tiesu varas neatkarību. Uzlabot lēmumu pieņemšanas procesa kvalitāti un pārredzamību, izmantojot efektīvu sociālo dialogu, citu ieinteresēto personu iesaistīšanu un regulārus ietekmes novērtējumus. Turpināt nodokļu sistēmas vienkāršošanu. Uzlabot regulējuma paredzamību un konkurenci pakalpojumu nozarē, jo īpaši mazumtirdzniecībā un komunālajos pakalpojumos, un sistemātiski piemērot konkurences kontroli komercdarījumos. Uzlabot konkurenci publiskā iepirkuma jomā.

5.

Veicināt reformas un investīcijas ilgtspējīgā ūdens un atkritumu apsaimniekošanā un ekonomikas apritīgumā, uzņēmumu digitalizācijā, zaļajās un digitālajās prasmēs, kā arī pētniecībā un inovācijā.

6.

Samazināt vispārējo atkarību no fosilā kurināmā, paātrinot atjaunojamo energoresursu izmantošanu, jo īpaši racionalizējot atļauju piešķiršanas procedūras un modernizējot elektroenerģijas infrastruktūru. Dažādot fosilā kurināmā importu, cita starpā stiprinot starpsavienojumus ar citu valstu līdzdalību. Samazināt atkarību no fosilā kurināmā ēkās un transportā, pastiprinot centienus attiecībā uz energoefektivitātes pasākumiem visiem, jo īpaši dzīvojamās mājās, un ilgtspējīgu transportu, jo īpaši izmantojot elektrifikāciju.

Briselē, 2022. gada 12. jūlijā

Padomes vārdā –

Priekšsēdētājs

Z. STANJURA

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2021. gada 12. februāris), ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (OV L 57, 18.2.2021., 17. lpp.).

2

(3)  Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2022/382 (2022. gada 4. marts), ar ko Direktīvas 2001/55/EK 5. panta nozīmē konstatē no Ukrainas pārvietoto personu masveida pieplūduma esamību un nosaka pagaidu aizsardzības ieviešanu (OV L 71, 4.3.2022., 1. lpp.).

3

(4)  Padomes Direktīva 2001/55/EK (2001. gada 20. jūlijs) par obligātajiem standartiem, lai pārvietoto personu masveida pieplūduma gadījumā sniegtu tām pagaidu aizsardzību, un par pasākumiem, lai līdzsvarotu dalībvalstu pūliņus, uzņemot šādas personas un uzņemoties ar to saistītās sekas (OV L 212, 7.8.2001., 12. lpp.).

4

(5)  Padomes Ieteikums (2021. gada 18. jūnijs), ar ko sniedz Padomes atzinumu par Ungārijas 2021. gada konverģences programmu (OV C 304, 29.7.2021., 78. lpp.).

5

(6)  Aplēses par fiskālo nostāju un tās komponentiem šajā ieteikumā ir Komisijas aplēses, kas balstītas uz pieņēmumiem, kuri ir Komisijas 2022. gada pavasara prognozes pamatā. Komisijas vidēja termiņa potenciālās izaugsmes aplēsēs nav iekļauta to reformu pozitīvā ietekme, kas paredzētas atveseļošanas un noturības plānā un var paātrināt potenciālo izaugsmi.

6

(7)  Nefinansē no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām vai citiem Savienības fondiem.

7

(8)  Padomes Ieteikums (2020. gada 12. jūlijs) par Ungārijas 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Ungārijas 2020. gada konverģences programmu (OV C 282, 18.8.2016., 107. lpp.).

8

(9)  Šie skaitļi atspoguļo kopš 2021. gada rudens veikto pasākumu gada budžeta izmaksu līmeni, ietverot kārtējos ieņēmumus un izdevumus, kā arī – attiecīgā gadījumā – kapitālizdevumu pasākumus.

9

(10)  Tiek pieņemts, ka kopējais no Ukrainas uz Savienību pārvietoto personu skaits līdz 2022. gada beigām pakāpeniski sasniegs 6 miljonus, un viņu ģeogrāfiskais sadalījums tiek lēsts, pamatojoties uz esošās diasporas lielumu, uzņemošās dalībvalsts iedzīvotāju skaita relatīvo apmēru un no Ukrainas pārvietoto personu faktisko sadalījumu visā Savienībā, kāds tas bija 2022. gada martā. Budžeta izmaksas uz vienu personu aplēstas, balstoties uz Komisijas Kopīgā pētniecības centra mikrosimulācijas modeli Euromod, ņemot vērā gan naudas pārvedumus, uz kuriem šie cilvēki var būt tiesīgi, gan pabalstus natūrā, piemēram, izglītību un veselības aprūpi.

10

Euromod

(11)  Negatīvs rādītājs nozīmē, ka primāro izdevumu pieaugums pārsniedz ekonomikas izaugsmi vidējā termiņā, un liecina par ekspansīvu fiskālo politiku.

11

(12)  Tās ir Komisijas prognozes. Komisija vēl nav novērtējusi Ungārijas atveseļošanas un noturības plānu.

12

(13)  Tiek prognozēts, ka citiem valsts finansētiem kapitālizdevumiem būs ekspansīva ietekme 0,4 procentpunktu apmērā no IKP, ko lielā mērā nosaka komunālo pakalpojumu uzņēmumu rekapitalizācijas fiskālā ietekme.

13

(14)  Pozitīvs rādītājs nozīmē, ka primāro izdevumu pieaugums ir zemāks par ekonomikas izaugsmi vidējā termiņā, un liecina par ierobežojošu fiskālo politiku.

14

(15)  Tiek prognozēts, ka citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem būs bremzējoša ietekme, kas atbilst 0,6 procentpunktiem no IKP, ko lielā mērā nosaka renovācijas subsīdiju pakāpeniska izbeigšana ģimenēm un zemāka aplēstā rekapitalizācija komunālo pakalpojumu uzņēmumiem nekā 2022. gadā.

15

(16)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1060 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai (OV L 231, 30.6.2021., 159. lpp.).

16

(17)  Komisija 27. aprīlī nosūtīja Ungārijai paziņojuma vēstuli saskaņā ar 6. panta 1. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2020. gada 16. decembra Regulā (ES, Euratom) 2020/2092 par vispārēju nosacītības režīmu Savienības budžeta aizsardzībai (OV L 433I, 22.12.2020., 1. lpp.).

17

(18)  Eurostat (2020), Krievijas importa īpatsvars kopējā dabasgāzes, jēlnaftas un akmeņogļu importa apjomā. ES-27 vidēji kopējais imports ir balstīts uz importu ārpus ES-27 valstīm. Attiecībā uz Ungāriju kopējais imports ietver ES iekšējo tirdzniecību. Jēlnafta neietver rafinētus naftas produktus. Jāatzīmē, ka, lai gan Ungārijas importa atkarība no Krievijas gāzes ir liela, Ungārija eksportē ievērojamu daudzumu gāzes uz kaimiņvalstīm. Tādējādi gāzes atkarība iekšzemes patēriņam, iespējams, ir mazāka nekā paziņotie skaitļi, lai gan tā joprojām ir ievērojama.

18

Eurostat

(19)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1057 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko izveido Eiropas Sociālo fondu Plus (ESF+) un atceļ Regulu (ES) Nr. 1296/2013 (OV L 231, 30.6.2021., 21. lpp.).

19

(20)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 9. panta 2. punktu.

20

---

| 1.9.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 334/146 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 334/146

---

PADOMES IETEIKUMS

(2022. gada 12. jūlijs)

par Maltas 2022. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Maltas 2022. gada stabilitātes programmu

(2022/C 334/18)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2), ar ko tika izveidots Atveseļošanas un noturības mehānisms, stājās spēkā 2021. gada 19. februārī. Atveseļošanas un noturības mehānisms nodrošina finansiālu atbalstu reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot Savienības finansētu fiskālo stimulu. Tas sekmē ekonomikas atveseļošanu un ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, jo īpaši zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai, līdztekus stiprinot dalībvalstu tautsaimniecību noturību un potenciālo izaugsmi. Vidējā termiņā un ilgtermiņā tas palīdz arī stiprināt publisko finanšu ilgtspēju un sekmēt izaugsmi un darbvietu radīšanu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktu 2022. gada jūnijā tiks atjaunināta katrai dalībvalstij paredzētā maksimālā finanšu iemaksa no Atveseļošanas un noturības mehānisma. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2), ar ko tika izveidots Atveseļošanas un noturības mehānisms, stājās spēkā 2021. gada 19. februārī. Atveseļošanas un noturības mehānisms nodrošina finansiālu atbalstu reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot Savienības finansētu fiskālo stimulu. Tas sekmē ekonomikas atveseļošanu un ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, jo īpaši zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai, līdztekus stiprinot dalībvalstu tautsaimniecību noturību un potenciālo izaugsmi. Vidējā termiņā un ilgtermiņā tas palīdz arī stiprināt publisko finanšu ilgtspēju un sekmēt izaugsmi un darbvietu radīšanu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktu 2022. gada jūnijā tiks atjaunināta katrai dalībvalstij paredzētā maksimālā finanšu iemaksa no Atveseļošanas un noturības mehānisma.

| (2) | Komisija 2021. gada 24. novembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2022. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Pētījumā bija pienācīgi ņemtas vērā 2021. gada 7. maijā parakstītās Portu sociālās saistības turpināt īstenot Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija izsludināja 2017. gada 17. novembrī. Eiropadome 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījuma prioritātes apstiprināja 2022. gada 25. martā. Komisija 2021. gada 24. novembrī uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1176/2011 (3) pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Malta nebija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām būs nepieciešams padziļināts pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī ieteikumu attiecībā uz Padomes ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku un priekšlikumu attiecībā uz 2022. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, kurā analizēta nodarbinātības pamatnostādņu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana. Ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku (4) (“2022. gada ieteikums par eurozonu”) Padome pieņēma 2022. gada 5. aprīlī un Vienoto nodarbinātības ziņojumu – 2022. gada 14. martā. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2021. gada 24. novembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2022. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Pētījumā bija pienācīgi ņemtas vērā 2021. gada 7. maijā parakstītās Portu sociālās saistības turpināt īstenot Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija izsludināja 2017. gada 17. novembrī. Eiropadome 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījuma prioritātes apstiprināja 2022. gada 25. martā. Komisija 2021. gada 24. novembrī uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1176/2011 (3) pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Malta nebija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām būs nepieciešams padziļināts pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī ieteikumu attiecībā uz Padomes ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku un priekšlikumu attiecībā uz 2022. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, kurā analizēta nodarbinātības pamatnostādņu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana. Ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku (4) (“2022. gada ieteikums par eurozonu”) Padome pieņēma 2022. gada 5. aprīlī un Vienoto nodarbinātības ziņojumu – 2022. gada 14. martā.

| (3) | Krievijas iebrukums Ukrainā globālās pandēmijas izskaņā ir būtiski mainījis ģeopolitisko un ekonomisko kontekstu. Iebrukuma ietekme uz dalībvalstu tautsaimniecībām izpaužas, inter alia, kā augstākas enerģijas, pārtikas un izejvielu cenas un vājākas izaugsmes izredzes. Enerģijas cenu pieaugums īpaši smagi skar visneaizsargātākās mājsaimniecības, kuras ir nonākušas enerģētiskajā nabadzībā vai kurām tā draud, kā arī uzņēmumus, kurus visvairāk negatīvi ietekmē enerģijas cenu pieaugums. Turklāt Savienībā ierodas nepieredzēti daudz cilvēku, kuri bēg no Ukrainas. Krievijas agresijas kara radītās ekonomiskās sekas ir asimetriski ietekmējušas dalībvalstis. Šajā sakarā 2022. gada 4. martā ar Padomes Īstenošanas lēmumu (ES) 2022/382 (5) pirmo reizi tika piemērota Padomes Direktīva 2001/55/EK (6), pārvietotajām personām no Ukrainas piešķirot likumīgas uzturēšanās tiesības Savienībā, kā arī piekļuvi izglītībai un apmācībai, darba tirgum, veselības aprūpei, mājoklim un sociālajai palīdzībai. |
| --- | --- |

(3)

Krievijas iebrukums Ukrainā globālās pandēmijas izskaņā ir būtiski mainījis ģeopolitisko un ekonomisko kontekstu. Iebrukuma ietekme uz dalībvalstu tautsaimniecībām izpaužas, inter alia, kā augstākas enerģijas, pārtikas un izejvielu cenas un vājākas izaugsmes izredzes. Enerģijas cenu pieaugums īpaši smagi skar visneaizsargātākās mājsaimniecības, kuras ir nonākušas enerģētiskajā nabadzībā vai kurām tā draud, kā arī uzņēmumus, kurus visvairāk negatīvi ietekmē enerģijas cenu pieaugums. Turklāt Savienībā ierodas nepieredzēti daudz cilvēku, kuri bēg no Ukrainas. Krievijas agresijas kara radītās ekonomiskās sekas ir asimetriski ietekmējušas dalībvalstis. Šajā sakarā 2022. gada 4. martā ar Padomes Īstenošanas lēmumu (ES) 2022/382 (5) pirmo reizi tika piemērota Padomes Direktīva 2001/55/EK (6), pārvietotajām personām no Ukrainas piešķirot likumīgas uzturēšanās tiesības Savienībā, kā arī piekļuvi izglītībai un apmācībai, darba tirgum, veselības aprūpei, mājoklim un sociālajai palīdzībai.

| (4) | Ievērojot strauji mainīgo ekonomisko un ģeopolitisko situāciju, 2022. gada Eiropas pusgadā atsāksies ekonomikas un nodarbinātības politikas vispusīga koordinācija, kura līdztekus tiks pielāgota, ņemot vērā ar Atveseļošanas un noturības mehānisma īstenošanu saistītās prasības, kā skaidrots 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā. Lai īstenotu Eiropas pusgada politikas prioritātes, ir svarīgi īstenot pieņemtos atveseļošanas un noturības plānus, jo ar šiem plāniem paredzēts īstenot visus 2019. un 2020. gada Eiropas pusgada ciklos sniegtos konkrētām valstīm adresētos ieteikumus vai to būtisku daļu. Atveseļošanas un noturības plānu pārskatīšanā, atjaunināšanā vai grozīšanā saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14., 18. un 21. pantu, papildus citiem konkrētām valstīm adresētajiem ieteikumiem, kas sniegti līdz šādu pārskatītu, atjauninātu vai grozītu atveseļošanas un noturības plānu iesniegšanas dienai, joprojām vienlīdz aktuāli ir arī 2019. un 2020. gadā konkrētām valstīm adresētie ieteikumi. |
| --- | --- |

(4)

Ievērojot strauji mainīgo ekonomisko un ģeopolitisko situāciju, 2022. gada Eiropas pusgadā atsāksies ekonomikas un nodarbinātības politikas vispusīga koordinācija, kura līdztekus tiks pielāgota, ņemot vērā ar Atveseļošanas un noturības mehānisma īstenošanu saistītās prasības, kā skaidrots 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā. Lai īstenotu Eiropas pusgada politikas prioritātes, ir svarīgi īstenot pieņemtos atveseļošanas un noturības plānus, jo ar šiem plāniem paredzēts īstenot visus 2019. un 2020. gada Eiropas pusgada ciklos sniegtos konkrētām valstīm adresētos ieteikumus vai to būtisku daļu. Atveseļošanas un noturības plānu pārskatīšanā, atjaunināšanā vai grozīšanā saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14., 18. un 21. pantu, papildus citiem konkrētām valstīm adresētajiem ieteikumiem, kas sniegti līdz šādu pārskatītu, atjauninātu vai grozītu atveseļošanas un noturības plānu iesniegšanas dienai, joprojām vienlīdz aktuāli ir arī 2019. un 2020. gadā konkrētām valstīm adresētie ieteikumi.

| (5) | Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējā izņēmuma klauzula darbojas kopš 2020. gada marta. Komisija savā 2021. gada 3. marta paziņojumā “Apritējis gads kopš Covid-19 uzliesmojuma: fiskālās politikas atbildes pasākumi” pauda viedokli, ka lēmums par vispārējās izņēmuma klauzulas deaktivēšanu vai turpmāku piemērošanu būtu jāpieņem vispārēja ekonomikas stāvokļa novērtējuma ietvaros, kurā būtisks kvantitatīvais kritērijs ir ekonomiskās aktivitātes līmenis Savienībā vai eurozonā salīdzinājumā ar pirmskrīzes līmeni (2019. gada beigās). Paaugstināta nenoteiktība un spēcīgi lejupvērsti riski, kas skar ekonomikas perspektīvu saistībā ar karu Eiropā, nepieredzēts enerģijas cenu kāpums un ieilguši piegādes ķēdes darbības traucējumi rada apstākļus, kuru dēļ ir attaisnojami Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas darbību pagarināt arī attiecībā uz 2023. gadu. |
| --- | --- |

(5)

Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējā izņēmuma klauzula darbojas kopš 2020. gada marta. Komisija savā 2021. gada 3. marta paziņojumā “Apritējis gads kopš Covid-19 uzliesmojuma: fiskālās politikas atbildes pasākumi” pauda viedokli, ka lēmums par vispārējās izņēmuma klauzulas deaktivēšanu vai turpmāku piemērošanu būtu jāpieņem vispārēja ekonomikas stāvokļa novērtējuma ietvaros, kurā būtisks kvantitatīvais kritērijs ir ekonomiskās aktivitātes līmenis Savienībā vai eurozonā salīdzinājumā ar pirmskrīzes līmeni (2019. gada beigās). Paaugstināta nenoteiktība un spēcīgi lejupvērsti riski, kas skar ekonomikas perspektīvu saistībā ar karu Eiropā, nepieredzēts enerģijas cenu kāpums un ieilguši piegādes ķēdes darbības traucējumi rada apstākļus, kuru dēļ ir attaisnojami Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas darbību pagarināt arī attiecībā uz 2023. gadu.

| (6) | Ievērojot pieeju, kas izklāstīta Padomes 2021. gada 18. jūnija ieteikumā (7), ar ko sniedz Padomes atzinumu par Maltas 2021. gada stabilitātes programmu, vispārējo fiskālo nostāju pašlaik vislabāk var izmērīt kā izmaiņas primārajos izdevumos (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus), bet ietverot no Atveseļošanas un noturības mehānisma un citu Savienības fondu neatmaksājamā atbalsta (dotācijām) finansētos izdevumus, attiecībā pret vidēja termiņa potenciālo izaugsmi (8). Papildus atzinumam par vispārējo fiskālo nostāju, novērtējot, vai valsts fiskālā politika ir piesardzīga un vai tās struktūra spēs nodrošināt ilgtspējīgu atveseļošanu, kas būtu saskanīga ar zaļo un digitālo pārkārtošanos, uzmanība tiek pievērsta arī valsts finansētajiem (9) primārajiem kārtējiem izdevumiem (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus) un investīcijām. |
| --- | --- |

(6)

Ievērojot pieeju, kas izklāstīta Padomes 2021. gada 18. jūnija ieteikumā (7), ar ko sniedz Padomes atzinumu par Maltas 2021. gada stabilitātes programmu, vispārējo fiskālo nostāju pašlaik vislabāk var izmērīt kā izmaiņas primārajos izdevumos (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus), bet ietverot no Atveseļošanas un noturības mehānisma un citu Savienības fondu neatmaksājamā atbalsta (dotācijām) finansētos izdevumus, attiecībā pret vidēja termiņa potenciālo izaugsmi (8). Papildus atzinumam par vispārējo fiskālo nostāju, novērtējot, vai valsts fiskālā politika ir piesardzīga un vai tās struktūra spēs nodrošināt ilgtspējīgu atveseļošanu, kas būtu saskanīga ar zaļo un digitālo pārkārtošanos, uzmanība tiek pievērsta arī valsts finansētajiem (9) primārajiem kārtējiem izdevumiem (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus) un investīcijām.

| (7) | Komisija 2022. gada 2. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas plašas norādes par fiskālo politiku 2023. gadā (“fiskālās norādes”) un kura mērķis ir atbalstīt dalībvalstu stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanu un tādējādi stiprināt politikas koordināciju. Pamatojoties uz 2022. gada ziemas prognozes makroekonomisko perspektīvu, Komisija atzīmēja, ka piemērota šķistu pāreja no kopējās atbalstošās fiskālās nostājas 2020.–2022. gadā uz kopumā neitrālu kopējo fiskālo nostāju 2023. gadā, vienlaikus saglabājot gatavību reaģēt uz mainīgo ekonomisko situāciju. Komisija paziņoja, ka fiskālie ieteikumi 2023. gadam arī turpmāk būtu jādiferencē starp dalībvalstīm un tajos būtu jāņem vērā iespējamā pārrobežu blakusietekme. Komisija aicināja dalībvalstis atspoguļot norādes savās stabilitātes un konverģences programmās. Komisija apņēmās cieši uzraudzīt ekonomikas norises un pielāgot savas politikas norādes pēc vajadzības un ne vēlāk kā savā Eiropas pusgada pavasara paketē, kas sagatavota 2022. gada maija beigās. |
| --- | --- |

(7)

Komisija 2022. gada 2. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas plašas norādes par fiskālo politiku 2023. gadā (“fiskālās norādes”) un kura mērķis ir atbalstīt dalībvalstu stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanu un tādējādi stiprināt politikas koordināciju. Pamatojoties uz 2022. gada ziemas prognozes makroekonomisko perspektīvu, Komisija atzīmēja, ka piemērota šķistu pāreja no kopējās atbalstošās fiskālās nostājas 2020.–2022. gadā uz kopumā neitrālu kopējo fiskālo nostāju 2023. gadā, vienlaikus saglabājot gatavību reaģēt uz mainīgo ekonomisko situāciju. Komisija paziņoja, ka fiskālie ieteikumi 2023. gadam arī turpmāk būtu jādiferencē starp dalībvalstīm un tajos būtu jāņem vērā iespējamā pārrobežu blakusietekme. Komisija aicināja dalībvalstis atspoguļot norādes savās stabilitātes un konverģences programmās. Komisija apņēmās cieši uzraudzīt ekonomikas norises un pielāgot savas politikas norādes pēc vajadzības un ne vēlāk kā savā Eiropas pusgada pavasara paketē, kas sagatavota 2022. gada maija beigās.

| (8) | Attiecībā uz fiskālajām norādēm fiskālajos ieteikumos 2023. gadam ir ņemta vērā ekonomikas perspektīvas pasliktināšanās, paaugstinātā nenoteiktība un papildu lejupvērstie riski, kā arī augstāka inflācija salīdzinājumā ar Komisijas 2022. gada ziemas prognozi. Ņemot vērā šos apsvērumus, fiskālajai reakcijai ir jāpalielina publiskās investīcijas, kas sekmēs zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, un jāsaglabā visneaizsargātāko mājsaimniecību pirktspēja, lai mīkstinātu enerģijas cenu kāpuma ietekmi un palīdzētu ierobežot inflācijas otrreizējās ietekmes spiedienu, izmantojot mērķtiecīgus un pagaidu pasākumus. Fiskālajai politikai arī turpmāk jābūt dinamiskai, lai pielāgotos strauji mainīgajiem apstākļiem, tostarp izaicinājumiem, kuri attiecībā uz aizsardzību un drošību izriet no Krievijas agresijas kara pret Ukrainu, un dalībvalstīs tā ir jādiferencē atbilstīgi to fiskālajam un ekonomiskajam stāvoklim, tostarp, ņemot vērā krīzes ietekmi uz tām un pārvietoto personu pieplūdumu no Ukrainas. |
| --- | --- |

(8)

Attiecībā uz fiskālajām norādēm fiskālajos ieteikumos 2023. gadam ir ņemta vērā ekonomikas perspektīvas pasliktināšanās, paaugstinātā nenoteiktība un papildu lejupvērstie riski, kā arī augstāka inflācija salīdzinājumā ar Komisijas 2022. gada ziemas prognozi. Ņemot vērā šos apsvērumus, fiskālajai reakcijai ir jāpalielina publiskās investīcijas, kas sekmēs zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, un jāsaglabā visneaizsargātāko mājsaimniecību pirktspēja, lai mīkstinātu enerģijas cenu kāpuma ietekmi un palīdzētu ierobežot inflācijas otrreizējās ietekmes spiedienu, izmantojot mērķtiecīgus un pagaidu pasākumus. Fiskālajai politikai arī turpmāk jābūt dinamiskai, lai pielāgotos strauji mainīgajiem apstākļiem, tostarp izaicinājumiem, kuri attiecībā uz aizsardzību un drošību izriet no Krievijas agresijas kara pret Ukrainu, un dalībvalstīs tā ir jādiferencē atbilstīgi to fiskālajam un ekonomiskajam stāvoklim, tostarp, ņemot vērā krīzes ietekmi uz tām un pārvietoto personu pieplūdumu no Ukrainas.

| (9) | Malta savu nacionālo atveseļošanas un noturības plānu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai 2021. gada 13. jūlijā. Komisija atbilstoši Regulas (ES) 2021/241 19. pantam novērtēja atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu, ņemot vērā minētās regulas V pielikumā izklāstītās novērtēšanas vadlīnijas. Padome 2021. gada 5. oktobrī pieņēma Īstenošanas lēmumu par Maltas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu (10). Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu, ar ko atzīst, ka Malta ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu. |
| --- | --- |

(9)

Malta savu nacionālo atveseļošanas un noturības plānu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai 2021. gada 13. jūlijā. Komisija atbilstoši Regulas (ES) 2021/241 19. pantam novērtēja atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu, ņemot vērā minētās regulas V pielikumā izklāstītās novērtēšanas vadlīnijas. Padome 2021. gada 5. oktobrī pieņēma Īstenošanas lēmumu par Maltas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu (10). Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu, ar ko atzīst, ka Malta ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu.

| (10) | Malta savu 2022. gada valsts reformu programmu iesniedza 2022. gada 15. aprīlī un 2022. gada stabilitātes programmu – 2022. gada 2. maijā, tādējādi ievērojot Regulas (EK) Nr. 1466/97 4. pantā noteikto termiņu. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. Kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 27. pantā, 2022. gada valsts reformu programma atspoguļo arī Maltas pienākumu divreiz gadā ziņot par panākto progresu atveseļošanas un noturības plāna īstenošanā. |
| --- | --- |

(10)

Malta savu 2022. gada valsts reformu programmu iesniedza 2022. gada 15. aprīlī un 2022. gada stabilitātes programmu – 2022. gada 2. maijā, tādējādi ievērojot Regulas (EK) Nr. 1466/97 4. pantā noteikto termiņu. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. Kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 27. pantā, 2022. gada valsts reformu programma atspoguļo arī Maltas pienākumu divreiz gadā ziņot par panākto progresu atveseļošanas un noturības plāna īstenošanā.

| (11) | Komisija 2022. gada ziņojumu par Maltu publicēja 2022. gada 23. maijā. Tajā novērtēts, kā Malta ir īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019., 2020. un 2021. gadā, un uz atveseļošanas un noturības rezultātu pārskata pamata bija aplūkots, kā Malta īsteno atveseļošanas un noturības plānu. Balstoties uz minēto analīzi, ziņojumā par valsti bija norādīti trūkumi attiecībā uz tādu problēmjautājumu risināšanu, kuri nav ietverti vai ir tikai daļēji ietverti atveseļošanas un noturības plānā, kā arī jauni un nupat iezīmējušies problēmjautājumi, tostarp sakarā ar Krievijas iebrukumu Ukrainā. Tajā bija arī novērtēts Maltas progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un Savienības pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā. |
| --- | --- |

(11)

Komisija 2022. gada ziņojumu par Maltu publicēja 2022. gada 23. maijā. Tajā novērtēts, kā Malta ir īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019., 2020. un 2021. gadā, un uz atveseļošanas un noturības rezultātu pārskata pamata bija aplūkots, kā Malta īsteno atveseļošanas un noturības plānu. Balstoties uz minēto analīzi, ziņojumā par valsti bija norādīti trūkumi attiecībā uz tādu problēmjautājumu risināšanu, kuri nav ietverti vai ir tikai daļēji ietverti atveseļošanas un noturības plānā, kā arī jauni un nupat iezīmējušies problēmjautājumi, tostarp sakarā ar Krievijas iebrukumu Ukrainā. Tajā bija arī novērtēts Maltas progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un Savienības pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā.

| (12) | 2022. gada 23. maijā Komisija nāca klajā ar ziņojumu saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu. Minētajā ziņojumā bija aplūkots Maltas budžeta stāvoklis, ņemot vērā to, ka tās vispārējās valdības budžeta deficīts 2021. gadā pārsniedza Līgumā noteikto atsauces vērtību, kas ir 3 % no iekšzemes kopprodukta (IKP). Ziņojumā tika secināts, ka deficīta kritērijs nav izpildīts. Ievērojot 2022. gada 2. marta paziņojumu, Komisija 2022. gada pavasarī neierosināja sākt jaunas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, bet 2022. gada rudenī tā no jauna novērtēs, vai būtu nepieciešams ierosināt šādu procedūru sākšanu. |
| --- | --- |

(12)

2022. gada 23. maijā Komisija nāca klajā ar ziņojumu saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu. Minētajā ziņojumā bija aplūkots Maltas budžeta stāvoklis, ņemot vērā to, ka tās vispārējās valdības budžeta deficīts 2021. gadā pārsniedza Līgumā noteikto atsauces vērtību, kas ir 3 % no iekšzemes kopprodukta (IKP). Ziņojumā tika secināts, ka deficīta kritērijs nav izpildīts. Ievērojot 2022. gada 2. marta paziņojumu, Komisija 2022. gada pavasarī neierosināja sākt jaunas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, bet 2022. gada rudenī tā no jauna novērtēs, vai būtu nepieciešams ierosināt šādu procedūru sākšanu.

| (13) | 2020. gada 20. jūlija ieteikumā (11) Padome ieteica Maltai, ievērojot vispārējo izņēmuma klauzulu, 2020. un 2021. gadā veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai efektīvi vērstos pret Covid-19 pandēmiju, stiprinātu ekonomiku un atbalstītu tās turpmāko atveseļošanu. Tā arī ieteica Maltai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt parāda atmaksājamību, vienlaikus veicinot investīcijas. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Maltas vispārējās valdības budžeta deficīts samazinājās no 9,5 % no IKP 2020. gadā līdz 8,0 % no IKP 2021. gadā. Maltas fiskālās politikas reakcija atbalstīja ekonomikas atveseļošanu 2021. gadā, savukārt pagaidu ārkārtas atbalsta pasākumu apmērs samazinājās no 6,3 % no IKP 2020. gadā līdz 4,7 % 2021. gadā. Maltas 2021. gadā veiktie pasākumi atbilda Padomes 2020. gada 20. jūlija ieteikumam. Valdības 2020. un 2021. gadā noteiktie diskrecionārie budžeta pasākumi ir pagaidu pasākumi vai atsvērti ar kompensējošiem pasākumiem. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Vācijas vispārējās valdības parāds pieauga no 53,4 % no IKP 2020. gadā līdz 57,0 % no IKP 2021. gadā. |
| --- | --- |

(13)

2020. gada 20. jūlija ieteikumā (11) Padome ieteica Maltai, ievērojot vispārējo izņēmuma klauzulu, 2020. un 2021. gadā veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai efektīvi vērstos pret Covid-19 pandēmiju, stiprinātu ekonomiku un atbalstītu tās turpmāko atveseļošanu. Tā arī ieteica Maltai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt parāda atmaksājamību, vienlaikus veicinot investīcijas. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Maltas vispārējās valdības budžeta deficīts samazinājās no 9,5 % no IKP 2020. gadā līdz 8,0 % no IKP 2021. gadā. Maltas fiskālās politikas reakcija atbalstīja ekonomikas atveseļošanu 2021. gadā, savukārt pagaidu ārkārtas atbalsta pasākumu apmērs samazinājās no 6,3 % no IKP 2020. gadā līdz 4,7 % 2021. gadā. Maltas 2021. gadā veiktie pasākumi atbilda Padomes 2020. gada 20. jūlija ieteikumam. Valdības 2020. un 2021. gadā noteiktie diskrecionārie budžeta pasākumi ir pagaidu pasākumi vai atsvērti ar kompensējošiem pasākumiem. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Vācijas vispārējās valdības parāds pieauga no 53,4 % no IKP 2020. gadā līdz 57,0 % no IKP 2021. gadā.

| (14) | 2022. gada stabilitātes programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs ir reālistisks. Valdība prognozē, ka reālais IKP 2022. gadā pieaugs par 4,4 % un 2023. gadā – par 3,9 %. Salīdzinājumam – Komisijas 2022. gada pavasara prognozē norādīts, ka reālā IKP pieaugums 2022. gadā būs zemāks (4,2 %) un 2023. gadā – augstāks (4,0 %). Valdība savā 2022. gada stabilitātes programmā plāno, ka nominālais deficīts samazināsies līdz 5,4 % no IKP 2022. gadā un līdz 4,6 % 2023. gadā. Samazinājums 2022. gadā galvenokārt atspoguļo ekonomiskās aktivitātes pieaugumu un atbalsta ārkārtas pasākumu daļējas atcelšanas neto ietekmi, savukārt, reaģējot uz augstajām enerģijas cenām, tika ieviesti jauni pasākumi. Saskaņā ar 2022. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2022. gadā pieaugs līdz 58,6 %, un 2023. gadā – līdz 59,4 %. Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2022. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta deficīts 2022. un 2023. gadā būs attiecīgi 5,6 % un 4,6 % no IKP. Tas atbilst 2022. gada stabilitātes programmā prognozētajam deficītam. Komisijas 2022. gada pavasara prognozē plānota līdzīga vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP: 58,5 % 2022. gadā un 59,5 % 2023. gadā. Saskaņā ar Komisijas 2022. gada pavasara prognozi, potenciālās izlaides vidēja termiņa pieauguma aplēse ir 4,5 % (10 gadu vidējais rādītājs). Tomēr minētajā aplēsē nav iekļauta to reformu ietekme, kas paredzētas atveseļošanas un noturības plānā un var palielināt Maltas potenciālo izaugsmi. |
| --- | --- |

(14)

2022. gada stabilitātes programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs ir reālistisks. Valdība prognozē, ka reālais IKP 2022. gadā pieaugs par 4,4 % un 2023. gadā – par 3,9 %. Salīdzinājumam – Komisijas 2022. gada pavasara prognozē norādīts, ka reālā IKP pieaugums 2022. gadā būs zemāks (4,2 %) un 2023. gadā – augstāks (4,0 %). Valdība savā 2022. gada stabilitātes programmā plāno, ka nominālais deficīts samazināsies līdz 5,4 % no IKP 2022. gadā un līdz 4,6 % 2023. gadā. Samazinājums 2022. gadā galvenokārt atspoguļo ekonomiskās aktivitātes pieaugumu un atbalsta ārkārtas pasākumu daļējas atcelšanas neto ietekmi, savukārt, reaģējot uz augstajām enerģijas cenām, tika ieviesti jauni pasākumi. Saskaņā ar 2022. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2022. gadā pieaugs līdz 58,6 %, un 2023. gadā – līdz 59,4 %. Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2022. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta deficīts 2022. un 2023. gadā būs attiecīgi 5,6 % un 4,6 % no IKP. Tas atbilst 2022. gada stabilitātes programmā prognozētajam deficītam. Komisijas 2022. gada pavasara prognozē plānota līdzīga vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP: 58,5 % 2022. gadā un 59,5 % 2023. gadā. Saskaņā ar Komisijas 2022. gada pavasara prognozi, potenciālās izlaides vidēja termiņa pieauguma aplēse ir 4,5 % (10 gadu vidējais rādītājs). Tomēr minētajā aplēsē nav iekļauta to reformu ietekme, kas paredzētas atveseļošanas un noturības plānā un var palielināt Maltas potenciālo izaugsmi.

| (15) | Valdība 2022. gadā pakāpeniski atcēla lielāko daļu pasākumu, kas veikti, reaģējot uz Covid-19 krīzi, – tiek prognozēts, ka pagaidu ārkārtas pasākumu apmērs samazināsies no 4,7 % no IKP 2021. gadā līdz 1,3 % 2022. gadā. Valdības budžeta deficītu ietekmē pasākumi, kuri pieņemti, lai novērstu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, un kuru apjoms Komisijas 2022. gada pavasara prognozē tiek lēsts 1,0 % apmērā no IKP 2022. gadā un 0,6 % apmērā no IKP 2023. gadā. (12) Šie pasākumi galvenokārt ietver netiešo nodokļu samazinājumu enerģijas patēriņam un subsīdijas enerģijas ražošanai, lai kompensētu importētās elektroenerģijas cenu pieaugumu un oglekļa emisijas. Par minētajiem pasākumiem tika paziņots, ka tiem ir pagaidu raksturs. Tomēr, ja enerģijas cenas saglabāsies augstas 2023. gadā, dažus no minētajiem pasākumiem varētu turpināt. Valdības budžeta deficītu ietekmē arī izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas. Valdības budžeta deficītu ietekmē arī izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas; šīs izmaksas Komisijas 2022. gada pavasara prognozē tiek prognozētas 0,1 % apmērā no IKP 2022. gadā un 0,1 % apmērā 2023. gadā (13). |
| --- | --- |

(15)

Valdība 2022. gadā pakāpeniski atcēla lielāko daļu pasākumu, kas veikti, reaģējot uz Covid-19 krīzi, – tiek prognozēts, ka pagaidu ārkārtas pasākumu apmērs samazināsies no 4,7 % no IKP 2021. gadā līdz 1,3 % 2022. gadā. Valdības budžeta deficītu ietekmē pasākumi, kuri pieņemti, lai novērstu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, un kuru apjoms Komisijas 2022. gada pavasara prognozē tiek lēsts 1,0 % apmērā no IKP 2022. gadā un 0,6 % apmērā no IKP 2023. gadā. (12) Šie pasākumi galvenokārt ietver netiešo nodokļu samazinājumu enerģijas patēriņam un subsīdijas enerģijas ražošanai, lai kompensētu importētās elektroenerģijas cenu pieaugumu un oglekļa emisijas. Par minētajiem pasākumiem tika paziņots, ka tiem ir pagaidu raksturs. Tomēr, ja enerģijas cenas saglabāsies augstas 2023. gadā, dažus no minētajiem pasākumiem varētu turpināt. Valdības budžeta deficītu ietekmē arī izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas. Valdības budžeta deficītu ietekmē arī izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas; šīs izmaksas Komisijas 2022. gada pavasara prognozē tiek prognozētas 0,1 % apmērā no IKP 2022. gadā un 0,1 % apmērā 2023. gadā (13).

| (16) | Padome savā 2021. gada 18. jūnija ieteikumā ieteica Maltai 2022. gadā saglabāt atbalstošu fiskālo nostāju, kas ietver stimulējošo iedarbību, kuru nodrošina Atveseļošanas un noturības mehānisms, un saglabāt valsts finansētās investīcijas. Padome arī ieteica Maltai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt fiskālo ilgtspēju vidējā termiņā, un vienlaikus veicināt investīcijas, lai vairotu izaugsmes potenciālu. |
| --- | --- |

(16)

Padome savā 2021. gada 18. jūnija ieteikumā ieteica Maltai 2022. gadā saglabāt atbalstošu fiskālo nostāju, kas ietver stimulējošo iedarbību, kuru nodrošina Atveseļošanas un noturības mehānisms, un saglabāt valsts finansētās investīcijas. Padome arī ieteica Maltai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt fiskālo ilgtspēju vidējā termiņā, un vienlaikus veicināt investīcijas, lai vairotu izaugsmes potenciālu.

| (17) | Saskaņā ar Komisijas 2022. gada pavasara prognozi un ņemot vērā Maltas 2022. gada stabilitātes programmā iekļauto informāciju, 2022. gada fiskālā nostāja, kas prognozēta – 1,5 % apmērā no IKP, būs atbalstoša, kā bija ieteikusi Padome (14). Malta plāno saskaņā ar Padomes ieteikumu turpināt atbalstu atveseļošanai, izmantojot Atveseļošanas un noturības mehānismu, lai finansētu papildu investīcijas. Prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti palielināsies par 0,2 IKP procentpunktiem salīdzinājumā ar 2021. gadu. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2022. gadā būs bremzējoša ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,3 procentpunktiem no IKP (15). Tāpēc Malta neplāno saglabāt valsts finansētās investīcijas. Vienlaikus tiek prognozēts, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2022. gadā būs ekspansīva ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst 1,6 procentpunktiem no IKP. Šī ievērojamā ekspansīvā ietekme ietver papildu ietekmi (0,5 % apmērā no IKP), ko rada pasākumi ar mērķi novērst enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, kā arī izmaksas (0,1 % apmērā no IKP), kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas. Turklāt valdība piešķīra mājsaimniecībām finansiālu atbalstu (0,3 % apmērā no IKP), lielākus uz iemaksām balstītus un no iemaksām neatkarīgus pensiju pabalstus, kas pārsniedz dzīves dārdzības korekciju (0,2 % no IKP), savukārt starppatēriņa pieauguma temps (atskaitot pasākumus) saglabājās spēcīgs (0,4 % no IKP). |
| --- | --- |

(17)

Saskaņā ar Komisijas 2022. gada pavasara prognozi un ņemot vērā Maltas 2022. gada stabilitātes programmā iekļauto informāciju, 2022. gada fiskālā nostāja, kas prognozēta – 1,5 % apmērā no IKP, būs atbalstoša, kā bija ieteikusi Padome (14). Malta plāno saskaņā ar Padomes ieteikumu turpināt atbalstu atveseļošanai, izmantojot Atveseļošanas un noturības mehānismu, lai finansētu papildu investīcijas. Prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti palielināsies par 0,2 IKP procentpunktiem salīdzinājumā ar 2021. gadu. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2022. gadā būs bremzējoša ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,3 procentpunktiem no IKP (15). Tāpēc Malta neplāno saglabāt valsts finansētās investīcijas. Vienlaikus tiek prognozēts, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2022. gadā būs ekspansīva ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst 1,6 procentpunktiem no IKP. Šī ievērojamā ekspansīvā ietekme ietver papildu ietekmi (0,5 % apmērā no IKP), ko rada pasākumi ar mērķi novērst enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, kā arī izmaksas (0,1 % apmērā no IKP), kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas. Turklāt valdība piešķīra mājsaimniecībām finansiālu atbalstu (0,3 % apmērā no IKP), lielākus uz iemaksām balstītus un no iemaksām neatkarīgus pensiju pabalstus, kas pārsniedz dzīves dārdzības korekciju (0,2 % no IKP), savukārt starppatēriņa pieauguma temps (atskaitot pasākumus) saglabājās spēcīgs (0,4 % no IKP).

| (18) | Komisijas 2022. gada pavasara prognozē fiskālā nostāja 2023. gadā tiek prognozēta 1,1 % apmērā no IKP, pieņemot, ka politika nemainīsies (16). Ir paredzēts, ka Malta 2023. gadā turpinās izmantot Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijas, lai finansētu papildu investīcijas atveseļošanas atbalstam. Prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti palielināsies par 0,2 IKP procentpunktiem salīdzinājumā ar 2022. gadu. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2023. gadā būs bremzējoša ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,1 procentpunktiem no IKP (17). Vienlaikus plānots, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā būs bremzējoša ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst 1,3 procentpunktiem no IKP. Tas ietver ietekmi, ko rada to pasākumu pakāpeniska atcelšana, ar kuriem risina enerģijas cenu pieaugumu (0,4 % no IKP), nodrošina pagaidu finansiālo atbalstu mājsaimniecībām (0,3 % no IKP) un uz iemaksām balstītus un no iemaksām neatkarīgus pensiju pabalstus, kas pārsniedz dzīves dārdzības korekciju (0,2 % no IKP). Turklāt paredzams, ka starppatēriņš (atskaitot pasākumus) pieaugs mazāk nekā nominālais IKP (0,4 % no IKP). |
| --- | --- |

(18)

Komisijas 2022. gada pavasara prognozē fiskālā nostāja 2023. gadā tiek prognozēta 1,1 % apmērā no IKP, pieņemot, ka politika nemainīsies (16). Ir paredzēts, ka Malta 2023. gadā turpinās izmantot Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijas, lai finansētu papildu investīcijas atveseļošanas atbalstam. Prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti palielināsies par 0,2 IKP procentpunktiem salīdzinājumā ar 2022. gadu. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2023. gadā būs bremzējoša ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,1 procentpunktiem no IKP (17). Vienlaikus plānots, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā būs bremzējoša ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst 1,3 procentpunktiem no IKP. Tas ietver ietekmi, ko rada to pasākumu pakāpeniska atcelšana, ar kuriem risina enerģijas cenu pieaugumu (0,4 % no IKP), nodrošina pagaidu finansiālo atbalstu mājsaimniecībām (0,3 % no IKP) un uz iemaksām balstītus un no iemaksām neatkarīgus pensiju pabalstus, kas pārsniedz dzīves dārdzības korekciju (0,2 % no IKP). Turklāt paredzams, ka starppatēriņš (atskaitot pasākumus) pieaugs mazāk nekā nominālais IKP (0,4 % no IKP).

| (19) | 2022. gada stabilitātes programmā tiek prognozēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts pakāpeniski samazināsies, sasniedzot 4,6 % no IKP 2023. gadā, 2,8 % 2024. gadā un 2,4 % līdz 2025. gadam. Līdz ar to tiek plānots, ka vispārējās valdības budžeta deficīts līdz 2024. gadam samazināsies zem 3 % no IKP. Saskaņā ar 2022. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP līdz 2025. gadam samazināsies, konkrēti, 2024. gadā saruks līdz 58,6 % un 2025. gadā – līdz 57,2 %. Saskaņā ar Komisijas analīzi parāda atmaksājamības riski vidējā termiņā šķiet vidēji. |
| --- | --- |

(19)

2022. gada stabilitātes programmā tiek prognozēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts pakāpeniski samazināsies, sasniedzot 4,6 % no IKP 2023. gadā, 2,8 % 2024. gadā un 2,4 % līdz 2025. gadam. Līdz ar to tiek plānots, ka vispārējās valdības budžeta deficīts līdz 2024. gadam samazināsies zem 3 % no IKP. Saskaņā ar 2022. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP līdz 2025. gadam samazināsies, konkrēti, 2024. gadā saruks līdz 58,6 % un 2025. gadā – līdz 57,2 %. Saskaņā ar Komisijas analīzi parāda atmaksājamības riski vidējā termiņā šķiet vidēji.

| (20) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktu un minētās regulas V pielikuma 2.2. kritēriju atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums, ko paredzēts īstenot ar indikatīvu grafiku īstenošanai, kas jāpabeidz līdz 2026. gada 31. augustam. Tās palīdzēs atrisināt visas ekonomiskās un sociālās problēmas vai ievērojamu to ekonomisko un sociālo problēmu daļu, kuras Padome bija minējusi Maltai 2019. un 2020. gada Eiropas pusgadā adresētajos ieteikumos, kā arī attiecīgā gadījumā Igaunijai līdz atveseļošanas un noturības plāna pieņemšanai adresētajos ieteikumos. Konkrētāk, atveseļošanas un noturības plāns ir vērienīgs un paredz reformas un investīcijas, lai risinātu problēmas, kas konstatētas veselības, nodarbinātības, izglītības un prasmju, zaļās un digitālās pārkārtošanās, tiesiskuma, korupcijas apkarošanas un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas apkarošanas jomā. Laba pārvaldība ir viens no valdības ilgtermiņa ekonomikas redzējuma pīlāriem, un atveseļošanas un noturības plānā tiek pieliktas ievērojamas pūles, lai risinātu problēmas šajā jomā. Atveseļošanas un noturības plānā liela nozīme ir arī ieguldījumiem izglītībā, un ir ierosināti attiecīgi pasākumi, lai novērstu trūkumus izglītības sistēmā. Lielākā daļa plānoto investīciju ir vērstas uz zaļo un digitālo pārkārtošanos, tādējādi īstenojot valstij adresētos ieteikumus par investīcijām šajās jomās. Problēmas, kas konstatētas attiecībā uz agresīvu nodokļu plānošanu, pētniecību un inovāciju un pensiju sistēmas ilgtspēju, atveseļošanas un noturības plānā ir daļēji risinātas. |
| --- | --- |

(20)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktu un minētās regulas V pielikuma 2.2. kritēriju atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums, ko paredzēts īstenot ar indikatīvu grafiku īstenošanai, kas jāpabeidz līdz 2026. gada 31. augustam. Tās palīdzēs atrisināt visas ekonomiskās un sociālās problēmas vai ievērojamu to ekonomisko un sociālo problēmu daļu, kuras Padome bija minējusi Maltai 2019. un 2020. gada Eiropas pusgadā adresētajos ieteikumos, kā arī attiecīgā gadījumā Igaunijai līdz atveseļošanas un noturības plāna pieņemšanai adresētajos ieteikumos. Konkrētāk, atveseļošanas un noturības plāns ir vērienīgs un paredz reformas un investīcijas, lai risinātu problēmas, kas konstatētas veselības, nodarbinātības, izglītības un prasmju, zaļās un digitālās pārkārtošanās, tiesiskuma, korupcijas apkarošanas un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas apkarošanas jomā. Laba pārvaldība ir viens no valdības ilgtermiņa ekonomikas redzējuma pīlāriem, un atveseļošanas un noturības plānā tiek pieliktas ievērojamas pūles, lai risinātu problēmas šajā jomā. Atveseļošanas un noturības plānā liela nozīme ir arī ieguldījumiem izglītībā, un ir ierosināti attiecīgi pasākumi, lai novērstu trūkumus izglītības sistēmā. Lielākā daļa plānoto investīciju ir vērstas uz zaļo un digitālo pārkārtošanos, tādējādi īstenojot valstij adresētos ieteikumus par investīcijām šajās jomās. Problēmas, kas konstatētas attiecībā uz agresīvu nodokļu plānošanu, pētniecību un inovāciju un pensiju sistēmas ilgtspēju, atveseļošanas un noturības plānā ir daļēji risinātas.

| (21) | Paredzams, ka Maltas atveseļošanas un noturības plāna īstenošana sekmēs turpmāku progresu zaļās un digitālās pārkārtošanās jomā. Klimata mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi Maltā atbilst 53,8 % no atveseļošanas un noturības plāna kopējā piešķīruma, savukārt digitālo mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi – 25,5 % no atveseļošanas un noturības plāna kopējā piešķīruma. Atveseļošanas un noturības plāna pilnīga īstenošana atbilstoši attiecīgajiem atskaites punktiem un mērķrādītājiem palīdzēs Maltai ātri atgūties no Covid-19 krīzes radītajām sekām, vienlaikus stiprinot noturību. Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citu, ārpus atveseļošanas un noturības plāna tvēruma esošu ekonomikas un nodarbinātības politiku sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politiku programmu kopumā, joprojām ir svarīgi sistemātiski iesaistīt sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas. |
| --- | --- |

(21)

Paredzams, ka Maltas atveseļošanas un noturības plāna īstenošana sekmēs turpmāku progresu zaļās un digitālās pārkārtošanās jomā. Klimata mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi Maltā atbilst 53,8 % no atveseļošanas un noturības plāna kopējā piešķīruma, savukārt digitālo mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi – 25,5 % no atveseļošanas un noturības plāna kopējā piešķīruma. Atveseļošanas un noturības plāna pilnīga īstenošana atbilstoši attiecīgajiem atskaites punktiem un mērķrādītājiem palīdzēs Maltai ātri atgūties no Covid-19 krīzes radītajām sekām, vienlaikus stiprinot noturību. Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citu, ārpus atveseļošanas un noturības plāna tvēruma esošu ekonomikas un nodarbinātības politiku sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politiku programmu kopumā, joprojām ir svarīgi sistemātiski iesaistīt sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas.

| (22) | Malta vēl nav iesniegusi ne Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/1060 (18) paredzēto partnerības nolīgumu, ne pārējās minētajā regulā paredzētās kohēzijas politikas programmas. Saskaņā ar Regulu (ES) 2021/1060 Maltai ir jāņem vērā attiecīgie tai adresētie ieteikumi 2021.–2027. gada kohēzijas politikas fondu plānošanā. Tas ir priekšnoteikums no kohēzijas politikas fondiem paredzētā finansiālā atbalsta efektivitātes uzlabošanai un tā pievienotās vērtības maksimalizēšanai un vienlaikus veicina koordināciju, savstarpējo papildināmību un saskaņotību starp minētajiem kohēzijas politikas fondiem un citiem Savienības instrumentiem un fondiem. Atveseļošanas un noturības mehānisma un kohēzijas politikas programmu sekmīga īstenošana ir atkarīga arī no to šķēršļu novēršanas, kas kavē investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās un sabalansētas teritoriālās attīstības atbalstam. |
| --- | --- |

(22)

Malta vēl nav iesniegusi ne Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/1060 (18) paredzēto partnerības nolīgumu, ne pārējās minētajā regulā paredzētās kohēzijas politikas programmas. Saskaņā ar Regulu (ES) 2021/1060 Maltai ir jāņem vērā attiecīgie tai adresētie ieteikumi 2021.–2027. gada kohēzijas politikas fondu plānošanā. Tas ir priekšnoteikums no kohēzijas politikas fondiem paredzētā finansiālā atbalsta efektivitātes uzlabošanai un tā pievienotās vērtības maksimalizēšanai un vienlaikus veicina koordināciju, savstarpējo papildināmību un saskaņotību starp minētajiem kohēzijas politikas fondiem un citiem Savienības instrumentiem un fondiem. Atveseļošanas un noturības mehānisma un kohēzijas politikas programmu sekmīga īstenošana ir atkarīga arī no to šķēršļu novēršanas, kas kavē investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās un sabalansētas teritoriālās attīstības atbalstam.

| (23) | Papildus ekonomiskajiem un sociālajiem problēmjautājumiem, kuru risināšana paredzēta atveseļošanas un noturības plānā, Maltā ir vairāki papildu problēmjautājumi, kas saistīti ar nodokļu sistēmas iezīmēm un kas sekmē agresīvu nodokļu plānošanu. Cīņai pret agresīvu nodokļu plānošanu joprojām ir būtiska nozīme nodokļu sistēmu efektivitātes un taisnīguma uzlabošanā, kā atzīts 2022. gada ieteikumā par eurozonu. Agresīvās nodokļu plānošanas stratēģiju blakusietekme uz citām dalībvalstīm nozīmē, ka papildus Savienības tiesiskajam regulējumam ir nepieciešama koordinēta politiskā rīcība valsts līmenī. Malta ir veikusi pasākumus, lai vērstos pret agresīvas nodokļu plānošanas praksi, īstenojot iepriekš saskaņotas starptautiskas un Eiropas iniciatīvas un savā atveseļošanas un noturības plānā apņemoties veikt neatkarīgu pētījumu par izejošajiem un ienākošajiem (t. i., starp Savienības rezidentiem un trešo valstu rezidentiem) maksājumiem, kam sekos tiesību aktu īstenošana atbilstīgi pētījuma konstatējumiem. Tomēr Maltā bāzētu uzņēmumu izejošie procentu, autoratlīdzību un dividenžu maksājumi nulles un zemu nodokļu jurisdikcijām (proti, jebkurai jurisdikcijai, kuras tiesību aktos noteiktā UIN likme ir zemāka par zemāko tiesību aktos noteikto UIN likmi Savienībā, kas ir 9 %) var novest pie tā, ka šie maksājumi vispār netiek aplikti ar nodokli, kamēr Maltā nav ieviests nodokļa ieturējums vai līdzvērtīgi aizsardzības pasākumi, lai nodrošinātu, ka šādi maksājumi tiek pienācīgi aplikti ar nodokli. Turklāt attieksme pret Maltā reģistrētiem uzņēmumiem, kuru domicils nav Maltā, joprojām rada nodokļu dubultas neuzlikšanas risku gan uzņēmumiem, gan privātpersonām. |
| --- | --- |

(23)

Papildus ekonomiskajiem un sociālajiem problēmjautājumiem, kuru risināšana paredzēta atveseļošanas un noturības plānā, Maltā ir vairāki papildu problēmjautājumi, kas saistīti ar nodokļu sistēmas iezīmēm un kas sekmē agresīvu nodokļu plānošanu. Cīņai pret agresīvu nodokļu plānošanu joprojām ir būtiska nozīme nodokļu sistēmu efektivitātes un taisnīguma uzlabošanā, kā atzīts 2022. gada ieteikumā par eurozonu. Agresīvās nodokļu plānošanas stratēģiju blakusietekme uz citām dalībvalstīm nozīmē, ka papildus Savienības tiesiskajam regulējumam ir nepieciešama koordinēta politiskā rīcība valsts līmenī. Malta ir veikusi pasākumus, lai vērstos pret agresīvas nodokļu plānošanas praksi, īstenojot iepriekš saskaņotas starptautiskas un Eiropas iniciatīvas un savā atveseļošanas un noturības plānā apņemoties veikt neatkarīgu pētījumu par izejošajiem un ienākošajiem (t. i., starp Savienības rezidentiem un trešo valstu rezidentiem) maksājumiem, kam sekos tiesību aktu īstenošana atbilstīgi pētījuma konstatējumiem. Tomēr Maltā bāzētu uzņēmumu izejošie procentu, autoratlīdzību un dividenžu maksājumi nulles un zemu nodokļu jurisdikcijām (proti, jebkurai jurisdikcijai, kuras tiesību aktos noteiktā UIN likme ir zemāka par zemāko tiesību aktos noteikto UIN likmi Savienībā, kas ir 9 %) var novest pie tā, ka šie maksājumi vispār netiek aplikti ar nodokli, kamēr Maltā nav ieviests nodokļa ieturējums vai līdzvērtīgi aizsardzības pasākumi, lai nodrošinātu, ka šādi maksājumi tiek pienācīgi aplikti ar nodokli. Turklāt attieksme pret Maltā reģistrētiem uzņēmumiem, kuru domicils nav Maltā, joprojām rada nodokļu dubultas neuzlikšanas risku gan uzņēmumiem, gan privātpersonām.

| (24) | Pamatojoties uz Savienības valstu vai to valdību vadītāju pilnvarojumu, kas formulēts Versaļas deklarācijā, ir sagatavots Komisijas priekšlikums REPowerEU plānam, kura mērķis ir pēc iespējas drīz izbeigt Savienības atkarību no fosilo degvielu importa no Krievijas. Tālab Komisija plāno dialogā ar dalībvalstīm apzināt piemērotākos projektus, investīcijas un reformas valstu, reģionālā un Savienības līmenī. Šo pasākumu mērķis ir samazināt vispārējo atkarību no fosilajām degvielām un pārorientēt fosilo degvielu importu prom no Krievijas. |
| --- | --- |

(24)

Pamatojoties uz Savienības valstu vai to valdību vadītāju pilnvarojumu, kas formulēts Versaļas deklarācijā, ir sagatavots Komisijas priekšlikums REPowerEU plānam, kura mērķis ir pēc iespējas drīz izbeigt Savienības atkarību no fosilo degvielu importa no Krievijas. Tālab Komisija plāno dialogā ar dalībvalstīm apzināt piemērotākos projektus, investīcijas un reformas valstu, reģionālā un Savienības līmenī. Šo pasākumu mērķis ir samazināt vispārējo atkarību no fosilajām degvielām un pārorientēt fosilo degvielu importu prom no Krievijas.

| (25) | Malta atpaliek no tā, lai sasniegtu savu 2030. gada mērķi, proti, par 19 % salīdzinājumā ar 2005. gada līmeni samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas, uz kurām neattiecas Savienības emisijas kvotu tirdzniecības sistēma (ETS), uz ko attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/842 (19). Maltas apņemšanās līdz 2050. gadam kļūt klimatneitrālai nozīmēs mājsaimniecību, uzņēmumu un valdības ilgtspējīgas investīcijas. Tā kā Savienībā vērienīgāki klimata mērķi ir vērsti uz cenu ziņā pieejamāku, drošāku un ilgtspējīgāku enerģiju, ir jāpieliek lielākas pūles, lai turpinātu izmantot Maltas saules un vēja potenciālu, tostarp atkrastes enerģiju no peldošām platformām, ņemot vērā to, ka atjaunīgie energoresursi veido tikai 8 % no energoresursu struktūras. Malta ir ļoti atkarīga no naftas (48 %) un dabasgāzes (44 %). Dabasgāzi izmanto, lai saražotu 86 % no Maltas elektroenerģijas (2020.). Lai gan Malta neimportē gāzi vai naftu no Krievijas (20), straujais enerģijas cenu pieaugums ir sācis Maltu ietekmēt. Malta plāno panākt lielāku energoapgādes drošību, izbūvējot otru elektroenerģijas starpsavienojumu. Lai samazinātu atkarību no fosilajām degvielām, būtu arī jāmodernizē elektroenerģijas pārvades un sadales tīkli, kā arī jāveic investīcijas elektroenerģijas uzkrāšanā, lai nodrošinātu stabilu, elastīgu un ātru energoapgādi. Energoefektivitātes palielināšana ēkās, īpaši dzīvojamajās ēkās, tostarp izmantojot siltumsūkņus un citus zaļos risinājumus, palīdzētu samazināt enerģijas pieprasījumu. Lai Malta atbilstu “Gatavi mērķrādītājam 55 %” mērķiem, būs vēl vairāk jāpalielina ieceru vērienīgums attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu un atjaunīgo energoresursu un energoefektivitātes rādītāju paaugstināšanu. Turklāt pastāvīgi pieaug autotransporta emisijas, kas ir lielākais siltumnīcefekta gāzu emisiju avots ETS neaptvertajās nozarēs. Lai samazinātu satiksmes sastrēgumus, būtu jāuzlabo sabiedriskais transports, jāievieš intelektiskas transporta sistēmas un jāveic investīcijas vidi saudzējošas mobilitātes infrastruktūrā (piemēram, ietvēs un riteņbraukšanas joslās), lai nodrošinātu drošu alternatīvu privāto automobiļu izmantošanai. |
| --- | --- |

(25)

Malta atpaliek no tā, lai sasniegtu savu 2030. gada mērķi, proti, par 19 % salīdzinājumā ar 2005. gada līmeni samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas, uz kurām neattiecas Savienības emisijas kvotu tirdzniecības sistēma (ETS), uz ko attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/842 (19). Maltas apņemšanās līdz 2050. gadam kļūt klimatneitrālai nozīmēs mājsaimniecību, uzņēmumu un valdības ilgtspējīgas investīcijas. Tā kā Savienībā vērienīgāki klimata mērķi ir vērsti uz cenu ziņā pieejamāku, drošāku un ilgtspējīgāku enerģiju, ir jāpieliek lielākas pūles, lai turpinātu izmantot Maltas saules un vēja potenciālu, tostarp atkrastes enerģiju no peldošām platformām, ņemot vērā to, ka atjaunīgie energoresursi veido tikai 8 % no energoresursu struktūras. Malta ir ļoti atkarīga no naftas (48 %) un dabasgāzes (44 %). Dabasgāzi izmanto, lai saražotu 86 % no Maltas elektroenerģijas (2020.). Lai gan Malta neimportē gāzi vai naftu no Krievijas (20), straujais enerģijas cenu pieaugums ir sācis Maltu ietekmēt. Malta plāno panākt lielāku energoapgādes drošību, izbūvējot otru elektroenerģijas starpsavienojumu. Lai samazinātu atkarību no fosilajām degvielām, būtu arī jāmodernizē elektroenerģijas pārvades un sadales tīkli, kā arī jāveic investīcijas elektroenerģijas uzkrāšanā, lai nodrošinātu stabilu, elastīgu un ātru energoapgādi. Energoefektivitātes palielināšana ēkās, īpaši dzīvojamajās ēkās, tostarp izmantojot siltumsūkņus un citus zaļos risinājumus, palīdzētu samazināt enerģijas pieprasījumu. Lai Malta atbilstu “Gatavi mērķrādītājam 55 %” mērķiem, būs vēl vairāk jāpalielina ieceru vērienīgums attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu un atjaunīgo energoresursu un energoefektivitātes rādītāju paaugstināšanu. Turklāt pastāvīgi pieaug autotransporta emisijas, kas ir lielākais siltumnīcefekta gāzu emisiju avots ETS neaptvertajās nozarēs. Lai samazinātu satiksmes sastrēgumus, būtu jāuzlabo sabiedriskais transports, jāievieš intelektiskas transporta sistēmas un jāveic investīcijas vidi saudzējošas mobilitātes infrastruktūrā (piemēram, ietvēs un riteņbraukšanas joslās), lai nodrošinātu drošu alternatīvu privāto automobiļu izmantošanai.

| (26) | Paātrināta pārkārtošanās uz klimatneitralitāti un atteikšanās no fosilajām degvielām vairākās nozarēs radīs ievērojamas pārstrukturēšanas izmaksas, taču, lai mazinātu pārkārtošanās sociālekonomisko ietekmi, Malta var kohēzijas politikas ietvaros izmantot Taisnīgas pārkārtošanās mehānismu. Turklāt, lai uzlabotu nodarbinātības iespējas un stiprinātu sociālo kohēziju, Malta var izmantot Eiropas Sociālo fondu Plus, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1057 (21). |
| --- | --- |

(26)

Paātrināta pārkārtošanās uz klimatneitralitāti un atteikšanās no fosilajām degvielām vairākās nozarēs radīs ievērojamas pārstrukturēšanas izmaksas, taču, lai mazinātu pārkārtošanās sociālekonomisko ietekmi, Malta var kohēzijas politikas ietvaros izmantot Taisnīgas pārkārtošanās mehānismu. Turklāt, lai uzlabotu nodarbinātības iespējas un stiprinātu sociālo kohēziju, Malta var izmantot Eiropas Sociālo fondu Plus, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1057 (21).

| (27) | Padome ir izskatījusi 2022. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas veikto novērtējumu, un tās atzinums (22) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā. |
| --- | --- |

(27)

Padome ir izskatījusi 2022. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas veikto novērtējumu, un tās atzinums (22) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā.

| (28) | Ņemot vērā ciešās savstarpējās saiknes starp eurozonas dalībvalstu tautsaimniecībām un to kolektīvo devumu ekonomiskās un monetārās savienības darbībā, Padome eurozonas dalībvalstīm ieteica rīkoties, tostarp izmantojot atveseļošanas un noturības plānus, lai īstenotu 2022. gada ieteikumā par eurozonu izklāstītos ieteikumus. Attiecībā uz Maltu tas ir jo īpaši atspoguļots 1., 2. un 3. ieteikumā. |
| --- | --- |

(28)

Ņemot vērā ciešās savstarpējās saiknes starp eurozonas dalībvalstu tautsaimniecībām un to kolektīvo devumu ekonomiskās un monetārās savienības darbībā, Padome eurozonas dalībvalstīm ieteica rīkoties, tostarp izmantojot atveseļošanas un noturības plānus, lai īstenotu 2022. gada ieteikumā par eurozonu izklāstītos ieteikumus. Attiecībā uz Maltu tas ir jo īpaši atspoguļots 1., 2. un 3. ieteikumā.

AR ŠO IESAKA Maltai 2022. un 2023. gadā rīkoties šādi.

1.

Nodrošināt, ka 2023. gadā valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums atbilst kopumā neitrālai politikas nostājai, ņemot vērā to, ka turpinās pagaidu un mērķorientēta atbalsta sniegšana pret energocenu kāpumu visneaizsargātākajām mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kā arī personām, kas bēg no Ukrainas. Būt gatavai kārtējos izdevumus pielāgot mainīgajai situācijai. Palielināt publiskās investīcijas, kas sekmēs zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, ņemot vērā REPowerEU iniciatīvu, tostarp, izmantojot Atveseļošanas un noturības mehānismu un citus Savienības fondus. Laikposmā pēc 2023. gada īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli.

2.

Turpināt atveseļošanas un noturības plāna īstenošanu, ievērojot Padomes 2021. gada 5. oktobra īstenošanas lēmumā iekļautos atskaites punktus un mērķrādītājus. Iesniegt 2021.–2027. gada kohēzijas politikas plānošanas dokumentus, lai būtu iespējams noslēgt sarunas ar Komisiju un pēc tam sākt to īstenošanu.

3.

Veikt pasākumus, lai efektīvi vērstos pret nodokļu sistēmas iezīmēm, kuras var atvieglot agresīvu nodokļu plānošanu fiziskām personām un starptautiskiem uzņēmumiem, cita starpā nodrošinot pietiekamu nodokļu uzlikšanu izejošajiem procentu maksājumiem, autoratlīdzībām un dividendēm un grozot noteikumus uzņēmumiem, kuru domicils nav Maltā.

4.

Samazināt vispārējo atkarību no fosilajām degvielām. Paātrināt atjaunīgo energoresursu izmantošanu, veicinot un darot iespējamas investīcijas vēja un saules enerģijā, arī atkrastes enerģijā no peldošām platformām, vēl vairāk modernizējot Maltas elektroenerģijas pārvades un sadales tīklus un radot stimulus elektroenerģijas uzkrāšanai, lai nodrošinātu stabilu, elastīgu un ātru energoapgādi. Samazināt enerģijas pieprasījumu, uzlabojot energoefektivitāti, īpaši dzīvojamajās ēkās. Samazināt autotransporta radītās emisijas, novēršot satiksmes sastrēgumus, uzlabojot sabiedriskā transporta pakalpojumu kvalitāti, ieviešot intelektiskas transporta sistēmas un investējot vidi saudzējošas mobilitātes infrastruktūrā.

Briselē, 2022. gada 12. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

Z. STANJURA

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2021. gada 12. februāris), ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (OV L 57, 18.2.2021., 17. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.).

3

(4)  Padomes Ieteikums (2022. gada 5. aprīlis) par eurozonas ekonomikas politiku (OV C 153, 7.4.2022., 1. lpp.).

4

(5)  Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2022/382 (2022. gada 4. marts), ar ko Direktīvas 2001/55/EK 5. panta nozīmē konstatē no Ukrainas pārvietoto personu masveida pieplūduma esamību un nosaka pagaidu aizsardzības ieviešanu (OV L 71, 4.3.2022., 1. lpp.).

5

(6)  Padomes Direktīva 2001/55/EK (2001. gada 20. jūlijs) par obligātajiem standartiem, lai pārvietoto personu masveida pieplūduma gadījumā sniegtu tām pagaidu aizsardzību, un par pasākumiem, lai līdzsvarotu dalībvalstu pūliņus, uzņemot šādas personas un uzņemoties ar to saistītās sekas (OV L 212, 7.8.2001., 12. lpp.).

6

(7)  Padomes Ieteikums (2021. gada 18. jūnijs), ar ko sniedz Padomes atzinumu par Maltas 2021. gada stabilitātes programmu (OV C 304, 29.7.2021., 83. lpp.).

7

(8)  Aplēses par fiskālo nostāju un tās komponentiem šajā ieteikumā ir Komisijas aplēses, kas balstītas uz pieņēmumiem, kuri ir Komisijas 2022. gada pavasara prognozes pamatā. Komisijas vidēja termiņa potenciālās izaugsmes aplēsēs nav iekļauta to reformu pozitīvā ietekme, kas paredzētas atveseļošanas un noturības plānā un var paātrināt potenciālo izaugsmi.

8

(9)  Nefinansē no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām vai citiem Savienības fondiem.

9

(10)  ST 11941/2021; ST 11941/2021 ADD 1.

10

(11)  Padomes Ieteikums (2020. gada 20. jūlijs) par Maltas 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Maltas 2020. gada stabilitātes programmu (OV C 282, 26.8.2020., 116. lpp.).

11

(12)  Šie skaitļi atspoguļo kopš 2021. gada rudens veikto pasākumu gada budžeta izmaksu līmeni, ietverot kārtējos ieņēmumus un izdevumus, kā arī – attiecīgā gadījumā – kapitālizdevumu pasākumus.

12

(13)  Tiek pieņemts, ka kopējais no Ukrainas uz Savienību pārvietoto personu skaits līdz 2022. gada beigām pakāpeniski sasniegs 6 miljonus, un viņu ģeogrāfiskais sadalījums tiek lēsts, pamatojoties uz esošās diasporas lielumu, uzņemošās dalībvalsts iedzīvotāju skaita relatīvo apmēru un no Ukrainas pārvietoto personu faktisko sadalījumu visā Savienībā, kāds tas bija 2022. gada martā. Budžeta izmaksas uz vienu personu aplēstas, balstoties uz Komisijas Kopīgā pētniecības centra mikrosimulācijas modeli Euromod, ņemot vērā gan naudas pārvedumus, uz kuriem šie cilvēki var būt tiesīgi, gan pabalstus natūrā, piemēram, izglītību un veselības aprūpi.

13

Euromod

(14)  Negatīvs (pozitīvs) rādītājs nozīmē, ka primāro izdevumu pieaugums (samazinājums) pārsniedz ekonomikas izaugsmi vidējā termiņā, un liecina par ekspansīvu (bremzējošu) fiskālo politiku.

14

(15)  Tiek prognozēts, ka citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem būs neitrāla ietekme, kas atbilst 0,0 procentpunktiem no IKP.

15

(16)  Negatīvs (pozitīvs) rādītājs nozīmē, ka primāro izdevumu pieaugums (samazinājums) pārsniedz ekonomikas izaugsmi vidējā termiņā, un liecina par ekspansīvu (bremzējošu) fiskālo politiku.

16

(17)  Tiek prognozēts, ka citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem būs ekspansīva ietekme, kas atbilst 0,1 procentpunktam no IKP.

17

(18)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1060 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai (OV L 231, 30.6.2021., 159. lpp.).

18

(19)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/842 (2018. gada 30. maijs) par saistošiem ikgadējiem siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumiem, kas dalībvalstīm jāpanāk no 2021. līdz 2030. gadam un kas dod ieguldījumu rīcībā klimata politikas jomā, lai izpildītu Parīzes nolīgumā paredzētās saistības, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 525/2013 (OV L 156, 19.6.2018., 26. lpp.).

19

(20)  Eurostat (2020), Krievijas importa īpatsvars kopējā dabasgāzes, jēlnaftas un akmeņogļu importa apjomā. ES-27 vidējais importa apjoms ir balstīts uz importu no valstīm ārpus ES-27. Attiecībā uz Maltu kopējais imports ietver arī Savienības iekšējo tirdzniecību. Jēlnafta neietver rafinētus naftas produktus.

20

Eurostat

(21)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1057 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko izveido Eiropas Sociālo fondu Plus (ESF+) un atceļ Regulu (ES) Nr. 1296/2013 (OV L 231, 30.6.2021., 21. lpp.).

21

(22)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktu.

22

---

| 1.9.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 334/154 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 334/154

---

PADOMES IETEIKUMS

(2022. gada 12. jūlijs)

par Nīderlandes 2022. gada ekonomikas politiku un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Nīderlandes 2022. gada stabilitātes programmu

(2022/C 334/19)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (2), un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (3), ar ko tika izveidots Atveseļošanas un noturības mehānisms, stājās spēkā 2021. gada 19. februārī. Atveseļošanas un noturības mehānisms nodrošina finansiālu atbalstu reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot Savienības finansētu fiskālo stimulu. Tas sekmē ekonomikas atveseļošanu un ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, jo īpaši zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai, līdztekus stiprinot dalībvalstu tautsaimniecību noturību un potenciālo izaugsmi. Vidējā termiņā un ilgtermiņā tas palīdz arī stiprināt publisko finanšu ilgtspēju un sekmēt izaugsmi un darbvietu radīšanu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktu 2022. gada jūnijā tiks atjaunināta katrai dalībvalstij paredzētā maksimālā finanšu iemaksa no Atveseļošanas un noturības mehānisma. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (3), ar ko tika izveidots Atveseļošanas un noturības mehānisms, stājās spēkā 2021. gada 19. februārī. Atveseļošanas un noturības mehānisms nodrošina finansiālu atbalstu reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot Savienības finansētu fiskālo stimulu. Tas sekmē ekonomikas atveseļošanu un ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, jo īpaši zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai, līdztekus stiprinot dalībvalstu tautsaimniecību noturību un potenciālo izaugsmi. Vidējā termiņā un ilgtermiņā tas palīdz arī stiprināt publisko finanšu ilgtspēju un sekmēt izaugsmi un darbvietu radīšanu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktu 2022. gada jūnijā tiks atjaunināta katrai dalībvalstij paredzētā maksimālā finanšu iemaksa no Atveseļošanas un noturības mehānisma.

| (2) | Komisija 2021. gada 24. novembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2022. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Pētījumā bija pienācīgi ņemta vērā 2021. gada 7. maijā parakstītā Portu sociālā samita apņemšanās turpināt īstenot Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija izsludināja 2017. gada 17. novembrī. Eiropadome 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījuma prioritātes apstiprināja 2022. gada 25. martā. Komisija 2021. gada 24. novembrī uz Regulas (ES) Nr. 1176/2011 pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Nīderlande bija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām būs jāizstrādā padziļinātais pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī ieteikumu attiecībā uz Padomes ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku un priekšlikumu attiecībā uz 2022. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, kurā analizēta nodarbinātības pamatnostādņu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana. Ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku (4) (“2022. gada ieteikums par eurozonu”) Padome pieņēma 2022. gada 5. aprīlī un Vienoto nodarbinātības ziņojumu – 2022. gada 14. martā. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2021. gada 24. novembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2022. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Pētījumā bija pienācīgi ņemta vērā 2021. gada 7. maijā parakstītā Portu sociālā samita apņemšanās turpināt īstenot Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija izsludināja 2017. gada 17. novembrī. Eiropadome 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījuma prioritātes apstiprināja 2022. gada 25. martā. Komisija 2021. gada 24. novembrī uz Regulas (ES) Nr. 1176/2011 pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Nīderlande bija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām būs jāizstrādā padziļinātais pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī ieteikumu attiecībā uz Padomes ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku un priekšlikumu attiecībā uz 2022. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, kurā analizēta nodarbinātības pamatnostādņu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana. Ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku (4) (“2022. gada ieteikums par eurozonu”) Padome pieņēma 2022. gada 5. aprīlī un Vienoto nodarbinātības ziņojumu – 2022. gada 14. martā.

| (3) | Krievijas iebrukums Ukrainā globālās pandēmijas izskaņā ir būtiski mainījis ģeopolitisko un ekonomisko kontekstu. Iebrukuma ietekme uz dalībvalstu tautsaimniecībām izpaužas, inter alia, kā augstākas enerģijas, pārtikas un izejvielu cenas un vājākas izaugsmes izredzes. Enerģijas cenu pieaugums īpaši smagi skar visneaizsargātākās mājsaimniecības, kuras ir nonākušas enerģētiskajā nabadzībā vai kurām tā draud, kā arī uzņēmumus, kurus visvairāk negatīvi ietekmē enerģijas cenu pieaugums. Turklāt Savienībā ierodas nepieredzēti daudz cilvēku, kuri bēg no Ukrainas. Krievijas agresijas kara radītās ekonomiskās sekas ir asimetriski ietekmējušas dalībvalstis. Šajā sakarā 2022. gada 4. martā ar Padomes Īstenošanas lēmumu (ES) 2022/382 (5) pirmo reizi tika piemērota Padomes Direktīva 2001/55/EK (6), pārvietotajām personām no Ukrainas piešķirot likumīgas uzturēšanās tiesības Savienībā, kā arī piekļuvi izglītībai un apmācībai, darba tirgum, veselības aprūpei, mājoklim un sociālajai palīdzībai. |
| --- | --- |

(3)

Krievijas iebrukums Ukrainā globālās pandēmijas izskaņā ir būtiski mainījis ģeopolitisko un ekonomisko kontekstu. Iebrukuma ietekme uz dalībvalstu tautsaimniecībām izpaužas, inter alia, kā augstākas enerģijas, pārtikas un izejvielu cenas un vājākas izaugsmes izredzes. Enerģijas cenu pieaugums īpaši smagi skar visneaizsargātākās mājsaimniecības, kuras ir nonākušas enerģētiskajā nabadzībā vai kurām tā draud, kā arī uzņēmumus, kurus visvairāk negatīvi ietekmē enerģijas cenu pieaugums. Turklāt Savienībā ierodas nepieredzēti daudz cilvēku, kuri bēg no Ukrainas. Krievijas agresijas kara radītās ekonomiskās sekas ir asimetriski ietekmējušas dalībvalstis. Šajā sakarā 2022. gada 4. martā ar Padomes Īstenošanas lēmumu (ES) 2022/382 (5) pirmo reizi tika piemērota Padomes Direktīva 2001/55/EK (6), pārvietotajām personām no Ukrainas piešķirot likumīgas uzturēšanās tiesības Savienībā, kā arī piekļuvi izglītībai un apmācībai, darba tirgum, veselības aprūpei, mājoklim un sociālajai palīdzībai.

| (4) | Ievērojot strauji mainīgo ekonomisko un ģeopolitisko situāciju, 2022. gada Eiropas pusgadā atsāksies ekonomikas un nodarbinātības politikas vispusīga koordinācija, kura līdztekus tiks pielāgota, ņemot vērā ar Atveseļošanas un noturības mehānisma īstenošanu saistītās prasības, kā skaidrots 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā. Lai īstenotu Eiropas pusgada politikas prioritātes, ir svarīgi īstenot pieņemtos atveseļošanas un noturības plānus, jo ar šiem plāniem paredzēts īstenot visus 2019. un 2020. gada Eiropas pusgada ciklos sniegtos konkrētām valstīm adresētos ieteikumus vai to būtisku daļu. Atveseļošanas un noturības plānu pārskatīšanā, atjaunināšanā vai grozīšanā saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14., 18. un 21. pantu, papildus citiem konkrētām valstīm adresētajiem ieteikumiem, kas sniegti līdz šādu pārskatītu, atjauninātu vai grozītu atveseļošanas un noturības plānu iesniegšanas dienai, joprojām vienlīdz aktuāli ir arī 2019. un 2020. gadā konkrētām valstīm adresētie ieteikumi. |
| --- | --- |

(4)

Ievērojot strauji mainīgo ekonomisko un ģeopolitisko situāciju, 2022. gada Eiropas pusgadā atsāksies ekonomikas un nodarbinātības politikas vispusīga koordinācija, kura līdztekus tiks pielāgota, ņemot vērā ar Atveseļošanas un noturības mehānisma īstenošanu saistītās prasības, kā skaidrots 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā. Lai īstenotu Eiropas pusgada politikas prioritātes, ir svarīgi īstenot pieņemtos atveseļošanas un noturības plānus, jo ar šiem plāniem paredzēts īstenot visus 2019. un 2020. gada Eiropas pusgada ciklos sniegtos konkrētām valstīm adresētos ieteikumus vai to būtisku daļu. Atveseļošanas un noturības plānu pārskatīšanā, atjaunināšanā vai grozīšanā saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14., 18. un 21. pantu, papildus citiem konkrētām valstīm adresētajiem ieteikumiem, kas sniegti līdz šādu pārskatītu, atjauninātu vai grozītu atveseļošanas un noturības plānu iesniegšanas dienai, joprojām vienlīdz aktuāli ir arī 2019. un 2020. gadā konkrētām valstīm adresētie ieteikumi.

| (5) | Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējā izņēmuma klauzula darbojas kopš 2020. gada marta. Komisija savā 2021. gada 3. marta paziņojumā “Apritējis gads kopš Covid-19 uzliesmojuma: fiskālās politikas atbildes pasākumi” pauda viedokli, ka lēmums par vispārējās izņēmuma klauzulas deaktivēšanu vai turpmāku piemērošanu būtu jāpieņem vispārēja ekonomikas stāvokļa novērtējuma ietvaros, kurā būtisks kvantitatīvais kritērijs ir ekonomiskās aktivitātes līmenis Savienībā vai eurozonā salīdzinājumā ar pirmskrīzes līmeni (2019. gada beigās). Paaugstināta nenoteiktība un spēcīgi lejupvērsti riski, kas skar ekonomikas perspektīvu saistībā ar karu Eiropā, nepieredzēts enerģijas cenu kāpums un ieilguši piegādes ķēdes darbības traucējumi rada apstākļus, kuru dēļ ir attaisnojami Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas darbību pagarināt arī attiecībā uz 2023. gadu. |
| --- | --- |

(5)

Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējā izņēmuma klauzula darbojas kopš 2020. gada marta. Komisija savā 2021. gada 3. marta paziņojumā “Apritējis gads kopš Covid-19 uzliesmojuma: fiskālās politikas atbildes pasākumi” pauda viedokli, ka lēmums par vispārējās izņēmuma klauzulas deaktivēšanu vai turpmāku piemērošanu būtu jāpieņem vispārēja ekonomikas stāvokļa novērtējuma ietvaros, kurā būtisks kvantitatīvais kritērijs ir ekonomiskās aktivitātes līmenis Savienībā vai eurozonā salīdzinājumā ar pirmskrīzes līmeni (2019. gada beigās). Paaugstināta nenoteiktība un spēcīgi lejupvērsti riski, kas skar ekonomikas perspektīvu saistībā ar karu Eiropā, nepieredzēts enerģijas cenu kāpums un ieilguši piegādes ķēdes darbības traucējumi rada apstākļus, kuru dēļ ir attaisnojami Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas darbību pagarināt arī attiecībā uz 2023. gadu.

| (6) | Ievērojot pieeju, kas izklāstīta Padomes 2021. gada 18. jūnija ieteikumā (7), ar ko sniedz Padomes atzinumu par Nīderlandes 2021. gada stabilitātes programmu, vispārējo fiskālo nostāju pašlaik vislabāk var izmērīt kā izmaiņas primārajos izdevumos (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus), bet ietverot no Atveseļošanas un noturības mehānisma un citu Savienības fondu neatmaksājamā atbalsta (dotācijām) finansētos izdevumus, attiecībā pret vidēja termiņa potenciālo izaugsmi (8). Papildus atzinumam par vispārējo fiskālo nostāju, novērtējot, vai valsts fiskālā politika ir piesardzīga un vai tās struktūra spēs nodrošināt ilgtspējīgu atveseļošanu, kas būtu saskanīga ar zaļo un digitālo pārkārtošanos, uzmanība tiek pievērsta arī valsts finansētajiem (9) primārajiem kārtējiem izdevumiem (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus) un investīcijām. |
| --- | --- |

(6)

Ievērojot pieeju, kas izklāstīta Padomes 2021. gada 18. jūnija ieteikumā (7), ar ko sniedz Padomes atzinumu par Nīderlandes 2021. gada stabilitātes programmu, vispārējo fiskālo nostāju pašlaik vislabāk var izmērīt kā izmaiņas primārajos izdevumos (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus), bet ietverot no Atveseļošanas un noturības mehānisma un citu Savienības fondu neatmaksājamā atbalsta (dotācijām) finansētos izdevumus, attiecībā pret vidēja termiņa potenciālo izaugsmi (8). Papildus atzinumam par vispārējo fiskālo nostāju, novērtējot, vai valsts fiskālā politika ir piesardzīga un vai tās struktūra spēs nodrošināt ilgtspējīgu atveseļošanu, kas būtu saskanīga ar zaļo un digitālo pārkārtošanos, uzmanība tiek pievērsta arī valsts finansētajiem (9) primārajiem kārtējiem izdevumiem (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus) un investīcijām.

| (7) | Komisija 2022. gada 2. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas plašas norādes par fiskālo politiku 2023. gadā (“fiskālās norādes”) un kura mērķis ir atbalstīt dalībvalstu stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanu un tādējādi stiprināt politikas koordināciju. Pamatojoties uz 2022. gada ziemas prognozes makroekonomisko perspektīvu, Komisija atzīmēja, ka piemērota šķistu pāreja no kopējās atbalstošās fiskālās nostājas 2020.–2022. gadā uz kopumā neitrālu kopējo fiskālo nostāju 2023. gadā, vienlaikus saglabājot gatavību reaģēt uz mainīgo ekonomisko situāciju. Komisija paziņoja, ka fiskālie ieteikumi 2023. gadam arī turpmāk būtu jādiferencē starp dalībvalstīm un tajos būtu jāņem vērā iespējamā pārrobežu blakusietekme. Komisija aicināja dalībvalstis atspoguļot norādes savās stabilitātes un konverģences programmās. Komisija apņēmās cieši uzraudzīt ekonomikas norises un pielāgot savas politikas norādes pēc vajadzības un ne vēlāk kā savā Eiropas pusgada pavasara paketē, kas sagatavota 2022. gada maija beigās. |
| --- | --- |

(7)

Komisija 2022. gada 2. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas plašas norādes par fiskālo politiku 2023. gadā (“fiskālās norādes”) un kura mērķis ir atbalstīt dalībvalstu stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanu un tādējādi stiprināt politikas koordināciju. Pamatojoties uz 2022. gada ziemas prognozes makroekonomisko perspektīvu, Komisija atzīmēja, ka piemērota šķistu pāreja no kopējās atbalstošās fiskālās nostājas 2020.–2022. gadā uz kopumā neitrālu kopējo fiskālo nostāju 2023. gadā, vienlaikus saglabājot gatavību reaģēt uz mainīgo ekonomisko situāciju. Komisija paziņoja, ka fiskālie ieteikumi 2023. gadam arī turpmāk būtu jādiferencē starp dalībvalstīm un tajos būtu jāņem vērā iespējamā pārrobežu blakusietekme. Komisija aicināja dalībvalstis atspoguļot norādes savās stabilitātes un konverģences programmās. Komisija apņēmās cieši uzraudzīt ekonomikas norises un pielāgot savas politikas norādes pēc vajadzības un ne vēlāk kā savā Eiropas pusgada pavasara paketē, kas sagatavota 2022. gada maija beigās.

| (8) | Attiecībā uz fiskālajām norādēm fiskālajos ieteikumos 2023. gadam ir ņemta vērā ekonomikas perspektīvas pasliktināšanās, paaugstinātā nenoteiktība un papildu lejupvērstie riski, kā arī augstāka inflācija salīdzinājumā ar Komisijas 2022. gada ziemas prognozi. Ņemot vērā šos apsvērumus, fiskālajai reakcijai ir jāpalielina publiskās investīcijas, kas sekmēs zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, un jāsaglabā visneaizsargātāko mājsaimniecību pirktspēja, lai mīkstinātu enerģijas cenu kāpuma ietekmi un palīdzētu ierobežot inflācijas otrreizējās ietekmes spiedienu, izmantojot mērķtiecīgus un pagaidu pasākumus. Fiskālajai politikai arī turpmāk jābūt dinamiskai, lai pielāgotos strauji mainīgajiem apstākļiem, tostarp izaicinājumiem, kuri attiecībā uz aizsardzību un drošību izriet no Krievijas agresijas kara pret Ukrainu, un dalībvalstīs tā ir jādiferencē atbilstīgi to fiskālajam un ekonomiskajam stāvoklim, tostarp ņemot vērā krīzes ietekmi uz tām un pārvietoto personu pieplūdumu no Ukrainas. |
| --- | --- |

(8)

Attiecībā uz fiskālajām norādēm fiskālajos ieteikumos 2023. gadam ir ņemta vērā ekonomikas perspektīvas pasliktināšanās, paaugstinātā nenoteiktība un papildu lejupvērstie riski, kā arī augstāka inflācija salīdzinājumā ar Komisijas 2022. gada ziemas prognozi. Ņemot vērā šos apsvērumus, fiskālajai reakcijai ir jāpalielina publiskās investīcijas, kas sekmēs zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, un jāsaglabā visneaizsargātāko mājsaimniecību pirktspēja, lai mīkstinātu enerģijas cenu kāpuma ietekmi un palīdzētu ierobežot inflācijas otrreizējās ietekmes spiedienu, izmantojot mērķtiecīgus un pagaidu pasākumus. Fiskālajai politikai arī turpmāk jābūt dinamiskai, lai pielāgotos strauji mainīgajiem apstākļiem, tostarp izaicinājumiem, kuri attiecībā uz aizsardzību un drošību izriet no Krievijas agresijas kara pret Ukrainu, un dalībvalstīs tā ir jādiferencē atbilstīgi to fiskālajam un ekonomiskajam stāvoklim, tostarp ņemot vērā krīzes ietekmi uz tām un pārvietoto personu pieplūdumu no Ukrainas.

| (9) | Nīderlande savu 2022. gada stabilitātes programmu iesniedza 2022. gada 29. aprīlī, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1466/97 4. pantu. Nīderlande vēl nav iesniegusi valsts reformu programmu, jo programma tiks integrēta atveseļošanas un noturības plānā. |
| --- | --- |

(9)

Nīderlande savu 2022. gada stabilitātes programmu iesniedza 2022. gada 29. aprīlī, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1466/97 4. pantu. Nīderlande vēl nav iesniegusi valsts reformu programmu, jo programma tiks integrēta atveseļošanas un noturības plānā.

| (10) | Komisija 2022. gada ziņojumu par Nīderlandi publicēja 2022. gada 23. maijā. Tajā novērtēts, kā Nīderlande ir īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019., 2020. un 2021. gadā, kā arī, ka tā risina jaunas problēmas, tostarp tās, kas izriet no Krievijas iebrukuma Ukrainā. Tajā bija arī novērtēts Nīderlandes progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un Savienības pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā. |
| --- | --- |

(10)

Komisija 2022. gada ziņojumu par Nīderlandi publicēja 2022. gada 23. maijā. Tajā novērtēts, kā Nīderlande ir īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019., 2020. un 2021. gadā, kā arī, ka tā risina jaunas problēmas, tostarp tās, kas izriet no Krievijas iebrukuma Ukrainā. Tajā bija arī novērtēts Nīderlandes progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un Savienības pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā.

| (11) | Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu izstrādāja padziļināto pārskatu par Nīderlandi un rezultātus publicēja 2022. gada 23. maijā. Komisija secināja, ka Nīderlandē pastāv makroekonomikas nelīdzsvarotība. Neaizsargātība jo īpaši ir saistīta ar lielu privātā sektora parādu un lielu tekošā konta pārpalikumu, kam ir pārrobežu nozīme. |
| --- | --- |

(11)

Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu izstrādāja padziļināto pārskatu par Nīderlandi un rezultātus publicēja 2022. gada 23. maijā. Komisija secināja, ka Nīderlandē pastāv makroekonomikas nelīdzsvarotība. Neaizsargātība jo īpaši ir saistīta ar lielu privātā sektora parādu un lielu tekošā konta pārpalikumu, kam ir pārrobežu nozīme.

| (12) | 2020. gada 20. jūlija ieteikumā (10) Padome ieteica Nīderlandei, ievērojot vispārējo izņēmuma klauzulu, 2020. un 2021. gadā veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai efektīvi vērstos pret Covid-19 pandēmiju, stiprinātu ekonomiku un atbalstītu tās turpmāko atveseļošanu. Tā arī ieteica Nīderlandei, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt parāda atmaksājamību, vienlaikus veicinot investīcijas. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Nīderlandes vispārējās valdības budžeta deficīts samazinājās no 3,7 % no IKP 2020. gadā līdz 2,5 % no IKP 2021. gadā. Nīderlandes fiskālās politikas reakcija atbalstīja ekonomikas atveseļošanu 2021. gadā, savukārt pagaidu ārkārtas atbalsta pasākumu apmērs 2020. un 2021. gadā sasniedza 3,3 % no IKP. Nīderlandes 2021. gadā veiktie pasākumi atbilda Padomes 2020. gada 20. jūlija ieteikumam. Valdības 2020. un 2021. gadā noteiktie diskrecionārie budžeta pasākumi ir pagaidu pasākumi vai atsvērti ar kompensējošiem pasākumiem. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Nīderlandes vispārējās valdības parāds samazinājās no 54,3 % no IKP 2020. gadā līdz 52,1 % no IKP 2021. gadā. |
| --- | --- |

(12)

2020. gada 20. jūlija ieteikumā (10) Padome ieteica Nīderlandei, ievērojot vispārējo izņēmuma klauzulu, 2020. un 2021. gadā veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai efektīvi vērstos pret Covid-19 pandēmiju, stiprinātu ekonomiku un atbalstītu tās turpmāko atveseļošanu. Tā arī ieteica Nīderlandei, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt parāda atmaksājamību, vienlaikus veicinot investīcijas. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Nīderlandes vispārējās valdības budžeta deficīts samazinājās no 3,7 % no IKP 2020. gadā līdz 2,5 % no IKP 2021. gadā. Nīderlandes fiskālās politikas reakcija atbalstīja ekonomikas atveseļošanu 2021. gadā, savukārt pagaidu ārkārtas atbalsta pasākumu apmērs 2020. un 2021. gadā sasniedza 3,3 % no IKP. Nīderlandes 2021. gadā veiktie pasākumi atbilda Padomes 2020. gada 20. jūlija ieteikumam. Valdības 2020. un 2021. gadā noteiktie diskrecionārie budžeta pasākumi ir pagaidu pasākumi vai atsvērti ar kompensējošiem pasākumiem. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Nīderlandes vispārējās valdības parāds samazinājās no 54,3 % no IKP 2020. gadā līdz 52,1 % no IKP 2021. gadā.

| (13) | 2022. gada stabilitātes programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs ir piesardzīgs. Valdība prognozē, ka reālais IKP 2022. gadā pieaugs par 3,6 % un 2023. gadā – par 1,7 %. Komisijas 2022. gada pavasara prognozē plānots līdzīgs reālā IKP pieaugums: 2022. gadā (3,3 %) un 2023. gadā (1,6 %). Valdība savā 2022. gada stabilitātes programmā plāno, ka nominālais deficīts saglabāsies 2,5 % no IKP 2022. gadā un samazināsies līdz 2,3 % 2023. gadā. Saskaņā ar 2022. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2022. gadā samazināsies līdz 53,1 % un 2023. gadā – līdz 52,7 %. Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2022. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta deficīts 2022. un 2023. gadā būs attiecīgi 2,7 % un 2,1 % no IKP. Tas ir lielāks nekā 2022. gada stabilitātes programmā prognozētais deficīts 2022. gadam, galvenokārt tāpēc, ka 2022. gada stabilitātes programmā tikai daļēji bija iekļauti pasākumi, kas veikti, reaģējot uz augstajām enerģijas cenām, un nedaudz zemāks nekā prognozēts 2023. gadam, galvenokārt tāpēc, ka bruto pamatkapitāla veidošanas līmenis un citi Komisijas gaidāmie izdevumi bija zemāki. Komisijas 2022. gada pavasara prognozē plānota zemāka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP: 51,4 % 2022. gadā un 50,9 % 2023. gadā. Šādas atšķirības iemesls ir atšķirīga nominālā IKP prognoze. Saskaņā ar Komisijas 2022. gada pavasara prognozi, potenciālās izlaides vidēja termiņa pieauguma aplēse ir 1,5 % (10 gadu vidējais rādītājs). |
| --- | --- |

(13)

2022. gada stabilitātes programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs ir piesardzīgs. Valdība prognozē, ka reālais IKP 2022. gadā pieaugs par 3,6 % un 2023. gadā – par 1,7 %. Komisijas 2022. gada pavasara prognozē plānots līdzīgs reālā IKP pieaugums: 2022. gadā (3,3 %) un 2023. gadā (1,6 %). Valdība savā 2022. gada stabilitātes programmā plāno, ka nominālais deficīts saglabāsies 2,5 % no IKP 2022. gadā un samazināsies līdz 2,3 % 2023. gadā. Saskaņā ar 2022. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2022. gadā samazināsies līdz 53,1 % un 2023. gadā – līdz 52,7 %. Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2022. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta deficīts 2022. un 2023. gadā būs attiecīgi 2,7 % un 2,1 % no IKP. Tas ir lielāks nekā 2022. gada stabilitātes programmā prognozētais deficīts 2022. gadam, galvenokārt tāpēc, ka 2022. gada stabilitātes programmā tikai daļēji bija iekļauti pasākumi, kas veikti, reaģējot uz augstajām enerģijas cenām, un nedaudz zemāks nekā prognozēts 2023. gadam, galvenokārt tāpēc, ka bruto pamatkapitāla veidošanas līmenis un citi Komisijas gaidāmie izdevumi bija zemāki. Komisijas 2022. gada pavasara prognozē plānota zemāka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP: 51,4 % 2022. gadā un 50,9 % 2023. gadā. Šādas atšķirības iemesls ir atšķirīga nominālā IKP prognoze. Saskaņā ar Komisijas 2022. gada pavasara prognozi, potenciālās izlaides vidēja termiņa pieauguma aplēse ir 1,5 % (10 gadu vidējais rādītājs).

| (14) | Valdība 2022. gadā pakāpeniski atcēla lielāko daļu pasākumu, kas veikti, reaģējot uz Covid-19 krīzi, – tiek prognozēts, ka pagaidu ārkārtas pasākumu apmērs samazināsies no 3,4 % no IKP 2021. gadā līdz 0,9 % 2022. gadā. Valdības budžeta deficītu ietekmē pasākumi, kuri pieņemti, lai novērstu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, un kuri Komisijas 2022. gada pavasara prognozē lēsti 0,7 % apmērā no IKP 2022. gadā, bet kurus 2023. gadā pakāpeniski izbeigs (11). Minētie pasākumi galvenokārt ietver sociālos pārvedumus trūcīgākajām mājsaimniecībām un netiešo nodokļu samazinājumu enerģijas patēriņam. Par minētajiem pasākumiem tika paziņots, ka tiem ir pagaidu raksturs. Tomēr, ja enerģijas cenas saglabāsies augstas 2023. gadā, dažus no minētajiem pasākumiem varētu turpināt. Viens no šiem pasākumiem nav mērķorientēts, jo īpaši netiešo nodokļu samazinājums enerģijas patēriņam. Valdības budžeta deficītu ietekmē arī izmaksas, kuras saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas un kuras Komisijas 2022. gada pavasara prognozē tiek prognozētas 0,1 % apmērā no IKP gan 2022. gadā, gan 2023. gadā (12), kā arī lielākas izmaksas aizsardzības izdevumiem, kuru pieaugums paredzēts 0,1 % apmērā no IKP 2022. gadā. |
| --- | --- |

(14)

Valdība 2022. gadā pakāpeniski atcēla lielāko daļu pasākumu, kas veikti, reaģējot uz Covid-19 krīzi, – tiek prognozēts, ka pagaidu ārkārtas pasākumu apmērs samazināsies no 3,4 % no IKP 2021. gadā līdz 0,9 % 2022. gadā. Valdības budžeta deficītu ietekmē pasākumi, kuri pieņemti, lai novērstu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, un kuri Komisijas 2022. gada pavasara prognozē lēsti 0,7 % apmērā no IKP 2022. gadā, bet kurus 2023. gadā pakāpeniski izbeigs (11). Minētie pasākumi galvenokārt ietver sociālos pārvedumus trūcīgākajām mājsaimniecībām un netiešo nodokļu samazinājumu enerģijas patēriņam. Par minētajiem pasākumiem tika paziņots, ka tiem ir pagaidu raksturs. Tomēr, ja enerģijas cenas saglabāsies augstas 2023. gadā, dažus no minētajiem pasākumiem varētu turpināt. Viens no šiem pasākumiem nav mērķorientēts, jo īpaši netiešo nodokļu samazinājums enerģijas patēriņam. Valdības budžeta deficītu ietekmē arī izmaksas, kuras saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas un kuras Komisijas 2022. gada pavasara prognozē tiek prognozētas 0,1 % apmērā no IKP gan 2022. gadā, gan 2023. gadā (12), kā arī lielākas izmaksas aizsardzības izdevumiem, kuru pieaugums paredzēts 0,1 % apmērā no IKP 2022. gadā.

| (15) | Padome savā 2021. gada 18. jūnija ieteikumā ieteica Nīderlandei 2022. gadā turpināt atbalstošu fiskālo nostāju, kas ietver stimulējošo iedarbību, kuru nodrošina Atveseļošanas un noturības mehānisms, un saglabāt valsts finansētās investīcijas. Tā arī ieteica Nīderlandei, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt fiskālo ilgtspēju vidējā termiņā, un vienlaikus veicināt investīcijas, lai vairotu izaugsmes potenciālu. |
| --- | --- |

(15)

Padome savā 2021. gada 18. jūnija ieteikumā ieteica Nīderlandei 2022. gadā turpināt atbalstošu fiskālo nostāju, kas ietver stimulējošo iedarbību, kuru nodrošina Atveseļošanas un noturības mehānisms, un saglabāt valsts finansētās investīcijas. Tā arī ieteica Nīderlandei, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt fiskālo ilgtspēju vidējā termiņā, un vienlaikus veicināt investīcijas, lai vairotu izaugsmes potenciālu.

| (16) | Saskaņā ar Komisijas 2022. gada pavasara prognozi un ņemot vērā Nīderlandes 2022. gada stabilitātes programmā iekļauto informāciju, 2022. gada fiskālā nostāja, kas prognozēta – 2,6 % apmērā no IKP, būs atbalstoša, kā bija ieteikusi Padome (13). Prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti saglabāsies stabila salīdzinājumā ar 2021. gadu (14). Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2022. gadā būs neitrāla ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,0 procentpunktiem no IKP (15). Tādējādi Nīderlande plāno saglabāt valsts finansētās investīcijas, kā ieteikusi Padome. Vienlaikus tiek prognozēts, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2022. gadā būs ekspansīva ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst 2,0 procentpunktiem no IKP. Šī ievērojamā ekspansīvā ietekme ietver papildu ietekmi (0,7 % apmērā no IKP), ko rada pasākumi ar mērķi novērst enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, kā arī izmaksas (0,1 % apmērā no IKP), kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas, un cita starpā tiek prognozēts, ka papildu pasākumi klimata jomā (ar mērķi samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas un veicināt ilgtspējīgu enerģiju), kā arī pasākumi izglītības jomā (pārkvalifikācija un skolotāju apmācība) veicinās (0,3 % un attiecīgi 0,2 % apmērā no IKP) neto kārtējo izdevumu pieaugumu. |
| --- | --- |

(16)

Saskaņā ar Komisijas 2022. gada pavasara prognozi un ņemot vērā Nīderlandes 2022. gada stabilitātes programmā iekļauto informāciju, 2022. gada fiskālā nostāja, kas prognozēta – 2,6 % apmērā no IKP, būs atbalstoša, kā bija ieteikusi Padome (13). Prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti saglabāsies stabila salīdzinājumā ar 2021. gadu (14). Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2022. gadā būs neitrāla ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,0 procentpunktiem no IKP (15). Tādējādi Nīderlande plāno saglabāt valsts finansētās investīcijas, kā ieteikusi Padome. Vienlaikus tiek prognozēts, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2022. gadā būs ekspansīva ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst 2,0 procentpunktiem no IKP. Šī ievērojamā ekspansīvā ietekme ietver papildu ietekmi (0,7 % apmērā no IKP), ko rada pasākumi ar mērķi novērst enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, kā arī izmaksas (0,1 % apmērā no IKP), kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas, un cita starpā tiek prognozēts, ka papildu pasākumi klimata jomā (ar mērķi samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas un veicināt ilgtspējīgu enerģiju), kā arī pasākumi izglītības jomā (pārkvalifikācija un skolotāju apmācība) veicinās (0,3 % un attiecīgi 0,2 % apmērā no IKP) neto kārtējo izdevumu pieaugumu.

| (17) | Komisijas 2022. gada pavasara prognozē fiskālā nostāja 2023. gadā tiek prognozēta + 0,5 % apmērā no IKP, pieņemot, ka politika nemainīsies (16). Prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti saglabāsies nemainīga salīdzinājumā ar 2022. gadu. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2023. gadā būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,1 procentpunktam no IKP (17). Vienlaikus plānots, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā būs bremzējoša ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst 1,0 procentpunktiem no IKP. Tas ietver ietekmi, ko rada ar enerģijas cenu pieaugumu saistīto pasākumu pakāpeniska atcelšana (0,7 % apmērā no IKP). |
| --- | --- |

(17)

Komisijas 2022. gada pavasara prognozē fiskālā nostāja 2023. gadā tiek prognozēta + 0,5 % apmērā no IKP, pieņemot, ka politika nemainīsies (16). Prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti saglabāsies nemainīga salīdzinājumā ar 2022. gadu. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2023. gadā būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,1 procentpunktam no IKP (17). Vienlaikus plānots, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā būs bremzējoša ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst 1,0 procentpunktiem no IKP. Tas ietver ietekmi, ko rada ar enerģijas cenu pieaugumu saistīto pasākumu pakāpeniska atcelšana (0,7 % apmērā no IKP).

| (18) | 2022. gada stabilitātes programmā tiek prognozēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts vispirms pakāpeniski samazināsies, sasniedzot 2,5 % no IKP 2024. gadā, bet pēc tam līdz 2025. gadam palielināsies līdz 2,9 %. Līdz ar to tiek plānots, ka vispārējās valdības budžeta deficīts saglabāsies zem 3 % no IKP visā 2022. gada stabilitātes programmas aptvertajā laikā. Šajās prognozēs tiek pieņemts, ka tiks īstenoti vēl daži fiskālās konsolidācijas pasākumi, kuri vēl nav precizēti. Saskaņā ar 2022. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP līdz 2025. gadam palielināsies, proti, 2024. gadā pieaugs līdz 53,1 % un 2025. gadā palielināsies vēl – līdz 54,4 %. Saskaņā ar Komisijas analīzi parāda atmaksājamības riski vidējā termiņā šķiet vidēji. |
| --- | --- |

(18)

2022. gada stabilitātes programmā tiek prognozēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts vispirms pakāpeniski samazināsies, sasniedzot 2,5 % no IKP 2024. gadā, bet pēc tam līdz 2025. gadam palielināsies līdz 2,9 %. Līdz ar to tiek plānots, ka vispārējās valdības budžeta deficīts saglabāsies zem 3 % no IKP visā 2022. gada stabilitātes programmas aptvertajā laikā. Šajās prognozēs tiek pieņemts, ka tiks īstenoti vēl daži fiskālās konsolidācijas pasākumi, kuri vēl nav precizēti. Saskaņā ar 2022. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP līdz 2025. gadam palielināsies, proti, 2024. gadā pieaugs līdz 53,1 % un 2025. gadā palielināsies vēl – līdz 54,4 %. Saskaņā ar Komisijas analīzi parāda atmaksājamības riski vidējā termiņā šķiet vidēji.

| (19) | Izkropļojumi mājokļu tirgū veicina mājokļu cenu strauju pieaugumu un lielas mājsaimniecību parādsaistības, un tas padara mājsaimniecības neaizsargātas pret ekonomiskiem satricinājumiem. Mājokļu cenu pieaugums 2021. gadā strauji palielinājās, gada pieauguma tempam sasniedzot 15 %, un arvien vairāk pazīmju liecina par pārāk augstu novērtēšanu mājokļu tirgū, un tas palielina riskus un neaizsargātību. Lai gan nodokļu atskaitījumi par hipotekāro kredītu procentu maksājumiem tiek pakāpeniski samazināti, samazinājums ir tikai daļējs, un nodokļu atvieglojumi, ko tie nodrošina hipotekārajiem maksājumiem, joprojām ir dāsni. Tas kopā ar salīdzinoši augstiem aizņēmumu limitiem (aizdevuma un ķīlas vērtības attiecība) joprojām veicina spēcīgu stimulu mājsaimniecībām aizņemties. Tajā pašā laikā privātais īres tirgus joprojām ir mazs un nav pietiekami attīstīts. Tā kā īres tirgū nav labi funkcionējoša vidējā segmenta, mājsaimniecībām ir lielāks stimuls pirkt nekā īrēt, kas veicina lielas parāda attiecības pret ienākumiem un arī finansiālo neaizsargātību. Piedāvājuma neelastība palielina izkropļojumus mājokļu tirgū. Salīdzinoši neelastīgais mājokļu piedāvājums palielina risku, ka politika, kas vērsta uz to, lai mājokļus padarītu pieejamākus, varētu stimulēt pieprasījumu un galu galā vēl vairāk paaugstināt mājokļu cenas, tādējādi apdraudot politikas sākotnējo mērķi. |
| --- | --- |

(19)

Izkropļojumi mājokļu tirgū veicina mājokļu cenu strauju pieaugumu un lielas mājsaimniecību parādsaistības, un tas padara mājsaimniecības neaizsargātas pret ekonomiskiem satricinājumiem. Mājokļu cenu pieaugums 2021. gadā strauji palielinājās, gada pieauguma tempam sasniedzot 15 %, un arvien vairāk pazīmju liecina par pārāk augstu novērtēšanu mājokļu tirgū, un tas palielina riskus un neaizsargātību. Lai gan nodokļu atskaitījumi par hipotekāro kredītu procentu maksājumiem tiek pakāpeniski samazināti, samazinājums ir tikai daļējs, un nodokļu atvieglojumi, ko tie nodrošina hipotekārajiem maksājumiem, joprojām ir dāsni. Tas kopā ar salīdzinoši augstiem aizņēmumu limitiem (aizdevuma un ķīlas vērtības attiecība) joprojām veicina spēcīgu stimulu mājsaimniecībām aizņemties. Tajā pašā laikā privātais īres tirgus joprojām ir mazs un nav pietiekami attīstīts. Tā kā īres tirgū nav labi funkcionējoša vidējā segmenta, mājsaimniecībām ir lielāks stimuls pirkt nekā īrēt, kas veicina lielas parāda attiecības pret ienākumiem un arī finansiālo neaizsargātību. Piedāvājuma neelastība palielina izkropļojumus mājokļu tirgū. Salīdzinoši neelastīgais mājokļu piedāvājums palielina risku, ka politika, kas vērsta uz to, lai mājokļus padarītu pieejamākus, varētu stimulēt pieprasījumu un galu galā vēl vairāk paaugstināt mājokļu cenas, tādējādi apdraudot politikas sākotnējo mērķi.

| (20) | Pensiju sistēmas darbības rādītāji pensiju adekvātuma un fiskālās ilgstpējas ziņā ir labi, taču aroda (otrā līmeņa) pensiju sistēmai piemīt trūkumi tādās jomās kā starppaaudžu taisnīgums, pensiju tiesību pārredzamība un elastība. Otrā līmeņa pensiju iemaksas ir lielas, un, lai absorbētu pensiju fondu bilanču nelīdzsvarotību, varētu būt vajadzīgas, iespējams, lielas korekcijas attiecībā uz iemaksām. Lielie obligātie uzkrājumi arī veicina tekošā konta pārpalikumu. Pensiju sistēmas reforma varētu padarīt pensiju fondus noturīgākus pret satricinājumiem. Pēc tam, kad 2019. gadā tika noslēgts pamatnolīgums par pensiju reformas vispārējiem principiem, valdība un sociālie partneri 2020. gada jūnijā vienojās par jaunu līguma struktūru otrajam līmenim. Kopumā plānotās reformas mērķis ir novērst pensiju sistēmas galvenās vājās vietas. Nīderlandes parlaments 2022. gadā plāno apspriest un pieņemt likumdošanas pasākumus ar mērķi īstenot pensiju reformu, par kuru panākta vienošanās. Pēc tam galvenais uzdevums būs reformas pilnīga īstenošana, kas būs rūpīgi jāuzrauga. |
| --- | --- |

(20)

Pensiju sistēmas darbības rādītāji pensiju adekvātuma un fiskālās ilgstpējas ziņā ir labi, taču aroda (otrā līmeņa) pensiju sistēmai piemīt trūkumi tādās jomās kā starppaaudžu taisnīgums, pensiju tiesību pārredzamība un elastība. Otrā līmeņa pensiju iemaksas ir lielas, un, lai absorbētu pensiju fondu bilanču nelīdzsvarotību, varētu būt vajadzīgas, iespējams, lielas korekcijas attiecībā uz iemaksām. Lielie obligātie uzkrājumi arī veicina tekošā konta pārpalikumu. Pensiju sistēmas reforma varētu padarīt pensiju fondus noturīgākus pret satricinājumiem. Pēc tam, kad 2019. gadā tika noslēgts pamatnolīgums par pensiju reformas vispārējiem principiem, valdība un sociālie partneri 2020. gada jūnijā vienojās par jaunu līguma struktūru otrajam līmenim. Kopumā plānotās reformas mērķis ir novērst pensiju sistēmas galvenās vājās vietas. Nīderlandes parlaments 2022. gadā plāno apspriest un pieņemt likumdošanas pasākumus ar mērķi īstenot pensiju reformu, par kuru panākta vienošanās. Pēc tam galvenais uzdevums būs reformas pilnīga īstenošana, kas būs rūpīgi jāuzrauga.

| (21) | Nīderlande 2021. gada 22. decembrī un 23. decembrī un 2022. gada 22. martā iesniedza kohēzijas politikas programmas, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/1060 (18). Saskaņā ar Regulu (ES) 2021/1060 Nīderlandei ir jāņem vērā attiecīgie tai adresētie ieteikumi 2021.–2027. gada kohēzijas politikas fondu plānošanā. Tas ir priekšnoteikums no kohēzijas politikas fondiem paredzētā finansiālā atbalsta efektivitātes uzlabošanai un tā pievienotās vērtības maksimalizēšanai un vienlaikus veicina koordināciju, savstarpējo papildināmību un saskaņotību starp minētajiem kohēzijas politikas fondiem un citiem Savienības instrumentiem un fondiem. Kohēzijas politikas programmu sekmīga īstenošana ir atkarīga arī no to šķēršļu novēršanas, kas kavē investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās un sabalansētas teritoriālās attīstības atbalstam. |
| --- | --- |

(21)

Nīderlande 2021. gada 22. decembrī un 23. decembrī un 2022. gada 22. martā iesniedza kohēzijas politikas programmas, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/1060 (18). Saskaņā ar Regulu (ES) 2021/1060 Nīderlandei ir jāņem vērā attiecīgie tai adresētie ieteikumi 2021.–2027. gada kohēzijas politikas fondu plānošanā. Tas ir priekšnoteikums no kohēzijas politikas fondiem paredzētā finansiālā atbalsta efektivitātes uzlabošanai un tā pievienotās vērtības maksimalizēšanai un vienlaikus veicina koordināciju, savstarpējo papildināmību un saskaņotību starp minētajiem kohēzijas politikas fondiem un citiem Savienības instrumentiem un fondiem. Kohēzijas politikas programmu sekmīga īstenošana ir atkarīga arī no to šķēršļu novēršanas, kas kavē investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās un sabalansētas teritoriālās attīstības atbalstam.

| (22) | Elastīgās nodarbinātības īpatsvars joprojām ir augsts un veido būtisku Nīderlandes darba tirgus daļu. Tas norāda uz pieaugošu darba tirgus segmentācijas risku. Šo nodarbinātības veidu izmantošanu lielā mērā ietekmē institucionālie faktori un valsts izvēlētā politika, piemēram, atšķirīgais nodokļu režīms (pašnodarbinātām personām, kurām nav darbinieku), sociālā nodrošinājuma segums un darba aizsardzības noteikumi. Šie atšķirīgie virzītājspēki un institucionālie faktori lielā mērā ir finansiāli (ne)stimulējoši un rada īpaši kropļojošu ietekmi uz marģinalizētajām personām. Covid-19 pandēmija arī izgaismoja riskus, ko rada segmentēts darba tirgus un dažu grupu nelabvēlīgā nodarbinātības un sociālā situācija, kā arī būtiskās problēmas saistībā ar to pašnodarbināto personu piekļuvi pienācīgai sociālajai aizsardzībai, kuras bieži ir nepietiekami apdrošinātas pret slimībām, invaliditāti, bezdarbu un vecumu. Turklāt turpmāki pasākumi, kuru mērķis ir kvalificēt pašnodarbinātu personu darba attiecības un izpildīt piemērojamos noteikumus, varētu palīdzēt samazināt fiktīvu pašnodarbinātību. |
| --- | --- |

(22)

Elastīgās nodarbinātības īpatsvars joprojām ir augsts un veido būtisku Nīderlandes darba tirgus daļu. Tas norāda uz pieaugošu darba tirgus segmentācijas risku. Šo nodarbinātības veidu izmantošanu lielā mērā ietekmē institucionālie faktori un valsts izvēlētā politika, piemēram, atšķirīgais nodokļu režīms (pašnodarbinātām personām, kurām nav darbinieku), sociālā nodrošinājuma segums un darba aizsardzības noteikumi. Šie atšķirīgie virzītājspēki un institucionālie faktori lielā mērā ir finansiāli (ne)stimulējoši un rada īpaši kropļojošu ietekmi uz marģinalizētajām personām. Covid-19 pandēmija arī izgaismoja riskus, ko rada segmentēts darba tirgus un dažu grupu nelabvēlīgā nodarbinātības un sociālā situācija, kā arī būtiskās problēmas saistībā ar to pašnodarbināto personu piekļuvi pienācīgai sociālajai aizsardzībai, kuras bieži ir nepietiekami apdrošinātas pret slimībām, invaliditāti, bezdarbu un vecumu. Turklāt turpmāki pasākumi, kuru mērķis ir kvalificēt pašnodarbinātu personu darba attiecības un izpildīt piemērojamos noteikumus, varētu palīdzēt samazināt fiktīvu pašnodarbinātību.

| (23) | Darbaspēka trūkums ir palielinājies vēl vairāk un līdz ar vispārējās ekonomikas atlabšanu un pieprasījuma pēc darbaspēka pieaugumi ir ķļuvis izplatītāks visās nozarēs. Darba tirgus prognozes liecina par turpmāku saspringtu darba tirgu, jo īpaši izglītības un veselības aprūpes nozarē, attiecībā uz tehniskajām profesijām un IKT nozarē. Arī būvniecības nozarē tuvākajā nākotnē būs ļoti liels darbaspēka trūkums. Saspringtais darba tirgus var kavēt apjomīgās investīcijas, kas vajadzīgas zaļās un digitālās pārkārtošanās īstenošanai. Tajā pašā laikā ir arī neizmantots vai nepietiekami izmantots darbaspēks, par ko jo īpaši liecina zemāks nodarbinātības līmenis personām ar migrantu izcelsmi un augsts nepilnas slodzes nodarbinātības īpatsvars. Stimulējot nostrādāto stundu skaita pieaugumu nepilna darba laika darba ņēmējiem, no kuriem daudzi ir sievietes (62,5 % no nodarbinātajām sievietēm 2021. gadā strādāja nepilnu darba laiku), varētu vēl vairāk samazināt pašreizējo darbaspēka trūkumu darba tirgū un samazināt vīriešu un sieviešu caurmēra darba samaksas un pensiju atšķirību. Neaktīvo personu (personu, kas nestrādā un nemeklē darbu), ilgtermiņa bezdarbnieku un to personu, kurām ir mazas izredzes darba tirgū, aktivizēšana un kvalifikācijas celšana vai pārkvalificēšana, izmantojot mērķtiecīgas un pielāgotas darbības, varētu palīdzēt mazināt darbaspēka un prasmju trūkumu, un vienlaikus veicinātu vienlīdzīgas iespējas un aktīvu iekļaušanu. |
| --- | --- |

(23)

Darbaspēka trūkums ir palielinājies vēl vairāk un līdz ar vispārējās ekonomikas atlabšanu un pieprasījuma pēc darbaspēka pieaugumi ir ķļuvis izplatītāks visās nozarēs. Darba tirgus prognozes liecina par turpmāku saspringtu darba tirgu, jo īpaši izglītības un veselības aprūpes nozarē, attiecībā uz tehniskajām profesijām un IKT nozarē. Arī būvniecības nozarē tuvākajā nākotnē būs ļoti liels darbaspēka trūkums. Saspringtais darba tirgus var kavēt apjomīgās investīcijas, kas vajadzīgas zaļās un digitālās pārkārtošanās īstenošanai. Tajā pašā laikā ir arī neizmantots vai nepietiekami izmantots darbaspēks, par ko jo īpaši liecina zemāks nodarbinātības līmenis personām ar migrantu izcelsmi un augsts nepilnas slodzes nodarbinātības īpatsvars. Stimulējot nostrādāto stundu skaita pieaugumu nepilna darba laika darba ņēmējiem, no kuriem daudzi ir sievietes (62,5 % no nodarbinātajām sievietēm 2021. gadā strādāja nepilnu darba laiku), varētu vēl vairāk samazināt pašreizējo darbaspēka trūkumu darba tirgū un samazināt vīriešu un sieviešu caurmēra darba samaksas un pensiju atšķirību. Neaktīvo personu (personu, kas nestrādā un nemeklē darbu), ilgtermiņa bezdarbnieku un to personu, kurām ir mazas izredzes darba tirgū, aktivizēšana un kvalifikācijas celšana vai pārkvalificēšana, izmantojot mērķtiecīgas un pielāgotas darbības, varētu palīdzēt mazināt darbaspēka un prasmju trūkumu, un vienlaikus veicinātu vienlīdzīgas iespējas un aktīvu iekļaušanu.

| (24) | Pamatojoties uz Savienības valstu vai to valdību vadītāju pilnvarojumu, kas formulēts Versaļas deklarācijā, ir sagatavots Komisijas priekšlikums REPowerEU plānam, kura mērķis ir pēc iespējas drīz izbeigt Savienības atkarību no fosilo degvielu importa no Krievijas. Tālab Komisija plāno dialogā ar dalībvalstīm apzināt piemērotākos projektus, investīcijas un reformas valstu, reģionālā un Savienības līmenī. Šo pasākumu mērķis ir samazināt vispārējo atkarību no fosilajām degvielām un pārorientēt fosilo degvielu importu prom no Krievijas. |
| --- | --- |

(24)

Pamatojoties uz Savienības valstu vai to valdību vadītāju pilnvarojumu, kas formulēts Versaļas deklarācijā, ir sagatavots Komisijas priekšlikums REPowerEU plānam, kura mērķis ir pēc iespējas drīz izbeigt Savienības atkarību no fosilo degvielu importa no Krievijas. Tālab Komisija plāno dialogā ar dalībvalstīm apzināt piemērotākos projektus, investīcijas un reformas valstu, reģionālā un Savienības līmenī. Šo pasākumu mērķis ir samazināt vispārējo atkarību no fosilajām degvielām un pārorientēt fosilo degvielu importu prom no Krievijas.

| (25) | Atkarība no fosilajām degvielām ir ļoti liela. Saskaņā ar 2020. gada datiem (19) atkarība no Krievijas fosilajām degvielām ir vienādā līmenī ar Savienības vidējo rādītāju oglēm (54 %) un jēlnaftai (26 %), savukārt dabasgāzei tā ir zemāka (30 % salīdzinājumā ar 44 %). Naftas īpatsvars (39 % salīdzinājumā ar 33 %) un dabasgāzes īpatsvars (44 % salīdzinājumā ar 24 %) energoresursu struktūrā ir lielāks par Savienības vidējo rādītāju, savukārt ogļu īpatsvars ir mazāks (6 % salīdzinājumā ar 11 %). Atkarību no fosilajām degvielām kopumā varētu samazināt, palielinot investīcijas atjaunīgajos energoresursos un elektrifikācijā, novēršot infrastruktūras problemātiskos posmus un palielinot energoefektivitāti. Ir ļoti svarīgi pastiprināt centienus, lai sasniegtu Savienības 2030. gada mērķrādītājus atjaunīgās enerģijas jomā. Nīderlande starp dalībvalstīm ierindojās piektajā vietā no beigām attiecībā uz atjaunīgās enerģijas īpatsvaru 2020. gada enerģijas bruto galapatēriņā, un tai ir viena no lielākajām atšķirībām starp 2020. gada atjaunīgās enerģijas īpatsvaru un Savienības 2030. gada mērķrādītājiem atjaunīgās enerģijas jomā. Ir vajadzīgas papildu investīcijas, lai palielinātu atjaunīgās enerģijas izmantošanu, kā arī palielinātu tīkla jaudu, kas vajadzīga, lai no ražošanas vietām uz patēriņa vietām pārvadītu atjaunīgo enerģiju. Tīkla jaudas palielināšana ir īpaši svarīga, ņemot vērā to, ka elektrotīkla jaudas ierobežojumi 2021. gadā turpināja palielināties, kā rezultātā kavējās atjaunīgās enerģijas projeku īstenošana. Vēl vairāk varētu vienkāršot un racionalizēt administratīvās procedūras atjaunīgās enerģijas jaudas izveidei. Tiek ieteikts investīcijas jaunā gāzes infrastruktūrā un tīklos pēc iespējas veikt tā, lai nodrošinātu atbilstību nākotnes prasībām, sekmējot ilgtspēju ilgtermiņā, ko nākotnē nodrošinātu pārprofilēšana uz ilgtspējīgām degvielām. Turklāt energoefektivitātes palielināšana sniedz izmaksu ziņā efektīvu iespēju vēl vairāk samazināt oglekļa emisijas un atkarību no fosilajām degvielām, tostarp no importa no Krievijas. Jo īpaši ir iespējami uzlabojumi attiecībā uz ēku renovāciju un siltumsūkņu un centralizētās siltumapgādes plašāku izmantošanu ēku sektorā, kā arī elektrifikāciju un tīras enerģijas nodrošināšanu energoietilpīgām nozarēm.
  Lai Nīderlande atbilstu “Gatavi mērķrādītājam 55 %” mērķiem, būs vēl vairāk jāpalielina ieceru vērienīgums attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu un atjaunīgo energoresursu un energoefektivitātes rādītāju paaugstināšanu. |
| --- | --- |

(25)

Atkarība no fosilajām degvielām ir ļoti liela. Saskaņā ar 2020. gada datiem (19) atkarība no Krievijas fosilajām degvielām ir vienādā līmenī ar Savienības vidējo rādītāju oglēm (54 %) un jēlnaftai (26 %), savukārt dabasgāzei tā ir zemāka (30 % salīdzinājumā ar 44 %). Naftas īpatsvars (39 % salīdzinājumā ar 33 %) un dabasgāzes īpatsvars (44 % salīdzinājumā ar 24 %) energoresursu struktūrā ir lielāks par Savienības vidējo rādītāju, savukārt ogļu īpatsvars ir mazāks (6 % salīdzinājumā ar 11 %). Atkarību no fosilajām degvielām kopumā varētu samazināt, palielinot investīcijas atjaunīgajos energoresursos un elektrifikācijā, novēršot infrastruktūras problemātiskos posmus un palielinot energoefektivitāti. Ir ļoti svarīgi pastiprināt centienus, lai sasniegtu Savienības 2030. gada mērķrādītājus atjaunīgās enerģijas jomā. Nīderlande starp dalībvalstīm ierindojās piektajā vietā no beigām attiecībā uz atjaunīgās enerģijas īpatsvaru 2020. gada enerģijas bruto galapatēriņā, un tai ir viena no lielākajām atšķirībām starp 2020. gada atjaunīgās enerģijas īpatsvaru un Savienības 2030. gada mērķrādītājiem atjaunīgās enerģijas jomā. Ir vajadzīgas papildu investīcijas, lai palielinātu atjaunīgās enerģijas izmantošanu, kā arī palielinātu tīkla jaudu, kas vajadzīga, lai no ražošanas vietām uz patēriņa vietām pārvadītu atjaunīgo enerģiju. Tīkla jaudas palielināšana ir īpaši svarīga, ņemot vērā to, ka elektrotīkla jaudas ierobežojumi 2021. gadā turpināja palielināties, kā rezultātā kavējās atjaunīgās enerģijas projeku īstenošana. Vēl vairāk varētu vienkāršot un racionalizēt administratīvās procedūras atjaunīgās enerģijas jaudas izveidei. Tiek ieteikts investīcijas jaunā gāzes infrastruktūrā un tīklos pēc iespējas veikt tā, lai nodrošinātu atbilstību nākotnes prasībām, sekmējot ilgtspēju ilgtermiņā, ko nākotnē nodrošinātu pārprofilēšana uz ilgtspējīgām degvielām. Turklāt energoefektivitātes palielināšana sniedz izmaksu ziņā efektīvu iespēju vēl vairāk samazināt oglekļa emisijas un atkarību no fosilajām degvielām, tostarp no importa no Krievijas. Jo īpaši ir iespējami uzlabojumi attiecībā uz ēku renovāciju un siltumsūkņu un centralizētās siltumapgādes plašāku izmantošanu ēku sektorā, kā arī elektrifikāciju un tīras enerģijas nodrošināšanu energoietilpīgām nozarēm.

Lai Nīderlande atbilstu “Gatavi mērķrādītājam 55 %” mērķiem, būs vēl vairāk jāpalielina ieceru vērienīgums attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu un atjaunīgo energoresursu un energoefektivitātes rādītāju paaugstināšanu.

| (26) | Turpmākas investīcijas transporta infrastruktūrā varētu palīdzēt novērst trūkumus un atbalstīt ilgtspējīgu mobilitāti. Dzelzceļa un autoceļu infrastruktūra ir pārslogota. Nīderlandes dzelzceļa tīkls ir visnoslogotākais dzelzceļa tīkls Eiropā. Nīderlande ievieš Eiropas Dzelzceļa satiksmes vadības sistēmu, lai atbalstītu savas dzelzceļa tīkla jaudas palielināšanu. Tika lēsts, ka 2019. gadā ceļu satiksmes sastrēgumi, lai gan nedaudz mazāki par Savienības vidējo rādītāju, izmaksāja 4 % no Nīderlandes IKP gadā. Investīcijām ilgtspējīgas mobilitātes infrastruktūrā var būt pozitīva plašāka ietekme uz vienoto tirgu, ņemot vērā Nīderlandes transporta mezglu (Roterdamas ostas, Šipholas lidostas) nozīmi, un tās var vēl vairāk samazināt valsts lielo atkarību no naftas (39 % no energoresursu struktūras 2020. gadā). |
| --- | --- |

(26)

Turpmākas investīcijas transporta infrastruktūrā varētu palīdzēt novērst trūkumus un atbalstīt ilgtspējīgu mobilitāti. Dzelzceļa un autoceļu infrastruktūra ir pārslogota. Nīderlandes dzelzceļa tīkls ir visnoslogotākais dzelzceļa tīkls Eiropā. Nīderlande ievieš Eiropas Dzelzceļa satiksmes vadības sistēmu, lai atbalstītu savas dzelzceļa tīkla jaudas palielināšanu. Tika lēsts, ka 2019. gadā ceļu satiksmes sastrēgumi, lai gan nedaudz mazāki par Savienības vidējo rādītāju, izmaksāja 4 % no Nīderlandes IKP gadā. Investīcijām ilgtspējīgas mobilitātes infrastruktūrā var būt pozitīva plašāka ietekme uz vienoto tirgu, ņemot vērā Nīderlandes transporta mezglu (Roterdamas ostas, Šipholas lidostas) nozīmi, un tās var vēl vairāk samazināt valsts lielo atkarību no naftas (39 % no energoresursu struktūras 2020. gadā).

| (27) | Pārmērīgas slāpekļa nogulsnes kaitē videi un traucē būvniecībai un lauksaimnieciskajām darbībām. Slāpekļa pārpalikums četras reizes pārsniedz Savienības vidējo rādītāju, savukārt amonjaka emisijas uz hektāru ir vislielākās Eiropā. Slāpekļa nosēdumi ir pārāk lieli, lai sasniegtu bioloģiskās daudzveidības mērķus, tie ietekmē ūdens kvalitāti un noved pie tā, ka Nīderlandē tiek pārsniegtas Padomes Direktīvā 91/676/EEK (20) (Nitrātu direktīvā) noteiktās robežvērtības. Saskaņā ar Valsts padomes 2019. gada lēmumau Nīderlandes valdībai ir jārīkojas, lai samazinātu slāpekļa nosēdumus Natura 2000 teritorijās. Lai vēl vairāk samazinātu slāpekļa nogulsnes, ir vajadzīga pāreja uz ilgtspējīgu lauksaimniecību, un tas prasa ievērojamas investīcijas. 45 % slāpekļa nogulšņu rada lauksaimniecība intensīvās lopkopības rezultātā. Tas nozīmē, ka tā ir dalībvalsts ar vislielāko lauksaimniecības dzīvnieku blīvumu Savienībā. |
| --- | --- |

(27)

Pārmērīgas slāpekļa nogulsnes kaitē videi un traucē būvniecībai un lauksaimnieciskajām darbībām. Slāpekļa pārpalikums četras reizes pārsniedz Savienības vidējo rādītāju, savukārt amonjaka emisijas uz hektāru ir vislielākās Eiropā. Slāpekļa nosēdumi ir pārāk lieli, lai sasniegtu bioloģiskās daudzveidības mērķus, tie ietekmē ūdens kvalitāti un noved pie tā, ka Nīderlandē tiek pārsniegtas Padomes Direktīvā 91/676/EEK (20) (Nitrātu direktīvā) noteiktās robežvērtības. Saskaņā ar Valsts padomes 2019. gada lēmumau Nīderlandes valdībai ir jārīkojas, lai samazinātu slāpekļa nosēdumus Natura 2000 teritorijās. Lai vēl vairāk samazinātu slāpekļa nogulsnes, ir vajadzīga pāreja uz ilgtspējīgu lauksaimniecību, un tas prasa ievērojamas investīcijas. 45 % slāpekļa nogulšņu rada lauksaimniecība intensīvās lopkopības rezultātā. Tas nozīmē, ka tā ir dalībvalsts ar vislielāko lauksaimniecības dzīvnieku blīvumu Savienībā.

| (28) | Paātrināta pārkārtošanās uz klimatneitralitāti un atteikšanās no fosilajām degvielām vairākās nozarēs radīs ievērojamas pārstrukturēšanas izmaksas, taču, lai mazinātu pārkārtošanās sociālekonomisko ietekmi vissmagāk skartajos reģionos, Nīderlande var kohēzijas politikas ietvaros izmantot Taisnīgas pārkārtošanās mehānismu. Turklāt, lai uzlabotu nodarbinātības iespējas un stiprinātu sociālo kohēziju, Nīderlande var izmantot Eiropas Sociālo fondu Plus, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1057 (21). |
| --- | --- |

(28)

Paātrināta pārkārtošanās uz klimatneitralitāti un atteikšanās no fosilajām degvielām vairākās nozarēs radīs ievērojamas pārstrukturēšanas izmaksas, taču, lai mazinātu pārkārtošanās sociālekonomisko ietekmi vissmagāk skartajos reģionos, Nīderlande var kohēzijas politikas ietvaros izmantot Taisnīgas pārkārtošanās mehānismu. Turklāt, lai uzlabotu nodarbinātības iespējas un stiprinātu sociālo kohēziju, Nīderlande var izmantot Eiropas Sociālo fondu Plus, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1057 (21).

| (29) | Padome ir izskatījusi 2022. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas veikto novērtējumu, un tās atzinums (22) ir atspoguļots 1. ieteikumā. |
| --- | --- |

(29)

Padome ir izskatījusi 2022. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas veikto novērtējumu, un tās atzinums (22) ir atspoguļots 1. ieteikumā.

| (30) | Ņemot vērā ciešās savstarpējās saiknes starp eurozonas dalībvalstu tautsaimniecībām un to kolektīvo devumu ekonomiskās un monetārās savienības darbībā, Padome eurozonas dalībvalstīm ieteica rīkoties, lai īstenotu 2022. gada ieteikumā par eurozonu izklāstītos ieteikumus. Attiecībā uz Nīderlandi tas ir jo īpaši atspoguļots 1. un 3. ieteikumā. |
| --- | --- |

(30)

Ņemot vērā ciešās savstarpējās saiknes starp eurozonas dalībvalstu tautsaimniecībām un to kolektīvo devumu ekonomiskās un monetārās savienības darbībā, Padome eurozonas dalībvalstīm ieteica rīkoties, lai īstenotu 2022. gada ieteikumā par eurozonu izklāstītos ieteikumus. Attiecībā uz Nīderlandi tas ir jo īpaši atspoguļots 1. un 3. ieteikumā.

| (31) | Padome ir izskatījusi 2022. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas sagatavoto padziļināto pārskatu un novērtējumu. Padomes ieteikumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu ir atspoguļoti 1. un 4. ieteikumā. 1. ieteikums arī palīdzēs īstenot eurozonai adresēto 2022. gada ieteikumu, jo īpaši pirmo eurozonai adresēto ieteikumu. 1. un 4. ieteikumā minētā fiskālā politika un citas politikas palīdzēs novērst cita starpā nelīdzsvarotību, kas saistīta ar lielu tekošā konta pārpalikumu. 1. ieteikumā minētā politika arī palīdzēs novērst nelīdzsvarotību, kas saistīta ar lielu privātā sektora parādu, |
| --- | --- |

(31)

Padome ir izskatījusi 2022. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas sagatavoto padziļināto pārskatu un novērtējumu. Padomes ieteikumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu ir atspoguļoti 1. un 4. ieteikumā. 1. ieteikums arī palīdzēs īstenot eurozonai adresēto 2022. gada ieteikumu, jo īpaši pirmo eurozonai adresēto ieteikumu. 1. un 4. ieteikumā minētā fiskālā politika un citas politikas palīdzēs novērst cita starpā nelīdzsvarotību, kas saistīta ar lielu tekošā konta pārpalikumu. 1. ieteikumā minētā politika arī palīdzēs novērst nelīdzsvarotību, kas saistīta ar lielu privātā sektora parādu,

AR ŠO IESAKA Nīderlandei 2022. un 2023. gadā rīkoties šādi.

1.

Nodrošināt, ka 2023. gadā valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums atbilst kopumā neitrālai politikas nostājai, ņemot vērā to, ka turpinās pagaidu un mērķorientēta atbalsta sniegšana pret energocenu kāpumu visneaizsargātākajām mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kā arī personām, kas bēg no Ukrainas. Būt gatavai kārtējos izdevumus pielāgot mainīgajai situācijai. Palielināt publiskās investīcijas, kas sekmēs zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, ņemot vērā REPowerEU iniciatīvu, tostarp, izmantojot Atveseļošanas un noturības mehānismu un citus Savienības fondus. Laikposmā pēc 2023. gada īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli. Mazināt mājsaimniecībām stimulus aizņemties un izkropļojumus mājokļu tirgū, tostarp atbalstot privātā īres sektora attīstību un veicot pasākumus ar mērķi palielināt mājokļu piedāvājumu. Ieviest un īstenot pensiju sistēmas reformu, par kuru tika panākta vienošanās 2019. un 2020. gadā.

2.

Drīz pabeigt sarunas ar Komisiju par 2021.–2027. gada kohēzijas politikas plānošanas dokumentiem, lai sāktu to īstenošanu.

3.

Veicināt pienācīgu sociālo aizsardzību pašnodarbinātām personām, kurām nav darba ņēmēju, novērst fiktīvu pašnodarbinātību un samazināt stimulus izmantot elastīgus vai pagaidu līgumus. Novērst darbaspēka un prasmju trūkumu, jo īpaši veselības aprūpes, izglītības un digitālajā nozarē un attiecībā uz tehniskajām profesijām un būvniecības nozarē, tostarp izmantojot nepietiekami izmantotā darbaspēka potenciālu, ko rada lielais nepilna laika nodarbinātības īpatsvars un zemāks nodarbinātības līmenis personām ar migrantu izcelsmi. Stiprināt kvalifikācijas celšanas un pārkvalifikācijas iespējas, jo īpaši par labu darba tirgū marģinalizētajām personām un ekonomiski neaktīvajām personām.

4.

Samazināt vispārējo atkarību no fosilajām degvielām, paātrinot atjaunīgo energoresursu plašāku apguvi, jo īpaši veicinot papildu investīcijas tīkla infrastruktūrā un vēl vairāk racionalizējot atļauju piešķiršanas procedūras, uzlabojot energoefektivitāti, jo īpaši ēkās, un paātrinot investīcijas ilgtspējīgā transportā un ilgtspējīgā lauksaimniecībā.

Briselē, 2022. gada 12. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

Z. STANJURA

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2021. gada 12. februāris), ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (OV L 57, 18.2.2021., 17. lpp.).

3

(4)  Padomes Ieteikums (2022. gada 5. aprīlis) par eurozonas ekonomikas politiku (OV C 153, 7.4.2022., 1. lpp.).

4

(5)  Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2022/382 (2022. gada 4. marts), ar ko Direktīvas 2001/55/EK 5. panta nozīmē konstatē no Ukrainas pārvietoto personu masveida pieplūduma esamību un nosaka pagaidu aizsardzības ieviešanu (OV L 71, 4.3.2022., 1. lpp.).

5

(6)  Padomes Direktīva 2001/55/EK (2001. gada 20. jūlijs) par obligātajiem standartiem, lai pārvietoto personu masveida pieplūduma gadījumā sniegtu tām pagaidu aizsardzību, un par pasākumiem, lai līdzsvarotu dalībvalstu pūliņus, uzņemot šādas personas un uzņemoties ar to saistītās sekas (OV L 212, 7.8.2001., 12. lpp.).

6

(7)  Padomes Ieteikums (2021. gada 18. jūnijs), ar ko sniedz Padomes atzinumu par Nīderlandes 2021. gada stabilitātes programmu (OV C 304, 29.7.2021., 88. lpp.).

7

(8)  Aplēses par fiskālo nostāju un tās komponentiem šajā ieteikumā ir Komisijas aplēses, kas balstītas uz pieņēmumiem, kuri ir Komisijas 2022. gada pavasara prognozes pamatā. Komisijas vidēja termiņa potenciālās izaugsmes aplēsēs nav iekļauta to reformu pozitīvā ietekme, kas paredzētas atveseļošanas un noturības plānā un var paātrināt potenciālo izaugsmi.

8

(9)  Nefinansē no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām vai citiem Savienības fondiem.

9

(10)  Padomes Ieteikums (2020. gada 20. jūlijs) par Nīderlandes 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Nīderlandes 2020. gada stabilitātes programmu (OV C 282, 26.8.2020., 122. lpp.).

10

(11)  Šie skaitļi atspoguļo kopš 2021. gada rudens veikto pasākumu gada budžeta izmaksu līmeni, ietverot kārtējos ieņēmumus un izdevumus, kā arī – attiecīgā gadījumā – kapitālizdevumu pasākumus.

11

(12)  Tiek pieņemts, ka kopējais no Ukrainas uz Savienību pārvietoto personu skaits līdz 2022. gada beigām pakāpeniski sasniegs 6 miljonus, un viņu ģeogrāfiskais sadalījums tiek lēsts, pamatojoties uz esošās diasporas lielumu, uzņemošās dalībvalsts iedzīvotāju skaita relatīvo apmēru un no Ukrainas pārvietoto personu faktisko sadalījumu visā Savienībā, kāds tas bija 2022. gada martā. Budžeta izmaksas uz vienu personu aplēstas, balstoties uz Komisijas Kopīgā pētniecības centra mikrosimulācijas modeli Euromod, ņemot vērā gan naudas pārvedumus, uz kuriem šie cilvēki var būt tiesīgi, gan pabalstus natūrā, piemēram, izglītību un veselības aprūpi.

12

Euromod

(13)  Negatīvs rādītājs nozīmē, ka primāro izdevumu pieaugums pārsniedz ekonomikas izaugsmi vidējā termiņā, un liecina par ekspansīvu fiskālo politiku.

13

(14)  Šīs ir Komisijas prognozes, kuru pamatā ir lineārs izdevumu profils. Komisija vēl nav saņēmusi Nīderlandes atveseļošanas un noturības plānu.

14

(15)  Tiek prognozēts, ka citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem būs ekspansīva ietekme, kas atbilst 0,5 procentpunktiem no IKP. Tas daļēji skaidrojams ar investīciju fondiem, kas pašvaldībām darīti pieejami klimata politikas īstenošanai, un ar papildu finansējumu jauniešiem.

15

(16)  Pozitīvs rādītājs nozīmē, ka primāro izdevumu pieaugums ir zemāks par ekonomikas izaugsmi vidējā termiņā, un liecina par bremzējošu fiskālo politiku.

16

(17)  Tiek prognozēts, ka citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem būs ekspansīva ietekme, kas atbilst 0,4 procentpunktiem no IKP. Tas daļēji skaidrojams ar investīciju fondiem, kas pašvaldībām darīti pieejami klimata politikas īstenošanai, un ar papildu finansējumu jauniešiem.

17

(18)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1060 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai (OV L 231, 30.6.2021., 159. lpp.).

18

(19)  Eurostat (2020), Krievijas importa īpatsvars kopējā dabasgāzes un jēlnaftas importa apjomā. ES27 vidējā rādītāja aprēķinā izmantotais kopējais imports ir imports no valstīm ārpus ES27. Nīderlandes gadījumā kopējais importa apjoms ietver ES iekšējo tirdzniecību.

19

Eurostat

(20)  Padomes Direktīva 91/676/EEK (1991. gada 12. decembris) attiecībā uz ūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitrāti (OV L 375, 31.12.1991., 1. lpp.).

20

(21)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1057 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko izveido Eiropas Sociālo fondu Plus (ESF+) un atceļ Regulu (ES) Nr. 1296/2013 (OV L 231, 30.6.2021., 21. lpp.).

21

(22)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktu.

22

---

| 1.9.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 334/162 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 334/162

---

PADOMES IETEIKUMS

(2022. gada 12. jūlijs)

par Austrijas 2022. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Austrijas 2022. gada stabilitātes programmu

(2022/C 334/20)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2), ar ko tika izveidots Atveseļošanas un noturības mehānisms, stājās spēkā 2021. gada 19. februārī. Atveseļošanas un noturības mehānisms nodrošina finansiālu atbalstu reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot Savienības finansētu fiskālo stimulu. Tas sekmē ekonomikas atveseļošanu un ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, jo īpaši zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai, līdztekus stiprinot dalībvalstu tautsaimniecību noturību un potenciālo izaugsmi. Vidējā termiņā un ilgtermiņā tas palīdz arī stiprināt publisko finanšu ilgtspēju un sekmēt izaugsmi un darbvietu radīšanu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktu 2022. gada jūnijā tiks atjaunināta katrai dalībvalstij paredzētā maksimālā finanšu iemaksa no Atveseļošanas un noturības mehānisma. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2), ar ko tika izveidots Atveseļošanas un noturības mehānisms, stājās spēkā 2021. gada 19. februārī. Atveseļošanas un noturības mehānisms nodrošina finansiālu atbalstu reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot Savienības finansētu fiskālo stimulu. Tas sekmē ekonomikas atveseļošanu un ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, jo īpaši zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai, līdztekus stiprinot dalībvalstu tautsaimniecību noturību un potenciālo izaugsmi. Vidējā termiņā un ilgtermiņā tas palīdz arī stiprināt publisko finanšu ilgtspēju un sekmēt izaugsmi un darbvietu radīšanu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktu 2022. gada jūnijā tiks atjaunināta katrai dalībvalstij paredzētā maksimālā finanšu iemaksa no Atveseļošanas un noturības mehānisma.

| (2) | Komisija 2021. gada 24. novembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2022. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Pētījumā bija pienācīgi ņemtas vērā 2021. gada 7. maijā parakstītās Portu sociālās saistības turpināt īstenot Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija izsludināja 2017. gada 17. novembrī. Eiropadome 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījuma prioritātes apstiprināja 2022. gada 25. martā. Komisija 2021. gada 24. novembrī uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1176/2011 (3) pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Austrija nebija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām būs jāizstrādā padziļinātais pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī ieteikumu attiecībā uz Padomes ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku un priekšlikumu attiecībā uz 2022. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, kurā analizēta nodarbinātības pamatnostādņu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana. Ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku (4) (“2022. gada ieteikums par eurozonu”) Padome pieņēma 2022. gada 5. aprīlī un Vienoto nodarbinātības ziņojumu – 2022. gada 14. martā. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2021. gada 24. novembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2022. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Pētījumā bija pienācīgi ņemtas vērā 2021. gada 7. maijā parakstītās Portu sociālās saistības turpināt īstenot Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija izsludināja 2017. gada 17. novembrī. Eiropadome 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījuma prioritātes apstiprināja 2022. gada 25. martā. Komisija 2021. gada 24. novembrī uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1176/2011 (3) pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Austrija nebija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām būs jāizstrādā padziļinātais pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī ieteikumu attiecībā uz Padomes ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku un priekšlikumu attiecībā uz 2022. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, kurā analizēta nodarbinātības pamatnostādņu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana. Ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku (4) (“2022. gada ieteikums par eurozonu”) Padome pieņēma 2022. gada 5. aprīlī un Vienoto nodarbinātības ziņojumu – 2022. gada 14. martā.

| (3) | Krievijas iebrukums Ukrainā globālās pandēmijas izskaņā ir būtiski mainījis ģeopolitisko un ekonomisko kontekstu. Iebrukuma ietekme uz dalībvalstu tautsaimniecībām izpaužas, inter alia, kā augstākas enerģijas, pārtikas un izejvielu cenas un vājākas izaugsmes izredzes. Enerģijas cenu pieaugums īpaši smagi skar visneaizsargātākās mājsaimniecības, kuras ir nonākušas enerģētiskajā nabadzībā vai kurām tā draud, kā arī uzņēmumus, kurus visvairāk negatīvi ietekmē enerģijas cenu pieaugums. Turklāt Savienībā ierodas nepieredzēti daudz cilvēku, kuri bēg no Ukrainas. Krievijas agresijas kara radītās ekonomiskās sekas ir asimetriski ietekmējušas dalībvalstis. Šajā sakarā 2022. gada 4. martā ar Padomes Īstenošanas lēmumu (ES) 2022/382 (5) pirmo reizi tika piemērota Padomes Direktīva 2001/55/EK (6), pārvietotajām personām no Ukrainas piešķirot likumīgas uzturēšanās tiesības Savienībā, kā arī piekļuvi izglītībai un apmācībai, darba tirgum, veselības aprūpei, mājoklim un sociālajai palīdzībai. |
| --- | --- |

(3)

Krievijas iebrukums Ukrainā globālās pandēmijas izskaņā ir būtiski mainījis ģeopolitisko un ekonomisko kontekstu. Iebrukuma ietekme uz dalībvalstu tautsaimniecībām izpaužas, inter alia, kā augstākas enerģijas, pārtikas un izejvielu cenas un vājākas izaugsmes izredzes. Enerģijas cenu pieaugums īpaši smagi skar visneaizsargātākās mājsaimniecības, kuras ir nonākušas enerģētiskajā nabadzībā vai kurām tā draud, kā arī uzņēmumus, kurus visvairāk negatīvi ietekmē enerģijas cenu pieaugums. Turklāt Savienībā ierodas nepieredzēti daudz cilvēku, kuri bēg no Ukrainas. Krievijas agresijas kara radītās ekonomiskās sekas ir asimetriski ietekmējušas dalībvalstis. Šajā sakarā 2022. gada 4. martā ar Padomes Īstenošanas lēmumu (ES) 2022/382 (5) pirmo reizi tika piemērota Padomes Direktīva 2001/55/EK (6), pārvietotajām personām no Ukrainas piešķirot likumīgas uzturēšanās tiesības Savienībā, kā arī piekļuvi izglītībai un apmācībai, darba tirgum, veselības aprūpei, mājoklim un sociālajai palīdzībai.

| (4) | Ievērojot strauji mainīgo ekonomisko un ģeopolitisko situāciju, 2022. gada Eiropas pusgadā atsāksies ekonomikas un nodarbinātības politikas vispusīga koordinācija, kura līdztekus tiks pielāgota, ņemot vērā ar Atveseļošanas un noturības mehānisma īstenošanu saistītās prasības, kā skaidrots 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā. Lai īstenotu Eiropas pusgada politikas prioritātes, ir svarīgi īstenot pieņemtos atveseļošanas un noturības plānus, jo ar šiem plāniem paredzēts īstenot visus 2019. un 2020. gada Eiropas pusgada ciklos sniegtos konkrētām valstīm adresētos ieteikumus vai to būtisku daļu. Atveseļošanas un noturības plānu pārskatīšanā, atjaunināšanā vai grozīšanā saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14., 18. un 21. pantu, papildus citiem konkrētām valstīm adresētajiem ieteikumiem, kas sniegti līdz šādu pārskatītu, atjauninātu vai grozītu atveseļošanas un noturības plānu iesniegšanas dienai, joprojām vienlīdz aktuāli ir arī 2019. un 2020. gadā konkrētām valstīm adresētie ieteikumi. |
| --- | --- |

(4)

Ievērojot strauji mainīgo ekonomisko un ģeopolitisko situāciju, 2022. gada Eiropas pusgadā atsāksies ekonomikas un nodarbinātības politikas vispusīga koordinācija, kura līdztekus tiks pielāgota, ņemot vērā ar Atveseļošanas un noturības mehānisma īstenošanu saistītās prasības, kā skaidrots 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā. Lai īstenotu Eiropas pusgada politikas prioritātes, ir svarīgi īstenot pieņemtos atveseļošanas un noturības plānus, jo ar šiem plāniem paredzēts īstenot visus 2019. un 2020. gada Eiropas pusgada ciklos sniegtos konkrētām valstīm adresētos ieteikumus vai to būtisku daļu. Atveseļošanas un noturības plānu pārskatīšanā, atjaunināšanā vai grozīšanā saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14., 18. un 21. pantu, papildus citiem konkrētām valstīm adresētajiem ieteikumiem, kas sniegti līdz šādu pārskatītu, atjauninātu vai grozītu atveseļošanas un noturības plānu iesniegšanas dienai, joprojām vienlīdz aktuāli ir arī 2019. un 2020. gadā konkrētām valstīm adresētie ieteikumi.

| (5) | Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējā izņēmuma klauzula darbojas kopš 2020. gada marta. Komisija savā 2021. gada 3. marta paziņojumā “Apritējis gads kopš Covid-19 uzliesmojuma: fiskālās politikas atbildes pasākumi” pauda viedokli, ka lēmums par vispārējās izņēmuma klauzulas deaktivēšanu vai turpmāku piemērošanu būtu jāpieņem vispārēja ekonomikas stāvokļa novērtējuma ietvaros, kurā būtisks kvantitatīvais kritērijs ir ekonomiskās aktivitātes līmenis Savienībā vai eurozonā salīdzinājumā ar pirmskrīzes līmeni (2019. gada beigās). Paaugstināta nenoteiktība un spēcīgi lejupvērsti riski, kas skar ekonomikas perspektīvu saistībā ar karu Eiropā, nepieredzēts enerģijas cenu kāpums un ieilguši piegādes ķēdes darbības traucējumi rada apstākļus, kuru dēļ ir attaisnojami Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas darbību pagarināt arī attiecībā uz 2023. gadu. |
| --- | --- |

(5)

Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējā izņēmuma klauzula darbojas kopš 2020. gada marta. Komisija savā 2021. gada 3. marta paziņojumā “Apritējis gads kopš Covid-19 uzliesmojuma: fiskālās politikas atbildes pasākumi” pauda viedokli, ka lēmums par vispārējās izņēmuma klauzulas deaktivēšanu vai turpmāku piemērošanu būtu jāpieņem vispārēja ekonomikas stāvokļa novērtējuma ietvaros, kurā būtisks kvantitatīvais kritērijs ir ekonomiskās aktivitātes līmenis Savienībā vai eurozonā salīdzinājumā ar pirmskrīzes līmeni (2019. gada beigās). Paaugstināta nenoteiktība un spēcīgi lejupvērsti riski, kas skar ekonomikas perspektīvu saistībā ar karu Eiropā, nepieredzēts enerģijas cenu kāpums un ieilguši piegādes ķēdes darbības traucējumi rada apstākļus, kuru dēļ ir attaisnojami Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas darbību pagarināt arī attiecībā uz 2023. gadu.

| (6) | Ievērojot pieeju, kas izklāstīta Padomes 2021. gada 18. jūnija ieteikumā (7), ar ko sniedz Padomes atzinumu par Austrijas 2021. gada stabilitātes programmu, vispārējo fiskālo nostāju pašlaik vislabāk var izmērīt kā izmaiņas primārajos izdevumos (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus), bet ietverot no Atveseļošanas un noturības mehānisma un citu Savienības fondu neatmaksājamā atbalsta (dotācijām) finansētos izdevumus, attiecībā pret vidēja termiņa potenciālo izaugsmi (8). Papildus atzinumam par vispārējo fiskālo nostāju, novērtējot, vai valsts fiskālā politika ir piesardzīga un vai tās struktūra spēs nodrošināt ilgtspējīgu atveseļošanu, kas būtu saskanīga ar zaļo un digitālo pārkārtošanos, uzmanība tiek pievērsta arī valsts finansētajiem (9) primārajiem kārtējiem izdevumiem (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus) un investīcijām. |
| --- | --- |

(6)

Ievērojot pieeju, kas izklāstīta Padomes 2021. gada 18. jūnija ieteikumā (7), ar ko sniedz Padomes atzinumu par Austrijas 2021. gada stabilitātes programmu, vispārējo fiskālo nostāju pašlaik vislabāk var izmērīt kā izmaiņas primārajos izdevumos (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus), bet ietverot no Atveseļošanas un noturības mehānisma un citu Savienības fondu neatmaksājamā atbalsta (dotācijām) finansētos izdevumus, attiecībā pret vidēja termiņa potenciālo izaugsmi (8). Papildus atzinumam par vispārējo fiskālo nostāju, novērtējot, vai valsts fiskālā politika ir piesardzīga un vai tās struktūra spēs nodrošināt ilgtspējīgu atveseļošanu, kas būtu saskanīga ar zaļo un digitālo pārkārtošanos, uzmanība tiek pievērsta arī valsts finansētajiem (9) primārajiem kārtējiem izdevumiem (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus) un investīcijām.

| (7) | Komisija 2022. gada 2. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas plašas norādes par fiskālo politiku 2023. gadā (“fiskālās norādes”) un kura mērķis ir atbalstīt dalībvalstu stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanu un tādējādi stiprināt politikas koordināciju. Pamatojoties uz 2022. gada ziemas prognozes makroekonomisko perspektīvu, Komisija atzīmēja, ka piemērota šķistu pāreja no kopējās atbalstošās fiskālās nostājas 2020.–2022. gadā uz kopumā neitrālu kopējo fiskālo nostāju 2023. gadā, vienlaikus saglabājot gatavību reaģēt uz mainīgo ekonomisko situāciju. Komisija paziņoja, ka fiskālie ieteikumi 2023. gadam arī turpmāk būtu jādiferencē starp dalībvalstīm un tajos būtu jāņem vērā iespējamā pārrobežu blakusietekme. Komisija aicināja dalībvalstis atspoguļot norādes savās stabilitātes un konverģences programmās. Komisija apņēmās cieši uzraudzīt ekonomikas norises un pielāgot savas politikas norādes pēc vajadzības un ne vēlāk kā savā Eiropas pusgada pavasara paketē, kas sagatavota 2022. gada maija beigās. |
| --- | --- |

(7)

Komisija 2022. gada 2. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas plašas norādes par fiskālo politiku 2023. gadā (“fiskālās norādes”) un kura mērķis ir atbalstīt dalībvalstu stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanu un tādējādi stiprināt politikas koordināciju. Pamatojoties uz 2022. gada ziemas prognozes makroekonomisko perspektīvu, Komisija atzīmēja, ka piemērota šķistu pāreja no kopējās atbalstošās fiskālās nostājas 2020.–2022. gadā uz kopumā neitrālu kopējo fiskālo nostāju 2023. gadā, vienlaikus saglabājot gatavību reaģēt uz mainīgo ekonomisko situāciju. Komisija paziņoja, ka fiskālie ieteikumi 2023. gadam arī turpmāk būtu jādiferencē starp dalībvalstīm un tajos būtu jāņem vērā iespējamā pārrobežu blakusietekme. Komisija aicināja dalībvalstis atspoguļot norādes savās stabilitātes un konverģences programmās. Komisija apņēmās cieši uzraudzīt ekonomikas norises un pielāgot savas politikas norādes pēc vajadzības un ne vēlāk kā savā Eiropas pusgada pavasara paketē, kas sagatavota 2022. gada maija beigās.

| (8) | Attiecībā uz fiskālajām norādēm fiskālajos ieteikumos 2023. gadam ir ņemta vērā ekonomikas perspektīvas pasliktināšanās, paaugstinātā nenoteiktība un papildu lejupvērstie riski, kā arī augstāka inflācija salīdzinājumā ar Komisijas 2022. gada ziemas prognozi. Ņemot vērā šos apsvērumus, fiskālajai reakcijai ir jāpalielina publiskās investīcijas, kas sekmēs zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, un jāsaglabā visneaizsargātāko mājsaimniecību pirktspēja, lai mīkstinātu enerģijas cenu kāpuma ietekmi un palīdzētu ierobežot inflācijas otrreizējās ietekmes spiedienu, izmantojot mērķtiecīgus un pagaidu pasākumus. Fiskālajai politikai arī turpmāk jābūt dinamiskai, lai pielāgotos strauji mainīgajiem apstākļiem, tostarp izaicinājumiem, kuri attiecībā uz aizsardzību un drošību izriet no Krievijas agresijas kara pret Ukrainu, un dalībvalstīs tā ir jādiferencē atbilstīgi to fiskālajam un ekonomiskajam stāvoklim, tostarp, ņemot vērā krīzes ietekmi uz tām un pārvietoto personu pieplūdumu no Ukrainas. |
| --- | --- |

(8)

Attiecībā uz fiskālajām norādēm fiskālajos ieteikumos 2023. gadam ir ņemta vērā ekonomikas perspektīvas pasliktināšanās, paaugstinātā nenoteiktība un papildu lejupvērstie riski, kā arī augstāka inflācija salīdzinājumā ar Komisijas 2022. gada ziemas prognozi. Ņemot vērā šos apsvērumus, fiskālajai reakcijai ir jāpalielina publiskās investīcijas, kas sekmēs zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, un jāsaglabā visneaizsargātāko mājsaimniecību pirktspēja, lai mīkstinātu enerģijas cenu kāpuma ietekmi un palīdzētu ierobežot inflācijas otrreizējās ietekmes spiedienu, izmantojot mērķtiecīgus un pagaidu pasākumus. Fiskālajai politikai arī turpmāk jābūt dinamiskai, lai pielāgotos strauji mainīgajiem apstākļiem, tostarp izaicinājumiem, kuri attiecībā uz aizsardzību un drošību izriet no Krievijas agresijas kara pret Ukrainu, un dalībvalstīs tā ir jādiferencē atbilstīgi to fiskālajam un ekonomiskajam stāvoklim, tostarp, ņemot vērā krīzes ietekmi uz tām un pārvietoto personu pieplūdumu no Ukrainas.

| (9) | Austrija savu nacionālo atveseļošanas un noturības plānu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai 2021. gada 30. aprīlī. Komisija atbilstoši Regulas (ES) 2021/241 19. pantam novērtēja atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu, ņemot vērā minētās regulas V pielikumā izklāstītās novērtēšanas vadlīnijas. Padome 2021. gada 13. jūlijā pieņēma Īstenošanas lēmumu par Austrijas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu (10). Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu, ar ko atzīst, ka Austrija ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu. |
| --- | --- |

(9)

Austrija savu nacionālo atveseļošanas un noturības plānu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai 2021. gada 30. aprīlī. Komisija atbilstoši Regulas (ES) 2021/241 19. pantam novērtēja atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu, ņemot vērā minētās regulas V pielikumā izklāstītās novērtēšanas vadlīnijas. Padome 2021. gada 13. jūlijā pieņēma Īstenošanas lēmumu par Austrijas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu (10). Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu, ar ko atzīst, ka Austrija ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu.

| (10) | Austrija savu 2022. gada valsts reformu programmu un 2022. gada stabilitātes programmu iesniedza 2022. gada 27. aprīlī, tādējādi ievērojot Regulas (EK) Nr. 1466/97 4. pantā noteikto termiņu. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. Kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 27. pantā, 2022. gada valsts reformu programma atspoguļo arī Austrijas pienākumu divreiz gadā ziņot par panākto progresu atveseļošanas un noturības plāna īstenošanā. |
| --- | --- |

(10)

Austrija savu 2022. gada valsts reformu programmu un 2022. gada stabilitātes programmu iesniedza 2022. gada 27. aprīlī, tādējādi ievērojot Regulas (EK) Nr. 1466/97 4. pantā noteikto termiņu. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. Kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 27. pantā, 2022. gada valsts reformu programma atspoguļo arī Austrijas pienākumu divreiz gadā ziņot par panākto progresu atveseļošanas un noturības plāna īstenošanā.

| (11) | Komisija 2022. gada ziņojumu par Austriju publicēja 2022. gada 23. maijā. Tajā novērtēts, kā Austrija ir īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019., 2020. un 2021. gadā, un uz atveseļošanas un noturības rezultātu pārskata pamata bija aplūkots, kā Austrija īsteno atveseļošanas un noturības plānu. Balstoties uz minēto analīzi, ziņojumā par valsti bija norādīti trūkumi attiecībā uz tādu problēmjautājumu risināšanu, kuri nav ietverti vai ir tikai daļēji ietverti atveseļošanas un noturības plānā, kā arī jauni un nupat iezīmējušies problēmjautājumi, tostarp sakarā ar Krievijas iebrukumu Ukrainā. Tajā bija arī novērtēts Austrijas progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un Savienības pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā. |
| --- | --- |

(11)

Komisija 2022. gada ziņojumu par Austriju publicēja 2022. gada 23. maijā. Tajā novērtēts, kā Austrija ir īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019., 2020. un 2021. gadā, un uz atveseļošanas un noturības rezultātu pārskata pamata bija aplūkots, kā Austrija īsteno atveseļošanas un noturības plānu. Balstoties uz minēto analīzi, ziņojumā par valsti bija norādīti trūkumi attiecībā uz tādu problēmjautājumu risināšanu, kuri nav ietverti vai ir tikai daļēji ietverti atveseļošanas un noturības plānā, kā arī jauni un nupat iezīmējušies problēmjautājumi, tostarp sakarā ar Krievijas iebrukumu Ukrainā. Tajā bija arī novērtēts Austrijas progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un Savienības pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā.

| (12) | 2022. gada 23. maijā Komisija nāca klajā ar ziņojumu saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu. Minētajā ziņojumā bija aplūkots Austrijas budžeta stāvoklis, ņemot vērā to, ka tās vispārējās valdības budžeta deficīts 2021. gadā pārsniedza Līgumā noteikto atsauces vērtību, kas ir 3 % no iekšzemes kopprodukta (IKP). Ziņojumā secināts, ka deficīta kritērijs nav izpildīts. Ievērojot 2022. gada 2. marta paziņojumu, Komisija 2022. gada pavasarī neierosināja sākt jaunas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, bet 2022. gada rudenī tā no jauna novērtēs iespējamo šādu procedūru sākšanu. |
| --- | --- |

(12)

2022. gada 23. maijā Komisija nāca klajā ar ziņojumu saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu. Minētajā ziņojumā bija aplūkots Austrijas budžeta stāvoklis, ņemot vērā to, ka tās vispārējās valdības budžeta deficīts 2021. gadā pārsniedza Līgumā noteikto atsauces vērtību, kas ir 3 % no iekšzemes kopprodukta (IKP). Ziņojumā secināts, ka deficīta kritērijs nav izpildīts. Ievērojot 2022. gada 2. marta paziņojumu, Komisija 2022. gada pavasarī neierosināja sākt jaunas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, bet 2022. gada rudenī tā no jauna novērtēs iespējamo šādu procedūru sākšanu.

| (13) | 2020. gada 20. jūlija ieteikumā (11) Padome ieteica Austrijai, ievērojot vispārējo izņēmuma klauzulu, 2020. un 2021. gadā veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai efektīvi vērstos pret Covid-19 pandēmiju, stiprinātu ekonomiku un atbalstītu tās turpmāko atveseļošanu. Tā arī ieteica Austrijai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt parāda atmaksājamību, vienlaikus veicinot investīcijas. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Austrijas vispārējās valdības budžeta deficīts samazinājās no 8,0 % no IKP 2020. gadā līdz 5,9 % no IKP 2021. gadā. Austrijas fiskālās politikas reakcija atbalstīja ekonomikas atveseļošanu 2021. gadā, savukārt pagaidu ārkārtas pasākumu apmērs samazinājās no 4,8 % no IKP 2020. gadā līdz 4,3 % 2021. gadā. Austrijas 2021. gadā veiktie pasākumi atbilda Padomes 2020. gada 20. jūlija ieteikumam. Valdības 2020. un 2021. gadā noteiktie diskrecionārie budžeta pasākumi pārsvarā ir pagaidu pasākumi vai atsvērti ar kompensējošiem pasākumiem. Tajā pašā laikā daži no diskrecionārajiem pasākumiem, ko valdība pieņēma laikposmā no 2020. līdz 2021. gadam, nebija ne pagaidu, ne arī saskaņoti ar kompensējošiem pasākumiem; minētie pasākumi galvenokārt ietvēra nodokļu ievērojamu atvieglojumu, ko mājsaimniecībām un uzņēmumiem nodrošināja ar tā dēvēto ekosociālo nodokļu reformu. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Austrijas vispārējās valdības parāds samazinājās no 83,3 % no IKP 2020. gadā līdz 82,8 % no IKP 2021. gadā. |
| --- | --- |

(13)

2020. gada 20. jūlija ieteikumā (11) Padome ieteica Austrijai, ievērojot vispārējo izņēmuma klauzulu, 2020. un 2021. gadā veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai efektīvi vērstos pret Covid-19 pandēmiju, stiprinātu ekonomiku un atbalstītu tās turpmāko atveseļošanu. Tā arī ieteica Austrijai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt parāda atmaksājamību, vienlaikus veicinot investīcijas. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Austrijas vispārējās valdības budžeta deficīts samazinājās no 8,0 % no IKP 2020. gadā līdz 5,9 % no IKP 2021. gadā. Austrijas fiskālās politikas reakcija atbalstīja ekonomikas atveseļošanu 2021. gadā, savukārt pagaidu ārkārtas pasākumu apmērs samazinājās no 4,8 % no IKP 2020. gadā līdz 4,3 % 2021. gadā. Austrijas 2021. gadā veiktie pasākumi atbilda Padomes 2020. gada 20. jūlija ieteikumam. Valdības 2020. un 2021. gadā noteiktie diskrecionārie budžeta pasākumi pārsvarā ir pagaidu pasākumi vai atsvērti ar kompensējošiem pasākumiem. Tajā pašā laikā daži no diskrecionārajiem pasākumiem, ko valdība pieņēma laikposmā no 2020. līdz 2021. gadam, nebija ne pagaidu, ne arī saskaņoti ar kompensējošiem pasākumiem; minētie pasākumi galvenokārt ietvēra nodokļu ievērojamu atvieglojumu, ko mājsaimniecībām un uzņēmumiem nodrošināja ar tā dēvēto ekosociālo nodokļu reformu. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Austrijas vispārējās valdības parāds samazinājās no 83,3 % no IKP 2020. gadā līdz 82,8 % no IKP 2021. gadā.

| (14) | 2022. gada stabilitātes programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs ir reālistisks. Valdība prognozē, ka reālais IKP 2022. gadā pieaugs par 3,9 % un 2023. gadā – par 2,0 %. Salīdzinājumam – Komisijas 2022. gada pavasara prognozē norādīts, ka reālā IKP pieaugums 2022. gadā būs 3,9 % un 2023. gadā – 1,9 %. Valdība savā 2022. gada stabilitātes programmā plāno, ka nominālais deficīts samazināsies līdz 3,1 % no IKP 2022. gadā un līdz 1,5 % 2023. gadā. Samazinājums 2022. gadā galvenokārt atspoguļo spēcīgu ekonomiskās aktivitātes izaugsmi un lielākās ārkārtas pasākumu daļas atcelšanu. Ja nebūtu citu pasākumu, piemēram, saistībā ar paaugstinātām enerģijas cenām, deficīts būtu vēl vairāk samazinājies. Saskaņā ar 2022. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2022. gadā samazināsies līdz 80,0 %, bet 2023. gadā kritīsies līdz 77,1 %. Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2022. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta deficīts 2022. un 2023. gadā būs attiecīgi 3,1 % un 1,5 % no IKP. Tas atbilst 2022. gada stabilitātes programmā prognozētajam deficītam. Komisijas 2022. gada pavasara prognozē plānota līdzīga vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP: 80,0 % 2022. gadā un 77,5 % 2023. gadā. Saskaņā ar Komisijas 2022. gada pavasara prognozi, potenciālās izlaides vidēja termiņa pieauguma aplēse ir 1,2 % (10 gadu vidējais rādītājs). Tomēr minētajā aplēsē nav iekļauta to reformu ietekme, kas paredzētas atveseļošanas un noturības plānā un var palielināt Austrijas potenciālo izaugsmi. |
| --- | --- |

(14)

2022. gada stabilitātes programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs ir reālistisks. Valdība prognozē, ka reālais IKP 2022. gadā pieaugs par 3,9 % un 2023. gadā – par 2,0 %. Salīdzinājumam – Komisijas 2022. gada pavasara prognozē norādīts, ka reālā IKP pieaugums 2022. gadā būs 3,9 % un 2023. gadā – 1,9 %. Valdība savā 2022. gada stabilitātes programmā plāno, ka nominālais deficīts samazināsies līdz 3,1 % no IKP 2022. gadā un līdz 1,5 % 2023. gadā. Samazinājums 2022. gadā galvenokārt atspoguļo spēcīgu ekonomiskās aktivitātes izaugsmi un lielākās ārkārtas pasākumu daļas atcelšanu. Ja nebūtu citu pasākumu, piemēram, saistībā ar paaugstinātām enerģijas cenām, deficīts būtu vēl vairāk samazinājies. Saskaņā ar 2022. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2022. gadā samazināsies līdz 80,0 %, bet 2023. gadā kritīsies līdz 77,1 %. Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2022. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta deficīts 2022. un 2023. gadā būs attiecīgi 3,1 % un 1,5 % no IKP. Tas atbilst 2022. gada stabilitātes programmā prognozētajam deficītam. Komisijas 2022. gada pavasara prognozē plānota līdzīga vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP: 80,0 % 2022. gadā un 77,5 % 2023. gadā. Saskaņā ar Komisijas 2022. gada pavasara prognozi, potenciālās izlaides vidēja termiņa pieauguma aplēse ir 1,2 % (10 gadu vidējais rādītājs). Tomēr minētajā aplēsē nav iekļauta to reformu ietekme, kas paredzētas atveseļošanas un noturības plānā un var palielināt Austrijas potenciālo izaugsmi.

| (15) | Valdība 2022. gadā pakāpeniski atcēla lielāko daļu pasākumu, kas veikti, reaģējot uz Covid-19 krīzi, – tiek prognozēts, ka pagaidu ārkārtas pasākumu apmērs samazināsies no 4,3 % no IKP 2021. gadā līdz 1,1 % 2022. gadā. Valdības budžeta deficītu ietekmē pasākumi, kuri pieņemti, lai novērstu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, un kuru apjoms Komisijas 2022. gada pavasara prognozē tiek lēsts 0,4 % apmērā no IKP 2022. gadā un 0,2 % apmērā no IKP 2023. gadā. (12) Minētie pasākumi galvenokārt ietver sociālos pārvedumus trūcīgākām mājsaimniecībām, netiešo nodokļu samazināšanu enerģijas patēriņam un pagaidu atvieglojumu pasākumus svārstsatiksmes dalībniekiem saistībā ar iedzīvotāju ienākuma nodokli. Par minētajiem pasākumiem tika paziņots, ka tiem ir pagaidu raksturs. Tomēr, ja enerģijas cenas saglabāsies augstas 2023. gadā, dažus no minētajiem pasākumiem varētu turpināt. Valdības budžeta deficītu ietekmē arī izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas; šīs izmaksas Komisijas 2022. gada pavasara prognozē tiek prognozētas 0,3 % apmērā no IKP 2022. gadā un 0,4 % apmērā no IKP 2023. gadā (13). |
| --- | --- |

(15)

Valdība 2022. gadā pakāpeniski atcēla lielāko daļu pasākumu, kas veikti, reaģējot uz Covid-19 krīzi, – tiek prognozēts, ka pagaidu ārkārtas pasākumu apmērs samazināsies no 4,3 % no IKP 2021. gadā līdz 1,1 % 2022. gadā. Valdības budžeta deficītu ietekmē pasākumi, kuri pieņemti, lai novērstu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, un kuru apjoms Komisijas 2022. gada pavasara prognozē tiek lēsts 0,4 % apmērā no IKP 2022. gadā un 0,2 % apmērā no IKP 2023. gadā. (12) Minētie pasākumi galvenokārt ietver sociālos pārvedumus trūcīgākām mājsaimniecībām, netiešo nodokļu samazināšanu enerģijas patēriņam un pagaidu atvieglojumu pasākumus svārstsatiksmes dalībniekiem saistībā ar iedzīvotāju ienākuma nodokli. Par minētajiem pasākumiem tika paziņots, ka tiem ir pagaidu raksturs. Tomēr, ja enerģijas cenas saglabāsies augstas 2023. gadā, dažus no minētajiem pasākumiem varētu turpināt. Valdības budžeta deficītu ietekmē arī izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas; šīs izmaksas Komisijas 2022. gada pavasara prognozē tiek prognozētas 0,3 % apmērā no IKP 2022. gadā un 0,4 % apmērā no IKP 2023. gadā (13).

| (16) | Padome savā 2021. gada 18. jūnija ieteikumā ieteica Austrijai 2022. gadā saglabāt atbalstošu fiskālo nostāju, kas ietver stimulējošo iedarbību, kuru nodrošina Atveseļošanas un noturības mehānisms, un saglabāt valsts finansētās investīcijas. Tā arī ieteica Austrijai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt fiskālo ilgtspēju vidējā termiņā, un vienlaikus veicināt investīcijas, lai vairotu izaugsmes potenciālu. |
| --- | --- |

(16)

Padome savā 2021. gada 18. jūnija ieteikumā ieteica Austrijai 2022. gadā saglabāt atbalstošu fiskālo nostāju, kas ietver stimulējošo iedarbību, kuru nodrošina Atveseļošanas un noturības mehānisms, un saglabāt valsts finansētās investīcijas. Tā arī ieteica Austrijai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt fiskālo ilgtspēju vidējā termiņā, un vienlaikus veicināt investīcijas, lai vairotu izaugsmes potenciālu.

| (17) | Saskaņā ar Komisijas 2022. gada pavasara prognozi un ņemot vērā Austrijas 2022. gada stabilitātes programmā iekļauto informāciju, 2022. gada fiskālā nostāja, kas prognozēta – 1,2 % apmērā no IKP, būs atbalstoša, kā bija ieteikusi Padome (14). Austrija plāno saskaņā ar Padomes ieteikumu turpināt atbalstu atveseļošanai, izmantojot Atveseļošanas un noturības mehānismu, lai finansētu papildu investīcijas. Prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti 2022. gadā palielināsies par 0,1 IKP procentpunktu salīdzinājumā ar 2021. gadu. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2022. gadā būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,3 procentpunktiem no IKP (15). Tādējādi Austrija plāno saglabāt valsts finansētās investīcijas, kā ieteikusi Padome. Vienlaikus tiek prognozēts, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2022. gadā būs ekspansīva ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst 0,5 procentpunktiem no IKP. Minētā ievērojamā ekspansīvā ietekme ietver papildu ietekmi (0,4 % apmērā no IKP), ko rada pasākumi ar mērķi novērst enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, kā arī izmaksas (0,3 % apmērā no IKP), kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas. |
| --- | --- |

(17)

Saskaņā ar Komisijas 2022. gada pavasara prognozi un ņemot vērā Austrijas 2022. gada stabilitātes programmā iekļauto informāciju, 2022. gada fiskālā nostāja, kas prognozēta – 1,2 % apmērā no IKP, būs atbalstoša, kā bija ieteikusi Padome (14). Austrija plāno saskaņā ar Padomes ieteikumu turpināt atbalstu atveseļošanai, izmantojot Atveseļošanas un noturības mehānismu, lai finansētu papildu investīcijas. Prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti 2022. gadā palielināsies par 0,1 IKP procentpunktu salīdzinājumā ar 2021. gadu. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2022. gadā būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,3 procentpunktiem no IKP (15). Tādējādi Austrija plāno saglabāt valsts finansētās investīcijas, kā ieteikusi Padome. Vienlaikus tiek prognozēts, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2022. gadā būs ekspansīva ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst 0,5 procentpunktiem no IKP. Minētā ievērojamā ekspansīvā ietekme ietver papildu ietekmi (0,4 % apmērā no IKP), ko rada pasākumi ar mērķi novērst enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, kā arī izmaksas (0,3 % apmērā no IKP), kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas.

| (18) | Komisijas 2022. gada pavasara prognozē fiskālā nostāja 2023. gadā tiek prognozēta 0,4 % apmērā no IKP, pieņemot, ka politika nemainīsies (16). Ir paredzēts, ka Austrija 2023. gadā turpinās izmantot Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijas, lai finansētu papildu investīcijas atveseļošanas atbalstam. Tiek prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti saglabāsies stabila salīdzinājumā ar 2022. gadu. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2023. gadā būs bremzējoša ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,4 procentpunktiem no IKP (17). Vienlaikus plānots, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā kopumā būs neitrāla ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst 0,0 procentpunktam no IKP. Tas ietver ietekmi (0,2 % apmērā no IKP), ko radīs ar enerģijas cenu pieaugumu saistīto pasākumu izbeigšana, un papildu izmaksas (0,1 % apmērā no IKP), kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas. |
| --- | --- |

(18)

Komisijas 2022. gada pavasara prognozē fiskālā nostāja 2023. gadā tiek prognozēta 0,4 % apmērā no IKP, pieņemot, ka politika nemainīsies (16). Ir paredzēts, ka Austrija 2023. gadā turpinās izmantot Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijas, lai finansētu papildu investīcijas atveseļošanas atbalstam. Tiek prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti saglabāsies stabila salīdzinājumā ar 2022. gadu. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2023. gadā būs bremzējoša ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,4 procentpunktiem no IKP (17). Vienlaikus plānots, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā kopumā būs neitrāla ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst 0,0 procentpunktam no IKP. Tas ietver ietekmi (0,2 % apmērā no IKP), ko radīs ar enerģijas cenu pieaugumu saistīto pasākumu izbeigšana, un papildu izmaksas (0,1 % apmērā no IKP), kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas.

| (19) | 2022. gada stabilitātes programmā tiek prognozēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts pakāpeniski samazināsies, sasniedzot 0,7 % no IKP 2024. gadā un 0,3 % līdz 2025. gadam. Līdz ar to tiek plānots, ka vispārējās valdības budžeta deficīts saglabāsies zem 3 % no IKP no 2023. gada līdz programmas aptvertā laikposma beigām. Šajās prognozēs pieņemts, ka šajā laikposmā samazināsies publiskie izdevumi (no 50,4 % no IKP 2023. gadā līdz 49,6 % 2024. gadā un 49,4 % 2025. gadā). Saskaņā ar 2022. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP līdz 2025. gadam samazināsies, konkrēti, 2024. gadā saruks līdz 74,5 % un 2025. gadā – līdz 72,1 %. Saskaņā ar Komisijas analīzi parāda atmaksājamības riski vidējā termiņā šķiet vidēji. |
| --- | --- |

(19)

2022. gada stabilitātes programmā tiek prognozēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts pakāpeniski samazināsies, sasniedzot 0,7 % no IKP 2024. gadā un 0,3 % līdz 2025. gadam. Līdz ar to tiek plānots, ka vispārējās valdības budžeta deficīts saglabāsies zem 3 % no IKP no 2023. gada līdz programmas aptvertā laikposma beigām. Šajās prognozēs pieņemts, ka šajā laikposmā samazināsies publiskie izdevumi (no 50,4 % no IKP 2023. gadā līdz 49,6 % 2024. gadā un 49,4 % 2025. gadā). Saskaņā ar 2022. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP līdz 2025. gadam samazināsies, konkrēti, 2024. gadā saruks līdz 74,5 % un 2025. gadā – līdz 72,1 %. Saskaņā ar Komisijas analīzi parāda atmaksājamības riski vidējā termiņā šķiet vidēji.

| (20) | Vidējā termiņā un ilgtermiņā Austrija saskaras ar vidējiem fiskālās stabilitātes riskiem, ko galvenokārt rada iedzīvotāju novecošanas izraisītais budžeta spiediens. Paredzams, ka nākamo 50 gadu laikā darbspējīgā vecuma iedzīvotāju (20–64 gadus vecu personu) attiecība pret vecāka gadagājuma pieaugušajiem samazināsies no trim darba ņēmējiem līdz aptuveni diviem darba ņēmējiem uz vienu personu, kas vecāka par 65 gadiem. Kopumā, saskaņā ar riska scenāriju, kas izklāstīts Komisijas publicētajā 2021. gada ziņojumā par novecošanu, ko sagatavojusi Darba grupa novecošanas jautājumos, paredzams, ka valsts izdevumi ilgtermiņa aprūpei ievērojami pieaugs: no 1,8 % no IKP 2019. gadā līdz 2,3 % 2030. gadā. Paredzams, ka papildus demogrāfiskajām norisēm ilgtermiņa aprūpes izmaksas palielinās arī vajadzība pēc intensīvākas aprūpes vecuma izraisītu slimību dēļ. Tika paziņots par visaptverošu ilgtermiņa aprūpes sistēmas reformu, bet tā vēl nav pabeigta. Līdz šim īpaša darba grupa ir apkopojusi galvenos sabiedriskās apspriešanas rezultātus. Saskaņā ar darba grupas ziņojumu viena no reformas prioritātēm būs izveidot koordinētu sistēmas kontroli. Tas ietver skaidru atbildības sadalījumu starp pārvaldes līmeņiem un pārredzamību attiecībā uz līdzekļu izcelsmi un izlietojumu. |
| --- | --- |

(20)

Vidējā termiņā un ilgtermiņā Austrija saskaras ar vidējiem fiskālās stabilitātes riskiem, ko galvenokārt rada iedzīvotāju novecošanas izraisītais budžeta spiediens. Paredzams, ka nākamo 50 gadu laikā darbspējīgā vecuma iedzīvotāju (20–64 gadus vecu personu) attiecība pret vecāka gadagājuma pieaugušajiem samazināsies no trim darba ņēmējiem līdz aptuveni diviem darba ņēmējiem uz vienu personu, kas vecāka par 65 gadiem. Kopumā, saskaņā ar riska scenāriju, kas izklāstīts Komisijas publicētajā 2021. gada ziņojumā par novecošanu, ko sagatavojusi Darba grupa novecošanas jautājumos, paredzams, ka valsts izdevumi ilgtermiņa aprūpei ievērojami pieaugs: no 1,8 % no IKP 2019. gadā līdz 2,3 % 2030. gadā. Paredzams, ka papildus demogrāfiskajām norisēm ilgtermiņa aprūpes izmaksas palielinās arī vajadzība pēc intensīvākas aprūpes vecuma izraisītu slimību dēļ. Tika paziņots par visaptverošu ilgtermiņa aprūpes sistēmas reformu, bet tā vēl nav pabeigta. Līdz šim īpaša darba grupa ir apkopojusi galvenos sabiedriskās apspriešanas rezultātus. Saskaņā ar darba grupas ziņojumu viena no reformas prioritātēm būs izveidot koordinētu sistēmas kontroli. Tas ietver skaidru atbildības sadalījumu starp pārvaldes līmeņiem un pārredzamību attiecībā uz līdzekļu izcelsmi un izlietojumu.

| (21) | Austrijas fiskālajam federālismam ir raksturīga būtiska neatbilstība starp izdevumu un ieņēmumu palielināšanas pienākumiem vietējā un reģionālajā līmenī. Tā vietā, lai paļautos uz nodokļu autonomiju, vietējā un reģionālā līmeņa budžetiem tiek izmantota sarežģīta nodokļu dalīšanas un starpvaldību pārvedumu sistēma. Tas mazina gan fiskālo pārredzamību, gan politisko pārskatatbildību un rada maz stimulu publisko izdevumu efektivitātes nodrošināšanai. Tā kā reforma joprojām ir nepieciešama, tai būtu jāpievēršas sarunās par nākamo Starpvaldību fiskālo attiecību likumu, kuras, paredzams, sāksies 2022. gada decembrī. Papildus valsts fiskālās sistēmas reformai publisko izdevumu efektivitāti un lietderību var uzlabot izdevumu pārskatu labāka izmantošana, jo tie palīdz pārbaudīt finanšu piešķīrumu atbilstību politiskajām prioritātēm. |
| --- | --- |

(21)

Austrijas fiskālajam federālismam ir raksturīga būtiska neatbilstība starp izdevumu un ieņēmumu palielināšanas pienākumiem vietējā un reģionālajā līmenī. Tā vietā, lai paļautos uz nodokļu autonomiju, vietējā un reģionālā līmeņa budžetiem tiek izmantota sarežģīta nodokļu dalīšanas un starpvaldību pārvedumu sistēma. Tas mazina gan fiskālo pārredzamību, gan politisko pārskatatbildību un rada maz stimulu publisko izdevumu efektivitātes nodrošināšanai. Tā kā reforma joprojām ir nepieciešama, tai būtu jāpievēršas sarunās par nākamo Starpvaldību fiskālo attiecību likumu, kuras, paredzams, sāksies 2022. gada decembrī. Papildus valsts fiskālās sistēmas reformai publisko izdevumu efektivitāti un lietderību var uzlabot izdevumu pārskatu labāka izmantošana, jo tie palīdz pārbaudīt finanšu piešķīrumu atbilstību politiskajām prioritātēm.

| (22) | Austrijas nodokļu sistēmā joprojām ir iespējas uzlabot taisnīgumu un izaugsmi veicinošu pieeju. Nodokļu sistēmu raksturo liels slogs darbaspēkam, ko rada algu nodokļi un sociālā nodrošinājuma iemaksas: sociālā nodrošinājuma iemaksas veic gan darba ņēmēji, gan darba devēji. Tas kavē darbvietu radīšanu. Tajā pašā laikā augstās nodokļu robežlikmes attur cilvēkus no strādāšanas, jo īpaši ienākumu sadales skalas apakšdaļā un attiecībā uz otrajiem pelnītājiem ģimenē. Nesen pieņemtā ekosociālā nodokļu reforma ir solis pareizajā virzienā, un CO2 cenas ieviešana emisiju kvotu tirdzniecības sistēmas (ETS) neaptvertajos sektoros ir svarīgs projekts Austrijas atveseļošanas un noturības plānā. Tomēr joprojām pastāv strukturālas problēmas. Ir iespējams vēl vairāk samazināt ar algām nesaistītās darbaspēka izmaksas, lai veicinātu darbvietu radīšanu un darbaspēka piedāvājumu, jo īpaši zemu atalgotiem darba ņēmējiem. Izaugsmei labvēlīgāku nodokļu labāka izmantošana varētu palīdzēt radīt vajadzīgās budžeta iespējas un uzlabot nodokļu sistēmas taisnīgumu. |
| --- | --- |

(22)

Austrijas nodokļu sistēmā joprojām ir iespējas uzlabot taisnīgumu un izaugsmi veicinošu pieeju. Nodokļu sistēmu raksturo liels slogs darbaspēkam, ko rada algu nodokļi un sociālā nodrošinājuma iemaksas: sociālā nodrošinājuma iemaksas veic gan darba ņēmēji, gan darba devēji. Tas kavē darbvietu radīšanu. Tajā pašā laikā augstās nodokļu robežlikmes attur cilvēkus no strādāšanas, jo īpaši ienākumu sadales skalas apakšdaļā un attiecībā uz otrajiem pelnītājiem ģimenē. Nesen pieņemtā ekosociālā nodokļu reforma ir solis pareizajā virzienā, un CO2 cenas ieviešana emisiju kvotu tirdzniecības sistēmas (ETS) neaptvertajos sektoros ir svarīgs projekts Austrijas atveseļošanas un noturības plānā. Tomēr joprojām pastāv strukturālas problēmas. Ir iespējams vēl vairāk samazināt ar algām nesaistītās darbaspēka izmaksas, lai veicinātu darbvietu radīšanu un darbaspēka piedāvājumu, jo īpaši zemu atalgotiem darba ņēmējiem. Izaugsmei labvēlīgāku nodokļu labāka izmantošana varētu palīdzēt radīt vajadzīgās budžeta iespējas un uzlabot nodokļu sistēmas taisnīgumu.

| (23) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktu un minētās regulas V pielikuma 2.2. kritēriju atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums, ko paredzēts īstenot ar indikatīvu grafiku īstenošanai, kas jāpabeidz līdz 2026. gada 31. augustam. Tās palīdzēs atrisināt visas ekonomiskās un sociālās problēmas vai ievērojamu to ekonomisko un sociālo problēmu daļu, kuras Padome bija minējusi Austrijai 2019. un 2020. gada Eiropas pusgadā adresētajos ieteikumos, kā arī attiecīgā gadījumā Austrijai līdz atveseļošanas un noturības plāna pieņemšanai adresētajos ieteikumos. Jo īpaši plānā paredzētie pasākumi palīdz īstenot būtisku konkrētām valstīm adresēto ieteikumu daļu, kas pēdējos gados konstatēti Eiropas pusgada kontekstā. Plānotās izmaiņas nodokļu sistēmā palīdzēs samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas, vienlaikus veicinot nodokļu novirzīšanu no darbaspēka un ņemot vērā ekoloģiskos un sociālos aspektus. Kvalitatīvas agrīnās bērnu aprūpes iestāžu uzlabota pieejamība var veicināt sieviešu līdzdalību darba tirgū. Daļēji tiek risināta arī sen identificētā problēma, kas saistīta ar vīriešu un sieviešu pensiju atšķirību. Zaļo pārkārtošanos veicinās investīcijas i) energoefektivitātē, ii) atjaunīgajos energoresursos, iii) rūpniecības dekarbonizācijā, iv) bioloģiskajā daudzveidībā un v) aprites ekonomikā, ko papildinās saistītās reformas, tostarp atjaunīgo energoresursu atbalsta satvara pārskatīšana un pakāpeniska atteikšanās no naftas apkures sistēmām. Plāns arī palīdzēs būtiski uzlabot uzņēmumu digitālās spējas. Administratīvais slogs uzņēmumiem tiks samazināts, izmantojot digitālus vienotus piekļuves punktus. |
| --- | --- |

(23)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktu un minētās regulas V pielikuma 2.2. kritēriju atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums, ko paredzēts īstenot ar indikatīvu grafiku īstenošanai, kas jāpabeidz līdz 2026. gada 31. augustam. Tās palīdzēs atrisināt visas ekonomiskās un sociālās problēmas vai ievērojamu to ekonomisko un sociālo problēmu daļu, kuras Padome bija minējusi Austrijai 2019. un 2020. gada Eiropas pusgadā adresētajos ieteikumos, kā arī attiecīgā gadījumā Austrijai līdz atveseļošanas un noturības plāna pieņemšanai adresētajos ieteikumos. Jo īpaši plānā paredzētie pasākumi palīdz īstenot būtisku konkrētām valstīm adresēto ieteikumu daļu, kas pēdējos gados konstatēti Eiropas pusgada kontekstā. Plānotās izmaiņas nodokļu sistēmā palīdzēs samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas, vienlaikus veicinot nodokļu novirzīšanu no darbaspēka un ņemot vērā ekoloģiskos un sociālos aspektus. Kvalitatīvas agrīnās bērnu aprūpes iestāžu uzlabota pieejamība var veicināt sieviešu līdzdalību darba tirgū. Daļēji tiek risināta arī sen identificētā problēma, kas saistīta ar vīriešu un sieviešu pensiju atšķirību. Zaļo pārkārtošanos veicinās investīcijas i) energoefektivitātē, ii) atjaunīgajos energoresursos, iii) rūpniecības dekarbonizācijā, iv) bioloģiskajā daudzveidībā un v) aprites ekonomikā, ko papildinās saistītās reformas, tostarp atjaunīgo energoresursu atbalsta satvara pārskatīšana un pakāpeniska atteikšanās no naftas apkures sistēmām. Plāns arī palīdzēs būtiski uzlabot uzņēmumu digitālās spējas. Administratīvais slogs uzņēmumiem tiks samazināts, izmantojot digitālus vienotus piekļuves punktus.

| (24) | Paredzams, ka Austrijas atveseļošanas un noturības plāna īstenošana sekmēs turpmāku progresu zaļās un digitālās pārkārtošanās jomā. Klimata mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi Austrijā atbilst 58,7 % no atveseļošanas un noturības plāna kopējā finanšu piešķīruma, savukārt digitālo mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi – 52,8 % no atveseļošanas un noturības plāna kopējā finanšu piešķīruma. Atveseļošanas un noturības plāna pilnīga īstenošana atbilstoši attiecīgajiem atskaites punktiem un mērķrādītājiem palīdzēs Austrijai ātri atgūties no Covid-19 krīzes radītajām sekām, vienlaikus stiprinot noturību. Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citu, ārpus atveseļošanas un noturības plāna tvēruma esošu ekonomikas un nodarbinātības politiku sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politiku programmu kopumā, joprojām ir svarīgi sistemātiski iesaistīt sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas. |
| --- | --- |

(24)

Paredzams, ka Austrijas atveseļošanas un noturības plāna īstenošana sekmēs turpmāku progresu zaļās un digitālās pārkārtošanās jomā. Klimata mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi Austrijā atbilst 58,7 % no atveseļošanas un noturības plāna kopējā finanšu piešķīruma, savukārt digitālo mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi – 52,8 % no atveseļošanas un noturības plāna kopējā finanšu piešķīruma. Atveseļošanas un noturības plāna pilnīga īstenošana atbilstoši attiecīgajiem atskaites punktiem un mērķrādītājiem palīdzēs Austrijai ātri atgūties no Covid-19 krīzes radītajām sekām, vienlaikus stiprinot noturību. Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citu, ārpus atveseļošanas un noturības plāna tvēruma esošu ekonomikas un nodarbinātības politiku sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politiku programmu kopumā, joprojām ir svarīgi sistemātiski iesaistīt sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas.

| (25) | Komisija 2022. gada 2. maijā apstiprināja Austrijas partnerattiecību nolīgumu, kas paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/1060 (18). Austrija 2021. gada 21. oktobrī iesniedza savas minētajā regulā paredzētās Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF) un Taisnīgas pārkārtošanās fonda (TPF) programmas, un Komisijas dienesti tās kopā ar apsvērumiem iesniedza 2022. gada 4. janvārī. Austrija vēl nav iesniegusi Eiropas Sociālā fonda Plus programmu. Saskaņā ar Regulu (ES) 2021/1060 Austrijai ir jāņem vērā attiecīgie tai adresētie ieteikumi 2021.–2027. gada kohēzijas politikas fondu plānošanā. Tas ir priekšnoteikums no kohēzijas politikas fondiem paredzētā finansiālā atbalsta efektivitātes uzlabošanai un tā pievienotās vērtības maksimalizēšanai un vienlaikus veicina koordināciju, savstarpējo papildināmību un saskaņotību starp minētajiem kohēzijas politikas fondiem un citiem Savienības instrumentiem un fondiem. Atveseļošanas un noturības mehānisma un kohēzijas politikas programmu sekmīga īstenošana ir atkarīga arī no to šķēršļu novēršanas, kas kavē investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās un sabalansētas teritoriālās attīstības atbalstam. |
| --- | --- |

(25)

Komisija 2022. gada 2. maijā apstiprināja Austrijas partnerattiecību nolīgumu, kas paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/1060 (18). Austrija 2021. gada 21. oktobrī iesniedza savas minētajā regulā paredzētās Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF) un Taisnīgas pārkārtošanās fonda (TPF) programmas, un Komisijas dienesti tās kopā ar apsvērumiem iesniedza 2022. gada 4. janvārī. Austrija vēl nav iesniegusi Eiropas Sociālā fonda Plus programmu. Saskaņā ar Regulu (ES) 2021/1060 Austrijai ir jāņem vērā attiecīgie tai adresētie ieteikumi 2021.–2027. gada kohēzijas politikas fondu plānošanā. Tas ir priekšnoteikums no kohēzijas politikas fondiem paredzētā finansiālā atbalsta efektivitātes uzlabošanai un tā pievienotās vērtības maksimalizēšanai un vienlaikus veicina koordināciju, savstarpējo papildināmību un saskaņotību starp minētajiem kohēzijas politikas fondiem un citiem Savienības instrumentiem un fondiem. Atveseļošanas un noturības mehānisma un kohēzijas politikas programmu sekmīga īstenošana ir atkarīga arī no to šķēršļu novēršanas, kas kavē investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās un sabalansētas teritoriālās attīstības atbalstam.

| (26) | Papildus ekonomiskajiem un sociālajiem problēmjautājumiem, kuru risināšana paredzēta atveseļošanas un noturības plānā, Austrijā ir vairāki papildu problēmjautājumi, kas saistīti ar darba tirgu. Austrijas spēcīgā sociālās aizsardzības sistēma un plaši politikas pasākumi ir ierobežojuši Covid-19 pandēmijas sociālo ietekmi. Austrijai ir labi rezultāti lielākajā daļā Eiropas sociālo tiesību pīlāra dimensiju, taču joprojām pastāv dažas problēmas. Šīs problēmas jo īpaši attiecas uz to, ka netiek pietiekami izmantots sieviešu, mazkvalificētu darba ņēmēju, vecāka gadagājuma darba ņēmēju un migrantu izcelsmes personu potenciāls. Tas ir īpaši problemātiski, ņemot vērā kvalificēta darbaspēka trūkumu. Šo grupu nepietiekami izmantotā potenciāla atraisīšana varētu mazināt spiedienu uz Austrijas darba tirgu. |
| --- | --- |

(26)

Papildus ekonomiskajiem un sociālajiem problēmjautājumiem, kuru risināšana paredzēta atveseļošanas un noturības plānā, Austrijā ir vairāki papildu problēmjautājumi, kas saistīti ar darba tirgu. Austrijas spēcīgā sociālās aizsardzības sistēma un plaši politikas pasākumi ir ierobežojuši Covid-19 pandēmijas sociālo ietekmi. Austrijai ir labi rezultāti lielākajā daļā Eiropas sociālo tiesību pīlāra dimensiju, taču joprojām pastāv dažas problēmas. Šīs problēmas jo īpaši attiecas uz to, ka netiek pietiekami izmantots sieviešu, mazkvalificētu darba ņēmēju, vecāka gadagājuma darba ņēmēju un migrantu izcelsmes personu potenciāls. Tas ir īpaši problemātiski, ņemot vērā kvalificēta darbaspēka trūkumu. Šo grupu nepietiekami izmantotā potenciāla atraisīšana varētu mazināt spiedienu uz Austrijas darba tirgu.

| (27) | Lai gan sieviešu nodarbinātības līmenis Austrijā krietni pārsniedz Savienības vidējo rādītāju, Austrija ieņem otro vietu Savienībā attiecībā uz sieviešu nepilnas slodzes nodarbinātību. 2021. gadā 49,9 % Austrijas sieviešu strādāja nepilnu darba laiku, salīdzinot ar Savienības vidējo rādītāju – 28,3 %. Pastāv ievērojamas iespējas stiprināt sieviešu pilna laika līdzdalību darba tirgū. Ierobežots cenas ziņā pieejamas un kvalitatīvas bērnu aprūpes piedāvājums apgrūtina māšu aktīvāku līdzdalību darba tirgū. Tikai 21,1 % bērnu vecumā līdz trim gadiem ir formālā bērnu aprūpē, kas ir viens no zemākajiem rādītājiem Savienībā un tālu atpaliek no Eiropas Savienības noteiktā Barselonas mērķa, proti, 33 % bērnu vecumā līdz trim gadiem oficiālajā bērnu aprūpē. Lielais nepilnas slodzes darba īpatsvars un pārāk lielais sieviešu īpatsvars zemu atalgotās nozarēs ir galvenie faktori, kas veicina vīriešu un sieviešu darba samaksas lielo atšķirību Austrijā un salīdzinoši lielo atšķirību sieviešu un vīriešu pensijās. Covid-19 pandēmija ir vēl vairāk pastiprinājusi šo ar dzimumu saistīto nevienlīdzību, jo ievērojama daļa sieviešu apvieno darba un aprūpes pienākumus. Kvalitatīvas bērnu aprūpes piedāvājuma palielināšana, paaugstinot kvalitātes standartus, piedāvājot ilgāku darba laiku bērnu aprūpei un novēršot šķēršļus darba laika palielināšanai (piemēram, uzlabojot nodokļu atvieglojumus), ir būtiska, lai nodrošinātu sieviešu darba tirgus potenciāla labāku izmantošanu. |
| --- | --- |

(27)

Lai gan sieviešu nodarbinātības līmenis Austrijā krietni pārsniedz Savienības vidējo rādītāju, Austrija ieņem otro vietu Savienībā attiecībā uz sieviešu nepilnas slodzes nodarbinātību. 2021. gadā 49,9 % Austrijas sieviešu strādāja nepilnu darba laiku, salīdzinot ar Savienības vidējo rādītāju – 28,3 %. Pastāv ievērojamas iespējas stiprināt sieviešu pilna laika līdzdalību darba tirgū. Ierobežots cenas ziņā pieejamas un kvalitatīvas bērnu aprūpes piedāvājums apgrūtina māšu aktīvāku līdzdalību darba tirgū. Tikai 21,1 % bērnu vecumā līdz trim gadiem ir formālā bērnu aprūpē, kas ir viens no zemākajiem rādītājiem Savienībā un tālu atpaliek no Eiropas Savienības noteiktā Barselonas mērķa, proti, 33 % bērnu vecumā līdz trim gadiem oficiālajā bērnu aprūpē. Lielais nepilnas slodzes darba īpatsvars un pārāk lielais sieviešu īpatsvars zemu atalgotās nozarēs ir galvenie faktori, kas veicina vīriešu un sieviešu darba samaksas lielo atšķirību Austrijā un salīdzinoši lielo atšķirību sieviešu un vīriešu pensijās. Covid-19 pandēmija ir vēl vairāk pastiprinājusi šo ar dzimumu saistīto nevienlīdzību, jo ievērojama daļa sieviešu apvieno darba un aprūpes pienākumus. Kvalitatīvas bērnu aprūpes piedāvājuma palielināšana, paaugstinot kvalitātes standartus, piedāvājot ilgāku darba laiku bērnu aprūpei un novēršot šķēršļus darba laika palielināšanai (piemēram, uzlabojot nodokļu atvieglojumus), ir būtiska, lai nodrošinātu sieviešu darba tirgus potenciāla labāku izmantošanu.

| (28) | Darba tirgū varētu labāk integrēt vairākas nelabvēlīgā situācijā esošas grupas, jo īpaši mazkvalificētus un vecāka gadagājuma darba ņēmējus, kā arī migrantu izcelsmes darba ņēmējus. Gandrīz puse ilgstošo bezdarbnieku Austrijā ir pabeiguši ne vairāk kā pamatskolas (Pflichtschule) izglītību. Migrantu izcelsmes cilvēku līdzdalība darba tirgū joprojām ir zema, un nodarbinātības līmenis 2020. gadā šo cilvēku vidū bija par 12,7 procentpunktiem zemāks nekā attiecīgajā valstī dzimušo iedzīvotāju nodarbinātības līmenis. Tas ir īpaši problemātiski, jo bērnu izglītības rezultāti, darba iespējas un nākotnes ienākumu līmenis Austrijā ir īpaši cieši saistīts ar viņu vecāku attiecīgajiem rezultātiem un ienākumu līmeni. Austrijas atveseļošanas un noturības plānā ietvertie pārkvalificēšanas un prasmju pilnveides veicināšanas pasākumi risinās šīs problēmas, atbalstot mazkvalificētu darba ņēmēju un ilgtermiņa bezdarbnieku apmācību. Tajā pašā laikā plānotie pasākumi pilnībā nerisina līdzdalības problēmu migrantu izcelsmes cilvēku un mazkvalificētu darba ņēmēju vidū. Turklāt šo grupu izglītības rezultāti ir jāuzlabo daudz agrāk. Joprojām ir vajadzīgas papildu pārkvalifikācijas un mūžizglītības iespējas visu vecumu darba ņēmējiem. |
| --- | --- |

(28)

Darba tirgū varētu labāk integrēt vairākas nelabvēlīgā situācijā esošas grupas, jo īpaši mazkvalificētus un vecāka gadagājuma darba ņēmējus, kā arī migrantu izcelsmes darba ņēmējus. Gandrīz puse ilgstošo bezdarbnieku Austrijā ir pabeiguši ne vairāk kā pamatskolas (Pflichtschule) izglītību. Migrantu izcelsmes cilvēku līdzdalība darba tirgū joprojām ir zema, un nodarbinātības līmenis 2020. gadā šo cilvēku vidū bija par 12,7 procentpunktiem zemāks nekā attiecīgajā valstī dzimušo iedzīvotāju nodarbinātības līmenis. Tas ir īpaši problemātiski, jo bērnu izglītības rezultāti, darba iespējas un nākotnes ienākumu līmenis Austrijā ir īpaši cieši saistīts ar viņu vecāku attiecīgajiem rezultātiem un ienākumu līmeni. Austrijas atveseļošanas un noturības plānā ietvertie pārkvalificēšanas un prasmju pilnveides veicināšanas pasākumi risinās šīs problēmas, atbalstot mazkvalificētu darba ņēmēju un ilgtermiņa bezdarbnieku apmācību. Tajā pašā laikā plānotie pasākumi pilnībā nerisina līdzdalības problēmu migrantu izcelsmes cilvēku un mazkvalificētu darba ņēmēju vidū. Turklāt šo grupu izglītības rezultāti ir jāuzlabo daudz agrāk. Joprojām ir vajadzīgas papildu pārkvalifikācijas un mūžizglītības iespējas visu vecumu darba ņēmējiem.

| (29) | Pieaugošais kvalificētu darbinieku trūkums (Fachkräftemangel) kļūst par arvien lielāku problēmu uzņēmumiem, kuri paļaujas uz augsti kvalificētiem profesionāļiem, piemēram, informācijas tehnoloģiju (IT) ekspertiem, kā arī kvalificētiem profesionāļiem strauji augošajā atjaunīgo energoresursu jomā. Kvalificēta darbaspēka trūkuma iemesli ir dažādi, un Covid-19 pandēmija tos ir saasinājusi. Iespēju paplašināšana augsti kvalificētu talantu piesaistīšanai no ārvalstīm amatiem, kurus nevar aizpildīt Austrijas vai Savienības darbaspēks, varētu mazināt šo trūkumu. Pašlaik ieviestās procedūras rada ievērojamu administratīvo slogu uzņēmumiem, kuri vēlas pieņemt darbā darba ņēmējus no valstīm ārpus ES, un tāpēc ir grūti piesaistīt nepieciešamos ārvalstu talantus. Tas kavē ražīguma pieaugumu, jo īpaši pakalpojumu un vēl jo vairāk IT nozarē. Austrijas 2019. un 2020. gada paātrinātās shēmas reformas attiecībā uz kvalificētu darbaspēku no trešām valstīm (Rot-Weiß-Rot-Karte) nav izrādījušās efektīvas vispārējā uzdevuma risināšanā. Tādēļ varētu veikt turpmākus pasākumus, lai uzņēmumi varētu labāk pieņemt darbā kvalificētu darbaspēku no ārvalstīm. Tas ietver procedūru paātrināšanu un pielāgošanu uzņēmumu individuālajām vajadzībām. |
| --- | --- |

(29)

Pieaugošais kvalificētu darbinieku trūkums (Fachkräftemangel) kļūst par arvien lielāku problēmu uzņēmumiem, kuri paļaujas uz augsti kvalificētiem profesionāļiem, piemēram, informācijas tehnoloģiju (IT) ekspertiem, kā arī kvalificētiem profesionāļiem strauji augošajā atjaunīgo energoresursu jomā. Kvalificēta darbaspēka trūkuma iemesli ir dažādi, un Covid-19 pandēmija tos ir saasinājusi. Iespēju paplašināšana augsti kvalificētu talantu piesaistīšanai no ārvalstīm amatiem, kurus nevar aizpildīt Austrijas vai Savienības darbaspēks, varētu mazināt šo trūkumu. Pašlaik ieviestās procedūras rada ievērojamu administratīvo slogu uzņēmumiem, kuri vēlas pieņemt darbā darba ņēmējus no valstīm ārpus ES, un tāpēc ir grūti piesaistīt nepieciešamos ārvalstu talantus. Tas kavē ražīguma pieaugumu, jo īpaši pakalpojumu un vēl jo vairāk IT nozarē. Austrijas 2019. un 2020. gada paātrinātās shēmas reformas attiecībā uz kvalificētu darbaspēku no trešām valstīm (Rot-Weiß-Rot-Karte) nav izrādījušās efektīvas vispārējā uzdevuma risināšanā. Tādēļ varētu veikt turpmākus pasākumus, lai uzņēmumi varētu labāk pieņemt darbā kvalificētu darbaspēku no ārvalstīm. Tas ietver procedūru paātrināšanu un pielāgošanu uzņēmumu individuālajām vajadzībām.

| (30) | Pamatojoties uz Savienības valstu vai to valdību vadītāju pilnvarojumu, kas formulēts Versaļas deklarācijā, ir sagatavots Komisijas priekšlikums REPowerEU plānam, kura mērķis ir pēc iespējas drīz izbeigt Savienības atkarību no fosilo degvielu importa no Krievijas. Tālab Komisija plāno dialogā ar dalībvalstīm apzināt piemērotākos projektus, investīcijas un reformas valstu, reģionālā un Savienības līmenī. Šo pasākumu mērķis ir samazināt vispārējo atkarību no fosilajām degvielām un pārorientēt fosilo degvielu importu prom no Krievijas. |
| --- | --- |

(30)

Pamatojoties uz Savienības valstu vai to valdību vadītāju pilnvarojumu, kas formulēts Versaļas deklarācijā, ir sagatavots Komisijas priekšlikums REPowerEU plānam, kura mērķis ir pēc iespējas drīz izbeigt Savienības atkarību no fosilo degvielu importa no Krievijas. Tālab Komisija plāno dialogā ar dalībvalstīm apzināt piemērotākos projektus, investīcijas un reformas valstu, reģionālā un Savienības līmenī. Šo pasākumu mērķis ir samazināt vispārējo atkarību no fosilajām degvielām un pārorientēt fosilo degvielu importu prom no Krievijas.

| (31) | Ģeopolitiskās norises, ko izraisīja Krievijas iebrukums Ukrainā, ir apdraudējušas Austrijas energoapgādes drošību. Austrija ir ļoti atkarīga no gāzes importa no Krievijas. Aptuveni 80 % no sava kopējā gāzes importa 2020. gadā Austrija importēja no Krievijas salīdzinājumā ar Savienības vidējo rādītāju – 44 %. Gāze veido arī ievērojamu daļu no Austrijas enerģijas pieprasījuma (22,7 %, kas ir nedaudz mazāk par Savienības vidējo rādītāju – 24,4 %), galvenokārt rūpnieciskajam patēriņam un apkurei. Tomēr Austrija ir mazāk atkarīga no Krievijas naftas (10 % no tās jēlnaftas tiek importēta no Krievijas, kas ir ievērojami zem Savienības vidējā rādītāja – 26 %). (19) Lai mazinātu atkarību no Krievijas gāzes, būs svarīgi dažādot energoapgādi un palielināt elastīgumu un reversās plūsmas jaudu, lai nodrošinātu jau tā plašo savienojamību ar citām dalībvalstīm. Tomēr tiek ieteikts investīcijas jaunā gāzes infrastruktūrā un tīklos pēc iespējas veikt tā, lai nodrošinātu atbilstību nākotnes prasībām, sekmējot ilgtspēju ilgtermiņā, ko nākotnē nodrošinātu pārprofilēšana uz ilgtspējīgām degvielām. Atkarības no Krievijas gāzes samazināšana ietver arī ieguldījumus atjaunīgo gāzu (piemēram, atjaunīgā ūdeņraža un ilgtspējīga biometāna) ražošanā, tādējādi ļaujot aizstāt dabasgāzi, jo īpaši nozarēs un reģionos, kas ir visneaizsargātākie pret piegādes traucējumiem. Turklāt joprojām netiek pietiekami izmantoti papildu atjaunīgie energoresursi, piemēram, ģeotermālā enerģija, un to lietošanu varētu izpētīt vairāk. |
| --- | --- |

(31)

Ģeopolitiskās norises, ko izraisīja Krievijas iebrukums Ukrainā, ir apdraudējušas Austrijas energoapgādes drošību. Austrija ir ļoti atkarīga no gāzes importa no Krievijas. Aptuveni 80 % no sava kopējā gāzes importa 2020. gadā Austrija importēja no Krievijas salīdzinājumā ar Savienības vidējo rādītāju – 44 %. Gāze veido arī ievērojamu daļu no Austrijas enerģijas pieprasījuma (22,7 %, kas ir nedaudz mazāk par Savienības vidējo rādītāju – 24,4 %), galvenokārt rūpnieciskajam patēriņam un apkurei. Tomēr Austrija ir mazāk atkarīga no Krievijas naftas (10 % no tās jēlnaftas tiek importēta no Krievijas, kas ir ievērojami zem Savienības vidējā rādītāja – 26 %). (19) Lai mazinātu atkarību no Krievijas gāzes, būs svarīgi dažādot energoapgādi un palielināt elastīgumu un reversās plūsmas jaudu, lai nodrošinātu jau tā plašo savienojamību ar citām dalībvalstīm. Tomēr tiek ieteikts investīcijas jaunā gāzes infrastruktūrā un tīklos pēc iespējas veikt tā, lai nodrošinātu atbilstību nākotnes prasībām, sekmējot ilgtspēju ilgtermiņā, ko nākotnē nodrošinātu pārprofilēšana uz ilgtspējīgām degvielām. Atkarības no Krievijas gāzes samazināšana ietver arī ieguldījumus atjaunīgo gāzu (piemēram, atjaunīgā ūdeņraža un ilgtspējīga biometāna) ražošanā, tādējādi ļaujot aizstāt dabasgāzi, jo īpaši nozarēs un reģionos, kas ir visneaizsargātākie pret piegādes traucējumiem. Turklāt joprojām netiek pietiekami izmantoti papildu atjaunīgie energoresursi, piemēram, ģeotermālā enerģija, un to lietošanu varētu izpētīt vairāk.

| (32) | 2020. gadā atjaunīgo energoresursu īpatsvars Austrijas enerģijas galapatēriņā bija 37 %, kas pārsniedz tam pašam gadam noteikto mērķi: 34 %. Atveseļošanas un noturības plānā iekļautā 2021. gada atjaunīgo energoresursu atbalsta reforma ir radījusi nepieciešamo satvaru, lai palielinātu atjaunīgo energoresursu enerģijas īpatsvaru elektroenerģijas patēriņā. Reforma ļaus līdz 2030. gadam katru gadu saražot 27 TWh elektroenerģijas no atjaunīgajiem energoresursiem un tādējādi palīdzēs sasniegt 100 % mērķi līdz 2030. gadam (no pašreizējā 81 % 2020. gadā). Tomēr ieguldījumus atjaunīgajos energoresursos kavē ilgstošā telpiskā plānošana un atļauju piešķiršanas procedūras, kas daļēji ir saistītas arī ar sarežģīto pilnvaru sadalījumu starp federālo un reģionālo pārvaldes līmeni un personāla problēmām pārvaldē. Lai pielāgotos plānotajai atjaunīgo energoresursu enerģijas ražošanas paplašināšanai, Austrija varētu apsvērt iespēju ievērojami palielināt investīcijas tīkla infrastruktūrā (piemēram, uzglabāšanā, sadalē un pārvadē) un nodrošināt šādas infrastruktūras savlaicīgu ierīkošanu. Paaugstinot energoefektivitātes mērķu vērienīgumu būvniecības un rūpniecības nozarēs, samazināsies atkarība no fosilās degvielas. Austrijas ilgtermiņa renovācijas stratēģijā ir noteikti skaidri starpposma mērķi 2050. gadam, un tās mērķis ir panākt ēku fonda dekarbonizāciju 80 % apmērā. Tās atveseļošanas un noturības plāns paātrinās pakāpenisku atteikšanos nofosilās degvielas katliem ēku sektorā un aizstās tos ar atjaunīgo energoresursu siltumapgādes tehnoloģijām vai centralizēto siltumapgādi. Tomēr Austrijas 2030. gada energoefektivitātes mērķi ir zemi, un valsts varētu paātrināt investīcijas ēku pamatīgā renovācijā, fosilās degvielas aizstāšanu ar siltumapgādi no atjaunīgajiem energoresursiem un labāku enerģijas patēriņa pārvaldību, izmantojot komunālo pakalpojumu digitalizāciju (piemēram, viedos skaitītājus un termostatus). Tajā pašā laikā turpmāki centieni dekarbonizēt rūpniecības procesus, tostarp izmantojot atjaunīgas gāzes, palīdzētu samazināt gāzes pieprasījumu un pasargāt uzņēmumus no cenu svārstībām. Lai Austrija atbilstu “Gatavi mērķrādītājam 55 %” mērķiem, būs vēl vairāk jāpalielina ieceru vērienīgums attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu un atjaunīgo energoresursu un energoefektivitātes rādītāju paaugstināšanu. |
| --- | --- |

(32)

2020. gadā atjaunīgo energoresursu īpatsvars Austrijas enerģijas galapatēriņā bija 37 %, kas pārsniedz tam pašam gadam noteikto mērķi: 34 %. Atveseļošanas un noturības plānā iekļautā 2021. gada atjaunīgo energoresursu atbalsta reforma ir radījusi nepieciešamo satvaru, lai palielinātu atjaunīgo energoresursu enerģijas īpatsvaru elektroenerģijas patēriņā. Reforma ļaus līdz 2030. gadam katru gadu saražot 27 TWh elektroenerģijas no atjaunīgajiem energoresursiem un tādējādi palīdzēs sasniegt 100 % mērķi līdz 2030. gadam (no pašreizējā 81 % 2020. gadā). Tomēr ieguldījumus atjaunīgajos energoresursos kavē ilgstošā telpiskā plānošana un atļauju piešķiršanas procedūras, kas daļēji ir saistītas arī ar sarežģīto pilnvaru sadalījumu starp federālo un reģionālo pārvaldes līmeni un personāla problēmām pārvaldē. Lai pielāgotos plānotajai atjaunīgo energoresursu enerģijas ražošanas paplašināšanai, Austrija varētu apsvērt iespēju ievērojami palielināt investīcijas tīkla infrastruktūrā (piemēram, uzglabāšanā, sadalē un pārvadē) un nodrošināt šādas infrastruktūras savlaicīgu ierīkošanu. Paaugstinot energoefektivitātes mērķu vērienīgumu būvniecības un rūpniecības nozarēs, samazināsies atkarība no fosilās degvielas. Austrijas ilgtermiņa renovācijas stratēģijā ir noteikti skaidri starpposma mērķi 2050. gadam, un tās mērķis ir panākt ēku fonda dekarbonizāciju 80 % apmērā. Tās atveseļošanas un noturības plāns paātrinās pakāpenisku atteikšanos nofosilās degvielas katliem ēku sektorā un aizstās tos ar atjaunīgo energoresursu siltumapgādes tehnoloģijām vai centralizēto siltumapgādi. Tomēr Austrijas 2030. gada energoefektivitātes mērķi ir zemi, un valsts varētu paātrināt investīcijas ēku pamatīgā renovācijā, fosilās degvielas aizstāšanu ar siltumapgādi no atjaunīgajiem energoresursiem un labāku enerģijas patēriņa pārvaldību, izmantojot komunālo pakalpojumu digitalizāciju (piemēram, viedos skaitītājus un termostatus). Tajā pašā laikā turpmāki centieni dekarbonizēt rūpniecības procesus, tostarp izmantojot atjaunīgas gāzes, palīdzētu samazināt gāzes pieprasījumu un pasargāt uzņēmumus no cenu svārstībām. Lai Austrija atbilstu “Gatavi mērķrādītājam 55 %” mērķiem, būs vēl vairāk jāpalielina ieceru vērienīgums attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu un atjaunīgo energoresursu un energoefektivitātes rādītāju paaugstināšanu.

| (33) | Paātrināta pārkārtošanās uz klimatneitralitāti un atteikšanās no fosilajām degvielām dažās nozarēs radīs ievērojamas pārstrukturēšanas izmaksas, taču, lai mazinātu pārkārtošanās sociālekonomisko ietekmi vissmagāk skartajos reģionos, Austrija var kohēzijas politikas ietvaros izmantot Taisnīgas pārkārtošanās mehānismu. Turklāt, lai uzlabotu nodarbinātības iespējas un stiprinātu sociālo kohēziju, Austrija var izmantot Eiropas Sociālo fondu Plus, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1057 (20). |
| --- | --- |

(33)

Paātrināta pārkārtošanās uz klimatneitralitāti un atteikšanās no fosilajām degvielām dažās nozarēs radīs ievērojamas pārstrukturēšanas izmaksas, taču, lai mazinātu pārkārtošanās sociālekonomisko ietekmi vissmagāk skartajos reģionos, Austrija var kohēzijas politikas ietvaros izmantot Taisnīgas pārkārtošanās mehānismu. Turklāt, lai uzlabotu nodarbinātības iespējas un stiprinātu sociālo kohēziju, Austrija var izmantot Eiropas Sociālo fondu Plus, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1057 (20).

| (34) | Padome ir izskatījusi 2022. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas veikto novērtējumu, un tās atzinums (21) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā. |
| --- | --- |

(34)

Padome ir izskatījusi 2022. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas veikto novērtējumu, un tās atzinums (21) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā.

| (35) | Ņemot vērā ciešās savstarpējās saiknes starp eurozonas dalībvalstu tautsaimniecībām un to kolektīvo devumu ekonomiskās un monetārās savienības darbībā, Padome eurozonas dalībvalstīm ieteica rīkoties, tostarp, izmantojot atveseļošanas un noturības plānus, lai īstenotu 2022. gada ieteikumā par eurozonu izklāstītos ieteikumus. Attiecībā uz Austriju tas ir jo īpaši atspoguļots 1., 2. un 3. ieteikumā. |
| --- | --- |

(35)

Ņemot vērā ciešās savstarpējās saiknes starp eurozonas dalībvalstu tautsaimniecībām un to kolektīvo devumu ekonomiskās un monetārās savienības darbībā, Padome eurozonas dalībvalstīm ieteica rīkoties, tostarp, izmantojot atveseļošanas un noturības plānus, lai īstenotu 2022. gada ieteikumā par eurozonu izklāstītos ieteikumus. Attiecībā uz Austriju tas ir jo īpaši atspoguļots 1., 2. un 3. ieteikumā.

AR ŠO IESAKA Austrijai 2022. un 2023. gadā rīkoties šādi.

1.

Nodrošināt, ka 2023. gadā valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums atbilst kopumā neitrālai politikas nostājai, ņemot vērā to, ka turpinās pagaidu un mērķorientēta atbalsta sniegšana pret energocenu kāpumu visneaizsargātākajām mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kā arī personām, kas bēg no Ukrainas. Būt gatavai kārtējos izdevumus pielāgot mainīgajai situācijai. Palielināt publiskās investīcijas, kas sekmēs zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, ņemot vērā REPowerEU iniciatīvu, tostarp, izmantojot Atveseļošanas un noturības mehānismu un citus Savienības fondus.. Laikposmā pēc 2023. gada īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli. Nodrošināt ilgtermiņa aprūpes sistēmas atbilstību un fiskālo ilgtspēju. Vienkāršot un racionalizēt fiskālās attiecības un kompetences starp valdības līmeņiem un saskaņot atbildību par finansējumu un tēriņiem. Uzlabot nodokļu struktūru, lai atbalstītu iekļaujošu un ilgtspējīgu izaugsmi.

2.

Turpināt atveseļošanas un noturības plāna īstenošanu, ievērojot Padomes 2021. gada 13. jūlija īstenošanas lēmumā iekļautos atskaites punktus un mērķrādītājus. Drīz pabeigt sarunas ar Komisiju par 2021.–2027. gada kohēzijas politikas plānošanas dokumentiem, lai sāktu to īstenošanu.

3.

Palielināt sieviešu līdzdalību darba tirgū, tostarp, uzlabojot kvalitatīvus bērnu aprūpes pakalpojumus, un uzlabot darba tirgus rezultātus nelabvēlīgā situācijā esošām grupām.

4.

Samazināt vispārējo atkarību no fosilās degvielas un dažādot fosilās degvielas importu, paātrinot atjaunīgo energoresursu enerģijas un nepieciešamās infrastruktūras ieviešanu, jo īpaši, vienkāršojot plānošanu un vēl vairāk racionalizējot atļauju izsniegšanas procedūras, un uzlabojot energoefektivitāti, jo īpaši rūpniecības un būvniecības nozarēs, un dažādojot energoapgādi, kā arī palielinot starpsavienojumu elastību un reversās plūsmas jaudu.

Briselē, 2022. gada 12. jūlijā

Padomes vārdā –

Priekšsēdētājs

Z. STANJURA

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2021. gada 12. februāris), ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (OV L 57, 18.2.2021., 17. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.).

3

(4)  Padomes Ieteikums (2022. gada 5. aprīlis) par eurozonas ekonomikas politiku (OV C 153, 7.4.2022., 1. lpp.).

4

(5)  Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2022/382 (2022. gada 4. marts), ar ko Direktīvas 2001/55/EK 5. panta nozīmē konstatē no Ukrainas pārvietoto personu masveida pieplūduma esamību un nosaka pagaidu aizsardzības ieviešanu (OV L 71, 4.3.2022., 1. lpp.).

5

(6)  Padomes Direktīva 2001/55/EK (2001. gada 20. jūlijs) par obligātajiem standartiem, lai pārvietoto personu masveida pieplūduma gadījumā sniegtu tām pagaidu aizsardzību, un par pasākumiem, lai līdzsvarotu dalībvalstu pūliņus, uzņemot šādas personas un uzņemoties ar to saistītās sekas (OV L 212, 7.8.2001., 12. lpp.).

6

(7)  Padomes Ieteikums (2021. gada 18. jūnijs), ar ko sniedz Padomes atzinumu par Austrijas 2021. gada stabilitātes programmu (OV C 304, 29.7.2021., 93. lpp.).

7

(8)  Aplēses par fiskālo nostāju un tās komponentiem šajā ieteikumā ir Komisijas aplēses, kas balstītas uz pieņēmumiem, kuri ir Komisijas 2022. gada pavasara prognozes pamatā. Komisijas vidēja termiņa potenciālās izaugsmes aplēsēs nav iekļauta to reformu pozitīvā ietekme, kas paredzētas atveseļošanas un noturības plānā un var paātrināt potenciālo izaugsmi.

8

(9)  Nefinansē no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām vai citiem Savienības fondiem.

9

(10)  ST 10159/2021; ST 10159/2021 ADD 1; ST 10159/2021 COR 1.

10

(11)  Padomes Ieteikums (2020. gada 20. jūlijs) par Austrijas 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Austrijas 2020. gada stabilitātes programmu (OV C 282, 26.8.2020., 129. lpp.).

11

(12)  Šie skaitļi atspoguļo kopš 2021. gada rudens veikto pasākumu gada budžeta izmaksu līmeni, ietverot kārtējos ieņēmumus un izdevumus, kā arī – attiecīgā gadījumā – kapitālizdevumu pasākumus.

12

(13)  Tiek pieņemts, ka kopējais no Ukrainas uz Savienību pārvietoto personu skaits līdz 2022. gada beigām pakāpeniski sasniegs 6 miljonus, un viņu ģeogrāfiskais sadalījums tiek lēsts, pamatojoties uz esošās diasporas lielumu, uzņemošās dalībvalsts iedzīvotāju skaita relatīvo apmēru un no Ukrainas pārvietoto personu faktisko sadalījumu visā Savienībā, kāds tas bija 2022. gada martā. Budžeta izmaksas uz vienu personu aplēstas, balstoties uz Komisijas Kopīgā pētniecības centra mikrosimulācijas modeli Euromod, ņemot vērā gan naudas pārvedumus, uz kuriem šie cilvēki var būt tiesīgi, gan pabalstus natūrā, piemēram, izglītību un veselības aprūpi.

13

Euromod

(14)  Negatīvs (pozitīvs) rādītājs nozīmē, ka primāro izdevumu pieaugums (samazinājums) pārsniedz ekonomikas izaugsmi vidējā termiņā, un liecina par ekspansīvu (bremzējošu) fiskālo politiku.

14

(15)  Tiek prognozēts, ka citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem būs ekspansīva ietekme, kas atbilst 0,4 procentpunktiem no IKP. Tas galvenokārt ir saistīts ar gāzes stratēģiskas rezerves izveidi, kā noteikts arī 2022. gada stabilitātes programmā.

15

(16)  Negatīvs (pozitīvs) rādītājs nozīmē, ka primāro izdevumu pieaugums (samazinājums) pārsniedz ekonomikas izaugsmi vidējā termiņā, un liecina par ekspansīvu (bremzējošu) fiskālo politiku.

16

(17)  Tiek prognozēts, ka citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem būs neitrāla ietekme.

17

(18)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1060 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai (OV L 231, 30.6.2021., 159. lpp.).

18

(19)  Eurostat (2020), Krievijas importa īpatsvars kopējā dabasgāzes un jēlnaftas importa apjomā. ES-27 vidējais rādītājs ir balstīts uz importu ārpus ES-27. Kopš 2022. gada marta Austrija jēlnaftu no Krievijas vairs neimportē.

19

Eurostat

(20)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1057 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko izveido Eiropas Sociālo fondu Plus (ESF+) un atceļ Regulu (ES) Nr. 1296/2013 (OV L 231, 30.6.2021., 21. lpp.).

20

(21)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktu.

21

---

| 1.9.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 334/171 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 334/171

---

PADOMES IETEIKUMS

(2022. gada 12. jūlijs)

par Polijas 2022. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Polijas 2022. gada konverģences programmu

(2022/C 334/21)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2), ar ko tika izveidots Atveseļošanas un noturības mehānisms, stājās spēkā 2021. gada 19. februārī. Atveseļošanas un noturības mehānisms nodrošina finansiālu atbalstu reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot Savienības finansētu fiskālo stimulu. Tas sekmē ekonomikas atveseļošanu un ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, jo īpaši zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai, līdztekus stiprinot dalībvalstu tautsaimniecību noturību un potenciālo izaugsmi. Vidējā termiņā un ilgtermiņā tas palīdz arī stiprināt publisko finanšu ilgtspēju un sekmēt izaugsmi un darbvietu radīšanu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 2. punktu 2022. gada jūnijā tiks atjaunināta katrai dalībvalstij paredzētā maksimālā finanšu iemaksa no Atveseļošanas un noturības mehānisma. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2), ar ko tika izveidots Atveseļošanas un noturības mehānisms, stājās spēkā 2021. gada 19. februārī. Atveseļošanas un noturības mehānisms nodrošina finansiālu atbalstu reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot Savienības finansētu fiskālo stimulu. Tas sekmē ekonomikas atveseļošanu un ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, jo īpaši zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai, līdztekus stiprinot dalībvalstu tautsaimniecību noturību un potenciālo izaugsmi. Vidējā termiņā un ilgtermiņā tas palīdz arī stiprināt publisko finanšu ilgtspēju un sekmēt izaugsmi un darbvietu radīšanu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 2. punktu 2022. gada jūnijā tiks atjaunināta katrai dalībvalstij paredzētā maksimālā finanšu iemaksa no Atveseļošanas un noturības mehānisma.

| (2) | Komisija 2021. gada 24. novembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2022. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Pētījumā bija pienācīgi ņemtas vērā 2021. gada 7. maijā parakstītās Portu sociālās saistības turpināt īstenot Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija izsludināja 2017. gada 17. novembrī. Eiropadome 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījuma prioritātes apstiprināja 2022. gada 25. martā. Komisija 2021. gada 24. novembrī uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1176/2011 (3) pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Polija nebija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām būs jāizstrādā padziļinātais pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī priekšlikumu attiecībā uz 2022. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, kurā analizēta nodarbinātības pamatnostādņu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana. Padome vienoto nodarbinātības ziņojumu pieņēma 2022. gada 14. martā. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2021. gada 24. novembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2022. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Pētījumā bija pienācīgi ņemtas vērā 2021. gada 7. maijā parakstītās Portu sociālās saistības turpināt īstenot Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija izsludināja 2017. gada 17. novembrī. Eiropadome 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījuma prioritātes apstiprināja 2022. gada 25. martā. Komisija 2021. gada 24. novembrī uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1176/2011 (3) pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Polija nebija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām būs jāizstrādā padziļinātais pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī priekšlikumu attiecībā uz 2022. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, kurā analizēta nodarbinātības pamatnostādņu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana. Padome vienoto nodarbinātības ziņojumu pieņēma 2022. gada 14. martā.

| (3) | Krievijas iebrukums Ukrainā globālās pandēmijas izskaņā ir būtiski mainījis ģeopolitisko un ekonomisko kontekstu. Iebrukuma ietekme uz dalībvalstu tautsaimniecībām izpaužas, inter alia, kā augstākas enerģijas, pārtikas un izejvielu cenas un vājākas izaugsmes izredzes. Enerģijas cenu pieaugums īpaši smagi skar visneaizsargātākās mājsaimniecības, kuras ir nonākušas enerģētiskajā nabadzībā vai kurām tā draud, kā arī uzņēmumus, kurus visvairāk negatīvi ietekmē enerģijas cenu pieaugums. Turklāt Savienībā ierodas nepieredzēti daudz cilvēku, kuri bēg no Ukrainas. Krievijas agresijas kara radītās ekonomiskās sekas ir asimetriski ietekmējušas dalībvalstis. Šajā sakarā 2022. gada 4. martā ar Padomes Īstenošanas lēmumu (ES) 2022/382 (4) pirmo reizi tika piemērota Padomes Direktīva 2001/55/EK (5), pārvietotajām personām no Ukrainas piešķirot likumīgas uzturēšanās tiesības Savienībā, kā arī piekļuvi izglītībai un apmācībai, darba tirgum, veselības aprūpei, mājoklim un sociālajai palīdzībai. Ārkārtas atbalsts Polijai tiek darīts pieejams, izmantojot kohēzijas rīcību bēgļu atbalstam Eiropā (CARE) un papildu priekšfinansējumu no Atveseļošanas palīdzības kohēzijai un Eiropas teritorijām (REACT-EU), lai steidzami apmierinātu ar uzņemšanu un integrāciju saistītās vajadzības cilvēkiem, kuri bēg no Ukrainas. |
| --- | --- |

(3)

Krievijas iebrukums Ukrainā globālās pandēmijas izskaņā ir būtiski mainījis ģeopolitisko un ekonomisko kontekstu. Iebrukuma ietekme uz dalībvalstu tautsaimniecībām izpaužas, inter alia, kā augstākas enerģijas, pārtikas un izejvielu cenas un vājākas izaugsmes izredzes. Enerģijas cenu pieaugums īpaši smagi skar visneaizsargātākās mājsaimniecības, kuras ir nonākušas enerģētiskajā nabadzībā vai kurām tā draud, kā arī uzņēmumus, kurus visvairāk negatīvi ietekmē enerģijas cenu pieaugums. Turklāt Savienībā ierodas nepieredzēti daudz cilvēku, kuri bēg no Ukrainas. Krievijas agresijas kara radītās ekonomiskās sekas ir asimetriski ietekmējušas dalībvalstis. Šajā sakarā 2022. gada 4. martā ar Padomes Īstenošanas lēmumu (ES) 2022/382 (4) pirmo reizi tika piemērota Padomes Direktīva 2001/55/EK (5), pārvietotajām personām no Ukrainas piešķirot likumīgas uzturēšanās tiesības Savienībā, kā arī piekļuvi izglītībai un apmācībai, darba tirgum, veselības aprūpei, mājoklim un sociālajai palīdzībai. Ārkārtas atbalsts Polijai tiek darīts pieejams, izmantojot kohēzijas rīcību bēgļu atbalstam Eiropā (CARE) un papildu priekšfinansējumu no Atveseļošanas palīdzības kohēzijai un Eiropas teritorijām (REACT-EU), lai steidzami apmierinātu ar uzņemšanu un integrāciju saistītās vajadzības cilvēkiem, kuri bēg no Ukrainas.

| (4) | Ievērojot strauji mainīgo ekonomisko un ģeopolitisko situāciju, 2022. gada Eiropas pusgadā atsāksies ekonomikas un nodarbinātības politikas vispusīga koordinācija, kura līdztekus tiks pielāgota, ņemot vērā ar Atveseļošanas un noturības mehānisma īstenošanu saistītās prasības, kā skaidrots 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā. Lai īstenotu Eiropas pusgada politikas prioritātes, ir svarīgi īstenot pieņemtos atveseļošanas un noturības plānus, jo ar šiem plāniem paredzēts īstenot visus 2019. un 2020. gada Eiropas pusgada ciklos sniegtos konkrētām valstīm adresētos ieteikumus vai to būtisku daļu. Atveseļošanas un noturības plānu pārskatīšanā, atjaunināšanā vai grozīšanā saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14., 18. un 21. pantu, papildus citiem konkrētām valstīm adresētajiem ieteikumiem, kas sniegti līdz šādu pārskatītu, atjauninātu vai grozītu atveseļošanas un noturības plānu iesniegšanas dienai, joprojām vienlīdz aktuāli ir arī 2019. un 2020. gadā konkrētām valstīm adresētie ieteikumi. |
| --- | --- |

(4)

Ievērojot strauji mainīgo ekonomisko un ģeopolitisko situāciju, 2022. gada Eiropas pusgadā atsāksies ekonomikas un nodarbinātības politikas vispusīga koordinācija, kura līdztekus tiks pielāgota, ņemot vērā ar Atveseļošanas un noturības mehānisma īstenošanu saistītās prasības, kā skaidrots 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā. Lai īstenotu Eiropas pusgada politikas prioritātes, ir svarīgi īstenot pieņemtos atveseļošanas un noturības plānus, jo ar šiem plāniem paredzēts īstenot visus 2019. un 2020. gada Eiropas pusgada ciklos sniegtos konkrētām valstīm adresētos ieteikumus vai to būtisku daļu. Atveseļošanas un noturības plānu pārskatīšanā, atjaunināšanā vai grozīšanā saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14., 18. un 21. pantu, papildus citiem konkrētām valstīm adresētajiem ieteikumiem, kas sniegti līdz šādu pārskatītu, atjauninātu vai grozītu atveseļošanas un noturības plānu iesniegšanas dienai, joprojām vienlīdz aktuāli ir arī 2019. un 2020. gadā konkrētām valstīm adresētie ieteikumi.

| (5) | Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējā izņēmuma klauzula darbojas kopš 2020. gada marta. Komisija savā 2021. gada 3. marta paziņojumā “Apritējis gads kopš Covid-19 uzliesmojuma: fiskālās politikas atbildes pasākumi” pauda viedokli, ka lēmums par vispārējās izņēmuma klauzulas deaktivēšanu vai turpmāku piemērošanu būtu jāpieņem vispārēja ekonomikas stāvokļa novērtējuma ietvaros, kurā būtisks kvantitatīvais kritērijs ir ekonomiskās aktivitātes līmenis Savienībā vai eurozonā salīdzinājumā ar pirmskrīzes līmeni (2019. gada beigās). Paaugstināta nenoteiktība un spēcīgi lejupvērsti riski, kas skar ekonomikas perspektīvu saistībā ar karu Eiropā, nepieredzēts enerģijas cenu kāpums un ieilguši piegādes ķēdes darbības traucējumi rada apstākļus, kuru dēļ ir attaisnojami Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas darbību pagarināt arī attiecībā uz 2023. gadu. |
| --- | --- |

(5)

Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējā izņēmuma klauzula darbojas kopš 2020. gada marta. Komisija savā 2021. gada 3. marta paziņojumā “Apritējis gads kopš Covid-19 uzliesmojuma: fiskālās politikas atbildes pasākumi” pauda viedokli, ka lēmums par vispārējās izņēmuma klauzulas deaktivēšanu vai turpmāku piemērošanu būtu jāpieņem vispārēja ekonomikas stāvokļa novērtējuma ietvaros, kurā būtisks kvantitatīvais kritērijs ir ekonomiskās aktivitātes līmenis Savienībā vai eurozonā salīdzinājumā ar pirmskrīzes līmeni (2019. gada beigās). Paaugstināta nenoteiktība un spēcīgi lejupvērsti riski, kas skar ekonomikas perspektīvu saistībā ar karu Eiropā, nepieredzēts enerģijas cenu kāpums un ieilguši piegādes ķēdes darbības traucējumi rada apstākļus, kuru dēļ ir attaisnojami Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas darbību pagarināt arī attiecībā uz 2023. gadu.

| (6) | Ievērojot pieeju, kas izklāstīta Padomes 2021. gada 18. jūnija ieteikumā (6), ar ko sniedz Padomes atzinumu par Polijas 2021. gada konverģences programmu, vispārējo fiskālo nostāju pašlaik vislabāk var izmērīt kā izmaiņas primārajos izdevumos (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus), bet ietverot no Atveseļošanas un noturības mehānisma un citu Savienības fondu neatmaksājamā atbalsta (dotācijām) finansētos izdevumus, attiecībā pret vidēja termiņa potenciālo izaugsmi (7). Papildus atzinumam par vispārējo fiskālo nostāju, novērtējot, vai valsts fiskālā politika ir piesardzīga un vai tās struktūra spēs nodrošināt ilgtspējīgu atveseļošanu, kas būtu saskanīga ar zaļo un digitālo pārkārtošanos, uzmanība tiek pievērsta arī valsts finansētajiem (8) primārajiem kārtējiem izdevumiem (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus) un investīcijām. |
| --- | --- |

(6)

Ievērojot pieeju, kas izklāstīta Padomes 2021. gada 18. jūnija ieteikumā (6), ar ko sniedz Padomes atzinumu par Polijas 2021. gada konverģences programmu, vispārējo fiskālo nostāju pašlaik vislabāk var izmērīt kā izmaiņas primārajos izdevumos (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus), bet ietverot no Atveseļošanas un noturības mehānisma un citu Savienības fondu neatmaksājamā atbalsta (dotācijām) finansētos izdevumus, attiecībā pret vidēja termiņa potenciālo izaugsmi (7). Papildus atzinumam par vispārējo fiskālo nostāju, novērtējot, vai valsts fiskālā politika ir piesardzīga un vai tās struktūra spēs nodrošināt ilgtspējīgu atveseļošanu, kas būtu saskanīga ar zaļo un digitālo pārkārtošanos, uzmanība tiek pievērsta arī valsts finansētajiem (8) primārajiem kārtējiem izdevumiem (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus) un investīcijām.

| (7) | Komisija 2022. gada 2. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas plašas norādes par fiskālo politiku 2023. gadā (“fiskālās norādes”) un kura mērķis ir atbalstīt dalībvalstu stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanu un tādējādi stiprināt politikas koordināciju. Pamatojoties uz 2022. gada ziemas prognozes makroekonomisko perspektīvu, Komisija atzīmēja, ka piemērota šķistu pāreja no kopējās atbalstošās fiskālās nostājas 2020.–2022. gadā uz kopumā neitrālu kopējo fiskālo nostāju 2023. gadā, vienlaikus saglabājot gatavību reaģēt uz mainīgo ekonomisko situāciju. Komisija paziņoja, ka fiskālie ieteikumi 2023. gadam arī turpmāk būtu jādiferencē starp dalībvalstīm un tajos būtu jāņem vērā iespējamā pārrobežu blakusietekme. Komisija aicināja dalībvalstis atspoguļot norādes savās stabilitātes un konverģences programmās. Komisija apņēmās cieši uzraudzīt ekonomikas norises un pielāgot savas politikas norādes pēc vajadzības un ne vēlāk kā savā Eiropas pusgada pavasara paketē, kas sagatavota 2022. gada maija beigās. |
| --- | --- |

(7)

Komisija 2022. gada 2. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas plašas norādes par fiskālo politiku 2023. gadā (“fiskālās norādes”) un kura mērķis ir atbalstīt dalībvalstu stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanu un tādējādi stiprināt politikas koordināciju. Pamatojoties uz 2022. gada ziemas prognozes makroekonomisko perspektīvu, Komisija atzīmēja, ka piemērota šķistu pāreja no kopējās atbalstošās fiskālās nostājas 2020.–2022. gadā uz kopumā neitrālu kopējo fiskālo nostāju 2023. gadā, vienlaikus saglabājot gatavību reaģēt uz mainīgo ekonomisko situāciju. Komisija paziņoja, ka fiskālie ieteikumi 2023. gadam arī turpmāk būtu jādiferencē starp dalībvalstīm un tajos būtu jāņem vērā iespējamā pārrobežu blakusietekme. Komisija aicināja dalībvalstis atspoguļot norādes savās stabilitātes un konverģences programmās. Komisija apņēmās cieši uzraudzīt ekonomikas norises un pielāgot savas politikas norādes pēc vajadzības un ne vēlāk kā savā Eiropas pusgada pavasara paketē, kas sagatavota 2022. gada maija beigās.

| (8) | Attiecībā uz fiskālajām norādēm fiskālajos ieteikumos 2023. gadam ir ņemta vērā ekonomikas perspektīvas pasliktināšanās, paaugstinātā nenoteiktība un papildu lejupvērstie riski, kā arī augstāka inflācija salīdzinājumā ar Komisijas 2022. gada ziemas prognozi. Ņemot vērā šos apsvērumus, fiskālajai reakcijai ir jāpalielina publiskās investīcijas, kas sekmēs zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, un jāsaglabā visneaizsargātāko mājsaimniecību pirktspēja, lai mīkstinātu enerģijas cenu kāpuma ietekmi un palīdzētu ierobežot inflācijas otrreizējās ietekmes spiedienu, izmantojot mērķtiecīgus un pagaidu pasākumus. Fiskālajai politikai arī turpmāk jābūt dinamiskai, lai pielāgotos strauji mainīgajiem apstākļiem, tostarp izaicinājumiem, kuri attiecībā uz aizsardzību un drošību izriet no Krievijas agresijas kara pret Ukrainu, un dalībvalstīs tā ir jādiferencē atbilstīgi to fiskālajam un ekonomiskajam stāvoklim, tostarp, ņemot vērā krīzes ietekmi uz tām un pārvietoto personu pieplūdumu no Ukrainas. |
| --- | --- |

(8)

Attiecībā uz fiskālajām norādēm fiskālajos ieteikumos 2023. gadam ir ņemta vērā ekonomikas perspektīvas pasliktināšanās, paaugstinātā nenoteiktība un papildu lejupvērstie riski, kā arī augstāka inflācija salīdzinājumā ar Komisijas 2022. gada ziemas prognozi. Ņemot vērā šos apsvērumus, fiskālajai reakcijai ir jāpalielina publiskās investīcijas, kas sekmēs zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, un jāsaglabā visneaizsargātāko mājsaimniecību pirktspēja, lai mīkstinātu enerģijas cenu kāpuma ietekmi un palīdzētu ierobežot inflācijas otrreizējās ietekmes spiedienu, izmantojot mērķtiecīgus un pagaidu pasākumus. Fiskālajai politikai arī turpmāk jābūt dinamiskai, lai pielāgotos strauji mainīgajiem apstākļiem, tostarp izaicinājumiem, kuri attiecībā uz aizsardzību un drošību izriet no Krievijas agresijas kara pret Ukrainu, un dalībvalstīs tā ir jādiferencē atbilstīgi to fiskālajam un ekonomiskajam stāvoklim, tostarp, ņemot vērā krīzes ietekmi uz tām un pārvietoto personu pieplūdumu no Ukrainas.

| (9) | Polija 2021. gada 3. maijā saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai savu nacionālo atveseļošanas un noturības plānu. Komisija atbilstoši Regulas (ES) 2021/241 19. pantam novērtēja minētā atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu, ņemot vērā minētās regulas V pielikumā izklāstītās novērtēšanas vadlīnijas. Padome 2022. gada 17. jūnijā pieņēma Īstenošanas lēmumu par Polijas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu (9). Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu, ar ko atzīst, ka Polija ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu. |
| --- | --- |

(9)

Polija 2021. gada 3. maijā saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai savu nacionālo atveseļošanas un noturības plānu. Komisija atbilstoši Regulas (ES) 2021/241 19. pantam novērtēja minētā atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu, ņemot vērā minētās regulas V pielikumā izklāstītās novērtēšanas vadlīnijas. Padome 2022. gada 17. jūnijā pieņēma Īstenošanas lēmumu par Polijas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu (9). Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu, ar ko atzīst, ka Polija ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu.

| (10) | Polija savu 2022. gada valsts reformu programmu iesniedza 2022. gada 29. aprīlī un 2022. gada konverģences programmu – 2022. gada 28. aprīlī, tādējādi ievērojot Regulas (EK) Nr. 1466/97 8. pantā noteikto termiņu. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. |
| --- | --- |

(10)

Polija savu 2022. gada valsts reformu programmu iesniedza 2022. gada 29. aprīlī un 2022. gada konverģences programmu – 2022. gada 28. aprīlī, tādējādi ievērojot Regulas (EK) Nr. 1466/97 8. pantā noteikto termiņu. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus.

| (11) | Komisija 2022. gada ziņojumu par Poliju publicēja 2022. gada 23. maijā. Tajā novērtēts, kā Polija ir īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019., 2020. un 2021. gadā. Tajā bija arī novērtēts Polijas progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un Savienības pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā. |
| --- | --- |

(11)

Komisija 2022. gada ziņojumu par Poliju publicēja 2022. gada 23. maijā. Tajā novērtēts, kā Polija ir īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019., 2020. un 2021. gadā. Tajā bija arī novērtēts Polijas progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un Savienības pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā.

| (12) | 2022. gada 23. maijā Komisija nāca klajā ar ziņojumu saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu. Minētajā ziņojumā bija aplūkots Polijas budžeta stāvoklis, ņemot vērā to, ka tiek plānots, ka tās vispārējās valdības budžeta deficīts 2022. gadā pārsniegs Līgumā noteikto atsauces vērtību, kas ir 3 % no iekšzemes kopprodukta (IKP). Ziņojumā secināts, ka deficīta kritērijs nav izpildīts. Ievērojot 2022. gada 2. marta paziņojumu, Komisija 2022. gada pavasarī neierosināja sākt jaunas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, bet 2022. gada rudenī tā no jauna novērtēs, vai būtu nepieciešams ierosināt šādu procedūru sākšanu. |
| --- | --- |

(12)

2022. gada 23. maijā Komisija nāca klajā ar ziņojumu saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu. Minētajā ziņojumā bija aplūkots Polijas budžeta stāvoklis, ņemot vērā to, ka tiek plānots, ka tās vispārējās valdības budžeta deficīts 2022. gadā pārsniegs Līgumā noteikto atsauces vērtību, kas ir 3 % no iekšzemes kopprodukta (IKP). Ziņojumā secināts, ka deficīta kritērijs nav izpildīts. Ievērojot 2022. gada 2. marta paziņojumu, Komisija 2022. gada pavasarī neierosināja sākt jaunas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, bet 2022. gada rudenī tā no jauna novērtēs, vai būtu nepieciešams ierosināt šādu procedūru sākšanu.

| (13) | 2020. gada 20. jūlija ieteikumā (10) Padome ieteica Polijai, ievērojot vispārējo izņēmuma klauzulu, 2020. un 2021. gadā veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai efektīvi vērstos pret Covid-19 pandēmiju, stiprinātu ekonomiku un atbalstītu tās turpmāko atveseļošanu. Tā arī ieteica Polijai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt parāda atmaksājamību, vienlaikus veicinot investīcijas. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Polijas vispārējās valdības budžeta deficīts samazinājās no 6,9 % no IKP 2020. gadā līdz 1,9 % no IKP 2021. gadā. Polijas fiskālās politikas reakcija atbalstīja ekonomikas atveseļošanu 2021. gadā, savukārt pagaidu ārkārtas pasākumu apmērs samazinājās no 4,5 % no IKP 2020. gadā līdz 2,7 % 2021. gadā. Polijas 2021. gadā veiktie pasākumi atbilda Padomes 2020. gada 20. jūlija ieteikumam. Valdības 2020. un 2021. gadā noteiktie diskrecionārie budžeta pasākumi ir pagaidu pasākumi vai atsvērti ar kompensējošiem pasākumiem. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem vispārējās valdības parāds samazinājās no 57,1 % no IKP 2020. gadā līdz 53,8 % no IKP 2021. gadā. |
| --- | --- |

(13)

2020. gada 20. jūlija ieteikumā (10) Padome ieteica Polijai, ievērojot vispārējo izņēmuma klauzulu, 2020. un 2021. gadā veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai efektīvi vērstos pret Covid-19 pandēmiju, stiprinātu ekonomiku un atbalstītu tās turpmāko atveseļošanu. Tā arī ieteica Polijai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt parāda atmaksājamību, vienlaikus veicinot investīcijas. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Polijas vispārējās valdības budžeta deficīts samazinājās no 6,9 % no IKP 2020. gadā līdz 1,9 % no IKP 2021. gadā. Polijas fiskālās politikas reakcija atbalstīja ekonomikas atveseļošanu 2021. gadā, savukārt pagaidu ārkārtas pasākumu apmērs samazinājās no 4,5 % no IKP 2020. gadā līdz 2,7 % 2021. gadā. Polijas 2021. gadā veiktie pasākumi atbilda Padomes 2020. gada 20. jūlija ieteikumam. Valdības 2020. un 2021. gadā noteiktie diskrecionārie budžeta pasākumi ir pagaidu pasākumi vai atsvērti ar kompensējošiem pasākumiem. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem vispārējās valdības parāds samazinājās no 57,1 % no IKP 2020. gadā līdz 53,8 % no IKP 2021. gadā.

| (14) | 2022. gada konverģences programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs ir reālistisks. Valdība prognozē, ka reālais IKP 2022. gadā pieaugs par 3,8 % un 2023. gadā – par 3,2 %. Salīdzinājumam – Komisijas 2022. gada pavasara prognozē plānots zemāks reālā IKP pieaugums 2022. gadā (3,7 %) un 2023. gadā (3,0 %), kas galvenokārt skaidrojams ar augstāku prognozēto inflāciju, kura, visticamāk, negatīvi ietekmēs privāto patēriņu un investīcijas, un mazāku neto eksporta ietekmi. Valdība savā 2022. gada konverģences programmā plāno, ka nominālais deficīts pieaugs līdz 4,3 % no IKP 2022. gadā un samazināsies līdz 3,7 % 2023. gadā. Pieaugums 2022. gadā galvenokārt atspoguļo lielās izmaksas, kuras saistītas ar palīdzības sniegšanu pārvietotajām personām no Ukrainas, pasākumiem, kas pieņemti augsto enerģijas cenu dēļ, un apjomīgu nodokļu reformu (Polijas kurss). Saskaņā ar 2022. gada konverģences programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2022. gadā samazināsies līdz 52,1 % un 2023. gadā – līdz 51,5 %. Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2022. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta deficīts 2022. un 2023. gadā būs attiecīgi 4,0 % un 4,4 % no IKP. 2022. gadam prognozētais deficīts ir mazāks nekā prognozēts 2022. gada konverģences programmā, kas galvenokārt skaidrojams ar lielāku prognozēto nominālo IKP. 2023. gadam aplēstais deficīts ir lielāks nekā konverģences programmā, kas galvenokārt skaidrojams ar mazākiem ieņēmumiem un pieņēmumu, ka palielināsies izmaksas, kas saistītas ar palīdzības sniegšanu pārvietotajām personām no Ukrainas. Komisijas 2022. gada pavasara prognozē plānota mazāka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP, proti, 50,8 % 2022. gadā un 49,8 % 2023. gadā. Šī atšķirība skaidrojama ar augstāku prognozēto inflāciju un atšķirīgiem pieņēmumiem par atlikumu un plūsmu korekcijām 2023. gadā. Saskaņā ar Komisijas 2022. gada pavasara prognozi, potenciālās izlaides vidēja termiņa pieauguma aplēse ir 3,4 % (10 gadu vidējais rādītājs). Tomēr minētajā aplēsē nav iekļauta to reformu ietekme, kas paredzētas atveseļošanas un noturības plānā un var palielināt Polijas potenciālo izaugsmi. |
| --- | --- |

(14)

2022. gada konverģences programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs ir reālistisks. Valdība prognozē, ka reālais IKP 2022. gadā pieaugs par 3,8 % un 2023. gadā – par 3,2 %. Salīdzinājumam – Komisijas 2022. gada pavasara prognozē plānots zemāks reālā IKP pieaugums 2022. gadā (3,7 %) un 2023. gadā (3,0 %), kas galvenokārt skaidrojams ar augstāku prognozēto inflāciju, kura, visticamāk, negatīvi ietekmēs privāto patēriņu un investīcijas, un mazāku neto eksporta ietekmi. Valdība savā 2022. gada konverģences programmā plāno, ka nominālais deficīts pieaugs līdz 4,3 % no IKP 2022. gadā un samazināsies līdz 3,7 % 2023. gadā. Pieaugums 2022. gadā galvenokārt atspoguļo lielās izmaksas, kuras saistītas ar palīdzības sniegšanu pārvietotajām personām no Ukrainas, pasākumiem, kas pieņemti augsto enerģijas cenu dēļ, un apjomīgu nodokļu reformu (Polijas kurss). Saskaņā ar 2022. gada konverģences programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2022. gadā samazināsies līdz 52,1 % un 2023. gadā – līdz 51,5 %. Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2022. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta deficīts 2022. un 2023. gadā būs attiecīgi 4,0 % un 4,4 % no IKP. 2022. gadam prognozētais deficīts ir mazāks nekā prognozēts 2022. gada konverģences programmā, kas galvenokārt skaidrojams ar lielāku prognozēto nominālo IKP. 2023. gadam aplēstais deficīts ir lielāks nekā konverģences programmā, kas galvenokārt skaidrojams ar mazākiem ieņēmumiem un pieņēmumu, ka palielināsies izmaksas, kas saistītas ar palīdzības sniegšanu pārvietotajām personām no Ukrainas. Komisijas 2022. gada pavasara prognozē plānota mazāka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP, proti, 50,8 % 2022. gadā un 49,8 % 2023. gadā. Šī atšķirība skaidrojama ar augstāku prognozēto inflāciju un atšķirīgiem pieņēmumiem par atlikumu un plūsmu korekcijām 2023. gadā. Saskaņā ar Komisijas 2022. gada pavasara prognozi, potenciālās izlaides vidēja termiņa pieauguma aplēse ir 3,4 % (10 gadu vidējais rādītājs). Tomēr minētajā aplēsē nav iekļauta to reformu ietekme, kas paredzētas atveseļošanas un noturības plānā un var palielināt Polijas potenciālo izaugsmi.

| (15) | Valdība 2022. gadā pakāpeniski atcēla pasākumus, kas veikti, reaģējot uz Covid-19 krīzi, – tiek prognozēts, ka pagaidu ārkārtas pasākumu apmērs samazināsies no 2,7 % no IKP 2021. gadā līdz 0,0 % 2022. gadā. Valdības budžeta deficītu ietekmē pasākumi, kuri pieņemti, lai novērstu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, un kuri Komisijas 2022. gada pavasara prognozē lēsti 1,0 % apmērā no IKP 2022. gadā, bet kurus 2023. gadā paredzēts izbeigt. (11) Minētie pasākumi galvenokārt ietver enerģijas patēriņam piemērojamo netiešo nodokļu samazinājumus un sociālos pārvedumus trūcīgākajām mājsaimniecībām. Par minētajiem pasākumiem tika paziņots, ka tiem ir pagaidu raksturs. Tomēr, ja enerģijas cenas saglabāsies augstas 2023. gadā, dažus no minētajiem pasākumiem varētu turpināt. Daži no minētajiem pasākumiem nav mērķorientēti, jo īpaši tas attiecas uz pievienotās vērtības nodokļa un akcīzes nodokļa vispārēju samazināšanu. Valdības budžeta deficītu ietekmē arī izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas; šīs izmaksas Komisijas 2022. gada pavasara prognozē tiek prognozētas 0,6 % apmērā no IKP 2022. gadā un 0,8 % apmērā no IKP 2023. gadā (12). |
| --- | --- |

(15)

Valdība 2022. gadā pakāpeniski atcēla pasākumus, kas veikti, reaģējot uz Covid-19 krīzi, – tiek prognozēts, ka pagaidu ārkārtas pasākumu apmērs samazināsies no 2,7 % no IKP 2021. gadā līdz 0,0 % 2022. gadā. Valdības budžeta deficītu ietekmē pasākumi, kuri pieņemti, lai novērstu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, un kuri Komisijas 2022. gada pavasara prognozē lēsti 1,0 % apmērā no IKP 2022. gadā, bet kurus 2023. gadā paredzēts izbeigt. (11) Minētie pasākumi galvenokārt ietver enerģijas patēriņam piemērojamo netiešo nodokļu samazinājumus un sociālos pārvedumus trūcīgākajām mājsaimniecībām. Par minētajiem pasākumiem tika paziņots, ka tiem ir pagaidu raksturs. Tomēr, ja enerģijas cenas saglabāsies augstas 2023. gadā, dažus no minētajiem pasākumiem varētu turpināt. Daži no minētajiem pasākumiem nav mērķorientēti, jo īpaši tas attiecas uz pievienotās vērtības nodokļa un akcīzes nodokļa vispārēju samazināšanu. Valdības budžeta deficītu ietekmē arī izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas; šīs izmaksas Komisijas 2022. gada pavasara prognozē tiek prognozētas 0,6 % apmērā no IKP 2022. gadā un 0,8 % apmērā no IKP 2023. gadā (12).

| (16) | Padome savā 2021. gada 18. jūnija ieteikumā ieteica Polijai 2022. gadā saglabāt atbalstošu fiskālo nostāju, kas ietver stimulējošo iedarbību, kuru nodrošina Atveseļošanas un noturības mehānisms, un saglabāt valsts finansētās investīcijas. Padome arī ieteica Polijai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt fiskālo ilgtspēju vidējā termiņā, un vienlaikus veicināt investīcijas, lai vairotu izaugsmes potenciālu. |
| --- | --- |

(16)

Padome savā 2021. gada 18. jūnija ieteikumā ieteica Polijai 2022. gadā saglabāt atbalstošu fiskālo nostāju, kas ietver stimulējošo iedarbību, kuru nodrošina Atveseļošanas un noturības mehānisms, un saglabāt valsts finansētās investīcijas. Padome arī ieteica Polijai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt fiskālo ilgtspēju vidējā termiņā, un vienlaikus veicināt investīcijas, lai vairotu izaugsmes potenciālu.

| (17) | Saskaņā ar Komisijas 2022. gada pavasara prognozi un ņemot vērā Polijas 2022. gada konverģences programmā iekļauto informāciju, 2022. gada fiskālā nostāja, kas prognozēta – 3,4 % apmērā no IKP, būs atbalstoša, kā bija ieteikusi Padome (13). Polija plāno saskaņā ar Padomes ieteikumu sniegt atbalstu atveseļošanai, izmantojot Atveseļošanas un noturības mehānismu, lai finansētu papildu investīcijas. Prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti palielināsies par 0,1 procentpunktu no IKP salīdzinājumā ar 2021. gadu (14). Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2022. gadā būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,3 procentpunktiem no IKP (15). Tādējādi Polija plāno saglabāt valsts finansētās investīcijas, kā ieteikusi Padome. Vienlaikus tiek prognozēts, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2022. gadā būs ekspansīva ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst 2,7 procentpunktiem no IKP. Minētā ievērojamā ekspansīvā ietekme ietver papildu ietekmi (1,0 % apmērā no IKP), ko rada pasākumi ar mērķi novērst enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, kā arī izmaksas (0,6 % apmērā no IKP), kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas, un tiek prognozēts, ka jauns pabalsts par mazu bērnu aprūpi (ģimenes aprūpes kapitāls) arī veicinās (0,1 % apmērā no IKP) neto kārtējo izdevumu pieaugumu.
  Attiecībā uz ieņēmumiem tiek prognozēts, ka iedzīvotāju ienākuma nodokļa likmes samazinājums saskaņā ar Polijas kursu (0,7 % apmērā no IKP) un uzņēmumu ienākuma nodokļa likmju samazinājums (0,1 % apmērā no IKP) arī veicinās ekspansīvo fiskālo nostāju. Tiek prognozēts, ka par IKP deflatoru lielāks patēriņa cenu pieaugums ietekmēs valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu ekspansīvo ietekmi 2022. gadā, jo palielināsies valdības izdevumi par precēm un pakalpojumiem. |
| --- | --- |

(17)

Saskaņā ar Komisijas 2022. gada pavasara prognozi un ņemot vērā Polijas 2022. gada konverģences programmā iekļauto informāciju, 2022. gada fiskālā nostāja, kas prognozēta – 3,4 % apmērā no IKP, būs atbalstoša, kā bija ieteikusi Padome (13). Polija plāno saskaņā ar Padomes ieteikumu sniegt atbalstu atveseļošanai, izmantojot Atveseļošanas un noturības mehānismu, lai finansētu papildu investīcijas. Prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti palielināsies par 0,1 procentpunktu no IKP salīdzinājumā ar 2021. gadu (14). Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2022. gadā būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,3 procentpunktiem no IKP (15). Tādējādi Polija plāno saglabāt valsts finansētās investīcijas, kā ieteikusi Padome. Vienlaikus tiek prognozēts, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2022. gadā būs ekspansīva ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst 2,7 procentpunktiem no IKP. Minētā ievērojamā ekspansīvā ietekme ietver papildu ietekmi (1,0 % apmērā no IKP), ko rada pasākumi ar mērķi novērst enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, kā arī izmaksas (0,6 % apmērā no IKP), kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas, un tiek prognozēts, ka jauns pabalsts par mazu bērnu aprūpi (ģimenes aprūpes kapitāls) arī veicinās (0,1 % apmērā no IKP) neto kārtējo izdevumu pieaugumu.

Attiecībā uz ieņēmumiem tiek prognozēts, ka iedzīvotāju ienākuma nodokļa likmes samazinājums saskaņā ar Polijas kursu (0,7 % apmērā no IKP) un uzņēmumu ienākuma nodokļa likmju samazinājums (0,1 % apmērā no IKP) arī veicinās ekspansīvo fiskālo nostāju. Tiek prognozēts, ka par IKP deflatoru lielāks patēriņa cenu pieaugums ietekmēs valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu ekspansīvo ietekmi 2022. gadā, jo palielināsies valdības izdevumi par precēm un pakalpojumiem.

| (18) | Komisijas 2022. gada pavasara prognozē fiskālā nostāja 2023. gadā tiek prognozēta + 1,7 % apmērā no IKP, pieņemot, ka politika nemainīsies (16). Ir paredzēts, ka Polija 2023. gadā turpinās izmantot Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijas, lai finansētu papildu investīcijas atveseļošanas atbalstam. Prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti palielināsies par 0,1 procentpunktu salīdzinājumā ar 2022. gadu. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2023. gadā būs bremzējoša ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,3 procentpunktiem no IKP (17). Vienlaikus plānots, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā būs bremzējoša ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst 1,4 procentpunktiem no IKP. Tas ietver ietekmi (0,9 % apmērā no IKP), ko radīs ar enerģijas cenu pieaugumu saistīto pasākumu izbeigšana, un papildu izmaksas (0,2 % apmērā no IKP), kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas. |
| --- | --- |

(18)

Komisijas 2022. gada pavasara prognozē fiskālā nostāja 2023. gadā tiek prognozēta + 1,7 % apmērā no IKP, pieņemot, ka politika nemainīsies (16). Ir paredzēts, ka Polija 2023. gadā turpinās izmantot Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijas, lai finansētu papildu investīcijas atveseļošanas atbalstam. Prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti palielināsies par 0,1 procentpunktu salīdzinājumā ar 2022. gadu. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2023. gadā būs bremzējoša ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,3 procentpunktiem no IKP (17). Vienlaikus plānots, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā būs bremzējoša ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst 1,4 procentpunktiem no IKP. Tas ietver ietekmi (0,9 % apmērā no IKP), ko radīs ar enerģijas cenu pieaugumu saistīto pasākumu izbeigšana, un papildu izmaksas (0,2 % apmērā no IKP), kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas.

| (19) | 2022. gada konverģences programmā tiek prognozēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts pakāpeniski samazināsies, sasniedzot 3,1 % no IKP 2024. gadā un 2,5 % līdz 2025. gadam. Līdz ar to tiek plānots, ka vispārējās valdības budžeta deficīts būs zem 3 % no IKP līdz 2025. gadam. Tomēr nav sniegta informācija par plānotajiem pamatā esošajiem konsolidācijas pasākumiem. Saskaņā ar 2022. gada konverģences programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP līdz 2025. gadam samazināsies, proti, 2024. gadā saruks līdz 51,0 % un 2025. gadā – vēl līdz 49,7 %. Saskaņā ar Komisijas analīzi parāda atmaksājamības riski vidējā termiņā šķiet vidēji. |
| --- | --- |

(19)

2022. gada konverģences programmā tiek prognozēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts pakāpeniski samazināsies, sasniedzot 3,1 % no IKP 2024. gadā un 2,5 % līdz 2025. gadam. Līdz ar to tiek plānots, ka vispārējās valdības budžeta deficīts būs zem 3 % no IKP līdz 2025. gadam. Tomēr nav sniegta informācija par plānotajiem pamatā esošajiem konsolidācijas pasākumiem. Saskaņā ar 2022. gada konverģences programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP līdz 2025. gadam samazināsies, proti, 2024. gadā saruks līdz 51,0 % un 2025. gadā – vēl līdz 49,7 %. Saskaņā ar Komisijas analīzi parāda atmaksājamības riski vidējā termiņā šķiet vidēji.

| (20) | Paredzams, ka budžeta sistēmas pašreizējā reforma, kad tā būs pilnībā īstenota, palielinās izdevumu efektivitāti, jo būs novērsti jau sen pastāvoši trūkumi budžeta procesā. Šie trūkumi ir, piemēram, budžeta sarežģīta un novecojusi klasifikācija; informācijas neoptimāla reģistrācija; reālas vidēja termiņa plānošanas neesība un tas, ka izdevumu pārskatīšanai nav tiešā sviras efekta attiecībā uz budžeta procesu. Paredzams, ka ilgtermiņā Polijas publiskās finanses pieaugošo izdevumu dēļ, kas jo īpaši saistīti ar sabiedrības novecošanos, būs pakļautas spiedienam. Minētie faktori pastiprina vajadzību pēc jauniem rīkiem izdevumu pārvaldības stiprināšanai, kā arī pēc regulāra efektivitātes un lietderības novērtējuma. Tomēr pandēmijas laikā lielākā daļa ar Covid-19 pasākumiem saistīto izdevumu tika novirzīti, izmantojot attīstības bankas pārvaldītu īpašu fondu un no budžeta nošķirtu finanšu instrumentu. Tādējādi iestādēm tika radīta lielāka elastība ar krīzi saistīto izdevumu pārvaldībā un tās varēja izvairīties no riska pārkāpt konstitucionālo valsts parāda līmeni, taču tika arī ierobežota izdevumu parlamentārā uzraudzība un publiska piekļuve savlaicīgai informācijai par publiskajiem izdevumiem. |
| --- | --- |

(20)

Paredzams, ka budžeta sistēmas pašreizējā reforma, kad tā būs pilnībā īstenota, palielinās izdevumu efektivitāti, jo būs novērsti jau sen pastāvoši trūkumi budžeta procesā. Šie trūkumi ir, piemēram, budžeta sarežģīta un novecojusi klasifikācija; informācijas neoptimāla reģistrācija; reālas vidēja termiņa plānošanas neesība un tas, ka izdevumu pārskatīšanai nav tiešā sviras efekta attiecībā uz budžeta procesu. Paredzams, ka ilgtermiņā Polijas publiskās finanses pieaugošo izdevumu dēļ, kas jo īpaši saistīti ar sabiedrības novecošanos, būs pakļautas spiedienam. Minētie faktori pastiprina vajadzību pēc jauniem rīkiem izdevumu pārvaldības stiprināšanai, kā arī pēc regulāra efektivitātes un lietderības novērtējuma. Tomēr pandēmijas laikā lielākā daļa ar Covid-19 pasākumiem saistīto izdevumu tika novirzīti, izmantojot attīstības bankas pārvaldītu īpašu fondu un no budžeta nošķirtu finanšu instrumentu. Tādējādi iestādēm tika radīta lielāka elastība ar krīzi saistīto izdevumu pārvaldībā un tās varēja izvairīties no riska pārkāpt konstitucionālo valsts parāda līmeni, taču tika arī ierobežota izdevumu parlamentārā uzraudzība un publiska piekļuve savlaicīgai informācijai par publiskajiem izdevumiem.

| (21) | Polija ir viena no visstraujāk novecojošajām valstīm Savienībā, un demogrāfiskās tendences ilgtermiņā ietekmēs pensiju sistēmu. Pašreizējā noteiktās iemaksas pensiju sistēma padara sistēmu finansiāli līdzsvarotu, bet netiek ņemts vērā nākotnes pabalstu adekvātums. Tomēr, ņemot vērā zemo faktisko pensionēšanās vecumu, pieaugošo paredzamo mūža ilgumu un dažas citas sistēmas iezīmes, sagaidāms, ka nākotnes pensiju pabalsti ievērojami samazināsies attiecībā pret pēdējo algu. Tas nozīmē, ka liela daļa pensionāru būtu pakļauti nabadzības riskam. Komisijas analīze liecina, ka tikai tam vien, lai pabalstus saglabātu pašreizējā līmenī, Polijai līdz 2070. gadam būtu jātērē papildu 6,7 % no IKP. Polijas pensiju sistēmas galvenās problēmas ir saistītas ar zemo faktisko pensionēšanās vecumu un īpašajiem pensiju režīmiem (piemēram, lauksaimniekiem, ierēdņiem, kuriem ir pienākums valkāt formas tērpu), kas izmaksā dārgi un to dalībniekiem ir izdevīgāki salīdzinājumā ar vispārējo sistēmu. |
| --- | --- |

(21)

Polija ir viena no visstraujāk novecojošajām valstīm Savienībā, un demogrāfiskās tendences ilgtermiņā ietekmēs pensiju sistēmu. Pašreizējā noteiktās iemaksas pensiju sistēma padara sistēmu finansiāli līdzsvarotu, bet netiek ņemts vērā nākotnes pabalstu adekvātums. Tomēr, ņemot vērā zemo faktisko pensionēšanās vecumu, pieaugošo paredzamo mūža ilgumu un dažas citas sistēmas iezīmes, sagaidāms, ka nākotnes pensiju pabalsti ievērojami samazināsies attiecībā pret pēdējo algu. Tas nozīmē, ka liela daļa pensionāru būtu pakļauti nabadzības riskam. Komisijas analīze liecina, ka tikai tam vien, lai pabalstus saglabātu pašreizējā līmenī, Polijai līdz 2070. gadam būtu jātērē papildu 6,7 % no IKP. Polijas pensiju sistēmas galvenās problēmas ir saistītas ar zemo faktisko pensionēšanās vecumu un īpašajiem pensiju režīmiem (piemēram, lauksaimniekiem, ierēdņiem, kuriem ir pienākums valkāt formas tērpu), kas izmaksā dārgi un to dalībniekiem ir izdevīgāki salīdzinājumā ar vispārējo sistēmu.

| (22) | Polija 2021. gada 15. decembrī iesniedza savus kohēzijas politikas plānošanas dokumentus, kas paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/1060 (18). Saskaņā ar Regulu (ES) 2021/1060 Polijai ir jāņem vērā attiecīgie tai adresētie ieteikumi 2021.–2027. gada kohēzijas politikas fondu plānošanā. Tas ir priekšnoteikums no kohēzijas politikas fondiem paredzētā finansiālā atbalsta efektivitātes uzlabošanai un tā pievienotās vērtības maksimalizēšanai un vienlaikus veicina koordināciju, savstarpējo papildināmību un saskaņotību starp minētajiem kohēzijas politikas fondiem un citiem Savienības instrumentiem un fondiem. Kohēzijas politikas programmu sekmīga īstenošana ir atkarīga arī no to šķēršļu novēršanas, kas kavē investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās un sabalansētas teritoriālās attīstības atbalstam. |
| --- | --- |

(22)

Polija 2021. gada 15. decembrī iesniedza savus kohēzijas politikas plānošanas dokumentus, kas paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/1060 (18). Saskaņā ar Regulu (ES) 2021/1060 Polijai ir jāņem vērā attiecīgie tai adresētie ieteikumi 2021.–2027. gada kohēzijas politikas fondu plānošanā. Tas ir priekšnoteikums no kohēzijas politikas fondiem paredzētā finansiālā atbalsta efektivitātes uzlabošanai un tā pievienotās vērtības maksimalizēšanai un vienlaikus veicina koordināciju, savstarpējo papildināmību un saskaņotību starp minētajiem kohēzijas politikas fondiem un citiem Savienības instrumentiem un fondiem. Kohēzijas politikas programmu sekmīga īstenošana ir atkarīga arī no to šķēršļu novēršanas, kas kavē investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās un sabalansētas teritoriālās attīstības atbalstam.

| (23) | Bezdarba līmenis Polijā ir sasniedzis visu laiku zemāko līmeni, taču dažu grupu līdzdalība darba tirgū joprojām ir ierobežota. Formālajā bērnu aprūpē uzņemto tādu bērnu īpatsvars, kas ir jaunāki par trim gadiem, joprojām ir viens no zemākajiem dalībvalstu vidū, un ierobežotā piekļuve bērnu aprūpei kavē sieviešu ieiešanu darba tirgū. Turklāt nepietiekama atbalsta ilgtermiņa aprūpei dēļ un zemākā pensionēšanās vecuma dēļ darbaspēks aizplūst no tirgus. Atšķirības darba tirgū skar arī personas ar invaliditāti, vecāka gadagājuma cilvēkus un mazkvalificētas personas, kuru nodarbinātības līmenis ir zemāks nekā attiecīgie Savienības vidējie rādītāji. Lai gan pēdējos gados ir vērojama nestandarta darba līgumu skaita pastāvīga samazināšanās, jo īpaši gados jaunu un mazkvalificētu darba ņēmēju nodarbinātība joprojām ļoti bieži notiek uz pagaidu līgumu un pašnodarbinātības pamata ar zemām sociālajām iemaksām, un tas palielina risku, ka viņu nākotnes pensija nebūs adekvāta. |
| --- | --- |

(23)

Bezdarba līmenis Polijā ir sasniedzis visu laiku zemāko līmeni, taču dažu grupu līdzdalība darba tirgū joprojām ir ierobežota. Formālajā bērnu aprūpē uzņemto tādu bērnu īpatsvars, kas ir jaunāki par trim gadiem, joprojām ir viens no zemākajiem dalībvalstu vidū, un ierobežotā piekļuve bērnu aprūpei kavē sieviešu ieiešanu darba tirgū. Turklāt nepietiekama atbalsta ilgtermiņa aprūpei dēļ un zemākā pensionēšanās vecuma dēļ darbaspēks aizplūst no tirgus. Atšķirības darba tirgū skar arī personas ar invaliditāti, vecāka gadagājuma cilvēkus un mazkvalificētas personas, kuru nodarbinātības līmenis ir zemāks nekā attiecīgie Savienības vidējie rādītāji. Lai gan pēdējos gados ir vērojama nestandarta darba līgumu skaita pastāvīga samazināšanās, jo īpaši gados jaunu un mazkvalificētu darba ņēmēju nodarbinātība joprojām ļoti bieži notiek uz pagaidu līgumu un pašnodarbinātības pamata ar zemām sociālajām iemaksām, un tas palielina risku, ka viņu nākotnes pensija nebūs adekvāta.

| (24) | Polijas izglītības un apmācības sistēmā joprojām pastāv ar kvalitāti un iekļautību saistītas problēmas. Pandēmijas un ilgstošo tālmācības periodu rezultātā minētās problēmas ir saasinājušās. Skolotājiem, skolēniem un iedzīvotājiem trūkst digitālo prasmju. Vienlaikus skolām un mājsaimniecībām, kurās aug bērni, joprojām nav pietiekamas piekļuves IKT aprīkojumam un savienojamībai. Skolotāju sākotnējās izglītības kvalitāte ir nepietiekama. Turklāt skolotāju algas, salīdzinot ar ESAO standartiem, ir relatīvi zemas. Zemās algas mazina šīs profesijas finansiālo pievilcību un līdztekus profesionālās izaugsmes iespēju trūkumam veicina to, ka ievērojami trūkst darbinieku. Pārvietoto personu no Ukrainas lielais pieplūdums prasa ievērojamas pūles, tostarp finansējumu, lai pienācīgi reaģētu izglītības un apmācības jomā. Prasmju un darba tirgus vajadzību ievērojamā neatbilstība rada darbaspēka trūkumu, par ko liecina darba devēju grūtības aizpildīt brīvās darbvietas. |
| --- | --- |

(24)

Polijas izglītības un apmācības sistēmā joprojām pastāv ar kvalitāti un iekļautību saistītas problēmas. Pandēmijas un ilgstošo tālmācības periodu rezultātā minētās problēmas ir saasinājušās. Skolotājiem, skolēniem un iedzīvotājiem trūkst digitālo prasmju. Vienlaikus skolām un mājsaimniecībām, kurās aug bērni, joprojām nav pietiekamas piekļuves IKT aprīkojumam un savienojamībai. Skolotāju sākotnējās izglītības kvalitāte ir nepietiekama. Turklāt skolotāju algas, salīdzinot ar ESAO standartiem, ir relatīvi zemas. Zemās algas mazina šīs profesijas finansiālo pievilcību un līdztekus profesionālās izaugsmes iespēju trūkumam veicina to, ka ievērojami trūkst darbinieku. Pārvietoto personu no Ukrainas lielais pieplūdums prasa ievērojamas pūles, tostarp finansējumu, lai pienācīgi reaģētu izglītības un apmācības jomā. Prasmju un darba tirgus vajadzību ievērojamā neatbilstība rada darbaspēka trūkumu, par ko liecina darba devēju grūtības aizpildīt brīvās darbvietas.

| (25) | Kopējie budžeta izdevumi veselības aprūpei attiecībā pret IKP joprojām ir zemi – 2019. gadā tikai 6,5 % salīdzinājumā ar Savienības vidējo rādītāju 9,9 %. Polijas veselības aprūpes sistēma pārmērīgi paļaujas uz slimnīcām, kuru finansiālā situācija pasliktinās un kurām trūkst kvalitātes novērtējuma, un kuru pārvaldības sistēmas ir nepilnīgas. Primārā un ambulatorā aprūpe netiek pietiekami izmantota. Medicīnas profesiju zemā pievilcība veicina darbinieku trūkumu. Ārstu un medmāsu skaits uz 1 000 iedzīvotājiem (attiecīgi 2,4 un 5,1) ir viens no zemākajiem dalībvalstīs. Primārās aprūpes sistēmā trūkst darbinieku, un tās dienesti ir pārslogoti. Tās potenciāls joprojām netiek izmantots, kā rezultātā tiek pārslogotas augstāku līmeņu aprūpes sistēmas. Lai gan paplašinātie e-veselības pakalpojumi palīdz risināt dažas veselības aprūpes sistēmā pastāvošās problēmas, šo pakalpojumu izmantošana līdz šim ir bijusi ierobežota. |
| --- | --- |

(25)

Kopējie budžeta izdevumi veselības aprūpei attiecībā pret IKP joprojām ir zemi – 2019. gadā tikai 6,5 % salīdzinājumā ar Savienības vidējo rādītāju 9,9 %. Polijas veselības aprūpes sistēma pārmērīgi paļaujas uz slimnīcām, kuru finansiālā situācija pasliktinās un kurām trūkst kvalitātes novērtējuma, un kuru pārvaldības sistēmas ir nepilnīgas. Primārā un ambulatorā aprūpe netiek pietiekami izmantota. Medicīnas profesiju zemā pievilcība veicina darbinieku trūkumu. Ārstu un medmāsu skaits uz 1 000 iedzīvotājiem (attiecīgi 2,4 un 5,1) ir viens no zemākajiem dalībvalstīs. Primārās aprūpes sistēmā trūkst darbinieku, un tās dienesti ir pārslogoti. Tās potenciāls joprojām netiek izmantots, kā rezultātā tiek pārslogotas augstāku līmeņu aprūpes sistēmas. Lai gan paplašinātie e-veselības pakalpojumi palīdz risināt dažas veselības aprūpes sistēmā pastāvošās problēmas, šo pakalpojumu izmantošana līdz šim ir bijusi ierobežota.

| (26) | Attiecībā uz ievērojamu daļu sociālo izdevumu netiek ņemts vērā atšķirīgais ienākumu līmenis, un tādējādi tie nav pietiekami mērķorientēti. Daži sociālie izdevumi nav mērķorientēti un atkarīgi no ienākumiem. Vienlaikus sociālo pabalstu segums dažām personām, kas strādā uz civiltiesiska līguma pamata, ir ierobežots, padarot minēto personu grupu neaizsargātāku. Lai gan nabadzības riskam pakļauto iedzīvotāju īpatsvars ir turpinājis samazināties no 21 % 2016. gadā līdz 17 % 2020. gadā, joprojām pastāv problēmas. Konkrēti, ir paredzams, ka daži vecāka gadagājuma cilvēki būs pakļauti pieaugošam nabadzības riskam. Tas jo īpaši attiecas uz sievietēm, jo viņu karjera ir īsāka, kā rezultātā viņu nākotnes pensijas pabalsts būs mazāks. Pabalstu mērķtiecīgāka novirzīšana, piemēram, biežāk piemērojot no ienākumiem atkarīgu pieeju, ļautu efektīvāk izmantot publiskos resursus nabadzības apkarošanai un atbalstīt tos, kam tas visvairāk vajadzīgs. |
| --- | --- |

(26)

Attiecībā uz ievērojamu daļu sociālo izdevumu netiek ņemts vērā atšķirīgais ienākumu līmenis, un tādējādi tie nav pietiekami mērķorientēti. Daži sociālie izdevumi nav mērķorientēti un atkarīgi no ienākumiem. Vienlaikus sociālo pabalstu segums dažām personām, kas strādā uz civiltiesiska līguma pamata, ir ierobežots, padarot minēto personu grupu neaizsargātāku. Lai gan nabadzības riskam pakļauto iedzīvotāju īpatsvars ir turpinājis samazināties no 21 % 2016. gadā līdz 17 % 2020. gadā, joprojām pastāv problēmas. Konkrēti, ir paredzams, ka daži vecāka gadagājuma cilvēki būs pakļauti pieaugošam nabadzības riskam. Tas jo īpaši attiecas uz sievietēm, jo viņu karjera ir īsāka, kā rezultātā viņu nākotnes pensijas pabalsts būs mazāks. Pabalstu mērķtiecīgāka novirzīšana, piemēram, biežāk piemērojot no ienākumiem atkarīgu pieeju, ļautu efektīvāk izmantot publiskos resursus nabadzības apkarošanai un atbalstīt tos, kam tas visvairāk vajadzīgs.

| (27) | Polija arvien vairāk paļausies uz zinātni un inovāciju, lai ilgtermiņā nodrošinātu ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi un konkurētspēju. Tomēr, lai gan Polija ir sasniegusi zināmu progresu, attiecībā uz inovatīviem rezultātiem tā atpaliek. Kopējie izdevumi pētniecībai un izstrādei ir mazi – 1,39 % no IKP. Saskaņā ar Kopienas inovācijas apsekojumu uzņēmumu pētniecības un izstrādes izdevumi (0,87 % 2020. gadā) joprojām ir krietni mazāki nekā Savienības vidējais rādītājs un inovatīvu uzņēmumu īpatsvars joprojām ir ļoti zems. 2021. gadā Polija Eiropas inovācijas rezultātu pārskatā ierindojas ceturtajā vietā no beigām un ietilpst pēdējā kategorijā “Pieticīgi novatori”. Pašreizējo pētniecības atbalsta instrumentu sadrumstalotības palielināšanās negatīvi ietekmē sadarbību starp zinātni un uzņēmumiem, un tas ir nozīmīgs šķērslis inovācijas stiprināšanai. Turklāt uzņēmumu zemās pārvaldības prasmes un ierobežotā tehnoloģiju ieviešana tajos veicina to, ka mazo un vidējo uzņēmumu un lielo uzņēmumu ražīgums būtiski atšķiras, un ierobežo inovāciju un ražīguma pieaugumu. |
| --- | --- |

(27)

Polija arvien vairāk paļausies uz zinātni un inovāciju, lai ilgtermiņā nodrošinātu ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi un konkurētspēju. Tomēr, lai gan Polija ir sasniegusi zināmu progresu, attiecībā uz inovatīviem rezultātiem tā atpaliek. Kopējie izdevumi pētniecībai un izstrādei ir mazi – 1,39 % no IKP. Saskaņā ar Kopienas inovācijas apsekojumu uzņēmumu pētniecības un izstrādes izdevumi (0,87 % 2020. gadā) joprojām ir krietni mazāki nekā Savienības vidējais rādītājs un inovatīvu uzņēmumu īpatsvars joprojām ir ļoti zems. 2021. gadā Polija Eiropas inovācijas rezultātu pārskatā ierindojas ceturtajā vietā no beigām un ietilpst pēdējā kategorijā “Pieticīgi novatori”. Pašreizējo pētniecības atbalsta instrumentu sadrumstalotības palielināšanās negatīvi ietekmē sadarbību starp zinātni un uzņēmumiem, un tas ir nozīmīgs šķērslis inovācijas stiprināšanai. Turklāt uzņēmumu zemās pārvaldības prasmes un ierobežotā tehnoloģiju ieviešana tajos veicina to, ka mazo un vidējo uzņēmumu un lielo uzņēmumu ražīgums būtiski atšķiras, un ierobežo inovāciju un ražīguma pieaugumu.

| (28) | Digitalizācija Polijā atpaliek. It īpaši zemais digitālo prasmju līmenis kavē uzņēmumu spēju investēt progresīvos digitalizētos risinājumos un virzību augšup pa vērtību ķēdi un vienlaikus veicina darbaspēka trūkumu un prasmju nepietiekamību. Attiecībā uz digitālo infrastruktūru – fiksētās platjoslas izmantošana pieaug, taču 5G attīstībā joprojām pastāv daudz problēmu. Konkrētāk, 2021. gadā 5G tehnoloģija aptvēra tikai 34 % mājsaimniecību, kas ir zem Savienības vidējā rādītāja 65 %, un attiecībā uz gatavību 5G ieviešanai nav panākts nekāds progress, jo vēl nav piešķirts harmonizētais radiofrekvenču spektrs 5G izvēršanai. Visbeidzot, digitālo tehnoloģiju plašāka izmantošana valsts pārvaldē varētu uzlabot valdības pakalpojumu sniegšanu un palīdzēt samazināt nevajadzīgu regulatīvo un administratīvo slogu. |
| --- | --- |

(28)

Digitalizācija Polijā atpaliek. It īpaši zemais digitālo prasmju līmenis kavē uzņēmumu spēju investēt progresīvos digitalizētos risinājumos un virzību augšup pa vērtību ķēdi un vienlaikus veicina darbaspēka trūkumu un prasmju nepietiekamību. Attiecībā uz digitālo infrastruktūru – fiksētās platjoslas izmantošana pieaug, taču 5G attīstībā joprojām pastāv daudz problēmu. Konkrētāk, 2021. gadā 5G tehnoloģija aptvēra tikai 34 % mājsaimniecību, kas ir zem Savienības vidējā rādītāja 65 %, un attiecībā uz gatavību 5G ieviešanai nav panākts nekāds progress, jo vēl nav piešķirts harmonizētais radiofrekvenču spektrs 5G izvēršanai. Visbeidzot, digitālo tehnoloģiju plašāka izmantošana valsts pārvaldē varētu uzlabot valdības pakalpojumu sniegšanu un palīdzēt samazināt nevajadzīgu regulatīvo un administratīvo slogu.

| (29) | Stabila un prognozējama darījumdarbības vide un labvēlīga investīciju vide ir svarīga gan ekonomikas atveseļošanai pēc pandēmijas, gan ilgtspējīgai ekonomikas izaugsmei vidējā termiņā un ilgtermiņā. Šajā ziņā būtiski elementi ir tiesu sistēmas neatkarība, efektivitāte un kvalitāte. Polijā situācija tiesiskuma jomā ir pasliktinājusies, un, kā izriet no vairākiem Eiropas Savienības Tiesas un Eiropas Cilvēktiesību tiesas nolēmumiem, tiesu iestāžu neatkarība joprojām rada nopietnas bažas. Turklāt pēc dažiem nolēmumiem, kurus bija pieņēmusi Polijas Konstitucionālā tiesa, kas jo īpaši apstrīdēja Savienības tiesību pārākumu, tādējādi apdraudot Polijas un Savienības tiesību sistēmas darbību, Komisija 2021. gadā pret Poliju sāka pienākumu neizpildes procedūru. |
| --- | --- |

(29)

Stabila un prognozējama darījumdarbības vide un labvēlīga investīciju vide ir svarīga gan ekonomikas atveseļošanai pēc pandēmijas, gan ilgtspējīgai ekonomikas izaugsmei vidējā termiņā un ilgtermiņā. Šajā ziņā būtiski elementi ir tiesu sistēmas neatkarība, efektivitāte un kvalitāte. Polijā situācija tiesiskuma jomā ir pasliktinājusies, un, kā izriet no vairākiem Eiropas Savienības Tiesas un Eiropas Cilvēktiesību tiesas nolēmumiem, tiesu iestāžu neatkarība joprojām rada nopietnas bažas. Turklāt pēc dažiem nolēmumiem, kurus bija pieņēmusi Polijas Konstitucionālā tiesa, kas jo īpaši apstrīdēja Savienības tiesību pārākumu, tādējādi apdraudot Polijas un Savienības tiesību sistēmas darbību, Komisija 2021. gadā pret Poliju sāka pienākumu neizpildes procedūru.

| (30) | Spēcīga un stabila regulatīvā vide ir pamats ekonomikas izaugsmes un privāto investīciju uzturēšanai. Tomēr investīciju videi joprojām traucē neprognozējama un apgrūtinoša normatīvā vide. Biežas izmaiņas svarīgākajos tiesību aktos palielina nenoteiktību un atbilstības nodrošināšanas izmaksas uzņēmumiem, galvenokārt tāpēc, ka likumdošanas procesā tikpat kā nenotiek apspriešanās ar ieinteresētajām personām. Tā rezultātā privātās investīcijas procentuāli no IKP kopš 2016. gada ir samazinājušās un 2020. gadā to īpatsvars ir tikai 18,5 %, proti, krietni zem Savienības vidējā rādītāja un vidējā rādītāja reģionā. Tas varētu ierobežot turpmāku ražīguma pieaugumu un kavēt Polijas spēju ilgtermiņā uzturēt ekonomikas izaugsmi, jo īpaši, ņemot vērā to, ka pieaugošās darbaspēka izmaksas uz vienu vienību negatīvi ietekmē izmaksu konkurētspēju. |
| --- | --- |

(30)

Spēcīga un stabila regulatīvā vide ir pamats ekonomikas izaugsmes un privāto investīciju uzturēšanai. Tomēr investīciju videi joprojām traucē neprognozējama un apgrūtinoša normatīvā vide. Biežas izmaiņas svarīgākajos tiesību aktos palielina nenoteiktību un atbilstības nodrošināšanas izmaksas uzņēmumiem, galvenokārt tāpēc, ka likumdošanas procesā tikpat kā nenotiek apspriešanās ar ieinteresētajām personām. Tā rezultātā privātās investīcijas procentuāli no IKP kopš 2016. gada ir samazinājušās un 2020. gadā to īpatsvars ir tikai 18,5 %, proti, krietni zem Savienības vidējā rādītāja un vidējā rādītāja reģionā. Tas varētu ierobežot turpmāku ražīguma pieaugumu un kavēt Polijas spēju ilgtermiņā uzturēt ekonomikas izaugsmi, jo īpaši, ņemot vērā to, ka pieaugošās darbaspēka izmaksas uz vienu vienību negatīvi ietekmē izmaksu konkurētspēju.

| (31) | Pamatojoties uz Savienības valstu vai to valdību vadītāju pilnvarojumu, kas formulēts Versaļas deklarācijā, ir sagatavots Komisijas priekšlikums REPowerEU plānam, kura mērķis ir pēc iespējas drīz izbeigt Savienības atkarību no fosilo degvielu importa no Krievijas. Tālab Komisija plāno dialogā ar dalībvalstīm apzināt piemērotākos projektus, investīcijas un reformas valstu, reģionālā un Savienības līmenī. Šo pasākumu mērķis ir samazināt vispārējo atkarību no fosilajām degvielām un pārorientēt fosilo degvielu importu prom no Krievijas. |
| --- | --- |

(31)

Pamatojoties uz Savienības valstu vai to valdību vadītāju pilnvarojumu, kas formulēts Versaļas deklarācijā, ir sagatavots Komisijas priekšlikums REPowerEU plānam, kura mērķis ir pēc iespējas drīz izbeigt Savienības atkarību no fosilo degvielu importa no Krievijas. Tālab Komisija plāno dialogā ar dalībvalstīm apzināt piemērotākos projektus, investīcijas un reformas valstu, reģionālā un Savienības līmenī. Šo pasākumu mērķis ir samazināt vispārējo atkarību no fosilajām degvielām un pārorientēt fosilo degvielu importu prom no Krievijas.

| (32) | Polijas energoresursu struktūra joprojām ir lielā mērā atkarīga no fosilajām degvielām, kas 2020. gadā nodrošināja 86 % Polijas energoapgādes, no kuriem 40 % veido ogles. Dabasgāze veido 17 % no energoresursu struktūras, bet nafta, kuras īpatsvars pēdējos gados ir palielinājies, – 28,9 %. Dekarbonizācija Polijā norit gausi. Līdz 2020. gadam kopējās emisijas Polijas ekonomikā salīdzinājumā ar 2005. gadu ir samazinājušās tikai par 8 % (19). Ekonomikas siltumnīcefekta gāzu emisijas intensitāte ir par 54 % augstāka nekā vidējais intensitātes rādītājs Savienībā. Lai paātrinātu emisijas samazināšanu visā ekonomikā, ir jāpārskata enerģētikas rīcībpolitika un jānosaka vērienīgāki mērķi, kā arī jāveic mērķtiecīgas darbības ETS neaptvertajos sektoros. Lai gan Polija pati saražo aptuveni 80 % no tās patērētajām oglēm, tās atkarība no Krievijas, ko aprēķina kā Krievijas izcelsmes importa daļas attiecību pret ogļu kopējo importu, 2020. gadā ir palielinājusies un sasniegusi 74 % salīdzinājumā ar Savienības vidējo rādītāju, kas ir 54 %. Attiecībā uz naftu – gandrīz visa pieprasījuma apmierināšana Polijā ir atkarīga no ārvalstu piegādātājiem, un imports no Krievijas veido 72 % no kopējā ārējā piedāvājuma salīdzinājumā ar Savienības vidējo rādītāju 26 %. Polijas atkarība no Krievijas dabasgāzes 2020. gadā bija 55 % salīdzinājumā ar Savienības vidējo rādītāju 44 % (20). Paredzams, ka pašreizējie un plānotie infrastruktūras projekti Polijā un ar kaimiņvalstīm (ieskaitot GIPL starpsavienojumu ar Lietuvu, kas darbojas kopš 2022. gada 1. maija), ja tiks noslēgti attiecīgi piegādes līgumi, pilnībā aizstās Polijas atkarību no Krievijas gāzes. Tiek ieteikts investīcijas jaunā gāzes infrastruktūrā un tīklos pēc iespējas veikt tā, lai nodrošinātu atbilstību nākotnes prasībām, novēršot oglekļiesīksti un balasta aktīvus, kā arī sekmējot ilgtspēju ilgtermiņā, ko nākotnē nodrošinātu pārprofilēšana uz ilgtspējīgām degvielām. Polijas ilgtermiņa gāzes piegādes līgums ar Krievijas Gazprom beidzas 2022. gada beigās, un Polija neplāno to pagarināt.

  Gazprom no 2022. gada aprīļa ir apturējis gāzes piegādes Polijai, taču šīs apturēšanas tiešo ietekmi uz Polijas enerģētisko drošību būtiski mazina tās piekļuve alternatīvām piegādēm gan Savienībā, gan ārpus tās. Tomēr minētās apturēšanas dēļ ir nepieciešams paātrināt notiekošos un plānotos piegādes dažādošanas projektus, kā arī uzlabot turpmāko darbību koordināciju Savienībā. |
| --- | --- |

(32)

Polijas energoresursu struktūra joprojām ir lielā mērā atkarīga no fosilajām degvielām, kas 2020. gadā nodrošināja 86 % Polijas energoapgādes, no kuriem 40 % veido ogles. Dabasgāze veido 17 % no energoresursu struktūras, bet nafta, kuras īpatsvars pēdējos gados ir palielinājies, – 28,9 %. Dekarbonizācija Polijā norit gausi. Līdz 2020. gadam kopējās emisijas Polijas ekonomikā salīdzinājumā ar 2005. gadu ir samazinājušās tikai par 8 % (19). Ekonomikas siltumnīcefekta gāzu emisijas intensitāte ir par 54 % augstāka nekā vidējais intensitātes rādītājs Savienībā. Lai paātrinātu emisijas samazināšanu visā ekonomikā, ir jāpārskata enerģētikas rīcībpolitika un jānosaka vērienīgāki mērķi, kā arī jāveic mērķtiecīgas darbības ETS neaptvertajos sektoros. Lai gan Polija pati saražo aptuveni 80 % no tās patērētajām oglēm, tās atkarība no Krievijas, ko aprēķina kā Krievijas izcelsmes importa daļas attiecību pret ogļu kopējo importu, 2020. gadā ir palielinājusies un sasniegusi 74 % salīdzinājumā ar Savienības vidējo rādītāju, kas ir 54 %. Attiecībā uz naftu – gandrīz visa pieprasījuma apmierināšana Polijā ir atkarīga no ārvalstu piegādātājiem, un imports no Krievijas veido 72 % no kopējā ārējā piedāvājuma salīdzinājumā ar Savienības vidējo rādītāju 26 %. Polijas atkarība no Krievijas dabasgāzes 2020. gadā bija 55 % salīdzinājumā ar Savienības vidējo rādītāju 44 % (20). Paredzams, ka pašreizējie un plānotie infrastruktūras projekti Polijā un ar kaimiņvalstīm (ieskaitot GIPL starpsavienojumu ar Lietuvu, kas darbojas kopš 2022. gada 1. maija), ja tiks noslēgti attiecīgi piegādes līgumi, pilnībā aizstās Polijas atkarību no Krievijas gāzes. Tiek ieteikts investīcijas jaunā gāzes infrastruktūrā un tīklos pēc iespējas veikt tā, lai nodrošinātu atbilstību nākotnes prasībām, novēršot oglekļiesīksti un balasta aktīvus, kā arī sekmējot ilgtspēju ilgtermiņā, ko nākotnē nodrošinātu pārprofilēšana uz ilgtspējīgām degvielām. Polijas ilgtermiņa gāzes piegādes līgums ar Krievijas Gazprom beidzas 2022. gada beigās, un Polija neplāno to pagarināt.

Gazprom no 2022. gada aprīļa ir apturējis gāzes piegādes Polijai, taču šīs apturēšanas tiešo ietekmi uz Polijas enerģētisko drošību būtiski mazina tās piekļuve alternatīvām piegādēm gan Savienībā, gan ārpus tās. Tomēr minētās apturēšanas dēļ ir nepieciešams paātrināt notiekošos un plānotos piegādes dažādošanas projektus, kā arī uzlabot turpmāko darbību koordināciju Savienībā.

| (33) | Lai samazinātu Polijas atkarību no fosilo degvielu importa un siltumnīcefekta gāzu emisiju, ir ļoti svarīgi ātrāk radīt jaunu atjaunīgās enerģijas ražošanas jaudu. Pašreizējie nacionālajos enerģētikas un klimata plānos noteiktie atjaunīgās enerģijas mērķrādītāji nav pietiekami vērienīgi. Tomēr pastāv nozīmīgi regulatīvie, procesuālie un administratīvie šķēršļi, kuri ierobežo atjaunīgās enerģijas ražošanas jaudas radīšanu un palēnina atjaunīgo energoresursu integrāciju elektrotīklā. Šādi šķēršļi ir, piemēram, ierobežojoši noteikumi par enerģijas kooperatīviem, ierobežojoši noteikumi un ilgas atļauju piešķiršanas procedūras sauszemes vējparku attīstībai, sarežģīti un mainīgi nodokļu noteikumi un ilgas tīkla pieslēguma procedūras. Arī infrastruktūras šķēršļi, piemēram, sadales tīkla nepietiekama jauda, palēnina atjaunīgo energoresursu integrāciju, un tie būtu jānovērš ar atbilstīgiem stimuliem. Turklāt Komisijas 2022. gada 18. maija paziņojumā (“REPowerEU paziņojumā”) ir norādīts, ka ilgtspējīga biometāna ražošanas palielināšana veicinās Savienības atkarības no Krievijas fosilajām degvielām izbeigšanu. Šajā kontekstā Polijai ir iespēja izmantot attiecīgajiem ilgtspējības kritērijiem atbilstoša biometāna neizmantoto potenciālu, izstrādājot piemērotu stratēģiju biometāna tirgus izveidei un konkrētus priekšlikumus par tā struktūru. Ilgtspējīgu biometānu var izmantot siltuma un elektroenerģijas, kā arī atjaunīgā ūdeņraža koģenerācijā, kas varētu palīdzēt dekarbonizēt nozares, kurās ir grūti samazināt emisijas. Polijas nacionālā renovācijas shēma ir nozīmīga iniciatīva, kuras mērķis ir aizstāt gaisu piesārņojošus apkures katlus un uzlabot ēku energoefektivitāti. Tomēr to varētu vēl vairāk racionalizēt un labāk orientēt uz mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem un uz ēkām, kuru energoefektivitātes rādītāji ir vissliktākie.
  Turklāt var labāk plānot subsīdijas siltuma avotu aizstāšanai, lai izvairītos no gāzes iesīkstes un nodrošinātu spēcīgākus stimulus pamatīgai renovācijai un siltumsūkņu izmantošanai, saskaņā ar Renovācijas viļņa stratēģijas un REPowerEU paziņojuma mērķiem. Energoefektivitātes uzlabošana ļauj ievērojami ietaupīt izmaksas, un tas paver iespēju atmaksājamu finanšu instrumentu izmantošanai; tos varētu izmantot, lai palielinātu dzīvojamo, sabiedrisko un komerciālo ēku renovācijas tempu. Tādējādi vēl vairāk tiktu uzlabota gaisa kvalitāte, paātrināts enerģijas ietaupījums un saruktu pieprasījums pēc fosilajām degvielām, ko izmanto siltumapgādē. Lai Polija atbilstu “Gatavi mērķrādītājam 55 %” mērķiem, būs vēl vairāk jāpalielina ieceru vērienīgums attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu un atjaunīgo energoresursu un energoefektivitātes rādītāju paaugstināšanu. |
| --- | --- |

(33)

Lai samazinātu Polijas atkarību no fosilo degvielu importa un siltumnīcefekta gāzu emisiju, ir ļoti svarīgi ātrāk radīt jaunu atjaunīgās enerģijas ražošanas jaudu. Pašreizējie nacionālajos enerģētikas un klimata plānos noteiktie atjaunīgās enerģijas mērķrādītāji nav pietiekami vērienīgi. Tomēr pastāv nozīmīgi regulatīvie, procesuālie un administratīvie šķēršļi, kuri ierobežo atjaunīgās enerģijas ražošanas jaudas radīšanu un palēnina atjaunīgo energoresursu integrāciju elektrotīklā. Šādi šķēršļi ir, piemēram, ierobežojoši noteikumi par enerģijas kooperatīviem, ierobežojoši noteikumi un ilgas atļauju piešķiršanas procedūras sauszemes vējparku attīstībai, sarežģīti un mainīgi nodokļu noteikumi un ilgas tīkla pieslēguma procedūras. Arī infrastruktūras šķēršļi, piemēram, sadales tīkla nepietiekama jauda, palēnina atjaunīgo energoresursu integrāciju, un tie būtu jānovērš ar atbilstīgiem stimuliem. Turklāt Komisijas 2022. gada 18. maija paziņojumā (“REPowerEU paziņojumā”) ir norādīts, ka ilgtspējīga biometāna ražošanas palielināšana veicinās Savienības atkarības no Krievijas fosilajām degvielām izbeigšanu. Šajā kontekstā Polijai ir iespēja izmantot attiecīgajiem ilgtspējības kritērijiem atbilstoša biometāna neizmantoto potenciālu, izstrādājot piemērotu stratēģiju biometāna tirgus izveidei un konkrētus priekšlikumus par tā struktūru. Ilgtspējīgu biometānu var izmantot siltuma un elektroenerģijas, kā arī atjaunīgā ūdeņraža koģenerācijā, kas varētu palīdzēt dekarbonizēt nozares, kurās ir grūti samazināt emisijas. Polijas nacionālā renovācijas shēma ir nozīmīga iniciatīva, kuras mērķis ir aizstāt gaisu piesārņojošus apkures katlus un uzlabot ēku energoefektivitāti. Tomēr to varētu vēl vairāk racionalizēt un labāk orientēt uz mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem un uz ēkām, kuru energoefektivitātes rādītāji ir vissliktākie.

Turklāt var labāk plānot subsīdijas siltuma avotu aizstāšanai, lai izvairītos no gāzes iesīkstes un nodrošinātu spēcīgākus stimulus pamatīgai renovācijai un siltumsūkņu izmantošanai, saskaņā ar Renovācijas viļņa stratēģijas un REPowerEU paziņojuma mērķiem. Energoefektivitātes uzlabošana ļauj ievērojami ietaupīt izmaksas, un tas paver iespēju atmaksājamu finanšu instrumentu izmantošanai; tos varētu izmantot, lai palielinātu dzīvojamo, sabiedrisko un komerciālo ēku renovācijas tempu. Tādējādi vēl vairāk tiktu uzlabota gaisa kvalitāte, paātrināts enerģijas ietaupījums un saruktu pieprasījums pēc fosilajām degvielām, ko izmanto siltumapgādē. Lai Polija atbilstu “Gatavi mērķrādītājam 55 %” mērķiem, būs vēl vairāk jāpalielina ieceru vērienīgums attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu un atjaunīgo energoresursu un energoefektivitātes rādītāju paaugstināšanu.

| (34) | Transports ir otrā vispiesārņojošākā nozare aiz enerģijas ražošanas un veido aptuveni 70 % kopējā naftas patēriņa. Transporta nozarē lielāko daļu emisiju rada autotransports. Tāpēc ļoti nepieciešamas ir paātrinātas darbības mobilitātes dekarbonizācijai. Šajā ziņā noderīgi būtu stimuli izmantot kolektīva, mazoglekļa un aktīva transporta veidus. Sabiedriskā transporta pievilcības un pieejamības palielināšana, tajā skaitā lauku apvidos, un piepilsētu labāka savienošana ar aglomerāciju centriem palīdzētu samazināt gaisa piesārņojumu, novērst atstumtību un uzlabot dzīves kvalitāti. No 2020. gadā reģistrētajiem jaunajiem automobiļiem bezemisiju automobiļi sastāda 0,8 %, kas ir krietni zem Savienības vidējā rādītāja 5,3 %. Būtu jāapsver lielāks atbalsts elektromobiļu iegādes atvieglošanai un ievērojamas investīcijas uzlādes infrastruktūrā. |
| --- | --- |

(34)

Transports ir otrā vispiesārņojošākā nozare aiz enerģijas ražošanas un veido aptuveni 70 % kopējā naftas patēriņa. Transporta nozarē lielāko daļu emisiju rada autotransports. Tāpēc ļoti nepieciešamas ir paātrinātas darbības mobilitātes dekarbonizācijai. Šajā ziņā noderīgi būtu stimuli izmantot kolektīva, mazoglekļa un aktīva transporta veidus. Sabiedriskā transporta pievilcības un pieejamības palielināšana, tajā skaitā lauku apvidos, un piepilsētu labāka savienošana ar aglomerāciju centriem palīdzētu samazināt gaisa piesārņojumu, novērst atstumtību un uzlabot dzīves kvalitāti. No 2020. gadā reģistrētajiem jaunajiem automobiļiem bezemisiju automobiļi sastāda 0,8 %, kas ir krietni zem Savienības vidējā rādītāja 5,3 %. Būtu jāapsver lielāks atbalsts elektromobiļu iegādes atvieglošanai un ievērojamas investīcijas uzlādes infrastruktūrā.

| (35) | Polijas valsts enerģētikas stratēģijā noteiktie mērķrādītāji ir jāpārskata un jāpalielina, lai tie atbilstu vērienīgākajam Savienības 2030. gada klimata mērķrādītājam. Lai publiskās un privātās investīcijas novirzītu uz zaļo pārkārtošanos un stimulētu šādas investīcijas, ir nepieciešams noturīgs, stabils un atjaunināts stratēģiskais satvars. Lai nodrošinātu noteiktību investoriem un palielinātu darījumdarbības vides prognozējamību un vienlaikus arī paātrinātu enerģētikas pārkārtošanu saskaņā ar REPowerEU paziņojumu, Polijai vajadzētu ņemt vērā to, ka ir noteikti vērienīgāki mērķrādītāji. |
| --- | --- |

(35)

Polijas valsts enerģētikas stratēģijā noteiktie mērķrādītāji ir jāpārskata un jāpalielina, lai tie atbilstu vērienīgākajam Savienības 2030. gada klimata mērķrādītājam. Lai publiskās un privātās investīcijas novirzītu uz zaļo pārkārtošanos un stimulētu šādas investīcijas, ir nepieciešams noturīgs, stabils un atjaunināts stratēģiskais satvars. Lai nodrošinātu noteiktību investoriem un palielinātu darījumdarbības vides prognozējamību un vienlaikus arī paātrinātu enerģētikas pārkārtošanu saskaņā ar REPowerEU paziņojumu, Polijai vajadzētu ņemt vērā to, ka ir noteikti vērienīgāki mērķrādītāji.

| (36) | Paātrināta pārkārtošanās uz klimatneitralitāti un atteikšanās no fosilajām degvielām vairākās nozarēs radīs ievērojamas pārstrukturēšanas izmaksas, taču, lai mazinātu pārkārtošanās sociālekonomisko ietekmi vissmagāk skartajos reģionos, Polija var kohēzijas politikas ietvaros izmantot Taisnīgas pārkārtošanās mehānismu. Turklāt, lai uzlabotu nodarbinātības iespējas un stiprinātu sociālo kohēziju, Polija var izmantot Eiropas Sociālo fondu Plus, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1057 (21). |
| --- | --- |

(36)

Paātrināta pārkārtošanās uz klimatneitralitāti un atteikšanās no fosilajām degvielām vairākās nozarēs radīs ievērojamas pārstrukturēšanas izmaksas, taču, lai mazinātu pārkārtošanās sociālekonomisko ietekmi vissmagāk skartajos reģionos, Polija var kohēzijas politikas ietvaros izmantot Taisnīgas pārkārtošanās mehānismu. Turklāt, lai uzlabotu nodarbinātības iespējas un stiprinātu sociālo kohēziju, Polija var izmantot Eiropas Sociālo fondu Plus, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1057 (21).

| (37) | Padome ir izskatījusi 2022. gada konverģences programmu, ņemot vērā Komisijas veikto novērtējumu, un tās atzinums (22) ir atspoguļots 1. ieteikumā, |
| --- | --- |

(37)

Padome ir izskatījusi 2022. gada konverģences programmu, ņemot vērā Komisijas veikto novērtējumu, un tās atzinums (22) ir atspoguļots 1. ieteikumā,

AR ŠO IESAKA Polijai 2022. un 2023. gadā rīkoties šādi.

1.

Nodrošināt, ka 2023. gadā valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums atbilst kopumā neitrālai politikas nostājai, ņemot vērā to, ka turpinās pagaidu un mērķorientēta atbalsta sniegšana pret energocenu kāpumu visneaizsargātākajām mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kā arī personām, kas bēg no Ukrainas. Būt gatavai kārtējos izdevumus pielāgot mainīgajai situācijai. Palielināt publiskās investīcijas, kas sekmēs zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, ņemot vērā REPowerEU iniciatīvu, tostarp, izmantojot Atveseļošanas un noturības mehānismu un citus Savienības fondus.. Laikposmā pēc 2023. gada īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli. Uzlabot publisko izdevumu efektivitāti, tostarp, turpinot budžeta sistēmas reformu. Nodrošināt nākotnes pensiju pabalstu adekvātumu un pensiju sistēmas stabilitāti, veicot pasākumus faktiskā pensionēšanās vecuma palielināšanai un reformējot preferenciālās pensiju shēmas.

2.

Drīz pabeigt sarunas ar Komisiju par 2021.–2027. gada kohēzijas politikas plānošanas dokumentiem, lai sāktu to īstenošanu.

3.

Palielināt līdzdalību darba tirgū, tostarp, uzlabojot piekļuvi bērnu aprūpei un ilgtermiņa aprūpei, un novērst atlikušos šķēršļus pastāvīgākiem nodarbinātības veidiem. Veicināt kvalitatīvu izglītību un darba tirgus prasībām atbilstošu prasmju apgūšanu, jo īpaši, izglītojot pieaugošos un uzlabojot digitālās prasmes. Mērķtiecīgāk virzīt sociālos pabalstus un nodrošināt piekļuvi šiem pabalstiem tiem, kam tie ir vajadzīgi.

4.

Uzlabot veselības aprūpes sistēmas izturētspēju, piekļūstamību un efektivitāti, tostarp, nodrošinot pietiekamus resursus veselības aprūpes piramīdas apvēršanai un paātrinot e-veselības pakalpojumu ieviešanu. Stiprināt ekonomikas inovācijas spējas, tostarp atbalstot pētniecības iestādes un to ciešāku sadarbību ar uzņēmumiem. Vēl vairāk uzlabot uzņēmumu un valsts pārvaldes digitalizāciju, tostarp, attīstot infrastruktūru.

5.

Uzlabot investīciju vidi, jo īpaši, aizsargājot tiesu iestāžu neatkarību. Nodrošināt efektīvas sabiedriskās apspriešanas un sociālo partneru iesaisti politikas veidošanas procesā.

6.

Samazināt vispārējo atkarību no fosilajām degvielām, likvidējot regulatīvos, administratīvos un infrastruktūras šķēršļus, lai paātrinātu atļauju piešķiršanas procedūras un atjaunīgo energoresursu plašāku izmantošanu. Reformēt ēku renovācijas politiku un atbalsta shēmas, lai stimulētu lielāku energoefektivitāti, veicinātu enerģijas ietaupījumu un paātrinātu fosilo degvielu izmantošanas siltumapgādē izbeigšanu un siltumsūkņu plašāku izmantošanu. Paātrināt pāreju uz sabiedrisko transportu un aktīvu mobilitāti un ar stimuliem un investīcijām uzlādes infrastruktūrā veicināt elektrotransportlīdzekļu ātrāku ieviešanu. Uzlabot zaļās pārkārtošanās ilgtermiņa un vidēja termiņa stratēģisko plānošanu, atjauninot valsts enerģētikas politiku saskaņā ar Eiropas zaļā kursa mērķiem un REPowerEU paziņojumu, lai nodrošinātu noteiktību uzņēmējiem un efektīvi izmantotu finansējumu nolūkā paātrināt investīcijas tīrā enerģijā.

Briselē, 2022. gada 12. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

Z. STANJURA

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2021. gada 12. februāris), ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (OV L 57, 18.2.2021., 17. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.).

3

(4)  Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2022/382 (2022. gada 4. marts), ar ko Direktīvas 2001/55/EK 5. panta nozīmē konstatē no Ukrainas pārvietoto personu masveida pieplūduma esamību un nosaka pagaidu aizsardzības ieviešanu (OV L 71, 4.3.2022., 1. lpp.).

4

(5)  Padomes Direktīva 2001/55/EK (2001. gada 20. jūlijs) par obligātajiem standartiem, lai pārvietoto personu masveida pieplūduma gadījumā sniegtu tām pagaidu aizsardzību, un par pasākumiem, lai līdzsvarotu dalībvalstu pūliņus, uzņemot šādas personas un uzņemoties ar to saistītās sekas (OV L 212, 7.8.2001., 12. lpp.).

5

(6)  Padomes Ieteikums (2021. gada 18. jūnijs), ar ko sniedz Padomes atzinumu par Polijas 2021. gada konverģences programmu (OV C 304, 29.7.2021., 98. lpp.).

6

(7)  Aplēses par fiskālo nostāju un tās komponentiem šajā ieteikumā ir Komisijas aplēses, kas balstītas uz pieņēmumiem, kuri ir Komisijas 2022. gada pavasara prognozes pamatā. Komisijas vidēja termiņa potenciālās izaugsmes aplēsēs nav iekļauta to reformu pozitīvā ietekme, kas paredzētas atveseļošanas un noturības plānā un var paātrināt potenciālo izaugsmi.

7

(8)  Nefinansē no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām vai citiem Savienības fondiem.

8

(9)  ST 9728/2022; ST 9728/2022 ADD 1.

9

(10)  Padomes Ieteikums (2020. gada 20. jūlijs) par Polijas 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Polijas 2020. gada konverģences programmu (OV C 282, 26.8.2020., 135. lpp.).

10

(11)  Šie skaitļi atspoguļo kopš 2021. gada rudens veikto pasākumu gada budžeta izmaksu līmeni, ietverot kārtējos ieņēmumus un izdevumus, kā arī – attiecīgā gadījumā – kapitālizdevumu pasākumus.

11

(12)  Tiek pieņemts, ka kopējais no Ukrainas uz Savienību pārvietoto personu skaits līdz 2022. gada beigām pakāpeniski sasniegs 6 miljonus, un viņu ģeogrāfiskais sadalījums tiek lēsts, pamatojoties uz esošās diasporas lielumu, uzņemošās dalībvalsts iedzīvotāju skaita relatīvo apmēru un no Ukrainas pārvietoto personu faktisko sadalījumu visā Savienībā, kāds tas bija 2022. gada martā. Budžeta izmaksas uz vienu personu aplēstas, balstoties uz Komisijas Kopīgā pētniecības centra mikrosimulācijas modeli Euromod, ņemot vērā gan naudas pārvedumus, uz kuriem šie cilvēki var būt tiesīgi, gan pabalstus natūrā, piemēram, izglītību un veselības aprūpi.

12

Euromod

(13)  Negatīvs rādītājs nozīmē, ka primāro izdevumu pieaugums pārsniedz ekonomikas izaugsmi vidējā termiņā, un liecina par ekspansīvu fiskālo politiku.

13

(14)  Tās ir Komisijas prognozes. Komisija Polijas atveseļošanas un noturības plānu vēl nav novērtējusi.

14

(15)  Tiek prognozēts, ka citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem, ieskaitot pārvedumus Polijas Attīstības bankai (PAB), būs ekspansīva ietekme, kas atbilst 0,4 procentpunktiem no IKP.

15

(16)  Pozitīvs rādītājs nozīmē, ka primāro izdevumu pieaugums ir zemāks par ekonomikas izaugsmi vidējā termiņā, un liecina par bremzējošu fiskālo politiku.

16

(17)  Tiek prognozēts, ka citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem būs bremzējoša ietekme, kas atbilst 0,1 procentpunktam no IKP.

17

(18)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1060 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai (OV L 231, 30.6.2021., 159. lpp.).

18

(19)  2021. gada klimatrīcības progresa ziņojums.

19

(20)  Eurostat (2020), Krievijas importa īpatsvars kopējā dabasgāzes, jēlnaftas un ogļu importa apjomā. Aprēķinot ES27 vidējo rādītāju, izmantotais kopējais imports ir imports no valstīm ārpus ES27. Attiecībā uz Poliju kopējais imports ietver arī ES iekšējo tirdzniecību. Jēlnafta neietver rafinētus naftas produktus. Polija no 2022. gada 27. aprīļa vairs nesaņem gāzi no Krievijas.

20

Eurostat

(21)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1057 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko izveido Eiropas Sociālo fondu Plus (ESF+) un atceļ Regulu (ES) Nr. 1296/2013 (OV L 231, 30.6.2021., 21. lpp.).

21

(22)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 9. panta 2. punktu.

22

---

| 1.9.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 334/181 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 334/181

---

PADOMES IETEIKUMS

(2022. gada 12. jūlijs)

par Portugāles 2022. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Portugāles 2022. gada stabilitātes programmu

(2022/C 334/22)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (2), un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (3), ar ko tika izveidots Atveseļošanas un noturības mehānisms, stājās spēkā 2021. gada 19. februārī. Atveseļošanas un noturības mehānisms nodrošina finansiālu atbalstu reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot Savienības finansētu fiskālo stimulu. Tas sekmē ekonomikas atveseļošanu un ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, jo īpaši zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai, līdztekus stiprinot dalībvalstu tautsaimniecību noturību un potenciālo izaugsmi. Vidējā termiņā un ilgtermiņā tas palīdz arī stiprināt publisko finanšu ilgtspēju un sekmēt izaugsmi un darbvietu radīšanu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktu 2022. gada jūnijā tiks atjaunināta katrai dalībvalstij paredzētā maksimālā finanšu iemaksa no Atveseļošanas un noturības mehānisma. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (3), ar ko tika izveidots Atveseļošanas un noturības mehānisms, stājās spēkā 2021. gada 19. februārī. Atveseļošanas un noturības mehānisms nodrošina finansiālu atbalstu reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot Savienības finansētu fiskālo stimulu. Tas sekmē ekonomikas atveseļošanu un ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, jo īpaši zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai, līdztekus stiprinot dalībvalstu tautsaimniecību noturību un potenciālo izaugsmi. Vidējā termiņā un ilgtermiņā tas palīdz arī stiprināt publisko finanšu ilgtspēju un sekmēt izaugsmi un darbvietu radīšanu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktu 2022. gada jūnijā tiks atjaunināta katrai dalībvalstij paredzētā maksimālā finanšu iemaksa no Atveseļošanas un noturības mehānisma.

| (2) | Komisija 2021. gada 24. novembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2022. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Pētījumā bija pienācīgi ņemtas vērā 2021. gada 7. maijā parakstītās Portu sociālās saistības turpināt īstenot Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija izsludināja 2017. gada 17. novembrī. Eiropadome 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījuma prioritātes apstiprināja 2022. gada 25. martā. Komisija 2021. gada 24. novembrī uz Regulas (ES) Nr. 1176/2011 pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Portugāle bija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām būs jāizstrādā padziļinātais pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī ieteikumu attiecībā uz Padomes ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku un priekšlikumu attiecībā uz 2022. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, kurā analizēta nodarbinātības pamatnostādņu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana. Ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku (4) (“2022. gada ieteikums par eurozonu”) Padome pieņēma 2022. gada 5. aprīlī un Vienoto nodarbinātības ziņojumu – 2022. gada 14. martā. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2021. gada 24. novembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2022. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Pētījumā bija pienācīgi ņemtas vērā 2021. gada 7. maijā parakstītās Portu sociālās saistības turpināt īstenot Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija izsludināja 2017. gada 17. novembrī. Eiropadome 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījuma prioritātes apstiprināja 2022. gada 25. martā. Komisija 2021. gada 24. novembrī uz Regulas (ES) Nr. 1176/2011 pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Portugāle bija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām būs jāizstrādā padziļinātais pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī ieteikumu attiecībā uz Padomes ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku un priekšlikumu attiecībā uz 2022. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, kurā analizēta nodarbinātības pamatnostādņu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana. Ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku (4) (“2022. gada ieteikums par eurozonu”) Padome pieņēma 2022. gada 5. aprīlī un Vienoto nodarbinātības ziņojumu – 2022. gada 14. martā.

| (3) | Krievijas iebrukums Ukrainā globālās pandēmijas izskaņā ir būtiski mainījis ģeopolitisko un ekonomisko kontekstu. Iebrukuma ietekme uz dalībvalstu tautsaimniecībām izpaužas, inter alia, kā augstākas enerģijas, pārtikas un izejvielu cenas un vājākas izaugsmes izredzes. Enerģijas cenu pieaugums īpaši smagi skar visneaizsargātākās mājsaimniecības, kuras ir nonākušas enerģētiskajā nabadzībā vai kurām tā draud, kā arī uzņēmumus, kurus visvairāk negatīvi ietekmē enerģijas cenu pieaugums. Turklāt Savienībā ierodas nepieredzēti daudz cilvēku, kuri bēg no Ukrainas. Krievijas agresijas kara radītās ekonomiskās sekas ir asimetriski ietekmējušas dalībvalstis. Šajā sakarā 2022. gada 4. martā ar Padomes Īstenošanas lēmumu (ES) 2022/382 (5) pirmo reizi tika piemērota Padomes Direktīva 2001/55/EK (6), pārvietotajām personām no Ukrainas piešķirot likumīgas uzturēšanās tiesības Savienībā, kā arī piekļuvi izglītībai un apmācībai, darba tirgum, veselības aprūpei, mājoklim un sociālajai palīdzībai. |
| --- | --- |

(3)

Krievijas iebrukums Ukrainā globālās pandēmijas izskaņā ir būtiski mainījis ģeopolitisko un ekonomisko kontekstu. Iebrukuma ietekme uz dalībvalstu tautsaimniecībām izpaužas, inter alia, kā augstākas enerģijas, pārtikas un izejvielu cenas un vājākas izaugsmes izredzes. Enerģijas cenu pieaugums īpaši smagi skar visneaizsargātākās mājsaimniecības, kuras ir nonākušas enerģētiskajā nabadzībā vai kurām tā draud, kā arī uzņēmumus, kurus visvairāk negatīvi ietekmē enerģijas cenu pieaugums. Turklāt Savienībā ierodas nepieredzēti daudz cilvēku, kuri bēg no Ukrainas. Krievijas agresijas kara radītās ekonomiskās sekas ir asimetriski ietekmējušas dalībvalstis. Šajā sakarā 2022. gada 4. martā ar Padomes Īstenošanas lēmumu (ES) 2022/382 (5) pirmo reizi tika piemērota Padomes Direktīva 2001/55/EK (6), pārvietotajām personām no Ukrainas piešķirot likumīgas uzturēšanās tiesības Savienībā, kā arī piekļuvi izglītībai un apmācībai, darba tirgum, veselības aprūpei, mājoklim un sociālajai palīdzībai.

| (4) | Ievērojot strauji mainīgo ekonomisko un ģeopolitisko situāciju, 2022. gada Eiropas pusgadā atsāksies ekonomikas un nodarbinātības politikas vispusīga koordinācija, kura līdztekus tiks pielāgota, ņemot vērā ar Atveseļošanas un noturības mehānisma īstenošanu saistītās prasības, kā skaidrots 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā. Lai īstenotu Eiropas pusgada politikas prioritātes, ir svarīgi īstenot pieņemtos atveseļošanas un noturības plānus, jo ar šiem plāniem paredzēts īstenot visus 2019. un 2020. gada Eiropas pusgada ciklos sniegtos konkrētām valstīm adresētos ieteikumus vai to būtisku daļu. Atveseļošanas un noturības plānu pārskatīšanā, atjaunināšanā vai grozīšanā saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14., 18. un 21. pantu, papildus citiem konkrētām valstīm adresētajiem ieteikumiem, kas sniegti līdz šādu pārskatītu, atjauninātu vai grozītu atveseļošanas un noturības plānu iesniegšanas dienai, joprojām vienlīdz aktuāli ir arī 2019. un 2020. gadā konkrētām valstīm adresētie ieteikumi. |
| --- | --- |

(4)

Ievērojot strauji mainīgo ekonomisko un ģeopolitisko situāciju, 2022. gada Eiropas pusgadā atsāksies ekonomikas un nodarbinātības politikas vispusīga koordinācija, kura līdztekus tiks pielāgota, ņemot vērā ar Atveseļošanas un noturības mehānisma īstenošanu saistītās prasības, kā skaidrots 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā. Lai īstenotu Eiropas pusgada politikas prioritātes, ir svarīgi īstenot pieņemtos atveseļošanas un noturības plānus, jo ar šiem plāniem paredzēts īstenot visus 2019. un 2020. gada Eiropas pusgada ciklos sniegtos konkrētām valstīm adresētos ieteikumus vai to būtisku daļu. Atveseļošanas un noturības plānu pārskatīšanā, atjaunināšanā vai grozīšanā saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14., 18. un 21. pantu, papildus citiem konkrētām valstīm adresētajiem ieteikumiem, kas sniegti līdz šādu pārskatītu, atjauninātu vai grozītu atveseļošanas un noturības plānu iesniegšanas dienai, joprojām vienlīdz aktuāli ir arī 2019. un 2020. gadā konkrētām valstīm adresētie ieteikumi.

| (5) | Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējā izņēmuma klauzula darbojas kopš 2020. gada marta. Komisija savā 2021. gada 3. marta paziņojumā “Apritējis gads kopš Covid-19 uzliesmojuma: fiskālās politikas atbildes pasākumi” pauda viedokli, ka lēmums par vispārējās izņēmuma klauzulas deaktivēšanu vai turpmāku piemērošanu būtu jāpieņem vispārēja ekonomikas stāvokļa novērtējuma ietvaros, kurā būtisks kvantitatīvais kritērijs ir ekonomiskās aktivitātes līmenis Savienībā vai eurozonā salīdzinājumā ar pirmskrīzes līmeni (2019. gada beigās). Paaugstināta nenoteiktība un spēcīgi lejupvērsti riski, kas skar ekonomikas perspektīvu saistībā ar karu Eiropā, nepieredzēts enerģijas cenu kāpums un ieilguši piegādes ķēdes darbības traucējumi rada apstākļus, kuru dēļ ir attaisnojami Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas darbību pagarināt arī attiecībā uz 2023. gadu. |
| --- | --- |

(5)

Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējā izņēmuma klauzula darbojas kopš 2020. gada marta. Komisija savā 2021. gada 3. marta paziņojumā “Apritējis gads kopš Covid-19 uzliesmojuma: fiskālās politikas atbildes pasākumi” pauda viedokli, ka lēmums par vispārējās izņēmuma klauzulas deaktivēšanu vai turpmāku piemērošanu būtu jāpieņem vispārēja ekonomikas stāvokļa novērtējuma ietvaros, kurā būtisks kvantitatīvais kritērijs ir ekonomiskās aktivitātes līmenis Savienībā vai eurozonā salīdzinājumā ar pirmskrīzes līmeni (2019. gada beigās). Paaugstināta nenoteiktība un spēcīgi lejupvērsti riski, kas skar ekonomikas perspektīvu saistībā ar karu Eiropā, nepieredzēts enerģijas cenu kāpums un ieilguši piegādes ķēdes darbības traucējumi rada apstākļus, kuru dēļ ir attaisnojami Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas darbību pagarināt arī attiecībā uz 2023. gadu.

| (6) | Ievērojot pieeju, kas izklāstīta Padomes 2021. gada 18. jūnija ieteikumā (7), ar ko sniedz Padomes atzinumu par Portugāles 2021. gada stabilitātes programmu, vispārējo fiskālo nostāju pašlaik vislabāk var izmērīt kā izmaiņas primārajos izdevumos (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus), bet ietverot no Atveseļošanas un noturības mehānisma un citu Savienības fondu neatmaksājamā atbalsta (dotācijām) finansētos izdevumus, attiecībā pret vidēja termiņa potenciālo izaugsmi (8). Papildus atzinumam par vispārējo fiskālo nostāju, novērtējot, vai valsts fiskālā politika ir piesardzīga un vai tās struktūra spēs nodrošināt ilgtspējīgu atveseļošanu, kas būtu saskanīga ar zaļo un digitālo pārkārtošanos, uzmanība tiek pievērsta arī valsts finansētajiem (9) primārajiem kārtējiem izdevumiem (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus) un investīcijām. |
| --- | --- |

(6)

Ievērojot pieeju, kas izklāstīta Padomes 2021. gada 18. jūnija ieteikumā (7), ar ko sniedz Padomes atzinumu par Portugāles 2021. gada stabilitātes programmu, vispārējo fiskālo nostāju pašlaik vislabāk var izmērīt kā izmaiņas primārajos izdevumos (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus), bet ietverot no Atveseļošanas un noturības mehānisma un citu Savienības fondu neatmaksājamā atbalsta (dotācijām) finansētos izdevumus, attiecībā pret vidēja termiņa potenciālo izaugsmi (8). Papildus atzinumam par vispārējo fiskālo nostāju, novērtējot, vai valsts fiskālā politika ir piesardzīga un vai tās struktūra spēs nodrošināt ilgtspējīgu atveseļošanu, kas būtu saskanīga ar zaļo un digitālo pārkārtošanos, uzmanība tiek pievērsta arī valsts finansētajiem (9) primārajiem kārtējiem izdevumiem (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus) un investīcijām.

| (7) | Komisija 2022. gada 2. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas plašas norādes par fiskālo politiku 2023. gadā (“fiskālās norādes”) un kura mērķis ir atbalstīt dalībvalstu stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanu un tādējādi stiprināt politikas koordināciju. Pamatojoties uz 2022. gada ziemas prognozes makroekonomisko perspektīvu, Komisija atzīmēja, ka piemērota šķistu pāreja no kopējās atbalstošās fiskālās nostājas 2020.–2022. gadā uz kopumā neitrālu kopējo fiskālo nostāju 2023. gadā, vienlaikus saglabājot gatavību reaģēt uz mainīgo ekonomisko situāciju. Komisija paziņoja, ka fiskālie ieteikumi 2023. gadam arī turpmāk būtu jādiferencē starp dalībvalstīm un tajos būtu jāņem vērā iespējamā pārrobežu blakusietekme. Komisija aicināja dalībvalstis atspoguļot norādes savās stabilitātes un konverģences programmās. Komisija apņēmās cieši uzraudzīt ekonomikas norises un pielāgot savas politikas norādes pēc vajadzības un ne vēlāk kā savā Eiropas pusgada pavasara paketē, kas sagatavota 2022. gada maija beigās. |
| --- | --- |

(7)

Komisija 2022. gada 2. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas plašas norādes par fiskālo politiku 2023. gadā (“fiskālās norādes”) un kura mērķis ir atbalstīt dalībvalstu stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanu un tādējādi stiprināt politikas koordināciju. Pamatojoties uz 2022. gada ziemas prognozes makroekonomisko perspektīvu, Komisija atzīmēja, ka piemērota šķistu pāreja no kopējās atbalstošās fiskālās nostājas 2020.–2022. gadā uz kopumā neitrālu kopējo fiskālo nostāju 2023. gadā, vienlaikus saglabājot gatavību reaģēt uz mainīgo ekonomisko situāciju. Komisija paziņoja, ka fiskālie ieteikumi 2023. gadam arī turpmāk būtu jādiferencē starp dalībvalstīm un tajos būtu jāņem vērā iespējamā pārrobežu blakusietekme. Komisija aicināja dalībvalstis atspoguļot norādes savās stabilitātes un konverģences programmās. Komisija apņēmās cieši uzraudzīt ekonomikas norises un pielāgot savas politikas norādes pēc vajadzības un ne vēlāk kā savā Eiropas pusgada pavasara paketē, kas sagatavota 2022. gada maija beigās.

| (8) | Attiecībā uz fiskālajām norādēm fiskālajos ieteikumos 2023. gadam ir ņemta vērā ekonomikas perspektīvas pasliktināšanās, paaugstinātā nenoteiktība un papildu lejupvērstie riski, kā arī augstāka inflācija salīdzinājumā ar Komisijas 2022. gada ziemas prognozi. Ņemot vērā šos apsvērumus, fiskālajai reakcijai ir jāpalielina publiskās investīcijas, kas sekmēs zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, un jāsaglabā visneaizsargātāko mājsaimniecību pirktspēja, lai mīkstinātu enerģijas cenu kāpuma ietekmi un palīdzētu ierobežot inflācijas otrreizējās ietekmes spiedienu, izmantojot mērķtiecīgus un pagaidu pasākumus. Fiskālajai politikai arī turpmāk jābūt dinamiskai, lai pielāgotos strauji mainīgajiem apstākļiem, tostarp izaicinājumiem, kuri attiecībā uz aizsardzību un drošību izriet no Krievijas agresijas kara pret Ukrainu, un dalībvalstīs tā ir jādiferencē atbilstīgi to fiskālajam un ekonomiskajam stāvoklim, tostarp ņemot vērā krīzes ietekmi uz tām un pārvietoto personu pieplūdumu no Ukrainas. |
| --- | --- |

(8)

Attiecībā uz fiskālajām norādēm fiskālajos ieteikumos 2023. gadam ir ņemta vērā ekonomikas perspektīvas pasliktināšanās, paaugstinātā nenoteiktība un papildu lejupvērstie riski, kā arī augstāka inflācija salīdzinājumā ar Komisijas 2022. gada ziemas prognozi. Ņemot vērā šos apsvērumus, fiskālajai reakcijai ir jāpalielina publiskās investīcijas, kas sekmēs zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, un jāsaglabā visneaizsargātāko mājsaimniecību pirktspēja, lai mīkstinātu enerģijas cenu kāpuma ietekmi un palīdzētu ierobežot inflācijas otrreizējās ietekmes spiedienu, izmantojot mērķtiecīgus un pagaidu pasākumus. Fiskālajai politikai arī turpmāk jābūt dinamiskai, lai pielāgotos strauji mainīgajiem apstākļiem, tostarp izaicinājumiem, kuri attiecībā uz aizsardzību un drošību izriet no Krievijas agresijas kara pret Ukrainu, un dalībvalstīs tā ir jādiferencē atbilstīgi to fiskālajam un ekonomiskajam stāvoklim, tostarp ņemot vērā krīzes ietekmi uz tām un pārvietoto personu pieplūdumu no Ukrainas.

| (9) | Portugāle savu nacionālo atveseļošanas un noturības plānu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai 2021. gada 22. aprīlī. Komisija atbilstoši Regulas (ES) 2021/241 19. pantam novērtēja atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu, ņemot vērā minētās regulas V pielikumā izklāstītās novērtēšanas vadlīnijas. Padome 2021. gada 13. jūlijā pieņēma Īstenošanas lēmumu par Portugāles atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu (10). Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu, ar ko atzīst, ka Portugāle ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu. |
| --- | --- |

(9)

Portugāle savu nacionālo atveseļošanas un noturības plānu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai 2021. gada 22. aprīlī. Komisija atbilstoši Regulas (ES) 2021/241 19. pantam novērtēja atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu, ņemot vērā minētās regulas V pielikumā izklāstītās novērtēšanas vadlīnijas. Padome 2021. gada 13. jūlijā pieņēma Īstenošanas lēmumu par Portugāles atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu (10). Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu, ar ko atzīst, ka Portugāle ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu.

| (10) | Portugāle savu 2022. gada valsts reformu programmu un 2022. gada stabilitātes programmu iesniedza 2022. gada 29. aprīlī, tādējādi ievērojot Regulas (EK) Nr. 1466/97 4. pantā noteikto termiņu. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. Kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 27. pantā, 2022. gada valsts reformu programma atspoguļo arī Portugāles pienākumu divreiz gadā ziņot par panākto progresu atveseļošanas un noturības plāna īstenošanā. |
| --- | --- |

(10)

Portugāle savu 2022. gada valsts reformu programmu un 2022. gada stabilitātes programmu iesniedza 2022. gada 29. aprīlī, tādējādi ievērojot Regulas (EK) Nr. 1466/97 4. pantā noteikto termiņu. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. Kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 27. pantā, 2022. gada valsts reformu programma atspoguļo arī Portugāles pienākumu divreiz gadā ziņot par panākto progresu atveseļošanas un noturības plāna īstenošanā.

| (11) | Komisija 2022. gada ziņojumu par Portugāli publicēja 2022. gada 23. maijā. Tajā novērtēts, kā Portugāle ir īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019., 2020. un 2021. gadā, un uz atveseļošanas un noturības rezultātu pārskata pamata bija aplūkots, kā Portugāle īsteno atveseļošanas un noturības plānu. Balstoties uz minēto analīzi, ziņojumā par valsti bija norādīti trūkumi attiecībā uz tādu problēmjautājumu risināšanu, kuri nav ietverti vai ir tikai daļēji ietverti atveseļošanas un noturības plānā, kā arī jauni un nupat iezīmējušies problēmjautājumi, tostarp sakarā ar Krievijas iebrukumu Ukrainā. Tajā bija arī novērtēts Portugāles progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un Savienības pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā. |
| --- | --- |

(11)

Komisija 2022. gada ziņojumu par Portugāli publicēja 2022. gada 23. maijā. Tajā novērtēts, kā Portugāle ir īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019., 2020. un 2021. gadā, un uz atveseļošanas un noturības rezultātu pārskata pamata bija aplūkots, kā Portugāle īsteno atveseļošanas un noturības plānu. Balstoties uz minēto analīzi, ziņojumā par valsti bija norādīti trūkumi attiecībā uz tādu problēmjautājumu risināšanu, kuri nav ietverti vai ir tikai daļēji ietverti atveseļošanas un noturības plānā, kā arī jauni un nupat iezīmējušies problēmjautājumi, tostarp sakarā ar Krievijas iebrukumu Ukrainā. Tajā bija arī novērtēts Portugāles progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un Savienības pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā.

| (12) | Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu izstrādāja padziļināto pārskatu par Portugāli un rezultātus publicēja 2022. gada 23. maijā. Komisija secināja, ka Portugālē pastāv makroekonomikas nelīdzsvarotība. Neaizsargātība jo īpaši ir saistīta ar lielu ārējo parādu, privātā un valsts sektora parādu maza produktivitātes pieauguma kontekstā. |
| --- | --- |

(12)

Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu izstrādāja padziļināto pārskatu par Portugāli un rezultātus publicēja 2022. gada 23. maijā. Komisija secināja, ka Portugālē pastāv makroekonomikas nelīdzsvarotība. Neaizsargātība jo īpaši ir saistīta ar lielu ārējo parādu, privātā un valsts sektora parādu maza produktivitātes pieauguma kontekstā.

| (13) | Portugāle 2022. gada budžeta plāna projektu iesniedza 2022. gada 14. aprīlī. Pilnīgs minētā plāna novērtējums ir jāsniedz Komisijas atzinumā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 473/2013 (11) 7. pantu. |
| --- | --- |

(13)

Portugāle 2022. gada budžeta plāna projektu iesniedza 2022. gada 14. aprīlī. Pilnīgs minētā plāna novērtējums ir jāsniedz Komisijas atzinumā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 473/2013 (11) 7. pantu.

| (14) | 2020. gada 20. jūlija ieteikumā (12) Padome ieteica Portugālei, ievērojot vispārējo izņēmuma klauzulu, 2020. un 2021. gadā veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai efektīvi vērstos pret Covid-19 pandēmiju, stiprinātu ekonomiku un atbalstītu tās turpmāko atveseļošanu. Tā arī ieteica Portugālei, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt parāda atmaksājamību, vienlaikus veicinot investīcijas. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Portugāles vispārējās valdības budžeta deficīts pieauga no 5,8 % no IKP 2020. gadā līdz 2,8 % no IKP 2021. gadā. Portugāles fiskālās politikas reakcija atbalstīja ekonomikas atveseļošanu 2021. gadā, savukārt pagaidu ārkārtas pasākumu apmērs samazinājās no 2,3 % no IKP 2020. gadā līdz 2,2 % 2021. gadā. Portugāles 2021. gadā veiktie pasākumi atbilda Padomes 2020. gada 20. jūlija ieteikumam. Valdības 2020. un 2021. gadā noteiktie diskrecionārie budžeta pasākumi lielākoties bija pagaidu pasākumi vai bija atsvērti ar kompensējošiem pasākumiem. Vienlaikus daži no valdības 2020.–2021. gadā pieņemtajiem diskrecionārajiem pasākumiem – galvenokārt ar veselību saistīti izdevumi, ieskaitot papildu veselības aprūpes speciālistu pieņemšanu darbā, ko veica Valsts veselības dienests, lai stiprinātu tā reaģēšanas spējas – nebija ne pagaidu, ne arī atsvērti ar kompensējošiem pasākumiem. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Portugāles vispārējās valdības parāds samazinājās no 135,2 % no IKP 2020. gadā līdz 127,4 % no IKP 2021. gadā. |
| --- | --- |

(14)

2020. gada 20. jūlija ieteikumā (12) Padome ieteica Portugālei, ievērojot vispārējo izņēmuma klauzulu, 2020. un 2021. gadā veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai efektīvi vērstos pret Covid-19 pandēmiju, stiprinātu ekonomiku un atbalstītu tās turpmāko atveseļošanu. Tā arī ieteica Portugālei, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt parāda atmaksājamību, vienlaikus veicinot investīcijas. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Portugāles vispārējās valdības budžeta deficīts pieauga no 5,8 % no IKP 2020. gadā līdz 2,8 % no IKP 2021. gadā. Portugāles fiskālās politikas reakcija atbalstīja ekonomikas atveseļošanu 2021. gadā, savukārt pagaidu ārkārtas pasākumu apmērs samazinājās no 2,3 % no IKP 2020. gadā līdz 2,2 % 2021. gadā. Portugāles 2021. gadā veiktie pasākumi atbilda Padomes 2020. gada 20. jūlija ieteikumam. Valdības 2020. un 2021. gadā noteiktie diskrecionārie budžeta pasākumi lielākoties bija pagaidu pasākumi vai bija atsvērti ar kompensējošiem pasākumiem. Vienlaikus daži no valdības 2020.–2021. gadā pieņemtajiem diskrecionārajiem pasākumiem – galvenokārt ar veselību saistīti izdevumi, ieskaitot papildu veselības aprūpes speciālistu pieņemšanu darbā, ko veica Valsts veselības dienests, lai stiprinātu tā reaģēšanas spējas – nebija ne pagaidu, ne arī atsvērti ar kompensējošiem pasākumiem. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Portugāles vispārējās valdības parāds samazinājās no 135,2 % no IKP 2020. gadā līdz 127,4 % no IKP 2021. gadā.

| (15) | 2022. gada stabilitātes programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs par 2022. gadu ir piesardzīgs un par periodu pēc tam – reālistisks (13). Valdība prognozē, ka reālais IKP 2022. gadā pieaugs par 5,0 % un 2023. gadā – par 3,3 %. Salīdzinājumam – Komisijas 2022. gada pavasara prognozē norādīts, ka reālā IKP pieaugums 2022. gadā būs augstāks (5,8 %) un 2023. gadā – zemāks (2,7 %). Šī atšķirība ir skaidrojama ar spēcīgāku privātā patēriņa un neto eksporta pieaugumu Komisijas 2022. gada prognozē un investīciju un neto eksporta mazāku prognozēto pieaugumu 2023. gadā. Valdība savā 2022. gada stabilitātes programmā plāno, ka nominālais deficīts samazināsies līdz 1,9 % no IKP 2022. gadā un līdz 0,7 % 2023. gadā. Samazinājums 2022. gadā galvenokārt atspoguļo ekonomiskās aktivitātes spēcīgo pieaugumu un lielākās ar pandēmiju saistīto ārkārtas pasākumu daļas atcelšanu. Saskaņā ar 2022. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2022. gadā samazināsies līdz 120,8 % un 2023. gadā kritīsies līdz 115,4 %. Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2022. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta deficīts 2022. un 2023. gadā būs attiecīgi 1,9 % un 1,0 % no IKP. Tas atbilst 2022. gada stabilitātes programmā prognozētajam deficītam 2022. gadā, bet attiecībā uz 2023. gadu ir nedaudz lielāks, kas galvenokārt skaidrojams ar to, ka Komisija pēdējam minētajam gadam prognozē lielākus kārtējos izdevumus. Komisijas 2022. gada pavasara prognozē vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2022. gadā plānota zemāka, proti, 119,9 %, bet vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2023. gadā plānota līdzīga, proti, 115,3 %. Atšķirība attiecībā uz 2022. gadu ir skaidrojama ar to, ka Komisija prognozē spēcīgāku nominālā IKP pieaugumu minētajā gadā. Saskaņā ar Komisijas 2022. gada pavasara prognozi, potenciālās izlaides vidēja termiņa pieauguma aplēse ir 1,5 % (10 gadu vidējais rādītājs). Tomēr minētajā aplēsē nav iekļauta to reformu ietekme, kas paredzētas atveseļošanas un noturības plānā un var palielināt Portugāles potenciālo izaugsmi. |
| --- | --- |

(15)

2022. gada stabilitātes programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs par 2022. gadu ir piesardzīgs un par periodu pēc tam – reālistisks (13). Valdība prognozē, ka reālais IKP 2022. gadā pieaugs par 5,0 % un 2023. gadā – par 3,3 %. Salīdzinājumam – Komisijas 2022. gada pavasara prognozē norādīts, ka reālā IKP pieaugums 2022. gadā būs augstāks (5,8 %) un 2023. gadā – zemāks (2,7 %). Šī atšķirība ir skaidrojama ar spēcīgāku privātā patēriņa un neto eksporta pieaugumu Komisijas 2022. gada prognozē un investīciju un neto eksporta mazāku prognozēto pieaugumu 2023. gadā. Valdība savā 2022. gada stabilitātes programmā plāno, ka nominālais deficīts samazināsies līdz 1,9 % no IKP 2022. gadā un līdz 0,7 % 2023. gadā. Samazinājums 2022. gadā galvenokārt atspoguļo ekonomiskās aktivitātes spēcīgo pieaugumu un lielākās ar pandēmiju saistīto ārkārtas pasākumu daļas atcelšanu. Saskaņā ar 2022. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2022. gadā samazināsies līdz 120,8 % un 2023. gadā kritīsies līdz 115,4 %. Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2022. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta deficīts 2022. un 2023. gadā būs attiecīgi 1,9 % un 1,0 % no IKP. Tas atbilst 2022. gada stabilitātes programmā prognozētajam deficītam 2022. gadā, bet attiecībā uz 2023. gadu ir nedaudz lielāks, kas galvenokārt skaidrojams ar to, ka Komisija pēdējam minētajam gadam prognozē lielākus kārtējos izdevumus. Komisijas 2022. gada pavasara prognozē vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2022. gadā plānota zemāka, proti, 119,9 %, bet vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2023. gadā plānota līdzīga, proti, 115,3 %. Atšķirība attiecībā uz 2022. gadu ir skaidrojama ar to, ka Komisija prognozē spēcīgāku nominālā IKP pieaugumu minētajā gadā. Saskaņā ar Komisijas 2022. gada pavasara prognozi, potenciālās izlaides vidēja termiņa pieauguma aplēse ir 1,5 % (10 gadu vidējais rādītājs). Tomēr minētajā aplēsē nav iekļauta to reformu ietekme, kas paredzētas atveseļošanas un noturības plānā un var palielināt Portugāles potenciālo izaugsmi.

| (16) | Valdība 2022. gadā pakāpeniski atcēla lielāko daļu pasākumu, kas veikti, reaģējot uz Covid-19 krīzi, – tiek prognozēts, ka pagaidu ārkārtas pasākumu apmērs samazināsies no 2,2 % no IKP 2021. gadā līdz 0,7 % 2022. gadā. Valdības budžeta deficītu 2022. gadā ietekmē pasākumi, kuri pieņemti, lai novērstu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, un kuri Komisijas 2022. gada pavasara prognozē lēsti 0,6 % apmērā no IKP 2022. gadā, bet kurus 2023. gadā paredzēts pilnībā atcelt (14). Šie pasākumi galvenokārt ietver sociālos pārvedumus trūcīgākajām mājsaimniecībām, netiešo nodokļu samazinājumus enerģijas patēriņam un subsīdijas attiecībā uz enerģijas patēriņu. Par minētajiem pasākumiem tika paziņots, ka tiem ir pagaidu raksturs. Tomēr, ja enerģijas cenas saglabāsies augstas 2023. gadā, dažus no minētajiem pasākumiem varētu turpināt. Daži no šiem pasākumiem, jo īpaši degvielas nodokļa vispārējais samazinājums, nav mērķorientēti. Valdības budžeta deficītu ietekmē arī izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas; šīs izmaksas Komisijas 2022. gada pavasara prognozē tiek prognozētas 0,1 % apmērā no IKP 2022. gadā un 2023. gadā (15). |
| --- | --- |

(16)

Valdība 2022. gadā pakāpeniski atcēla lielāko daļu pasākumu, kas veikti, reaģējot uz Covid-19 krīzi, – tiek prognozēts, ka pagaidu ārkārtas pasākumu apmērs samazināsies no 2,2 % no IKP 2021. gadā līdz 0,7 % 2022. gadā. Valdības budžeta deficītu 2022. gadā ietekmē pasākumi, kuri pieņemti, lai novērstu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, un kuri Komisijas 2022. gada pavasara prognozē lēsti 0,6 % apmērā no IKP 2022. gadā, bet kurus 2023. gadā paredzēts pilnībā atcelt (14). Šie pasākumi galvenokārt ietver sociālos pārvedumus trūcīgākajām mājsaimniecībām, netiešo nodokļu samazinājumus enerģijas patēriņam un subsīdijas attiecībā uz enerģijas patēriņu. Par minētajiem pasākumiem tika paziņots, ka tiem ir pagaidu raksturs. Tomēr, ja enerģijas cenas saglabāsies augstas 2023. gadā, dažus no minētajiem pasākumiem varētu turpināt. Daži no šiem pasākumiem, jo īpaši degvielas nodokļa vispārējais samazinājums, nav mērķorientēti. Valdības budžeta deficītu ietekmē arī izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas; šīs izmaksas Komisijas 2022. gada pavasara prognozē tiek prognozētas 0,1 % apmērā no IKP 2022. gadā un 2023. gadā (15).

| (17) | Padome 2021. gada 18. jūnijā ieteica Portugālei 2022. gadā izmantot Atveseļošanas un noturības mehānismu, lai finansētu papildu investīcijas atveseļošanas atbalstam, tajā pašā laikā turpinot piesardzīgu fiskālo politiku. Turklāt tai būtu jāsaglabā valsts finansētās investīcijas. Padome ieteica Portugālei arī samazināt valsts finansēto kārtējo izdevumu pieaugumu. Tā arī ieteica Portugālei, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt fiskālo ilgtspēju vidējā termiņā, un vienlaikus veicināt investīcijas, lai vairotu izaugsmes potenciālu. |
| --- | --- |

(17)

Padome 2021. gada 18. jūnijā ieteica Portugālei 2022. gadā izmantot Atveseļošanas un noturības mehānismu, lai finansētu papildu investīcijas atveseļošanas atbalstam, tajā pašā laikā turpinot piesardzīgu fiskālo politiku. Turklāt tai būtu jāsaglabā valsts finansētās investīcijas. Padome ieteica Portugālei arī samazināt valsts finansēto kārtējo izdevumu pieaugumu. Tā arī ieteica Portugālei, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt fiskālo ilgtspēju vidējā termiņā, un vienlaikus veicināt investīcijas, lai vairotu izaugsmes potenciālu.

| (18) | Saskaņā ar Komisijas 2022. gada pavasara prognozi un ņemot vērā Portugāles 2022. gada stabilitātes programmā iekļauto informāciju, 2022. gadā tiek prognozēta atbalstoša fiskālā nostāja – 2,0 % apmērā no IKP (16). Portugāle plāno saskaņā ar Padomes ieteikumu turpināt atbalstu atveseļošanai, izmantojot Atveseļošanas un noturības mehānismu, lai finansētu papildu investīcijas. Prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti palielināsies par 0,5 IKP procentpunktiem salīdzinājumā ar 2021. gadu. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju – tā atbilst 0,2 procentpunktiem no IKP 2022. gadā (17). Tādējādi Portugāle plāno saglabāt valsts finansētās investīcijas, kā ieteikusi Padome. Vienlaikus plānots, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2022. gadā būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 1,1 procentpunktam no IKP. Šī ievērojamā ekspansīvā ietekme ietver papildu ietekmi (0,6 % apmērā no IKP), ko rada pasākumi ar mērķi novērst enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, kā arī izmaksas (0,1 % apmērā no IKP), kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas, un tiek prognozēts, ka pieaugošās publiskā sektora algu izmaksas, ar sabiedrības novecošanos saistītie izdevumi un starppatēriņš turpinās radīt augšupvērstu spiedienu uz kārtējiem izdevumiem. Konkrētāk, tiek prognozēts, ka par IKP deflatoru lielāks patēriņa cenu pieaugums arī ietekmēs valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu ekspansīvo ietekmi uz vispārējo fiskālo nostāju 2022. gadā, jo palielināsies valdības izdevumi par precēm un pakalpojumiem. Paredzams, ka Portugāle 2022. gadā kopumā ierobežos valsts finansēto kārtējo izdevumu pieaugumu: valsts finansēto kārtējo izdevumu ievērojamo ekspansīvo ietekmi 2022. gadā galvenokārt rada pasākumi, kas paredzēti enerģijas cenu pieauguma ekonomiskās un sociālās ietekmes novēršanai, kā arī izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas. |
| --- | --- |

(18)

Saskaņā ar Komisijas 2022. gada pavasara prognozi un ņemot vērā Portugāles 2022. gada stabilitātes programmā iekļauto informāciju, 2022. gadā tiek prognozēta atbalstoša fiskālā nostāja – 2,0 % apmērā no IKP (16). Portugāle plāno saskaņā ar Padomes ieteikumu turpināt atbalstu atveseļošanai, izmantojot Atveseļošanas un noturības mehānismu, lai finansētu papildu investīcijas. Prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti palielināsies par 0,5 IKP procentpunktiem salīdzinājumā ar 2021. gadu. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju – tā atbilst 0,2 procentpunktiem no IKP 2022. gadā (17). Tādējādi Portugāle plāno saglabāt valsts finansētās investīcijas, kā ieteikusi Padome. Vienlaikus plānots, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2022. gadā būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 1,1 procentpunktam no IKP. Šī ievērojamā ekspansīvā ietekme ietver papildu ietekmi (0,6 % apmērā no IKP), ko rada pasākumi ar mērķi novērst enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, kā arī izmaksas (0,1 % apmērā no IKP), kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas, un tiek prognozēts, ka pieaugošās publiskā sektora algu izmaksas, ar sabiedrības novecošanos saistītie izdevumi un starppatēriņš turpinās radīt augšupvērstu spiedienu uz kārtējiem izdevumiem. Konkrētāk, tiek prognozēts, ka par IKP deflatoru lielāks patēriņa cenu pieaugums arī ietekmēs valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu ekspansīvo ietekmi uz vispārējo fiskālo nostāju 2022. gadā, jo palielināsies valdības izdevumi par precēm un pakalpojumiem. Paredzams, ka Portugāle 2022. gadā kopumā ierobežos valsts finansēto kārtējo izdevumu pieaugumu: valsts finansēto kārtējo izdevumu ievērojamo ekspansīvo ietekmi 2022. gadā galvenokārt rada pasākumi, kas paredzēti enerģijas cenu pieauguma ekonomiskās un sociālās ietekmes novēršanai, kā arī izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas.

| (19) | Komisijas 2022. gada pavasara prognozē fiskālā nostāja 2023. gadā tiek prognozēta 0,0 % apmērā no IKP, pieņemot, ka politika nemainīsies (18). Ir paredzēts, ka Portugāle 2023. gadā turpinās izmantot Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijas, lai finansētu papildu investīcijas atveseļošanas atbalstam. Prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti palielināsies par 0,2 IKP procentpunktiem salīdzinājumā ar 2022. gadu. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2023. gadā būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,3 procentpunktiem no IKP (19). Vienlaikus plānots, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā būs bremzējoša ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst 0,7 procentpunktiem no IKP. Tas ietver ietekmi, ko rada ar enerģijas cenu pieaugumu saistīto pasākumu pakāpeniska atcelšana (0,6 % apmērā no IKP). Vienlaikus tiek prognozēts, ka par IKP deflatoru lielāks patēriņa cenu pieaugums 2022. gadā ietekmēs valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu ietekmi uz vispārējo fiskālo nostāju 2023. gadā, jo indeksācijas rezultātā palielināsies izdevumi par pensijām un sociālajiem pabalstiem. |
| --- | --- |

(19)

Komisijas 2022. gada pavasara prognozē fiskālā nostāja 2023. gadā tiek prognozēta 0,0 % apmērā no IKP, pieņemot, ka politika nemainīsies (18). Ir paredzēts, ka Portugāle 2023. gadā turpinās izmantot Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijas, lai finansētu papildu investīcijas atveseļošanas atbalstam. Prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti palielināsies par 0,2 IKP procentpunktiem salīdzinājumā ar 2022. gadu. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2023. gadā būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,3 procentpunktiem no IKP (19). Vienlaikus plānots, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā būs bremzējoša ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst 0,7 procentpunktiem no IKP. Tas ietver ietekmi, ko rada ar enerģijas cenu pieaugumu saistīto pasākumu pakāpeniska atcelšana (0,6 % apmērā no IKP). Vienlaikus tiek prognozēts, ka par IKP deflatoru lielāks patēriņa cenu pieaugums 2022. gadā ietekmēs valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu ietekmi uz vispārējo fiskālo nostāju 2023. gadā, jo indeksācijas rezultātā palielināsies izdevumi par pensijām un sociālajiem pabalstiem.

| (20) | 2022. gada stabilitātes programmā tiek prognozēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts pakāpeniski samazināsies, sasniedzot 0,3 % no IKP 2024. gadā un līdzsvarotu pozīciju 2025. gadā. Līdz ar to tiek plānots, ka vispārējās valdības budžeta deficīts saglabāsies zem 3 % no IKP visā programmas aptvertajā laikā. Saskaņā ar 2022. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP līdz 2025. gadam samazināsies, proti, 2024. gadā saruks līdz 109,8 % un 2025. gadā – vēl vairāk līdz 105,9 %. Saskaņā ar Komisijas analīzi parāda atmaksājamības riski vidējā termiņā šķiet augsti. |
| --- | --- |

(20)

2022. gada stabilitātes programmā tiek prognozēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts pakāpeniski samazināsies, sasniedzot 0,3 % no IKP 2024. gadā un līdzsvarotu pozīciju 2025. gadā. Līdz ar to tiek plānots, ka vispārējās valdības budžeta deficīts saglabāsies zem 3 % no IKP visā programmas aptvertajā laikā. Saskaņā ar 2022. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP līdz 2025. gadam samazināsies, proti, 2024. gadā saruks līdz 109,8 % un 2025. gadā – vēl vairāk līdz 105,9 %. Saskaņā ar Komisijas analīzi parāda atmaksājamības riski vidējā termiņā šķiet augsti.

| (21) | Izaugsmei labvēlīgāka publisko finanšu struktūra gan valsts budžeta ieņēmumu, gan izdevumu daļā atbalstītu Portugāles fiskālo ilgtspēju ilgtermiņā, uzlabotu darījumdarbības vidi un veicinātu iekļaujošu atveseļošanos. Attiecībā uz Portugāles nodokļu sistēmu ir pierādījumi (20), kas liecina, ka valsts nodokļu atvieglojumu sistēma ir diezgan sarežģīta un nav pietiekami pārredzama (ir konstatēti vairāk nekā 500 nodokļu atvieglojumi, kas paredzēti vairāk nekā 60 dažādos juridiskajos tekstos) un ka nodokļu izdevumu ekonomiskā efektivitāte gūtu labumu no konsekventas uzraudzīšanas un novērtēšanas. Turklāt uzņēmumu ienākuma nodokļa likmju struktūru sarežģī valsts un pašvaldību papildnodokļi, tādējādi radot grūtības nodokļu maksātājiem un papildu slogu nodokļu administrācijai. Tiešie nodokļu ieturējumi bieži vien ir pārāk lieli, kā rezultātā nākamajā gadā tiek iesniegti apjomīgi atmaksas pieprasījumi. Regulārās nodokļu iekasēšanas izmaksas ir salīdzinoši augstas (2019. gadā tās bija par aptuveni 20 % augstākas nekā vidējais ES27 rādītājs), un nodokļu administrācijas investīcijas informācijas un komunikācijas tehnoloģijās ir nelielas salīdzinājumā ar Savienības vidējo rādītāju (5,7 % no nodokļu administrācijas darbības izdevumiem 2019. gadā, kas atbilda gandrīz pusei no ES27 vidējā rādītāja). Ņemot vērā iepriekš minēto, efektīvāka ieņēmumu administrēšana palīdzētu samazināt nodokļu nomaksas laiku Portugālē un nesamaksāto nodokļu parāda apmēru (2019. gada beigās – 37,1 % no kopējiem neto ieņēmumiem, kas ir viens no augstākajiem rādītājiem Savienībā). Attiecībā uz Portugāles sociālās aizsardzības sistēmu sociālo pārvedumu efektivitāte nabadzības un nevienlīdzības mazināšanā ir zemāka par Savienības vidējo rādītāju. Jo īpaši minimālo ienākumu adekvātums ir zems – 37,5 % no nabadzības sliekšņa (Savienība: 58,9 %). Turklāt šķiet, ka daudziem sociālajiem pabalstiem ir līdzīgs mērķis, un tas arī rada grūtības. Izrietošās sociālās aizsardzības sistēmas sadrumstalotības rezultātā apguves rādītāji ir salīdzinoši zemi un uzmanība netiek efektīvi vērsta uz tiem, kam sociālā aizsardzība ir vajadzīga visvairāk, tādējādi mazinot sociālo pabalstu segumu un, visbeidzot, adekvātumu. Šajā sakarā īpaši svarīgi ir īstenot Valsts stratēģiju nabadzības apkarošanai. |
| --- | --- |

(21)

Izaugsmei labvēlīgāka publisko finanšu struktūra gan valsts budžeta ieņēmumu, gan izdevumu daļā atbalstītu Portugāles fiskālo ilgtspēju ilgtermiņā, uzlabotu darījumdarbības vidi un veicinātu iekļaujošu atveseļošanos. Attiecībā uz Portugāles nodokļu sistēmu ir pierādījumi (20), kas liecina, ka valsts nodokļu atvieglojumu sistēma ir diezgan sarežģīta un nav pietiekami pārredzama (ir konstatēti vairāk nekā 500 nodokļu atvieglojumi, kas paredzēti vairāk nekā 60 dažādos juridiskajos tekstos) un ka nodokļu izdevumu ekonomiskā efektivitāte gūtu labumu no konsekventas uzraudzīšanas un novērtēšanas. Turklāt uzņēmumu ienākuma nodokļa likmju struktūru sarežģī valsts un pašvaldību papildnodokļi, tādējādi radot grūtības nodokļu maksātājiem un papildu slogu nodokļu administrācijai. Tiešie nodokļu ieturējumi bieži vien ir pārāk lieli, kā rezultātā nākamajā gadā tiek iesniegti apjomīgi atmaksas pieprasījumi. Regulārās nodokļu iekasēšanas izmaksas ir salīdzinoši augstas (2019. gadā tās bija par aptuveni 20 % augstākas nekā vidējais ES27 rādītājs), un nodokļu administrācijas investīcijas informācijas un komunikācijas tehnoloģijās ir nelielas salīdzinājumā ar Savienības vidējo rādītāju (5,7 % no nodokļu administrācijas darbības izdevumiem 2019. gadā, kas atbilda gandrīz pusei no ES27 vidējā rādītāja). Ņemot vērā iepriekš minēto, efektīvāka ieņēmumu administrēšana palīdzētu samazināt nodokļu nomaksas laiku Portugālē un nesamaksāto nodokļu parāda apmēru (2019. gada beigās – 37,1 % no kopējiem neto ieņēmumiem, kas ir viens no augstākajiem rādītājiem Savienībā). Attiecībā uz Portugāles sociālās aizsardzības sistēmu sociālo pārvedumu efektivitāte nabadzības un nevienlīdzības mazināšanā ir zemāka par Savienības vidējo rādītāju. Jo īpaši minimālo ienākumu adekvātums ir zems – 37,5 % no nabadzības sliekšņa (Savienība: 58,9 %). Turklāt šķiet, ka daudziem sociālajiem pabalstiem ir līdzīgs mērķis, un tas arī rada grūtības. Izrietošās sociālās aizsardzības sistēmas sadrumstalotības rezultātā apguves rādītāji ir salīdzinoši zemi un uzmanība netiek efektīvi vērsta uz tiem, kam sociālā aizsardzība ir vajadzīga visvairāk, tādējādi mazinot sociālo pabalstu segumu un, visbeidzot, adekvātumu. Šajā sakarā īpaši svarīgi ir īstenot Valsts stratēģiju nabadzības apkarošanai.

| (22) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktu un minētās regulas V pielikuma 2.2. kritēriju atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums, ko paredzēts īstenot ar indikatīvu grafiku īstenošanai, kas jāpabeidz līdz 2026. gada 31. augustam. Tās palīdzēs atrisināt visas ekonomiskās un sociālās problēmas vai ievērojamu to ekonomisko un sociālo problēmu daļu, kuras Padome bija minējusi Portugālei 2019. un 2020. gada Eiropas pusgadā adresētajos ieteikumos, kā arī attiecīgā gadījumā Portugālei līdz atveseļošanas un noturības plāna pieņemšanai adresētajos ieteikumos. Atveseļošanas un noturības plānā jo īpaši tiek veicinātas uz zaļo un digitālo pārkārtošanos vērstas investīcijas. Plānā galvenā uzmanība ir pievērsta publisko finanšu kvalitātes un valstij piederošu uzņēmumu finansiālās ilgtspējas uzlabošanai. Plāns ir vērienīgs attiecībā uz veselības aprūpes sistēmas noturības stiprināšanu un piekļuves kvalitatīvai veselības aprūpei un ilgtermiņa aprūpei uzlabošanu. Plāna mērķis ir uzlabot iedzīvotāju prasmju kopējo līmeni, tai skaitā dažādu iedzīvotāju grupu digitālās prasmes, un tajā tiek stiprināts profesionālās izglītības un apmācības piedāvājums. Plāns ietver ievērojamas investīcijas, kuru mērķis ir uzlabot sociālos pakalpojumus, tostarp palielinot sociālo mājokļu un cenas ziņā pieejamu mājokļu piedāvājumu. Plānā ir paredzēti attiecīgi pasākumi ar mērķi samazināt darba tirgus segmentāciju un atbalstīt kvalitatīvu nodarbinātību un darbvietu radīšanu un saglabāšanu. Plāna mērķis ir jo īpaši atbalstīt digitālo tehnoloģiju izmantošanu iedzīvotāju un uzņēmumu vidū. Būtiski ir tas, ka plānā ir paredzēti pasākumi ar mērķi veicināt piekļuvi finansējumam, jo īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem, un veicināt privātās un publiskās investīcijas valsts ekonomikas atveseļošanā. Plānā ir minētas būtiskas reformas un investīcijas, kuru mērķis ir veicināt investīcijas pētniecībā un inovācijā un padarīt tās efektīvākas un iedarbīgākas. Plāns ir vērienīgs attiecībā uz darījumdarbības vides problēmu risināšanu un tiesu sistēmas efektivitātes uzlabošanu. |
| --- | --- |

(22)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktu un minētās regulas V pielikuma 2.2. kritēriju atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums, ko paredzēts īstenot ar indikatīvu grafiku īstenošanai, kas jāpabeidz līdz 2026. gada 31. augustam. Tās palīdzēs atrisināt visas ekonomiskās un sociālās problēmas vai ievērojamu to ekonomisko un sociālo problēmu daļu, kuras Padome bija minējusi Portugālei 2019. un 2020. gada Eiropas pusgadā adresētajos ieteikumos, kā arī attiecīgā gadījumā Portugālei līdz atveseļošanas un noturības plāna pieņemšanai adresētajos ieteikumos. Atveseļošanas un noturības plānā jo īpaši tiek veicinātas uz zaļo un digitālo pārkārtošanos vērstas investīcijas. Plānā galvenā uzmanība ir pievērsta publisko finanšu kvalitātes un valstij piederošu uzņēmumu finansiālās ilgtspējas uzlabošanai. Plāns ir vērienīgs attiecībā uz veselības aprūpes sistēmas noturības stiprināšanu un piekļuves kvalitatīvai veselības aprūpei un ilgtermiņa aprūpei uzlabošanu. Plāna mērķis ir uzlabot iedzīvotāju prasmju kopējo līmeni, tai skaitā dažādu iedzīvotāju grupu digitālās prasmes, un tajā tiek stiprināts profesionālās izglītības un apmācības piedāvājums. Plāns ietver ievērojamas investīcijas, kuru mērķis ir uzlabot sociālos pakalpojumus, tostarp palielinot sociālo mājokļu un cenas ziņā pieejamu mājokļu piedāvājumu. Plānā ir paredzēti attiecīgi pasākumi ar mērķi samazināt darba tirgus segmentāciju un atbalstīt kvalitatīvu nodarbinātību un darbvietu radīšanu un saglabāšanu. Plāna mērķis ir jo īpaši atbalstīt digitālo tehnoloģiju izmantošanu iedzīvotāju un uzņēmumu vidū. Būtiski ir tas, ka plānā ir paredzēti pasākumi ar mērķi veicināt piekļuvi finansējumam, jo īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem, un veicināt privātās un publiskās investīcijas valsts ekonomikas atveseļošanā. Plānā ir minētas būtiskas reformas un investīcijas, kuru mērķis ir veicināt investīcijas pētniecībā un inovācijā un padarīt tās efektīvākas un iedarbīgākas. Plāns ir vērienīgs attiecībā uz darījumdarbības vides problēmu risināšanu un tiesu sistēmas efektivitātes uzlabošanu.

| (23) | Paredzams, ka Portugāles atveseļošanas un noturības plāna īstenošana sekmēs turpmāku progresu zaļās un digitālās pārkārtošanās jomā. Klimata mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi Portugālē atbilst 37,9 % no atveseļošanas un noturības plāna kopējā piešķīruma, savukārt digitālo mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi – 22,1 % no atveseļošanas un noturības plāna kopējā piešķīruma. Atveseļošanas un noturības plāna pilnīga īstenošana atbilstoši attiecīgajiem atskaites punktiem un mērķrādītājiem palīdzēs Portugālei ātri atgūties no Covid-19 krīzes radītajām sekām, vienlaikus stiprinot noturību. Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citu, ārpus atveseļošanas un noturības plāna tvēruma esošu ekonomikas un nodarbinātības politiku sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politiku programmu kopumā, joprojām ir svarīgi sistemātiski iesaistīt sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas. |
| --- | --- |

(23)

Paredzams, ka Portugāles atveseļošanas un noturības plāna īstenošana sekmēs turpmāku progresu zaļās un digitālās pārkārtošanās jomā. Klimata mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi Portugālē atbilst 37,9 % no atveseļošanas un noturības plāna kopējā piešķīruma, savukārt digitālo mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi – 22,1 % no atveseļošanas un noturības plāna kopējā piešķīruma. Atveseļošanas un noturības plāna pilnīga īstenošana atbilstoši attiecīgajiem atskaites punktiem un mērķrādītājiem palīdzēs Portugālei ātri atgūties no Covid-19 krīzes radītajām sekām, vienlaikus stiprinot noturību. Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citu, ārpus atveseļošanas un noturības plāna tvēruma esošu ekonomikas un nodarbinātības politiku sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politiku programmu kopumā, joprojām ir svarīgi sistemātiski iesaistīt sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas.

| (24) | Portugāle Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/1060 (21) paredzēto partnerības nolīgumu iesniedza 2022. gada 4. martā, bet pārējās minētajā regulā paredzētās kohēzijas politikas programmas tika iesniegtas 2022. gada 4. jūnijā. Saskaņā ar Regulu (ES) 2021/1060 Portugālei ir jāņem vērā attiecīgie tai adresētie ieteikumi 2021.–2027. gada kohēzijas politikas fondu plānošanā. Tas ir priekšnoteikums no kohēzijas politikas fondiem paredzētā finansiālā atbalsta efektivitātes uzlabošanai un tā pievienotās vērtības maksimalizēšanai un vienlaikus veicina koordināciju, savstarpējo papildināmību un saskaņotību starp minētajiem kohēzijas politikas fondiem un citiem Savienības instrumentiem un fondiem. Atveseļošanas un noturības mehānisma un kohēzijas politikas programmu sekmīga īstenošana ir atkarīga arī no to šķēršļu novēršanas, kas kavē investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās un sabalansētas teritoriālās attīstības atbalstam. |
| --- | --- |

(24)

Portugāle Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/1060 (21) paredzēto partnerības nolīgumu iesniedza 2022. gada 4. martā, bet pārējās minētajā regulā paredzētās kohēzijas politikas programmas tika iesniegtas 2022. gada 4. jūnijā. Saskaņā ar Regulu (ES) 2021/1060 Portugālei ir jāņem vērā attiecīgie tai adresētie ieteikumi 2021.–2027. gada kohēzijas politikas fondu plānošanā. Tas ir priekšnoteikums no kohēzijas politikas fondiem paredzētā finansiālā atbalsta efektivitātes uzlabošanai un tā pievienotās vērtības maksimalizēšanai un vienlaikus veicina koordināciju, savstarpējo papildināmību un saskaņotību starp minētajiem kohēzijas politikas fondiem un citiem Savienības instrumentiem un fondiem. Atveseļošanas un noturības mehānisma un kohēzijas politikas programmu sekmīga īstenošana ir atkarīga arī no to šķēršļu novēršanas, kas kavē investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās un sabalansētas teritoriālās attīstības atbalstam.

| (25) | Papildus ekonomiskajiem un sociālajiem problēmjautājumiem, kuru risināšana paredzēta atveseļošanas un noturības plānā, Portugālē ir vairāki papildu problēmjautājumi, kas saistīti ar aprites ekonomiku. Jo īpaši Portugāles atkritumu apsaimniekošanas rādītāji ir stipri zemāki par Savienības vidējiem rādītājiem. Vidējais sadzīves atkritumu reciklēšanas rādītājs ir zems un samazinās, turklāt pastāv reģionālas atšķirības. Portugāle līdz 2020. gadam nesasniedza Savienības mērķi reciklēt 50 % sadzīves atkritumu. Kopējais reciklēšanas rādītājs 2019. gadā bija 29 % un 2020. gadā – 26,5 % (provizoriskie dati) salīdzinājumā ar Savienības vidējo rādītāju 48 %. Lai sasniegtu nākamajai desmitgadei noteiktos Savienības mērķus, tostarp līdz 2025. gadam panākt, ka 55 % sadzīves atkritumu tiek reciklēti, būs jāpieliek ievērojamas pūles. Ir vajadzīgi uzlabojumi, lai palielinātu atkritumu rašanās novēršanu, atkritumu minimalizēšanu, šķirošanu, atkalizmantošanu un reciklēšanu, tādējādi novēršot atkritumu nonākšanu poligonos vai incinerācijas stacijās, un modernizētu atkritumu reciklēšanas un apstrādes iekārtas. Labs veids, kā labāk sasniegt šos mērķus, ir palielināt maksu par atkritumu poligonu izmantošanu un atkritumu incinerāciju, ieviest atkritumu atliku nodokli un palielināt nodevas tām pašvaldībām, kuras nesasniedz reciklēšanas mērķrādītājus. Turklāt atkritumu dalītās savākšanas paplašināšana un sistēmas “cik izmet, tik maksā” turpmāka attīstība varētu paātrināt šo procesu. |
| --- | --- |

(25)

Papildus ekonomiskajiem un sociālajiem problēmjautājumiem, kuru risināšana paredzēta atveseļošanas un noturības plānā, Portugālē ir vairāki papildu problēmjautājumi, kas saistīti ar aprites ekonomiku. Jo īpaši Portugāles atkritumu apsaimniekošanas rādītāji ir stipri zemāki par Savienības vidējiem rādītājiem. Vidējais sadzīves atkritumu reciklēšanas rādītājs ir zems un samazinās, turklāt pastāv reģionālas atšķirības. Portugāle līdz 2020. gadam nesasniedza Savienības mērķi reciklēt 50 % sadzīves atkritumu. Kopējais reciklēšanas rādītājs 2019. gadā bija 29 % un 2020. gadā – 26,5 % (provizoriskie dati) salīdzinājumā ar Savienības vidējo rādītāju 48 %. Lai sasniegtu nākamajai desmitgadei noteiktos Savienības mērķus, tostarp līdz 2025. gadam panākt, ka 55 % sadzīves atkritumu tiek reciklēti, būs jāpieliek ievērojamas pūles. Ir vajadzīgi uzlabojumi, lai palielinātu atkritumu rašanās novēršanu, atkritumu minimalizēšanu, šķirošanu, atkalizmantošanu un reciklēšanu, tādējādi novēršot atkritumu nonākšanu poligonos vai incinerācijas stacijās, un modernizētu atkritumu reciklēšanas un apstrādes iekārtas. Labs veids, kā labāk sasniegt šos mērķus, ir palielināt maksu par atkritumu poligonu izmantošanu un atkritumu incinerāciju, ieviest atkritumu atliku nodokli un palielināt nodevas tām pašvaldībām, kuras nesasniedz reciklēšanas mērķrādītājus. Turklāt atkritumu dalītās savākšanas paplašināšana un sistēmas “cik izmet, tik maksā” turpmāka attīstība varētu paātrināt šo procesu.

| (26) | Pamatojoties uz Savienības valstu vai to valdību vadītāju pilnvarojumu, kas formulēts Versaļas deklarācijā, ir sagatavots Komisijas priekšlikums REPowerEU plānam, kura mērķis ir pēc iespējas drīz izbeigt Savienības atkarību no fosilo degvielu importa no Krievijas. Tālab Komisija plāno dialogā ar dalībvalstīm apzināt piemērotākos projektus, investīcijas un reformas valstu, reģionālā un Savienības līmenī. Šo pasākumu mērķis ir samazināt vispārējo atkarību no fosilajām degvielām un pārorientēt fosilo degvielu importu prom no Krievijas. |
| --- | --- |

(26)

Pamatojoties uz Savienības valstu vai to valdību vadītāju pilnvarojumu, kas formulēts Versaļas deklarācijā, ir sagatavots Komisijas priekšlikums REPowerEU plānam, kura mērķis ir pēc iespējas drīz izbeigt Savienības atkarību no fosilo degvielu importa no Krievijas. Tālab Komisija plāno dialogā ar dalībvalstīm apzināt piemērotākos projektus, investīcijas un reformas valstu, reģionālā un Savienības līmenī. Šo pasākumu mērķis ir samazināt vispārējo atkarību no fosilajām degvielām un pārorientēt fosilo degvielu importu prom no Krievijas.

| (27) | Portugālē ir liels atjaunīgo energoresursu īpatsvars (viena trešdaļa no tās energoresursu struktūras), un tā nav ļoti atkarīga no Krievijas fosilajām degvielām. Tomēr saskaņā ar 2020. gada datiem nafta un gāze (galvenokārt sašķidrināta dabasgāze (LNG)) joprojām veido divas trešdaļas no primārās enerģijas piegādes – attiecīgi 42 % un 24 %. 2021. gadā pakāpeniski tika izbeigta ogļu izmantošana elektroenerģijas ražošanai, taču gāzes patēriņš pēdējos gados ir strauji palielinājies, daļēji tāpēc, ka sausuma dēļ ir samazinājusies hidroenerģijas pieejamība. Portugāle no Krievijas importē 10 % gāzes, un tās atkarības koeficients ir ievērojami zemāks par Savienības vidējo rādītāju 44 %, jo Portugāle lielā mērā ir atkarīga no LNG un neimportē no Krievijas ne naftu, ne ogles (22). Tomēr Portugāle importē 100 % no savām fosilajām degvielām. Lai samazinātu šo vispārējo atkarību no importa, palielinot Savienības klimatiskās ieceres, koncentrējoties uz cenas ziņā pieejamāku, drošāku un ilgtspējīgāku enerģiju, būs vairāk jāizmanto Portugāles saules un vēja, jo īpaši atkrastes vēja, potenciāls, jo īpaši racionalizējot atļauju izsniegšanas procedūras un stiprinot administratīvās spējas. Modernizējot elektroenerģijas pārvades un sadales tīklus, tostarp izmantojot tīkla līdzstrāvas tehnoloģijas, kā arī veicinot investīcijas elektroenerģijas uzkrāšanā un atjaunīgajā ūdeņradī ar attiecīgu atjaunīgo energoresursu papildu jaudu, būtu iespējama elastīga un ātra energoapgāde, kas ir būtiski tādas sistēmas pārvaldībai, kurā ir liels atjaunīgo energoresursu īpatsvars. Zemais elektroenerģijas starpsavienojumu līmenis ar Spāniju (un galu galā ar Franciju) arī rada problēmas attiecībā uz Portugāles un Savienības elektroenerģijas sistēmas noturību. Papildu pārrobežu starpsavienojumi varētu veicināt Pireneju pussalas atjaunīgo energoresursu jaudas lielāku integrāciju vienotajā enerģijas tirgū, tostarp gāzes infrastruktūrā, kas pielāgota ūdeņradim, jo tā varētu veicināt gāzes piegādes dažādošanu iekšējā tirgū un palīdzēt izmantot atjaunīgā ūdeņraža ilgtermiņa potenciālu.
  Lai uzlabotu ēku energoefektivitāti, atbilstošas finansēšanas shēmas, izpratnes veidošanas kampaņas un zaļo prasmju attīstīšana ievērojami palielinātu investīciju centienu efektivitāti. Turklāt ir jāturpina dekarbonizēt transporta nozari, tostarp paātrinot e-uzlādes infrastruktūras izvēršanu un veicinot galveno dzelzceļa, riteņbraukšanas un sabiedriskā transporta projektu īstenošanu. Lai Portugāle atbilstu “Gatavi mērķrādītājam 55 %” mērķiem, būs vēl vairāk jāpalielina ieceru vērienīgums attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu un atjaunīgo energoresursu un energoefektivitātes rādītāju paaugstināšanu. |
| --- | --- |

(27)

Portugālē ir liels atjaunīgo energoresursu īpatsvars (viena trešdaļa no tās energoresursu struktūras), un tā nav ļoti atkarīga no Krievijas fosilajām degvielām. Tomēr saskaņā ar 2020. gada datiem nafta un gāze (galvenokārt sašķidrināta dabasgāze (LNG)) joprojām veido divas trešdaļas no primārās enerģijas piegādes – attiecīgi 42 % un 24 %. 2021. gadā pakāpeniski tika izbeigta ogļu izmantošana elektroenerģijas ražošanai, taču gāzes patēriņš pēdējos gados ir strauji palielinājies, daļēji tāpēc, ka sausuma dēļ ir samazinājusies hidroenerģijas pieejamība. Portugāle no Krievijas importē 10 % gāzes, un tās atkarības koeficients ir ievērojami zemāks par Savienības vidējo rādītāju 44 %, jo Portugāle lielā mērā ir atkarīga no LNG un neimportē no Krievijas ne naftu, ne ogles (22). Tomēr Portugāle importē 100 % no savām fosilajām degvielām. Lai samazinātu šo vispārējo atkarību no importa, palielinot Savienības klimatiskās ieceres, koncentrējoties uz cenas ziņā pieejamāku, drošāku un ilgtspējīgāku enerģiju, būs vairāk jāizmanto Portugāles saules un vēja, jo īpaši atkrastes vēja, potenciāls, jo īpaši racionalizējot atļauju izsniegšanas procedūras un stiprinot administratīvās spējas. Modernizējot elektroenerģijas pārvades un sadales tīklus, tostarp izmantojot tīkla līdzstrāvas tehnoloģijas, kā arī veicinot investīcijas elektroenerģijas uzkrāšanā un atjaunīgajā ūdeņradī ar attiecīgu atjaunīgo energoresursu papildu jaudu, būtu iespējama elastīga un ātra energoapgāde, kas ir būtiski tādas sistēmas pārvaldībai, kurā ir liels atjaunīgo energoresursu īpatsvars. Zemais elektroenerģijas starpsavienojumu līmenis ar Spāniju (un galu galā ar Franciju) arī rada problēmas attiecībā uz Portugāles un Savienības elektroenerģijas sistēmas noturību. Papildu pārrobežu starpsavienojumi varētu veicināt Pireneju pussalas atjaunīgo energoresursu jaudas lielāku integrāciju vienotajā enerģijas tirgū, tostarp gāzes infrastruktūrā, kas pielāgota ūdeņradim, jo tā varētu veicināt gāzes piegādes dažādošanu iekšējā tirgū un palīdzēt izmantot atjaunīgā ūdeņraža ilgtermiņa potenciālu.

Lai uzlabotu ēku energoefektivitāti, atbilstošas finansēšanas shēmas, izpratnes veidošanas kampaņas un zaļo prasmju attīstīšana ievērojami palielinātu investīciju centienu efektivitāti. Turklāt ir jāturpina dekarbonizēt transporta nozari, tostarp paātrinot e-uzlādes infrastruktūras izvēršanu un veicinot galveno dzelzceļa, riteņbraukšanas un sabiedriskā transporta projektu īstenošanu. Lai Portugāle atbilstu “Gatavi mērķrādītājam 55 %” mērķiem, būs vēl vairāk jāpalielina ieceru vērienīgums attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu un atjaunīgo energoresursu un energoefektivitātes rādītāju paaugstināšanu.

| (28) | Paātrināta pārkārtošanās uz klimatneitralitāti un atteikšanās no fosilajām degvielām vairākās nozarēs radīs ievērojamas pārstrukturēšanas izmaksas, taču, lai mazinātu pārkārtošanās sociālekonomisko ietekmi vissmagāk skartajos reģionos, Portugāle var kohēzijas politikas ietvaros izmantot Taisnīgas pārkārtošanās mehānismu. Turklāt, lai uzlabotu nodarbinātības iespējas un stiprinātu sociālo kohēziju, Portugāle var izmantot Eiropas Sociālo fondu Plus, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1057 (23). |
| --- | --- |

(28)

Paātrināta pārkārtošanās uz klimatneitralitāti un atteikšanās no fosilajām degvielām vairākās nozarēs radīs ievērojamas pārstrukturēšanas izmaksas, taču, lai mazinātu pārkārtošanās sociālekonomisko ietekmi vissmagāk skartajos reģionos, Portugāle var kohēzijas politikas ietvaros izmantot Taisnīgas pārkārtošanās mehānismu. Turklāt, lai uzlabotu nodarbinātības iespējas un stiprinātu sociālo kohēziju, Portugāle var izmantot Eiropas Sociālo fondu Plus, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1057 (23).

| (29) | Padome ir izskatījusi 2022. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas veikto novērtējumu, un tās atzinums (24) ir atspoguļots 1. ieteikumā. |
| --- | --- |

(29)

Padome ir izskatījusi 2022. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas veikto novērtējumu, un tās atzinums (24) ir atspoguļots 1. ieteikumā.

| (30) | Ņemot vērā ciešās savstarpējās saiknes starp eurozonas dalībvalstu tautsaimniecībām un to kolektīvo devumu ekonomiskās un monetārās savienības darbībā, Padome eurozonas dalībvalstīm ieteica rīkoties, tostarp izmantojot atveseļošanas un noturības plānus, lai īstenotu 2022. gada ieteikumā par eurozonu izklāstītos ieteikumus. Attiecībā uz Portugāli tas ir jo īpaši atspoguļots 1. un 2. ieteikumā. |
| --- | --- |

(30)

Ņemot vērā ciešās savstarpējās saiknes starp eurozonas dalībvalstu tautsaimniecībām un to kolektīvo devumu ekonomiskās un monetārās savienības darbībā, Padome eurozonas dalībvalstīm ieteica rīkoties, tostarp izmantojot atveseļošanas un noturības plānus, lai īstenotu 2022. gada ieteikumā par eurozonu izklāstītos ieteikumus. Attiecībā uz Portugāli tas ir jo īpaši atspoguļots 1. un 2. ieteikumā.

| (31) | Padome ir izskatījusi 2022. gada valsts reformu programmu un 2022. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas sagatavoto padziļināto pārskatu un šo novērtējumu. Padomes ieteikumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu ir atspoguļoti 1., 2. un 4. ieteikumā. 1. un 2. ieteikums arī palīdzēs īstenot eurozonai adresēto 2022. gada ieteikumu, jo īpaši pirmo un ceturto eurozonai adresēto ieteikumu. 1. ieteikumā minētā fiskālā politika cita starpā palīdzēs novērst nelīdzsvarotību, kas saistīta ar lielo valsts sektora parādu maza produktivitātes pieauguma kontekstā. 2. ieteikumā minētā rīcībpolitika cita starpā palīdzēs samazināt valsts sektora, privātā sektora un ārējo parādu, jo atveseļošanas un noturības plāna pilnīga īstenošana veicinās izaugsmi, vienlaikus stiprinot ekonomikas noturību. 4. ieteikumā raksturotā politika cita starpā palīdzēs novērst neaizsargātību, kas ilgtermiņā saistīta ar lielu ārējo parādu. |
| --- | --- |

(31)

Padome ir izskatījusi 2022. gada valsts reformu programmu un 2022. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas sagatavoto padziļināto pārskatu un šo novērtējumu. Padomes ieteikumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu ir atspoguļoti 1., 2. un 4. ieteikumā. 1. un 2. ieteikums arī palīdzēs īstenot eurozonai adresēto 2022. gada ieteikumu, jo īpaši pirmo un ceturto eurozonai adresēto ieteikumu. 1. ieteikumā minētā fiskālā politika cita starpā palīdzēs novērst nelīdzsvarotību, kas saistīta ar lielo valsts sektora parādu maza produktivitātes pieauguma kontekstā. 2. ieteikumā minētā rīcībpolitika cita starpā palīdzēs samazināt valsts sektora, privātā sektora un ārējo parādu, jo atveseļošanas un noturības plāna pilnīga īstenošana veicinās izaugsmi, vienlaikus stiprinot ekonomikas noturību. 4. ieteikumā raksturotā politika cita starpā palīdzēs novērst neaizsargātību, kas ilgtermiņā saistīta ar lielu ārējo parādu.

AR ŠO IESAKA Portugālei 2022. un 2023. gadā rīkoties šādi.

1.

Nodrošināt, ka 2023. gadā tiek īstenota piesardzīga fiskālā politika, jo īpaši, ierobežojot valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugumu, lai tas nepārsniegtu vidēja termiņa potenciālās izlaides pieaugumu, ņemot vērā to, ka turpinās pagaidu un mērķorientēta atbalsta sniegšana pret energocenu kāpumu visneaizsargātākajām mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kā arī personām, kas bēg no Ukrainas. Būt gatavai kārtējos izdevumus pielāgot mainīgajai situācijai. Palielināt publiskās investīcijas, kas sekmēs zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, ņemot vērā REPowerEU iniciatīvu, tostarp, izmantojot Atveseļošanas un noturības mehānismu un citus Savienības fondus. Laikposmā pēc 2023. gada īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt ticamu un pakāpenisku parāda samazināšanu un fiskālo ilgtspēju vidējā termiņā, izmantojot pakāpenisku konsolidāciju, investīcijas un reformas. Uzlabot nodokļu sistēmas un sociālās aizsardzības sistēmas efektivitāti, jo īpaši vienkāršojot abus satvarus, stiprinot to attiecīgo administrāciju efektivitāti un samazinot attiecīgo administratīvo slogu.

2.

Turpināt atveseļošanas un noturības plāna īstenošanu, ievērojot Padomes 2021. gada 13. jūlija īstenošanas lēmumā iekļautos atskaites punktus un mērķrādītājus. Drīz pabeigt sarunas ar Komisiju par 2021.–2027. gada kohēzijas politikas plānošanas dokumentiem, lai sāktu to īstenošanu.

3.

Uzlabot apstākļus pārejai uz aprites ekonomiku, jo īpaši palielinot atkritumu rašanās novēršanu, reciklēšanu un atkalizmantošanu, lai novērstu atkritumu nonākšanu poligonos un incinerācijas stacijās.

4.

Samazināt vispārējo, tai skaitā transporta nozares, atkarību no fosilajām degvielām. Paātrināt atjaunīgo energoresursu plašāku izmantošanu, modernizējot elektroenerģijas pārvades un sadales tīklus, veicinot investīcijas elektroenerģijas uzkrāšanā un racionalizējot atļauju piešķiršanas procedūras, lai varētu turpināt attīstīt elektroenerģijas ražošanu no vēja, jo īpaši no atkrastes vēja, un saules, kā arī atjaunīgā ūdeņraža ražošanu. Stiprināt stimulu sistēmu investīcijām ēku energoefektivitātē. Palielināt energotīklu starpsavienojumu skaitu.

Briselē, 2022. gada 12. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

Z. STANJURA

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2021. gada 12. februāris), ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (OV L 57, 18.2.2021., 17. lpp.).

3

(4)  Padomes Ieteikums (2022. gada 5. aprīlis) par eurozonas ekonomikas politiku (OV C 153, 7.4.2022., 1. lpp.).

4

(5)  Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2022/382 (2022. gada 4. marts), ar ko Direktīvas 2001/55/EK 5. panta nozīmē konstatē no Ukrainas pārvietoto personu masveida pieplūduma esamību un nosaka pagaidu aizsardzības ieviešanu (OV L 71, 4.3.2022., 1. lpp.).

5

(6)  Padomes Direktīva 2001/55/EK (2001. gada 20. jūlijs) par obligātajiem standartiem, lai pārvietoto personu masveida pieplūduma gadījumā sniegtu tām pagaidu aizsardzību, un par pasākumiem, lai līdzsvarotu dalībvalstu pūliņus, uzņemot šādas personas un uzņemoties ar to saistītās sekas (OV L 212, 7.8.2001., 12. lpp.).

6

(7)  Padomes Ieteikums (2021. gada 18. jūnijs), ar ko sniedz Padomes atzinumu par Portugāles 2021. gada stabilitātes programmu (OV C 304, 29.7.2021., 102. lpp.).

7

(8)  Aplēses par fiskālo nostāju un tās komponentiem šajā ieteikumā ir Komisijas aplēses, kas balstītas uz pieņēmumiem, kuri ir Komisijas 2022. gada pavasara prognozes pamatā. Komisijas vidēja termiņa potenciālās izaugsmes aplēsēs nav iekļauta to reformu pozitīvā ietekme, kas paredzētas atveseļošanas un noturības plānā un var paātrināt potenciālo izaugsmi.

8

(9)  Nefinansē no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām vai citiem Savienības fondiem.

9

(10)  ST 10149/2021+ADD 1 REV 1.

10

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 473/2013 (2013. gada 21. maijs) par kopīgiem noteikumiem budžeta plānu projektu uzraudzībai un novērtēšanai un pārmērīga budžeta deficīta novēršanai eurozonas dalībvalstīs (OV L 140, 27.5.2013., 11. lpp.).

11

(12)  Padomes Ieteikums (2020. gada 20. jūlijs) par Portugāles 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Portugāles 2020. gada stabilitātes programmu (OV C 282, 26.8.2020., 142. lpp.).

12

(13)  2022. gada stabilitātes programmas, kas Komisijai un Padomei tika iesniegta 2022. gada 29. aprīlī, termiņa datums bija 2022. gada 25. marts, kurā tā tika iesniegta valsts parlamentam. 2022. gada 14. aprīlī Portugāle iesniedza Komisijai un Eurogrupai 2022. gada budžeta plāna projektu, kurā bija iekļauts nedaudz atjaunināts makroekonomikas scenārijs 2022. gadam salīdzinājumā ar stabilitātes programmā iekļauto. Konkrētāk, 2022. gada budžeta plāna projektā reālā IKP pieaugums 2022. gadā (no stabilitātes programmā plānotajiem 5,0 %) bija koriģēts nedaudz uz leju līdz 4,9 %, bet patēriņa cenu inflācija (SPCI) tajā pašā gadā (no stabilitātes programmā plānotajiem 3,3 %) koriģēta uz augšu līdz 4,0 %. Neraugoties uz nedaudz atšķirīgu publisko finanšu struktūru, 2022. gada budžeta plāna projektā bija saglabāts vispārējās valdības budžeta deficīta mērķis 1,9 % no IKP 2022. gadā.

13

(14)  Šie skaitļi atspoguļo kopš 2021. gada rudens veikto pasākumu gada budžeta izmaksu līmeni, ietverot kārtējos ieņēmumus un izdevumus, kā arī – attiecīgā gadījumā – kapitālizdevumu pasākumus.

14

(15)  Tiek pieņemts, ka kopējais no Ukrainas uz Savienību pārvietoto personu skaits līdz 2022. gada beigām pakāpeniski sasniegs 6 miljonus, un viņu ģeogrāfiskais sadalījums tiek lēsts, pamatojoties uz esošās diasporas lielumu, uzņemošās dalībvalsts iedzīvotāju skaita relatīvo apmēru un no Ukrainas pārvietoto personu faktisko sadalījumu visā Savienībā, kāds tas bija 2022. gada martā. Budžeta izmaksas uz vienu personu aplēstas, balstoties uz Komisijas Kopīgā pētniecības centra mikrosimulācijas modeli Euromod, ņemot vērā gan naudas pārvedumus, uz kuriem šie cilvēki var būt tiesīgi, gan pabalstus natūrā, piemēram, izglītību un veselības aprūpi.

15

Euromod

(16)  Negatīvs rādītājs nozīmē, ka primāro izdevumu pieaugums pārsniedz ekonomikas izaugsmi vidējā termiņā, un liecina par ekspansīvu fiskālo politiku.

16

(17)  Tiek prognozēts, ka citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem būs ekspansīva ietekme, kas atbilst 0,2 procentpunktiem no IKP.

17

(18)  Pozitīvs rādītājs nozīmē, ka primāro izdevumu pieaugums ir zemāks par ekonomikas izaugsmi vidējā termiņā, un liecina par ierobežojošu fiskālo politiku.

18

(19)  Tiek prognozēts, ka citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem būs ekspansīva ietekme, kas atbilst 0,2 procentpunktiem no IKP.

19

(20)  “Tax benefits in Portugal – concept, methodology and practice”, nodokļu atvieglojumu darba grupa, 2019. gada maijs.

20

Tax benefits in Portugal – concept, methodology and practice

(21)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1060 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai (OV L 231, 30.6.2021., 159. lpp.).

21

(22)  Eurostat (2020), Krievijas importa īpatsvars kopējā dabasgāzes, jēlnaftas un akmeņogļu importa apjomā. Aprēķinot ES27 vidējo rādītāju, izmantotais kopējais imports ir imports no valstīm ārpus ES27. Attiecībā uz Portugāli imports ietver arī ES iekšējo tirdzniecību. Jēlnafta neietver rafinētus naftas produktus.

22

Eurostat

(23)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1057 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko izveido Eiropas Sociālo fondu Plus (ESF+) un atceļ Regulu (ES) Nr. 1296/2013 (OV L 231, 30.6.2021., 21. lpp.).

23

(24)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktu.

24

---

| 1.9.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 334/190 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 334/190

---

PADOMES IETEIKUMS

(2022. gada 12. jūlijs)

par Rumānijas 2022. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Rumānijas 2022. gada konverģences programmu

(2022/C 334/23)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (2), un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (3), ar ko tika izveidots Atveseļošanas un noturības mehānisms, stājās spēkā 2021. gada 19. februārī. Atveseļošanas un noturības mehānisms nodrošina finansiālu atbalstu reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot Savienības finansētu fiskālo stimulu. Tas sekmē ekonomikas atveseļošanu un ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, jo īpaši zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai, līdztekus stiprinot dalībvalstu tautsaimniecību noturību un potenciālo izaugsmi. Vidējā termiņā un ilgtermiņā tas palīdz arī stiprināt publisko finanšu ilgtspēju un sekmēt izaugsmi un darbvietu radīšanu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktu 2022. gada jūnijā tiks atjaunināta katrai dalībvalstij paredzētā maksimālā finanšu iemaksa no Atveseļošanas un noturības mehānisma. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (3), ar ko tika izveidots Atveseļošanas un noturības mehānisms, stājās spēkā 2021. gada 19. februārī. Atveseļošanas un noturības mehānisms nodrošina finansiālu atbalstu reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot Savienības finansētu fiskālo stimulu. Tas sekmē ekonomikas atveseļošanu un ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, jo īpaši zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai, līdztekus stiprinot dalībvalstu tautsaimniecību noturību un potenciālo izaugsmi. Vidējā termiņā un ilgtermiņā tas palīdz arī stiprināt publisko finanšu ilgtspēju un sekmēt izaugsmi un darbvietu radīšanu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktu 2022. gada jūnijā tiks atjaunināta katrai dalībvalstij paredzētā maksimālā finanšu iemaksa no Atveseļošanas un noturības mehānisma.

| (2) | Komisija 2021. gada 24. novembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2022. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Pētījumā bija pienācīgi ņemtas vērā 2021. gada 7. maijā parakstītās Portu sociālās saistības turpināt īstenot Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija izsludināja 2017. gada 17. novembrī. Eiropadome 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījuma prioritātes apstiprināja 2022. gada 25. martā. Komisija 2021. gada 24. novembrī uz Regulas (ES) Nr. 1176/2011 pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Rumānija bija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām būs jāizstrādā padziļinātais pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī priekšlikumu attiecībā uz 2022. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, kurā analizēta nodarbinātības pamatnostādņu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana. Padome vienoto nodarbinātības ziņojumu pieņēma 2022. gada 14. martā. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2021. gada 24. novembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2022. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Pētījumā bija pienācīgi ņemtas vērā 2021. gada 7. maijā parakstītās Portu sociālās saistības turpināt īstenot Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija izsludināja 2017. gada 17. novembrī. Eiropadome 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījuma prioritātes apstiprināja 2022. gada 25. martā. Komisija 2021. gada 24. novembrī uz Regulas (ES) Nr. 1176/2011 pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Rumānija bija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām būs jāizstrādā padziļinātais pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī priekšlikumu attiecībā uz 2022. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, kurā analizēta nodarbinātības pamatnostādņu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana. Padome vienoto nodarbinātības ziņojumu pieņēma 2022. gada 14. martā.

| (3) | Krievijas iebrukums Ukrainā globālās pandēmijas izskaņā ir būtiski mainījis ģeopolitisko un ekonomisko kontekstu. Iebrukuma ietekme uz dalībvalstu tautsaimniecībām izpaužas, inter alia, kā augstākas enerģijas, pārtikas un izejvielu cenas un vājākas izaugsmes izredzes. Enerģijas cenu pieaugums īpaši smagi skar visneaizsargātākās mājsaimniecības, kuras ir nonākušas enerģētiskajā nabadzībā vai kurām tā draud, kā arī uzņēmumus, kurus visvairāk negatīvi ietekmē enerģijas cenu pieaugums. Turklāt Savienībā ierodas nepieredzēti daudz cilvēku, kuri bēg no Ukrainas. Krievijas agresijas kara radītās ekonomiskās sekas ir asimetriski ietekmējušas dalībvalstis. Šajā sakarā 2022. gada 4. martā ar Padomes Īstenošanas lēmumu (ES) 2022/382 (4) pirmo reizi tika piemērota Padomes Direktīva 2001/55/EK (5), pārvietotajām personām no Ukrainas piešķirot likumīgas uzturēšanās tiesības Savienībā, kā arī piekļuvi izglītībai un apmācībai, darba tirgum, veselības aprūpei, mājoklim un sociālajai palīdzībai. Rumānijai ir darīts pieejams ārkārtas atbalsts, izmantojot kohēzijas rīcību bēgļu atbalstam Eiropā (CARE) un papildu priekšfinansējumu no Atveseļošanas palīdzības kohēzijai un Eiropas teritorijām (REACT-EU), lai steidzami apmierinātu ar uzņemšanu un integrāciju saistītās vajadzības cilvēkiem, kuri bēg no Ukrainas. |
| --- | --- |

(3)

Krievijas iebrukums Ukrainā globālās pandēmijas izskaņā ir būtiski mainījis ģeopolitisko un ekonomisko kontekstu. Iebrukuma ietekme uz dalībvalstu tautsaimniecībām izpaužas, inter alia, kā augstākas enerģijas, pārtikas un izejvielu cenas un vājākas izaugsmes izredzes. Enerģijas cenu pieaugums īpaši smagi skar visneaizsargātākās mājsaimniecības, kuras ir nonākušas enerģētiskajā nabadzībā vai kurām tā draud, kā arī uzņēmumus, kurus visvairāk negatīvi ietekmē enerģijas cenu pieaugums. Turklāt Savienībā ierodas nepieredzēti daudz cilvēku, kuri bēg no Ukrainas. Krievijas agresijas kara radītās ekonomiskās sekas ir asimetriski ietekmējušas dalībvalstis. Šajā sakarā 2022. gada 4. martā ar Padomes Īstenošanas lēmumu (ES) 2022/382 (4) pirmo reizi tika piemērota Padomes Direktīva 2001/55/EK (5), pārvietotajām personām no Ukrainas piešķirot likumīgas uzturēšanās tiesības Savienībā, kā arī piekļuvi izglītībai un apmācībai, darba tirgum, veselības aprūpei, mājoklim un sociālajai palīdzībai. Rumānijai ir darīts pieejams ārkārtas atbalsts, izmantojot kohēzijas rīcību bēgļu atbalstam Eiropā (CARE) un papildu priekšfinansējumu no Atveseļošanas palīdzības kohēzijai un Eiropas teritorijām (REACT-EU), lai steidzami apmierinātu ar uzņemšanu un integrāciju saistītās vajadzības cilvēkiem, kuri bēg no Ukrainas.

| (4) | Ievērojot strauji mainīgo ekonomisko un ģeopolitisko situāciju, 2022. gada Eiropas pusgadā atsāksies ekonomikas un nodarbinātības politikas vispusīga koordinācija, kura līdztekus tiks pielāgota, ņemot vērā ar Atveseļošanas un noturības mehānisma īstenošanu saistītās prasības, kā skaidrots 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā. Lai īstenotu Eiropas pusgada politikas prioritātes, ir svarīgi īstenot pieņemtos atveseļošanas un noturības plānus, jo ar šiem plāniem paredzēts īstenot visus 2019. un 2020. gada Eiropas pusgada ciklos sniegtos konkrētām valstīm adresētos ieteikumus vai to būtisku daļu. Atveseļošanas un noturības plānu pārskatīšanā, atjaunināšanā vai grozīšanā saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14., 18. un 21. pantu, papildus citiem konkrētām valstīm adresētajiem ieteikumiem, kas sniegti līdz šādu pārskatītu, atjauninātu vai grozītu atveseļošanas un noturības plānu iesniegšanas dienai, joprojām vienlīdz aktuāli ir arī 2019. un 2020. gadā konkrētām valstīm adresētie ieteikumi. |
| --- | --- |

(4)

Ievērojot strauji mainīgo ekonomisko un ģeopolitisko situāciju, 2022. gada Eiropas pusgadā atsāksies ekonomikas un nodarbinātības politikas vispusīga koordinācija, kura līdztekus tiks pielāgota, ņemot vērā ar Atveseļošanas un noturības mehānisma īstenošanu saistītās prasības, kā skaidrots 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā. Lai īstenotu Eiropas pusgada politikas prioritātes, ir svarīgi īstenot pieņemtos atveseļošanas un noturības plānus, jo ar šiem plāniem paredzēts īstenot visus 2019. un 2020. gada Eiropas pusgada ciklos sniegtos konkrētām valstīm adresētos ieteikumus vai to būtisku daļu. Atveseļošanas un noturības plānu pārskatīšanā, atjaunināšanā vai grozīšanā saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14., 18. un 21. pantu, papildus citiem konkrētām valstīm adresētajiem ieteikumiem, kas sniegti līdz šādu pārskatītu, atjauninātu vai grozītu atveseļošanas un noturības plānu iesniegšanas dienai, joprojām vienlīdz aktuāli ir arī 2019. un 2020. gadā konkrētām valstīm adresētie ieteikumi.

| (5) | Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējā izņēmuma klauzula darbojas kopš 2020. gada marta. Komisija savā 2021. gada 3. marta paziņojumā “Apritējis gads kopš Covid-19 uzliesmojuma: fiskālās politikas atbildes pasākumi” pauda viedokli, ka lēmums par vispārējās izņēmuma klauzulas deaktivēšanu vai turpmāku piemērošanu būtu jāpieņem vispārēja ekonomikas stāvokļa novērtējuma ietvaros, kurā būtisks kvantitatīvais kritērijs ir ekonomiskās aktivitātes līmenis Savienībā vai eurozonā salīdzinājumā ar pirmskrīzes līmeni (2019. gada beigās). Paaugstināta nenoteiktība un spēcīgi lejupvērsti riski, kas skar ekonomikas perspektīvu saistībā ar karu Eiropā, nepieredzēts enerģijas cenu kāpums un ieilguši piegādes ķēdes darbības traucējumi rada apstākļus, kuru dēļ ir attaisnojami Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas darbību pagarināt arī attiecībā uz 2023. gadu. |
| --- | --- |

(5)

Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējā izņēmuma klauzula darbojas kopš 2020. gada marta. Komisija savā 2021. gada 3. marta paziņojumā “Apritējis gads kopš Covid-19 uzliesmojuma: fiskālās politikas atbildes pasākumi” pauda viedokli, ka lēmums par vispārējās izņēmuma klauzulas deaktivēšanu vai turpmāku piemērošanu būtu jāpieņem vispārēja ekonomikas stāvokļa novērtējuma ietvaros, kurā būtisks kvantitatīvais kritērijs ir ekonomiskās aktivitātes līmenis Savienībā vai eurozonā salīdzinājumā ar pirmskrīzes līmeni (2019. gada beigās). Paaugstināta nenoteiktība un spēcīgi lejupvērsti riski, kas skar ekonomikas perspektīvu saistībā ar karu Eiropā, nepieredzēts enerģijas cenu kāpums un ieilguši piegādes ķēdes darbības traucējumi rada apstākļus, kuru dēļ ir attaisnojami Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas darbību pagarināt arī attiecībā uz 2023. gadu.

| (6) | Komisija 2022. gada 2. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas plašas norādes par fiskālo politiku 2023. gadā (“fiskālās norādes”) un kura mērķis ir atbalstīt dalībvalstu stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanu un tādējādi stiprināt politikas koordināciju. Pamatojoties uz 2022. gada ziemas prognozes makroekonomisko perspektīvu, Komisija atzīmēja, ka piemērota šķistu pāreja no kopējās atbalstošās fiskālās nostājas 2020.–2022. gadā uz kopumā neitrālu kopējo fiskālo nostāju 2023. gadā, vienlaikus saglabājot gatavību reaģēt uz mainīgo ekonomisko situāciju. Komisija paziņoja, ka fiskālie ieteikumi 2023. gadam arī turpmāk būtu jādiferencē starp dalībvalstīm un tajos būtu jāņem vērā iespējamā pārrobežu blakusietekme. Komisija aicināja dalībvalstis atspoguļot norādes savās stabilitātes un konverģences programmās. Komisija apņēmās cieši uzraudzīt ekonomikas norises un pielāgot savas politikas norādes pēc vajadzības un ne vēlāk kā savā Eiropas pusgada pavasara paketē, kas sagatavota 2022. gada maija beigās. |
| --- | --- |

(6)

Komisija 2022. gada 2. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas plašas norādes par fiskālo politiku 2023. gadā (“fiskālās norādes”) un kura mērķis ir atbalstīt dalībvalstu stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanu un tādējādi stiprināt politikas koordināciju. Pamatojoties uz 2022. gada ziemas prognozes makroekonomisko perspektīvu, Komisija atzīmēja, ka piemērota šķistu pāreja no kopējās atbalstošās fiskālās nostājas 2020.–2022. gadā uz kopumā neitrālu kopējo fiskālo nostāju 2023. gadā, vienlaikus saglabājot gatavību reaģēt uz mainīgo ekonomisko situāciju. Komisija paziņoja, ka fiskālie ieteikumi 2023. gadam arī turpmāk būtu jādiferencē starp dalībvalstīm un tajos būtu jāņem vērā iespējamā pārrobežu blakusietekme. Komisija aicināja dalībvalstis atspoguļot norādes savās stabilitātes un konverģences programmās. Komisija apņēmās cieši uzraudzīt ekonomikas norises un pielāgot savas politikas norādes pēc vajadzības un ne vēlāk kā savā Eiropas pusgada pavasara paketē, kas sagatavota 2022. gada maija beigās.

| (7) | Attiecībā uz fiskālajām norādēm fiskālajos ieteikumos 2023. gadam ir ņemta vērā ekonomikas perspektīvas pasliktināšanās, paaugstinātā nenoteiktība un papildu lejupvērstie riski, kā arī augstāka inflācija salīdzinājumā ar Komisijas 2022. gada ziemas prognozi. Ņemot vērā šos apsvērumus, fiskālajai reakcijai ir jāpalielina publiskās investīcijas, kas sekmēs zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, un jāsaglabā visneaizsargātāko mājsaimniecību pirktspēja, lai mīkstinātu enerģijas cenu kāpuma ietekmi un palīdzētu ierobežot inflācijas otrreizējās ietekmes spiedienu, izmantojot mērķtiecīgus un pagaidu pasākumus. Fiskālajai politikai arī turpmāk jābūt dinamiskai, lai pielāgotos strauji mainīgajiem apstākļiem, tostarp izaicinājumiem, kuri attiecībā uz aizsardzību un drošību izriet no Krievijas agresijas kara pret Ukrainu, un dalībvalstīs tā ir jādiferencē atbilstīgi to fiskālajam un ekonomiskajam stāvoklim, tostarp ņemot vērā krīzes ietekmi uz tām un pārvietoto personu pieplūdumu no Ukrainas. |
| --- | --- |

(7)

Attiecībā uz fiskālajām norādēm fiskālajos ieteikumos 2023. gadam ir ņemta vērā ekonomikas perspektīvas pasliktināšanās, paaugstinātā nenoteiktība un papildu lejupvērstie riski, kā arī augstāka inflācija salīdzinājumā ar Komisijas 2022. gada ziemas prognozi. Ņemot vērā šos apsvērumus, fiskālajai reakcijai ir jāpalielina publiskās investīcijas, kas sekmēs zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, un jāsaglabā visneaizsargātāko mājsaimniecību pirktspēja, lai mīkstinātu enerģijas cenu kāpuma ietekmi un palīdzētu ierobežot inflācijas otrreizējās ietekmes spiedienu, izmantojot mērķtiecīgus un pagaidu pasākumus. Fiskālajai politikai arī turpmāk jābūt dinamiskai, lai pielāgotos strauji mainīgajiem apstākļiem, tostarp izaicinājumiem, kuri attiecībā uz aizsardzību un drošību izriet no Krievijas agresijas kara pret Ukrainu, un dalībvalstīs tā ir jādiferencē atbilstīgi to fiskālajam un ekonomiskajam stāvoklim, tostarp ņemot vērā krīzes ietekmi uz tām un pārvietoto personu pieplūdumu no Ukrainas.

| (8) | Rumānija savu nacionālo atveseļošanas un noturības plānu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai 2021. gada 31. maijā. Komisija atbilstoši Regulas (ES) 2021/241 19. pantam novērtēja atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu, ņemot vērā minētās regulas V pielikumā izklāstītās novērtēšanas vadlīnijas. Padome 2021. gada 3. novembrī pieņēma Īstenošanas lēmumu par Rumānijas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu (6). Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu, ar ko atzīst, ka Rumānija ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu. |
| --- | --- |

(8)

Rumānija savu nacionālo atveseļošanas un noturības plānu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai 2021. gada 31. maijā. Komisija atbilstoši Regulas (ES) 2021/241 19. pantam novērtēja atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu, ņemot vērā minētās regulas V pielikumā izklāstītās novērtēšanas vadlīnijas. Padome 2021. gada 3. novembrī pieņēma Īstenošanas lēmumu par Rumānijas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu (6). Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu, ar ko atzīst, ka Rumānija ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu.

| (9) | Rumānija 2022. gada 12. maijā iesniedza savu 2022. gada valsts reformu programmu un 2022. gada 8. maijā – savu 2022. gada konverģences programmu pēc Regulas (EK) Nr. 1466/97 4. pantā noteiktā termiņa. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. Kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 27. pantā, 2022. gada valsts reformu programma atspoguļo arī Rumānijas pienākumu divreiz gadā ziņot par panākto progresu atveseļošanas un noturības plāna īstenošanā. |
| --- | --- |

(9)

Rumānija 2022. gada 12. maijā iesniedza savu 2022. gada valsts reformu programmu un 2022. gada 8. maijā – savu 2022. gada konverģences programmu pēc Regulas (EK) Nr. 1466/97 4. pantā noteiktā termiņa. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. Kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 27. pantā, 2022. gada valsts reformu programma atspoguļo arī Rumānijas pienākumu divreiz gadā ziņot par panākto progresu atveseļošanas un noturības plāna īstenošanā.

| (10) | Komisija 2022. gada ziņojumu par Rumāniju publicēja 2022. gada 23. maijā. Tajā novērtēts, kā Rumānija ir īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019., 2020. un 2021. gadā, un uz atveseļošanas un noturības rezultātu pārskata pamata bija aplūkots, kā Rumānija īsteno atveseļošanas un noturības plānu. Balstoties uz šo analīzi, ziņojumā par valsti bija norādīti trūkumi attiecībā uz tādu problēmjautājumu risināšanu, kuri nav ietverti vai ir tikai daļēji ietverti atveseļošanas un noturības plānā, kā arī jauni un nupat iezīmējušies problēmjautājumi, tostarp sakarā ar Krievijas iebrukumu Ukrainā. Tajā bija arī novērtēts Rumānijas progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un Savienības pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā. |
| --- | --- |

(10)

Komisija 2022. gada ziņojumu par Rumāniju publicēja 2022. gada 23. maijā. Tajā novērtēts, kā Rumānija ir īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019., 2020. un 2021. gadā, un uz atveseļošanas un noturības rezultātu pārskata pamata bija aplūkots, kā Rumānija īsteno atveseļošanas un noturības plānu. Balstoties uz šo analīzi, ziņojumā par valsti bija norādīti trūkumi attiecībā uz tādu problēmjautājumu risināšanu, kuri nav ietverti vai ir tikai daļēji ietverti atveseļošanas un noturības plānā, kā arī jauni un nupat iezīmējušies problēmjautājumi, tostarp sakarā ar Krievijas iebrukumu Ukrainā. Tajā bija arī novērtēts Rumānijas progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un Savienības pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā.

| (11) | Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu izstrādāja padziļināto pārskatu par Rumāniju un rezultātus publicēja 2022. gada 23. maijā. Komisija secināja, ka Rumānijā pastāv makroekonomikas nelīdzsvarotība. Neaizsargātības faktori jo īpaši attiecas uz ārējiem kontiem, kas saistīti ar lielu fiskālo deficītu, un uz konkurētspējas problēmu atkārtotu parādīšanos. |
| --- | --- |

(11)

Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu izstrādāja padziļināto pārskatu par Rumāniju un rezultātus publicēja 2022. gada 23. maijā. Komisija secināja, ka Rumānijā pastāv makroekonomikas nelīdzsvarotība. Neaizsargātības faktori jo īpaši attiecas uz ārējiem kontiem, kas saistīti ar lielu fiskālo deficītu, un uz konkurētspējas problēmu atkārtotu parādīšanos.

| (12) | Padome 2020. gada 3. aprīlī pieņēma Lēmumu (ES) 2020/509 (7) par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Rumānijā, jo 2019. gadā netika ievērots deficīta kritērijs. Padome 2020. gada 3. aprīlī nāca klajā arī ar ieteikumu (8) vēlākais līdz 2022. gadam izbeigt pārmērīga valsts budžeta deficīta situāciju Rumānijā. Ņemot vērā ekonomiskās aktivitātes ievērojamo sarukumu Covid-19 pandēmijas ietekmē un ar to saistīto nepieciešamību pēc tādas fiskālās politikas, kas atbalstītu atveseļošanos 2021. un 2022. gadā, Padome 2021. gada 18. jūnijā sniedza jaunu ieteikumu Rumānijai (9) vēlākais līdz 2024. gadam novērst pārmērīga budžeta deficīta situāciju. Rumānijai būtu jāsasniedz nominālais vispārējās valdības budžeta deficīta mērķis – 8,0 % no IKP 2021. gadā, 6,2 % no IKP 2022. gadā, 4,4 % no IKP 2023. gadā un 2,9 % no IKP 2024. gadā, kas atbilst valdības neto primāro izdevumu nominālā pieauguma tempam 3,4 % 2021. gadā, 1,3 % 2022. gadā, 0,9 % 2023. gadā un 0,0 % 2024. gadā. Tas atbilst ikgadējai strukturālajai korekcijai 0,7 % apmērā no IKP 2021. gadā, 1,8 % apmērā no IKP 2022. gadā, 1,7 % apmērā no IKP 2023. gadā un 1,5 % apmērā no IKP 2024. gadā. Procedūra ir uz laiku atlikta kopš 2021. gada rudens pēc tam, kad Komisija tika veikusi efektīvas rīcības novērtējumu. |
| --- | --- |

(12)

Padome 2020. gada 3. aprīlī pieņēma Lēmumu (ES) 2020/509 (7) par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Rumānijā, jo 2019. gadā netika ievērots deficīta kritērijs. Padome 2020. gada 3. aprīlī nāca klajā arī ar ieteikumu (8) vēlākais līdz 2022. gadam izbeigt pārmērīga valsts budžeta deficīta situāciju Rumānijā. Ņemot vērā ekonomiskās aktivitātes ievērojamo sarukumu Covid-19 pandēmijas ietekmē un ar to saistīto nepieciešamību pēc tādas fiskālās politikas, kas atbalstītu atveseļošanos 2021. un 2022. gadā, Padome 2021. gada 18. jūnijā sniedza jaunu ieteikumu Rumānijai (9) vēlākais līdz 2024. gadam novērst pārmērīga budžeta deficīta situāciju. Rumānijai būtu jāsasniedz nominālais vispārējās valdības budžeta deficīta mērķis – 8,0 % no IKP 2021. gadā, 6,2 % no IKP 2022. gadā, 4,4 % no IKP 2023. gadā un 2,9 % no IKP 2024. gadā, kas atbilst valdības neto primāro izdevumu nominālā pieauguma tempam 3,4 % 2021. gadā, 1,3 % 2022. gadā, 0,9 % 2023. gadā un 0,0 % 2024. gadā. Tas atbilst ikgadējai strukturālajai korekcijai 0,7 % apmērā no IKP 2021. gadā, 1,8 % apmērā no IKP 2022. gadā, 1,7 % apmērā no IKP 2023. gadā un 1,5 % apmērā no IKP 2024. gadā. Procedūra ir uz laiku atlikta kopš 2021. gada rudens pēc tam, kad Komisija tika veikusi efektīvas rīcības novērtējumu.

| (13) | Pēc Eurostat validētajiem datiem, 2021. gadā Rumānijas vispārējās valdības budžeta deficīts bija 7,1 % no IKP, bet vispārējās valdības parāds pieauga no 47,2 % no IKP 2020. gadā līdz 48,8 % no IKP. Tas atbilst Padomes ieteiktajam 2021. gada nominālā deficīta mērķim. Strukturālās bilances korekcija 2021. gadam ir 1,5 procentpunkti no IKP, kas pārsniedz ieteiktos 0,7 procentpunktus. |
| --- | --- |

(13)

Pēc Eurostat validētajiem datiem, 2021. gadā Rumānijas vispārējās valdības budžeta deficīts bija 7,1 % no IKP, bet vispārējās valdības parāds pieauga no 47,2 % no IKP 2020. gadā līdz 48,8 % no IKP. Tas atbilst Padomes ieteiktajam 2021. gada nominālā deficīta mērķim. Strukturālās bilances korekcija 2021. gadam ir 1,5 procentpunkti no IKP, kas pārsniedz ieteiktos 0,7 procentpunktus.

| (14) | 2022. gada konverģences programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs par 2022. gadu ir piesardzīgs un par laiku pēc tam – labvēlīgs. Valdība prognozē, ka reālais IKP 2022. gadā pieaugs par 2,9 % un 2023. gadā – par 4,4 %. Salīdzinājumam – Komisijas 2022. gada pavasara prognozē norādīts zemāks reālā IKP pieaugums 2022. gadā (2,6 %) un 2023. gadā (3,6 %). Atšķirības galvenokārt ir saistītas ar augsto inflāciju, kas ietekmē mājsaimniecību pirktspēju, ar to, kā starptautiskās vides izraisītā iespējamā tālākā uzticēšanās mazināšanās ietekmē patēriņu un investīcijas, un ar neto eksporta negatīvo devumu, prognozējot, ka enerģijas preču cenas turpinās pieaugt. Valdība savā 2022. gada konverģences programmā plāno, ka nominālais deficīts samazināsies līdz 6,2 % no IKP 2022. gadā un līdz 4,4 % 2023. gadā. Samazinājums 2022. gadā galvenokārt atspoguļo spēcīgu nominālā IKP pieaugumu, gaidāmo nodokļu iekasēšanas efektivitātes pieaugumu, lielākās daļas publiskā sektora algu iesaldēšanu un plānu panākt, lai temps, kādā pieaug izdevumi par precēm un pakalpojumiem, sociālo palīdzību un citiem pārvedumiem, saglabātos mazāks par nominālā IKP pieauguma tempu. Saskaņā ar 2022. gada konverģences programmu ir sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP palielināsies līdz 49,4 % 2022. gadā un līdz 49,7 % 2023. gadā. Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2022. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta deficīts 2022. un 2023. gadā būs attiecīgi 7,5 % no IKP un 6,3 % no IKP. Tas pārsniedz 2022. gada konverģences programmā prognozēto deficītu galvenokārt šādu faktoru dēļ: lielāki paredzamie sociālie un procentu izdevumi, lielāka aplēstā neto ietekme pasākumiem, kuru mērķis ir mīkstināt enerģijas cenu kāpuma sekas, piesardzīgāks pieņēmums par gaidāmajiem ieguvumiem no nodokļu iekasēšanas un konkrētu konsolidācijas pasākumu trūkums 2022. gada konverģences programmas izdevumu daļā. Komisijas 2022. gada pavasara prognozē plānota augstāka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP, proti, 50,9 % 2022. gadā un 52,6 % 2023. gadā. Atšķirība galvenokārt ir saistīta ar lielāku prognozēto deficītu. Saskaņā ar Komisijas 2022. gada pavasara prognozi, potenciālās izlaides vidēja termiņa pieauguma aplēse ir 3,6 % (10 gadu vidējais rādītājs). Tomēr minētajā aplēsē nav iekļauta to reformu ietekme, kas paredzētas atveseļošanas un noturības plānā un var palielināt Rumānijas potenciālo izaugsmi. |
| --- | --- |

(14)

2022. gada konverģences programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs par 2022. gadu ir piesardzīgs un par laiku pēc tam – labvēlīgs. Valdība prognozē, ka reālais IKP 2022. gadā pieaugs par 2,9 % un 2023. gadā – par 4,4 %. Salīdzinājumam – Komisijas 2022. gada pavasara prognozē norādīts zemāks reālā IKP pieaugums 2022. gadā (2,6 %) un 2023. gadā (3,6 %). Atšķirības galvenokārt ir saistītas ar augsto inflāciju, kas ietekmē mājsaimniecību pirktspēju, ar to, kā starptautiskās vides izraisītā iespējamā tālākā uzticēšanās mazināšanās ietekmē patēriņu un investīcijas, un ar neto eksporta negatīvo devumu, prognozējot, ka enerģijas preču cenas turpinās pieaugt. Valdība savā 2022. gada konverģences programmā plāno, ka nominālais deficīts samazināsies līdz 6,2 % no IKP 2022. gadā un līdz 4,4 % 2023. gadā. Samazinājums 2022. gadā galvenokārt atspoguļo spēcīgu nominālā IKP pieaugumu, gaidāmo nodokļu iekasēšanas efektivitātes pieaugumu, lielākās daļas publiskā sektora algu iesaldēšanu un plānu panākt, lai temps, kādā pieaug izdevumi par precēm un pakalpojumiem, sociālo palīdzību un citiem pārvedumiem, saglabātos mazāks par nominālā IKP pieauguma tempu. Saskaņā ar 2022. gada konverģences programmu ir sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP palielināsies līdz 49,4 % 2022. gadā un līdz 49,7 % 2023. gadā. Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2022. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta deficīts 2022. un 2023. gadā būs attiecīgi 7,5 % no IKP un 6,3 % no IKP. Tas pārsniedz 2022. gada konverģences programmā prognozēto deficītu galvenokārt šādu faktoru dēļ: lielāki paredzamie sociālie un procentu izdevumi, lielāka aplēstā neto ietekme pasākumiem, kuru mērķis ir mīkstināt enerģijas cenu kāpuma sekas, piesardzīgāks pieņēmums par gaidāmajiem ieguvumiem no nodokļu iekasēšanas un konkrētu konsolidācijas pasākumu trūkums 2022. gada konverģences programmas izdevumu daļā. Komisijas 2022. gada pavasara prognozē plānota augstāka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP, proti, 50,9 % 2022. gadā un 52,6 % 2023. gadā. Atšķirība galvenokārt ir saistīta ar lielāku prognozēto deficītu. Saskaņā ar Komisijas 2022. gada pavasara prognozi, potenciālās izlaides vidēja termiņa pieauguma aplēse ir 3,6 % (10 gadu vidējais rādītājs). Tomēr minētajā aplēsē nav iekļauta to reformu ietekme, kas paredzētas atveseļošanas un noturības plānā un var palielināt Rumānijas potenciālo izaugsmi.

| (15) | Valdība 2022. gadā pakāpeniski atcēla lielāko daļu pasākumu, kas veikti, reaģējot uz Covid-19 krīzi, – tiek prognozēts, ka pagaidu ārkārtas pasākumu apmērs samazināsies no 1,1 % no IKP 2021. gadā līdz 0,2 % no IKP 2022. gadā. Valdības budžeta deficītu ietekmē pasākumi, kuri pieņemti, lai novērstu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, un kuru apjoms Komisijas 2022. gada pavasara prognozē tiek lēsts 0,7 % apmērā no IKP 2022. gadā un 0,1 % apmērā no IKP 2023. gadā (10). Minētie pasākumi galvenokārt paredz mazumtirdzniecības un vairumtirdzniecības cenu griestus izdevumu daļā un enerģijas ražotāju papildu peļņas aplikšanu ar nodokļiem ieņēmumu daļā. Citu pasākumu vidū ir kompensācijas shēmas mājsaimniecībām un MVU par enerģijas un gāzes rēķiniem un enerģijas pabalsti neaizsargātiem patērētājiem. Par minētajiem pasākumiem tika paziņots, ka tiem ir pagaidu raksturs. Tomēr, ja enerģijas cenas saglabāsies augstas 2023. gadā, dažus no minētajiem pasākumiem varētu turpināt. Daži no minētajiem pasākumiem nav mērķorientēti, jo īpaši vispārējie enerģijas cenu griesti mājsaimniecībām. Valdības budžeta deficītu ietekmē arī izmaksas, kuras saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas un kuras Komisijas 2022. gada pavasara prognozē tiek prognozētas 0,1 % apmērā no IKP gan 2022. gadā, gan 2023. gadā (11), kā arī lielākas izmaksas aizsardzības izdevumiem, kuru pieaugums paredzēts 0,5 procentpunktu apmērā no IKP 2023. gadā. |
| --- | --- |

(15)

Valdība 2022. gadā pakāpeniski atcēla lielāko daļu pasākumu, kas veikti, reaģējot uz Covid-19 krīzi, – tiek prognozēts, ka pagaidu ārkārtas pasākumu apmērs samazināsies no 1,1 % no IKP 2021. gadā līdz 0,2 % no IKP 2022. gadā. Valdības budžeta deficītu ietekmē pasākumi, kuri pieņemti, lai novērstu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, un kuru apjoms Komisijas 2022. gada pavasara prognozē tiek lēsts 0,7 % apmērā no IKP 2022. gadā un 0,1 % apmērā no IKP 2023. gadā (10). Minētie pasākumi galvenokārt paredz mazumtirdzniecības un vairumtirdzniecības cenu griestus izdevumu daļā un enerģijas ražotāju papildu peļņas aplikšanu ar nodokļiem ieņēmumu daļā. Citu pasākumu vidū ir kompensācijas shēmas mājsaimniecībām un MVU par enerģijas un gāzes rēķiniem un enerģijas pabalsti neaizsargātiem patērētājiem. Par minētajiem pasākumiem tika paziņots, ka tiem ir pagaidu raksturs. Tomēr, ja enerģijas cenas saglabāsies augstas 2023. gadā, dažus no minētajiem pasākumiem varētu turpināt. Daži no minētajiem pasākumiem nav mērķorientēti, jo īpaši vispārējie enerģijas cenu griesti mājsaimniecībām. Valdības budžeta deficītu ietekmē arī izmaksas, kuras saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas un kuras Komisijas 2022. gada pavasara prognozē tiek prognozētas 0,1 % apmērā no IKP gan 2022. gadā, gan 2023. gadā (11), kā arī lielākas izmaksas aizsardzības izdevumiem, kuru pieaugums paredzēts 0,5 procentpunktu apmērā no IKP 2023. gadā.

| (16) | Komisijas 2022. gada pavasara prognozē prognozētais 2022. gada nominālais deficīts par 1,3 procentpunktiem no IKP pārsniedz Padomes ieteikto nominālā deficīta mērķi, savukārt strukturālās bilances korekcija 2022. gadā tiek prognozēta – 0,2 procentpunktu apmērā no IKP salīdzinājumā ar ieteiktajiem 1,8 procentpunktiem no IKP. Tāpēc ir jāveic rūpīga analīze, pamatojoties uz izdevumu kritēriju. 2022. gadā neto primāro izdevumu pieaugums (koriģēts, ņemot vērā vienreizējos pasākumus un fiskālās politikas pasākumus ieņēmumu pusē) Komisijas 2022. gada pavasara prognozē tiek prognozēts 9,6 % apmērā, kas pārsniedz ieteiktos 1,3 %. Izdevumu agregāta prognozēto pieaugumu 2022. gadā galvenokārt nosaka sociālo izdevumu pieaugums pensiju indeksācijas un budžetā paredzēto sociālo pasākumu dēļ, kā arī budžeta izmaksas saistībā ar pasākumiem, kuru mērķis ir ierobežot enerģijas cenas (atskaitot ieņēmumu pasākumus) un risināt problēmas saistībā ar pārvietoto personu plūsmu no Ukrainas. Nozīme ir arī starppatēriņa izdevumu pieaugumam, ko galvenokārt nosaka augstā paredzamā patēriņa cenu inflācija, lai arī mazākā mērā. Neto izdevumu pieauguma novirze no Padomes 2021. gada 18. jūnija ieteikuma notiek tādā pašā virzienā kā strukturālās bilances korekcijas novirze, lai gan tās apjoms ir lielāks (2,7 procentpunkti no IKP neto izdevumu pieauguma gadījumā salīdzinājumā ar 2,0 procentpunktiem no IKP strukturālās bilances gadījumā). Šo atšķirību daļēji var izskaidrot ar lielāku ieņēmumu attiecību pret IKP, kas 2022. gadam prognozēta Komisijas 2022. gada pavasara prognozē, salīdzinājumā ar Komisijas 2021. gada pavasara prognozi (augstāka par 0,9 procentpunktiem no IKP), kas uzlabo strukturālo bilanci, bet neietekmē izdevumu kritēriju. Pamatojoties uz rūpīgu analīzi, pastāv risks, ka Rumānija nesasniegs Padomes 2021. gada 18. jūnija ieteikumā noteiktos fiskālos mērķrādītājus 2022. gadam. |
| --- | --- |

(16)

Komisijas 2022. gada pavasara prognozē prognozētais 2022. gada nominālais deficīts par 1,3 procentpunktiem no IKP pārsniedz Padomes ieteikto nominālā deficīta mērķi, savukārt strukturālās bilances korekcija 2022. gadā tiek prognozēta – 0,2 procentpunktu apmērā no IKP salīdzinājumā ar ieteiktajiem 1,8 procentpunktiem no IKP. Tāpēc ir jāveic rūpīga analīze, pamatojoties uz izdevumu kritēriju. 2022. gadā neto primāro izdevumu pieaugums (koriģēts, ņemot vērā vienreizējos pasākumus un fiskālās politikas pasākumus ieņēmumu pusē) Komisijas 2022. gada pavasara prognozē tiek prognozēts 9,6 % apmērā, kas pārsniedz ieteiktos 1,3 %. Izdevumu agregāta prognozēto pieaugumu 2022. gadā galvenokārt nosaka sociālo izdevumu pieaugums pensiju indeksācijas un budžetā paredzēto sociālo pasākumu dēļ, kā arī budžeta izmaksas saistībā ar pasākumiem, kuru mērķis ir ierobežot enerģijas cenas (atskaitot ieņēmumu pasākumus) un risināt problēmas saistībā ar pārvietoto personu plūsmu no Ukrainas. Nozīme ir arī starppatēriņa izdevumu pieaugumam, ko galvenokārt nosaka augstā paredzamā patēriņa cenu inflācija, lai arī mazākā mērā. Neto izdevumu pieauguma novirze no Padomes 2021. gada 18. jūnija ieteikuma notiek tādā pašā virzienā kā strukturālās bilances korekcijas novirze, lai gan tās apjoms ir lielāks (2,7 procentpunkti no IKP neto izdevumu pieauguma gadījumā salīdzinājumā ar 2,0 procentpunktiem no IKP strukturālās bilances gadījumā). Šo atšķirību daļēji var izskaidrot ar lielāku ieņēmumu attiecību pret IKP, kas 2022. gadam prognozēta Komisijas 2022. gada pavasara prognozē, salīdzinājumā ar Komisijas 2021. gada pavasara prognozi (augstāka par 0,9 procentpunktiem no IKP), kas uzlabo strukturālo bilanci, bet neietekmē izdevumu kritēriju. Pamatojoties uz rūpīgu analīzi, pastāv risks, ka Rumānija nesasniegs Padomes 2021. gada 18. jūnija ieteikumā noteiktos fiskālos mērķrādītājus 2022. gadam.

| (17) | Komisijas 2022. gada pavasara prognozē prognozētais 2023. gada nominālais deficīts par 1,9 procentpunktiem no IKP pārsniedz Padomes 2021. gada 18. jūnija ieteikumā ieteikto nominālā deficīta mērķi, savukārt strukturālās bilances korekcija 2022. gadā tiek prognozēta 0,0 procentpunktu apmērā no IKP salīdzinājumā ar ieteiktajiem 1,7 procentpunktiem no IKP. Tāpēc ir jāveic rūpīga analīze, pamatojoties uz izdevumu kritēriju. Trūkstot konkrētiem pasākumiem mērķrādītāju sasniegšanai, 2023. gadā neto primāro izdevumu pieaugums (koriģēts, ņemot vērā vienreizējos pasākumus un fiskālās politikas pasākumus ieņēmumu pusē) Komisijas 2022. gada pavasara prognozē tiek prognozēts 1,7 % apmērā, kas pārsniedz ieteiktos 0,9 %. Pamatojoties uz rūpīgu analīzi, pastāv risks, ka Rumānija nesasniegs Padomes 2021. gada 18. jūnija ieteikumā noteiktos fiskālos mērķrādītājus 2023. gadam. Ņemot vērā risku, ka ieteiktie fiskālie mērķrādītāji 2022. un 2023. gadā netiks sasniegti, šķiet būtiski veikt papildu budžeta pasākumus, lai nodrošinātu atbilstību korekcijām un panāktu pārmērīga budžeta deficīta novēršanu līdz 2024. gadam. |
| --- | --- |

(17)

Komisijas 2022. gada pavasara prognozē prognozētais 2023. gada nominālais deficīts par 1,9 procentpunktiem no IKP pārsniedz Padomes 2021. gada 18. jūnija ieteikumā ieteikto nominālā deficīta mērķi, savukārt strukturālās bilances korekcija 2022. gadā tiek prognozēta 0,0 procentpunktu apmērā no IKP salīdzinājumā ar ieteiktajiem 1,7 procentpunktiem no IKP. Tāpēc ir jāveic rūpīga analīze, pamatojoties uz izdevumu kritēriju. Trūkstot konkrētiem pasākumiem mērķrādītāju sasniegšanai, 2023. gadā neto primāro izdevumu pieaugums (koriģēts, ņemot vērā vienreizējos pasākumus un fiskālās politikas pasākumus ieņēmumu pusē) Komisijas 2022. gada pavasara prognozē tiek prognozēts 1,7 % apmērā, kas pārsniedz ieteiktos 0,9 %. Pamatojoties uz rūpīgu analīzi, pastāv risks, ka Rumānija nesasniegs Padomes 2021. gada 18. jūnija ieteikumā noteiktos fiskālos mērķrādītājus 2023. gadam. Ņemot vērā risku, ka ieteiktie fiskālie mērķrādītāji 2022. un 2023. gadā netiks sasniegti, šķiet būtiski veikt papildu budžeta pasākumus, lai nodrošinātu atbilstību korekcijām un panāktu pārmērīga budžeta deficīta novēršanu līdz 2024. gadam.

| (18) | 2022. gada konverģences programmā tiek prognozēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts pakāpeniski samazināsies, sasniedzot 2,95 % no IKP 2024. gadā un 2,9 % no IKP līdz 2025. gadam. Līdz ar to tiek plānots, ka vispārējās valdības budžeta deficīts būs zem 3 % no IKP līdz 2024. gadam. Fiskālo konsolidāciju galvenokārt plāno īstenot budžeta izdevumu daļā. Tomēr nav sniegta informācija par plānotajiem pamatā esošajiem konsolidācijas pasākumiem. Saskaņā ar 2022. gada konverģences programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP līdz 2025. gadam stabilizēsies, proti, 2024. gadā samazināsies līdz 49,4 % un 2025. gadā līdz 48,9 %. Saskaņā ar Komisijas analīzi parāda atmaksājamības riski vidējā termiņā šķiet augsti. |
| --- | --- |

(18)

2022. gada konverģences programmā tiek prognozēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts pakāpeniski samazināsies, sasniedzot 2,95 % no IKP 2024. gadā un 2,9 % no IKP līdz 2025. gadam. Līdz ar to tiek plānots, ka vispārējās valdības budžeta deficīts būs zem 3 % no IKP līdz 2024. gadam. Fiskālo konsolidāciju galvenokārt plāno īstenot budžeta izdevumu daļā. Tomēr nav sniegta informācija par plānotajiem pamatā esošajiem konsolidācijas pasākumiem. Saskaņā ar 2022. gada konverģences programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP līdz 2025. gadam stabilizēsies, proti, 2024. gadā samazināsies līdz 49,4 % un 2025. gadā līdz 48,9 %. Saskaņā ar Komisijas analīzi parāda atmaksājamības riski vidējā termiņā šķiet augsti.

| (19) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktu un minētās regulas V pielikuma 2.2. kritēriju atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums, ko paredzēts īstenot ar indikatīvu grafiku īstenošanai, kas jāpabeidz līdz 2026. gada 31. augustam. Tās palīdzēs atrisināt visas ekonomiskās un sociālās problēmas vai ievērojamu to ekonomisko un sociālo problēmu daļu, kuras Padome bija minējusi Rumānijai 2019. un 2020. gada Eiropas pusgadā adresētajos ieteikumos, kā arī attiecīgā gadījumā Rumānijai līdz atveseļošanas un noturības plāna pieņemšanai adresētajos ieteikumos. Atveseļošanas un noturības plāns jo īpaši pievēršas nodokļu administrācijas pilnīgai digitalizācijai un pārmērīgu nodokļu stimulu pakāpeniskai atcelšanai, lai uzlabotu publisko finanšu kvalitāti un ilgtspēju. Atveseļošanas un noturības plāns arī palīdz nodrošināt valsts pensiju sistēmas ilgtspēju un taisnīgumu. Gaidāms, ka veselības aprūpes reformas, ko papildina investīcijas digitalizācijā, uzlabos piekļuvi veselības aprūpei, tās rentabilitāti un noturību. Paredzams, ka uz gūtajām atziņām balstīta lēmumu pieņemšana, ilgtermiņa plānošana un sabiedriskās apspriešanas, kā arī pasākumi, kuru mērķis ir uzlabot publiskā iepirkuma procesu, palīdzēs paaugstināt valsts pārvaldes kvalitāti un efektivitāti, tādējādi uzlabojot Savienības līdzekļu apguvi. Stiprinot tiesu iestāžu neatkarību un palielinot to efektivitāti, uzlabojot tiesu iestāžu pieejamību un pastiprinot cīņu pret korupciju, atveseļošanas un noturības plāna mērķis ir risināt svarīgus jautājumus, kas saistīti ar tiesiskumu Rumānijā saskaņā ar attiecīgo Eiropas Savienības Tiesas judikatūru un ņemot vērā ieteikumus, kas sniegti sadarbības un pārbaudes mehānisma ziņojumos, Pretkorupcijas starpvalstu grupas (GRECO) ziņojumos, Venēcijas komisijas atzinumos un ziņojumos par tiesiskumu. Galvenajās reformās attiecībā uz minimālās algas noteikšanu un minimālo iekļaujošo ienākumu, valsts uzņēmumu korporatīvās pārvaldības stiprināšanu un sociālo dialogu tiek ņemti vērā arī ieteikumi, kas konkrētajai valstij bija adresēti jau ilgāku laiku.
  Atveseļošanas un noturības plānā arī paredzēts izveidot vienotu, iekļaujošu un kvalitatīvu agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes sistēmu, ko papildinātu investīcijas bērnu aprūpē. Atveseļošanas un noturības plāns veicina ilgtspējīgas un digitālas investīcijas un atbalsta pētniecības un izstrādes darbības. Reformas un investīcijas saistībā ar dekarbonizāciju, valdības mākoņdatošanas infrastruktūras izveidi un elektroniskās identitātes kartes ieviešanu palīdz atbalstīt zaļo un digitālo pārkārtošanos. |
| --- | --- |

(19)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktu un minētās regulas V pielikuma 2.2. kritēriju atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums, ko paredzēts īstenot ar indikatīvu grafiku īstenošanai, kas jāpabeidz līdz 2026. gada 31. augustam. Tās palīdzēs atrisināt visas ekonomiskās un sociālās problēmas vai ievērojamu to ekonomisko un sociālo problēmu daļu, kuras Padome bija minējusi Rumānijai 2019. un 2020. gada Eiropas pusgadā adresētajos ieteikumos, kā arī attiecīgā gadījumā Rumānijai līdz atveseļošanas un noturības plāna pieņemšanai adresētajos ieteikumos. Atveseļošanas un noturības plāns jo īpaši pievēršas nodokļu administrācijas pilnīgai digitalizācijai un pārmērīgu nodokļu stimulu pakāpeniskai atcelšanai, lai uzlabotu publisko finanšu kvalitāti un ilgtspēju. Atveseļošanas un noturības plāns arī palīdz nodrošināt valsts pensiju sistēmas ilgtspēju un taisnīgumu. Gaidāms, ka veselības aprūpes reformas, ko papildina investīcijas digitalizācijā, uzlabos piekļuvi veselības aprūpei, tās rentabilitāti un noturību. Paredzams, ka uz gūtajām atziņām balstīta lēmumu pieņemšana, ilgtermiņa plānošana un sabiedriskās apspriešanas, kā arī pasākumi, kuru mērķis ir uzlabot publiskā iepirkuma procesu, palīdzēs paaugstināt valsts pārvaldes kvalitāti un efektivitāti, tādējādi uzlabojot Savienības līdzekļu apguvi. Stiprinot tiesu iestāžu neatkarību un palielinot to efektivitāti, uzlabojot tiesu iestāžu pieejamību un pastiprinot cīņu pret korupciju, atveseļošanas un noturības plāna mērķis ir risināt svarīgus jautājumus, kas saistīti ar tiesiskumu Rumānijā saskaņā ar attiecīgo Eiropas Savienības Tiesas judikatūru un ņemot vērā ieteikumus, kas sniegti sadarbības un pārbaudes mehānisma ziņojumos, Pretkorupcijas starpvalstu grupas (GRECO) ziņojumos, Venēcijas komisijas atzinumos un ziņojumos par tiesiskumu. Galvenajās reformās attiecībā uz minimālās algas noteikšanu un minimālo iekļaujošo ienākumu, valsts uzņēmumu korporatīvās pārvaldības stiprināšanu un sociālo dialogu tiek ņemti vērā arī ieteikumi, kas konkrētajai valstij bija adresēti jau ilgāku laiku.

Atveseļošanas un noturības plānā arī paredzēts izveidot vienotu, iekļaujošu un kvalitatīvu agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes sistēmu, ko papildinātu investīcijas bērnu aprūpē. Atveseļošanas un noturības plāns veicina ilgtspējīgas un digitālas investīcijas un atbalsta pētniecības un izstrādes darbības. Reformas un investīcijas saistībā ar dekarbonizāciju, valdības mākoņdatošanas infrastruktūras izveidi un elektroniskās identitātes kartes ieviešanu palīdz atbalstīt zaļo un digitālo pārkārtošanos.

| (20) | Paredzams, ka Rumānijas atveseļošanas un noturības plāna īstenošana sekmēs turpmāku progresu zaļās un digitālās pārkārtošanās jomā. Klimata mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi Rumānijā atbilst 41 % no atveseļošanas un noturības plāna kopējā piešķīruma, savukārt digitālo mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi – 21 % no atveseļošanas un noturības plāna kopējā piešķīruma. Atveseļošanas un noturības plāna pilnīga īstenošana atbilstoši attiecīgajiem atskaites punktiem un mērķrādītājiem palīdzēs Rumānijai ātri atgūties no Covid-19 krīzes radītajām sekām, vienlaikus stiprinot noturību. Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citu, ārpus atveseļošanas un noturības plāna tvēruma esošu ekonomikas un nodarbinātības politiku sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politiku programmu kopumā, joprojām ir svarīgi sistemātiski iesaistīt sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas. |
| --- | --- |

(20)

Paredzams, ka Rumānijas atveseļošanas un noturības plāna īstenošana sekmēs turpmāku progresu zaļās un digitālās pārkārtošanās jomā. Klimata mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi Rumānijā atbilst 41 % no atveseļošanas un noturības plāna kopējā piešķīruma, savukārt digitālo mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi – 21 % no atveseļošanas un noturības plāna kopējā piešķīruma. Atveseļošanas un noturības plāna pilnīga īstenošana atbilstoši attiecīgajiem atskaites punktiem un mērķrādītājiem palīdzēs Rumānijai ātri atgūties no Covid-19 krīzes radītajām sekām, vienlaikus stiprinot noturību. Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citu, ārpus atveseļošanas un noturības plāna tvēruma esošu ekonomikas un nodarbinātības politiku sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politiku programmu kopumā, joprojām ir svarīgi sistemātiski iesaistīt sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas.

| (21) | Rumānija 2022. gada 14. aprīlī iesniedza kohēzijas politikas plānošanas dokumentus attiecībā uz partnerības nolīgumu, kas paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/1060 (12), un 2022. gada 6. maijā – attiecībā uz savu pirmo programmu. Saskaņā ar Regulu (ES) 2021/1060 Rumānijai ir jāņem vērā attiecīgie tai adresētie ieteikumi 2021.–2027. gada kohēzijas politikas fondu plānošanā. Tas ir priekšnoteikums no kohēzijas politikas fondiem paredzētā finansiālā atbalsta efektivitātes uzlabošanai un tā pievienotās vērtības maksimalizēšanai un vienlaikus veicina koordināciju, savstarpējo papildināmību un saskaņotību starp minētajiem kohēzijas politikas fondiem un citiem Savienības instrumentiem un fondiem. Atveseļošanas un noturības mehānisma un kohēzijas politikas programmu sekmīga īstenošana ir atkarīga arī no to šķēršļu novēršanas, kas kavē investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās un sabalansētas teritoriālās attīstības atbalstam. |
| --- | --- |

(21)

Rumānija 2022. gada 14. aprīlī iesniedza kohēzijas politikas plānošanas dokumentus attiecībā uz partnerības nolīgumu, kas paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/1060 (12), un 2022. gada 6. maijā – attiecībā uz savu pirmo programmu. Saskaņā ar Regulu (ES) 2021/1060 Rumānijai ir jāņem vērā attiecīgie tai adresētie ieteikumi 2021.–2027. gada kohēzijas politikas fondu plānošanā. Tas ir priekšnoteikums no kohēzijas politikas fondiem paredzētā finansiālā atbalsta efektivitātes uzlabošanai un tā pievienotās vērtības maksimalizēšanai un vienlaikus veicina koordināciju, savstarpējo papildināmību un saskaņotību starp minētajiem kohēzijas politikas fondiem un citiem Savienības instrumentiem un fondiem. Atveseļošanas un noturības mehānisma un kohēzijas politikas programmu sekmīga īstenošana ir atkarīga arī no to šķēršļu novēršanas, kas kavē investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās un sabalansētas teritoriālās attīstības atbalstam.

| (22) | Pamatojoties uz Savienības valstu vai to valdību vadītāju pilnvarojumu, kas formulēts Versaļas deklarācijā, ir sagatavots Komisijas priekšlikums REPowerEU plānam, kura mērķis ir pēc iespējas drīz izbeigt Savienības atkarību no fosilo degvielu importa no Krievijas. Tālab Komisija plāno dialogā ar dalībvalstīm apzināt piemērotākos projektus, investīcijas un reformas valstu, reģionālā un Savienības līmenī. Šo pasākumu mērķis ir samazināt vispārējo atkarību no fosilajām degvielām un pārorientēt fosilo degvielu importu prom no Krievijas. |
| --- | --- |

(22)

Pamatojoties uz Savienības valstu vai to valdību vadītāju pilnvarojumu, kas formulēts Versaļas deklarācijā, ir sagatavots Komisijas priekšlikums REPowerEU plānam, kura mērķis ir pēc iespējas drīz izbeigt Savienības atkarību no fosilo degvielu importa no Krievijas. Tālab Komisija plāno dialogā ar dalībvalstīm apzināt piemērotākos projektus, investīcijas un reformas valstu, reģionālā un Savienības līmenī. Šo pasākumu mērķis ir samazināt vispārējo atkarību no fosilajām degvielām un pārorientēt fosilo degvielu importu prom no Krievijas.

| (23) | Saskaņā ar 2020. gada datiem (13) Rumānijas energoresursu struktūra lielā mērā balstās uz fosilajām degvielām; gan nafta, gan gāze veido aptuveni 30 %, bet ogles – vēl 10 %. Rumānija pati saražo aptuveni 80 % no patērētās gāzes, bet atlikusī daļa nāk no Krievijas (visā Savienībā lielākā daļa patērētās gāzes tiek importēta un vidēji 44 % importa ir no Krievijas). Attiecībā uz naftu imports no Krievijas veido 32 % no kopējā importa apjoma salīdzinājumā ar Savienības vidējo rādītāju 26 %. Rumānija ir apņēmusies līdz 2032. gadam pakāpeniski pārtraukt ogļu izmantošanu. Lai sasniegtu šo vērienīgo mērķi, Rumānijas atveseļošanas un noturības plānā un Savienības fondos, piemēram, Modernizācijas fondā, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK (14), ir paredzētas ievērojamas investīcijas dekarbonizācijas veicināšanā, uzstādot jaunas atjaunīgās enerģijas ieguves jaudas. Tomēr zaļā pārkārtošanās un prognozētais lielais enerģijas patēriņa pieaugums prasīs būtiskus uzlabojumus enerģijas pārvades tīklos un ātrāku zaļās infrastruktūras izvēršanu. Lai to panāktu, būs vajadzīga tiesiskā regulējuma uzlabošana un lielākas investīcijas, kā arī būs jādod patērētājiem iespējas aktīvi piedalīties elektroenerģijas tirgū vai nu individuāli, vai arī kolektīvi ar energokopienu starpniecību. Sākumposmā intensīvāk veicot investīcijas infrastruktūrā, piemēram, uzglabāšanā, kā arī gāzes un elektroenerģijas starpsavienojumos ar kaimiņvalstīm, varētu palielināt energoapgādes diversifikāciju, tirgus stabilitāti un spēju pielāgoties reģionālajām atšķirībām. Tas jāskata saistībā ar Krievijas iebrukumu Ukrainā un nepieciešamību samazināt atkarību no importa, jo enerģētikas sistēma joprojām ir ļoti lielā mērā atkarīga no fosilajām degvielām. Turklāt Melnajā jūrā atklātās atkrastes gāzes atradnes sniedz Rumānijai nozīmīgu iespēju vēl vairāk palielināt savu enerģētisko neatkarību un būtiski atbalstīt kaimiņos esošās dalībvalstis, lai samazinātu to atkarību no Krievijas dabasgāzes importa.
  Ir ieteicams pēc iespējas veikt jaunas investīcijas ar gāzi saistītā infrastruktūrā un tīklos, lai veicinātu to ilgtermiņa ilgtspēju, nākotnē pārprofilējot tos ilgtspējīgām degvielām. Vienlaikus Rumānijas atveseļošanas un noturības plānā ir paredzēti 3 miljardi EUR energoefektivitātes pasākumiem attiecībā uz publiskā sektora un privātajās dzīvojamajām ēkām, kā arī rūpniecības nozarēm. Lai samazinātu enerģijas patēriņu un atkarību no fosilajām degvielām, būs nepieciešami pasākumi, kas vēl pārsniedz šo pirmo renovācijas vilni, jo atveseļošanas un noturības plāna mērķis neaptvers visu ēku fondu. Rumānijai ir jāturpina uzlabot politikas satvaru, lai paātrinātu ēku renovāciju. Lai atbilstu “Gatavi mērķrādītājam 55 %” mērķiem, būs vēl vairāk jāpalielina ieceru vērienīgums attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu un atjaunīgo energoresursu un energoefektivitātes rādītāju paaugstināšanu. |
| --- | --- |

(23)

Saskaņā ar 2020. gada datiem (13) Rumānijas energoresursu struktūra lielā mērā balstās uz fosilajām degvielām; gan nafta, gan gāze veido aptuveni 30 %, bet ogles – vēl 10 %. Rumānija pati saražo aptuveni 80 % no patērētās gāzes, bet atlikusī daļa nāk no Krievijas (visā Savienībā lielākā daļa patērētās gāzes tiek importēta un vidēji 44 % importa ir no Krievijas). Attiecībā uz naftu imports no Krievijas veido 32 % no kopējā importa apjoma salīdzinājumā ar Savienības vidējo rādītāju 26 %. Rumānija ir apņēmusies līdz 2032. gadam pakāpeniski pārtraukt ogļu izmantošanu. Lai sasniegtu šo vērienīgo mērķi, Rumānijas atveseļošanas un noturības plānā un Savienības fondos, piemēram, Modernizācijas fondā, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK (14), ir paredzētas ievērojamas investīcijas dekarbonizācijas veicināšanā, uzstādot jaunas atjaunīgās enerģijas ieguves jaudas. Tomēr zaļā pārkārtošanās un prognozētais lielais enerģijas patēriņa pieaugums prasīs būtiskus uzlabojumus enerģijas pārvades tīklos un ātrāku zaļās infrastruktūras izvēršanu. Lai to panāktu, būs vajadzīga tiesiskā regulējuma uzlabošana un lielākas investīcijas, kā arī būs jādod patērētājiem iespējas aktīvi piedalīties elektroenerģijas tirgū vai nu individuāli, vai arī kolektīvi ar energokopienu starpniecību. Sākumposmā intensīvāk veicot investīcijas infrastruktūrā, piemēram, uzglabāšanā, kā arī gāzes un elektroenerģijas starpsavienojumos ar kaimiņvalstīm, varētu palielināt energoapgādes diversifikāciju, tirgus stabilitāti un spēju pielāgoties reģionālajām atšķirībām. Tas jāskata saistībā ar Krievijas iebrukumu Ukrainā un nepieciešamību samazināt atkarību no importa, jo enerģētikas sistēma joprojām ir ļoti lielā mērā atkarīga no fosilajām degvielām. Turklāt Melnajā jūrā atklātās atkrastes gāzes atradnes sniedz Rumānijai nozīmīgu iespēju vēl vairāk palielināt savu enerģētisko neatkarību un būtiski atbalstīt kaimiņos esošās dalībvalstis, lai samazinātu to atkarību no Krievijas dabasgāzes importa.

Ir ieteicams pēc iespējas veikt jaunas investīcijas ar gāzi saistītā infrastruktūrā un tīklos, lai veicinātu to ilgtermiņa ilgtspēju, nākotnē pārprofilējot tos ilgtspējīgām degvielām. Vienlaikus Rumānijas atveseļošanas un noturības plānā ir paredzēti 3 miljardi EUR energoefektivitātes pasākumiem attiecībā uz publiskā sektora un privātajās dzīvojamajām ēkām, kā arī rūpniecības nozarēm. Lai samazinātu enerģijas patēriņu un atkarību no fosilajām degvielām, būs nepieciešami pasākumi, kas vēl pārsniedz šo pirmo renovācijas vilni, jo atveseļošanas un noturības plāna mērķis neaptvers visu ēku fondu. Rumānijai ir jāturpina uzlabot politikas satvaru, lai paātrinātu ēku renovāciju. Lai atbilstu “Gatavi mērķrādītājam 55 %” mērķiem, būs vēl vairāk jāpalielina ieceru vērienīgums attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu un atjaunīgo energoresursu un energoefektivitātes rādītāju paaugstināšanu.

| (24) | Paātrināta pārkārtošanās uz klimatneitralitāti un atteikšanās no fosilajām degvielām vairākās nozarēs radīs ievērojamas pārstrukturēšanas izmaksas, taču, lai mazinātu pārkārtošanās sociālekonomisko ietekmi vissmagāk skartajos reģionos, Rumānija var kohēzijas politikas ietvaros izmantot Taisnīgas pārkārtošanās mehānismu. Turklāt, lai uzlabotu nodarbinātības iespējas un stiprinātu sociālo kohēziju, Rumānija var izmantot Eiropas Sociālo fondu Plus, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1057 (15). |
| --- | --- |

(24)

Paātrināta pārkārtošanās uz klimatneitralitāti un atteikšanās no fosilajām degvielām vairākās nozarēs radīs ievērojamas pārstrukturēšanas izmaksas, taču, lai mazinātu pārkārtošanās sociālekonomisko ietekmi vissmagāk skartajos reģionos, Rumānija var kohēzijas politikas ietvaros izmantot Taisnīgas pārkārtošanās mehānismu. Turklāt, lai uzlabotu nodarbinātības iespējas un stiprinātu sociālo kohēziju, Rumānija var izmantot Eiropas Sociālo fondu Plus, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1057 (15).

| (25) | Padome ir izskatījusi 2022. gada valsts reformu programmu un 2022. gada konverģences programmu, ņemot vērā Komisijas sagatavoto padziļināto pārskatu un šo novērtējumu. Padomes ieteikumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu ir atspoguļoti 1., 2. un 3. ieteikumā. 1. ieteikumā minētā fiskālā politika cita starpā palīdz novērst nelīdzsvarotību, kas saistīta ar lielo un pastāvīgo tekošā konta deficītu, jo labāka fiskālā bilance palīdzēs samazināt Rumānijas ekonomikas lielās ārējā finansējuma vajadzības. 2. ieteikumā minētā politika cita starpā palīdzēs novērst neaizsargātību, kas saistīta ar konkurētspēju. 3. ieteikumā minētā politika cita starpā palīdz novērst neaizsargātību, kas ilgtermiņā saistīta ar ārējiem kontiem, |
| --- | --- |

(25)

Padome ir izskatījusi 2022. gada valsts reformu programmu un 2022. gada konverģences programmu, ņemot vērā Komisijas sagatavoto padziļināto pārskatu un šo novērtējumu. Padomes ieteikumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu ir atspoguļoti 1., 2. un 3. ieteikumā. 1. ieteikumā minētā fiskālā politika cita starpā palīdz novērst nelīdzsvarotību, kas saistīta ar lielo un pastāvīgo tekošā konta deficītu, jo labāka fiskālā bilance palīdzēs samazināt Rumānijas ekonomikas lielās ārējā finansējuma vajadzības. 2. ieteikumā minētā politika cita starpā palīdzēs novērst neaizsargātību, kas saistīta ar konkurētspēju. 3. ieteikumā minētā politika cita starpā palīdz novērst neaizsargātību, kas ilgtermiņā saistīta ar ārējiem kontiem,

AR ŠO IESAKA Rumānijai 2022. un 2023. gadā rīkoties šādi.

1.

Īstenot fiskālo politiku atbilstoši Padomes 2021. gada 18. jūnija Ieteikumam par pārmērīga valdības budžeta deficīta situācijas novēršanu Rumānijā.

2.

Turpināt atveseļošanas un noturības plāna īstenošanu, ievērojot Padomes 2021. gada 3. novembra īstenošanas lēmumā iekļautos atskaites punktus un mērķrādītājus. Drīz pabeigt sarunas ar Komisiju par 2021.–2027. gada kohēzijas politikas plānošanas dokumentiem, lai sāktu to īstenošanu.

3.

Samazināt vispārējo atkarību no fosilā kurināmā. Veicināt ilgtspējīgas enerģijas ražošanas turpmāku paplašināšanu, paātrinot atjaunīgo energoresursu attīstību, modernizējot enerģijas pārvades tīklus un izvēršot starpsavienojumus ar kaimiņos esošajām dalībvalstīm. Palielināt renovācijas tempu un vērienu, lai uzlabotu ēku fonda energoefektivitāti.

Briselē, 2022. gada 12. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

Z. STANJURA

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2021. gada 12. februāris), ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (OV L 57, 18.2.2021., 17. lpp.).

3

(4)  Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2022/382 (2022. gada 4. marts), ar ko Direktīvas 2001/55/EK 5. panta nozīmē konstatē no Ukrainas pārvietoto personu masveida pieplūduma esamību un nosaka pagaidu aizsardzības ieviešanu (OV L 71, 4.3.2022., 1. lpp.).

4

(5)  Padomes Direktīva 2001/55/EK (2001. gada 20. jūlijs) par obligātajiem standartiem, lai pārvietoto personu masveida pieplūduma gadījumā sniegtu tām pagaidu aizsardzību, un par pasākumiem, lai līdzsvarotu dalībvalstu pūliņus, uzņemot šādas personas un uzņemoties ar to saistītās sekas (OV L 212, 7.8.2001., 12. lpp.).

5

(6)  ST 12319/21; ST12319/21 ADD1.

6

(7)  Padomes Lēmums (ES) 2020/509 (2020. gada 3. aprīlis) par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Rumānijā (OV L 110, 8.4.2020., 58. lpp.).

7

(8)  Padomes Ieteikums (2020. gada 3. aprīlis) par pārmērīga valdības budžeta deficīta situācijas novēršanu Rumānijā (OV C 116, 8.4.2020., 1. lpp.).

8

(9)  Padomes Ieteikums (2021. gada 18. jūnijs), ar ko sniedz Padomes atzinumu par Rumānijas 2021. gada konverģences programmu (OV C 304, 29.7.2021., 107. lpp.).

9

(10)  Šie skaitļi atspoguļo kopš 2021. gada rudens veikto pasākumu gada budžeta izmaksu līmeni, ietverot kārtējos ieņēmumus un izdevumus, kā arī – attiecīgā gadījumā – kapitālizdevumu pasākumus.

10

(11)  Tiek pieņemts, ka kopējais no Ukrainas uz Savienību pārvietoto personu skaits līdz 2022. gada beigām pakāpeniski sasniegs 6 miljonus, un viņu ģeogrāfiskais sadalījums tiek lēsts, pamatojoties uz esošās diasporas lielumu, uzņemošās dalībvalsts iedzīvotāju skaita relatīvo apmēru un no Ukrainas pārvietoto personu faktisko sadalījumu visā Savienībā, kāds tas bija 2022. gada martā. Budžeta izmaksas uz vienu personu aplēstas, balstoties uz Komisijas Kopīgā pētniecības centra mikrosimulācijas modeli Euromod, ņemot vērā gan naudas pārvedumus, uz kuriem šie cilvēki var būt tiesīgi, gan pabalstus natūrā, piemēram, izglītību un veselības aprūpi.

11

Euromod

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1060 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai (OV L 231, 30.6.2021., 159. lpp.).

12

(13)  Eurostat (2020), Krievijas importa īpatsvars kopējā importa apjomā. ES27 vidējā rādītāja aprēķinā izmantotais kopējais imports ir imports no valstīm ārpus ES27. Attiecībā uz Rumāniju kopējais importa apjoms ietver ES iekšējo tirdzniecību. Jēlnafta neietver naftas pārstrādes produktus.

13

Eurostat

(14)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/87/EK (2003. gada 13. oktobris), ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Kopienā un groza Padomes Direktīvu 96/61/EK (OV L 275, 25.10.2003., 32. lpp.).

14

(15)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1057 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko izveido Eiropas Sociālo fondu Plus (ESF+) un atceļ Regulu (ES) Nr. 1296/2013 (OV L 231, 30.6.2021., 21. lpp.).

15

---

| 1.9.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 334/197 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 334/197

---

PADOMES IETEIKUMS

(2022. gada 12. jūlijs)

par Slovēnijas 2022. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Slovēnijas 2022. gada stabilitātes programmu

(2022/C 334/24)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2), ar ko tika izveidots Atveseļošanas un noturības mehānisms, stājās spēkā 2021. gada 19. februārī. Atveseļošanas un noturības mehānisms nodrošina finansiālu atbalstu reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot Savienības finansētu fiskālo stimulu. Tas sekmē ekonomikas atveseļošanu un ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, jo īpaši zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai, līdztekus stiprinot dalībvalstu tautsaimniecību noturību un potenciālo izaugsmi. Vidējā termiņā un ilgtermiņā tas palīdz arī stiprināt publisko finanšu ilgtspēju un sekmēt izaugsmi un darbvietu radīšanu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktu 2022. gada jūnijā tiks atjaunināta katrai dalībvalstij paredzētā maksimālā finanšu iemaksa no Atveseļošanas un noturības mehānisma. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2), ar ko tika izveidots Atveseļošanas un noturības mehānisms, stājās spēkā 2021. gada 19. februārī. Atveseļošanas un noturības mehānisms nodrošina finansiālu atbalstu reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot Savienības finansētu fiskālo stimulu. Tas sekmē ekonomikas atveseļošanu un ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, jo īpaši zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai, līdztekus stiprinot dalībvalstu tautsaimniecību noturību un potenciālo izaugsmi. Vidējā termiņā un ilgtermiņā tas palīdz arī stiprināt publisko finanšu ilgtspēju un sekmēt izaugsmi un darbvietu radīšanu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktu 2022. gada jūnijā tiks atjaunināta katrai dalībvalstij paredzētā maksimālā finanšu iemaksa no Atveseļošanas un noturības mehānisma.

| (2) | Komisija 2021. gada 24. novembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2022. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Pētījumā bija pienācīgi ņemtas vērā 2021. gada 7. maijā parakstītās Portu sociālās saistības turpināt īstenot Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija izsludināja 2017. gada 17. novembrī. Eiropadome 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījuma prioritātes apstiprināja 2022. gada 25. martā. Komisija 2021. gada 24. novembrī uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1176/2011 (3) pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Slovēnija nebija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām būs nepieciešams padziļināts pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī ieteikumu attiecībā uz Padomes ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku un priekšlikumu attiecībā uz 2022. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, kurā analizēta nodarbinātības pamatnostādņu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana. Ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku (4) (“2022. gada ieteikums par eurozonu”) Padome pieņēma 2022. gada 5. aprīlī un Vienoto nodarbinātības ziņojumu – 2022. gada 14. martā. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2021. gada 24. novembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2022. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Pētījumā bija pienācīgi ņemtas vērā 2021. gada 7. maijā parakstītās Portu sociālās saistības turpināt īstenot Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija izsludināja 2017. gada 17. novembrī. Eiropadome 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījuma prioritātes apstiprināja 2022. gada 25. martā. Komisija 2021. gada 24. novembrī uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1176/2011 (3) pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Slovēnija nebija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām būs nepieciešams padziļināts pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī ieteikumu attiecībā uz Padomes ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku un priekšlikumu attiecībā uz 2022. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, kurā analizēta nodarbinātības pamatnostādņu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana. Ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku (4) (“2022. gada ieteikums par eurozonu”) Padome pieņēma 2022. gada 5. aprīlī un Vienoto nodarbinātības ziņojumu – 2022. gada 14. martā.

| (3) | Krievijas iebrukums Ukrainā globālās pandēmijas izskaņā ir būtiski mainījis ģeopolitisko un ekonomisko kontekstu. Iebrukuma ietekme uz dalībvalstu tautsaimniecībām izpaužas, inter alia, kā augstākas enerģijas, pārtikas un izejvielu cenas un vājākas izaugsmes izredzes. Enerģijas cenu pieaugums īpaši smagi skar visneaizsargātākās mājsaimniecības, kuras ir nonākušas enerģētiskajā nabadzībā vai kurām tā draud, kā arī uzņēmumus, kurus visvairāk negatīvi ietekmē enerģijas cenu pieaugums. Turklāt Savienībā ierodas nepieredzēti daudz cilvēku, kuri bēg no Ukrainas. Krievijas agresijas kara radītās ekonomiskās sekas ir asimetriski ietekmējušas dalībvalstis. Šajā sakarā 2022. gada 4. martā ar Padomes Īstenošanas lēmumu (ES) 2022/382 (5) pirmo reizi tika piemērota Padomes Direktīva 2001/55/EK (6), pārvietotajām personām no Ukrainas piešķirot likumīgas uzturēšanās tiesības Savienībā, kā arī piekļuvi izglītībai un apmācībai, darba tirgum, veselības aprūpei, mājoklim un sociālajai palīdzībai. |
| --- | --- |

(3)

Krievijas iebrukums Ukrainā globālās pandēmijas izskaņā ir būtiski mainījis ģeopolitisko un ekonomisko kontekstu. Iebrukuma ietekme uz dalībvalstu tautsaimniecībām izpaužas, inter alia, kā augstākas enerģijas, pārtikas un izejvielu cenas un vājākas izaugsmes izredzes. Enerģijas cenu pieaugums īpaši smagi skar visneaizsargātākās mājsaimniecības, kuras ir nonākušas enerģētiskajā nabadzībā vai kurām tā draud, kā arī uzņēmumus, kurus visvairāk negatīvi ietekmē enerģijas cenu pieaugums. Turklāt Savienībā ierodas nepieredzēti daudz cilvēku, kuri bēg no Ukrainas. Krievijas agresijas kara radītās ekonomiskās sekas ir asimetriski ietekmējušas dalībvalstis. Šajā sakarā 2022. gada 4. martā ar Padomes Īstenošanas lēmumu (ES) 2022/382 (5) pirmo reizi tika piemērota Padomes Direktīva 2001/55/EK (6), pārvietotajām personām no Ukrainas piešķirot likumīgas uzturēšanās tiesības Savienībā, kā arī piekļuvi izglītībai un apmācībai, darba tirgum, veselības aprūpei, mājoklim un sociālajai palīdzībai.

| (4) | Ievērojot strauji mainīgo ekonomisko un ģeopolitisko situāciju, 2022. gada Eiropas pusgadā atsāksies ekonomikas un nodarbinātības politikas vispusīga koordinācija, kura līdztekus tiks pielāgota, ņemot vērā ar Atveseļošanas un noturības mehānisma īstenošanu saistītās prasības, kā skaidrots 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā. Lai īstenotu Eiropas pusgada politikas prioritātes, ir svarīgi īstenot pieņemtos atveseļošanas un noturības plānus, jo ar šiem plāniem paredzēts īstenot visus 2019. un 2020. gada Eiropas pusgada ciklos sniegtos konkrētām valstīm adresētos ieteikumus vai to būtisku daļu. Atveseļošanas un noturības plānu pārskatīšanā, atjaunināšanā vai grozīšanā saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14., 18. un 21. pantu, papildus citiem konkrētām valstīm adresētajiem ieteikumiem, kas sniegti līdz šādu pārskatītu, atjauninātu vai grozītu atveseļošanas un noturības plānu iesniegšanas dienai, joprojām vienlīdz aktuāli ir arī 2019. un 2020. gadā konkrētām valstīm adresētie ieteikumi. |
| --- | --- |

(4)

Ievērojot strauji mainīgo ekonomisko un ģeopolitisko situāciju, 2022. gada Eiropas pusgadā atsāksies ekonomikas un nodarbinātības politikas vispusīga koordinācija, kura līdztekus tiks pielāgota, ņemot vērā ar Atveseļošanas un noturības mehānisma īstenošanu saistītās prasības, kā skaidrots 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā. Lai īstenotu Eiropas pusgada politikas prioritātes, ir svarīgi īstenot pieņemtos atveseļošanas un noturības plānus, jo ar šiem plāniem paredzēts īstenot visus 2019. un 2020. gada Eiropas pusgada ciklos sniegtos konkrētām valstīm adresētos ieteikumus vai to būtisku daļu. Atveseļošanas un noturības plānu pārskatīšanā, atjaunināšanā vai grozīšanā saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14., 18. un 21. pantu, papildus citiem konkrētām valstīm adresētajiem ieteikumiem, kas sniegti līdz šādu pārskatītu, atjauninātu vai grozītu atveseļošanas un noturības plānu iesniegšanas dienai, joprojām vienlīdz aktuāli ir arī 2019. un 2020. gadā konkrētām valstīm adresētie ieteikumi.

| (5) | Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējā izņēmuma klauzula darbojas kopš 2020. gada marta. Komisija savā 2021. gada 3. marta paziņojumā “Apritējis gads kopš Covid-19 uzliesmojuma: fiskālās politikas atbildes pasākumi” pauda viedokli, ka lēmums par vispārējās izņēmuma klauzulas deaktivēšanu vai turpmāku piemērošanu būtu jāpieņem vispārēja ekonomikas stāvokļa novērtējuma ietvaros, kurā būtisks kvantitatīvais kritērijs ir ekonomiskās aktivitātes līmenis Savienībā vai eurozonā salīdzinājumā ar pirmskrīzes līmeni (2019. gada beigās). Paaugstināta nenoteiktība un spēcīgi lejupvērsti riski, kas skar ekonomikas perspektīvu saistībā ar karu Eiropā, nepieredzēts enerģijas cenu kāpums un ieilguši piegādes ķēdes darbības traucējumi rada apstākļus, kuru dēļ ir attaisnojami Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas darbību pagarināt arī attiecībā uz 2023. gadu. |
| --- | --- |

(5)

Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējā izņēmuma klauzula darbojas kopš 2020. gada marta. Komisija savā 2021. gada 3. marta paziņojumā “Apritējis gads kopš Covid-19 uzliesmojuma: fiskālās politikas atbildes pasākumi” pauda viedokli, ka lēmums par vispārējās izņēmuma klauzulas deaktivēšanu vai turpmāku piemērošanu būtu jāpieņem vispārēja ekonomikas stāvokļa novērtējuma ietvaros, kurā būtisks kvantitatīvais kritērijs ir ekonomiskās aktivitātes līmenis Savienībā vai eurozonā salīdzinājumā ar pirmskrīzes līmeni (2019. gada beigās). Paaugstināta nenoteiktība un spēcīgi lejupvērsti riski, kas skar ekonomikas perspektīvu saistībā ar karu Eiropā, nepieredzēts enerģijas cenu kāpums un ieilguši piegādes ķēdes darbības traucējumi rada apstākļus, kuru dēļ ir attaisnojami Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas darbību pagarināt arī attiecībā uz 2023. gadu.

| (6) | Ievērojot pieeju, kas izklāstīta Padomes 2021. gada 18. jūnija ieteikumā (7), ar ko sniedz Padomes atzinumu par Slovēnijas 2021. gada stabilitātes programmu, vispārējo fiskālo nostāju pašlaik vislabāk var izmērīt kā izmaiņas primārajos izdevumos (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus), bet ietverot no Atveseļošanas un noturības mehānisma un citu Savienības fondu neatmaksājamā atbalsta (dotācijām) finansētos izdevumus, attiecībā pret vidēja termiņa potenciālo izaugsmi (8). Papildus atzinumam par vispārējo fiskālo nostāju, novērtējot, vai valsts fiskālā politika ir piesardzīga un vai tās struktūra spēs nodrošināt ilgtspējīgu atveseļošanu, kas būtu saskanīga ar zaļo un digitālo pārkārtošanos, uzmanība tiek pievērsta arī valsts finansētajiem (9) primārajiem kārtējiem izdevumiem (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus) un investīcijām. |
| --- | --- |

(6)

Ievērojot pieeju, kas izklāstīta Padomes 2021. gada 18. jūnija ieteikumā (7), ar ko sniedz Padomes atzinumu par Slovēnijas 2021. gada stabilitātes programmu, vispārējo fiskālo nostāju pašlaik vislabāk var izmērīt kā izmaiņas primārajos izdevumos (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus), bet ietverot no Atveseļošanas un noturības mehānisma un citu Savienības fondu neatmaksājamā atbalsta (dotācijām) finansētos izdevumus, attiecībā pret vidēja termiņa potenciālo izaugsmi (8). Papildus atzinumam par vispārējo fiskālo nostāju, novērtējot, vai valsts fiskālā politika ir piesardzīga un vai tās struktūra spēs nodrošināt ilgtspējīgu atveseļošanu, kas būtu saskanīga ar zaļo un digitālo pārkārtošanos, uzmanība tiek pievērsta arī valsts finansētajiem (9) primārajiem kārtējiem izdevumiem (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus) un investīcijām.

| (7) | Komisija 2022. gada 2. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas plašas norādes par fiskālo politiku 2023. gadā (“fiskālās norādes”) un kura mērķis ir atbalstīt dalībvalstu stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanu un tādējādi stiprināt politikas koordināciju. Pamatojoties uz 2022. gada ziemas prognozes makroekonomisko perspektīvu, Komisija atzīmēja, ka piemērota šķistu pāreja no kopējās atbalstošās fiskālās nostājas 2020.–2022. gadā uz kopumā neitrālu kopējo fiskālo nostāju 2023. gadā, vienlaikus saglabājot gatavību reaģēt uz mainīgo ekonomisko situāciju. Komisija paziņoja, ka fiskālie ieteikumi 2023. gadam arī turpmāk būtu jādiferencē starp dalībvalstīm un tajos būtu jāņem vērā iespējamā pārrobežu blakusietekme. Komisija aicināja dalībvalstis atspoguļot norādes savās stabilitātes un konverģences programmās. Komisija apņēmās cieši uzraudzīt ekonomikas norises un pielāgot savas politikas norādes pēc vajadzības un ne vēlāk kā savā Eiropas pusgada pavasara paketē, kas sagatavota 2022. gada maija beigās. |
| --- | --- |

(7)

Komisija 2022. gada 2. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas plašas norādes par fiskālo politiku 2023. gadā (“fiskālās norādes”) un kura mērķis ir atbalstīt dalībvalstu stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanu un tādējādi stiprināt politikas koordināciju. Pamatojoties uz 2022. gada ziemas prognozes makroekonomisko perspektīvu, Komisija atzīmēja, ka piemērota šķistu pāreja no kopējās atbalstošās fiskālās nostājas 2020.–2022. gadā uz kopumā neitrālu kopējo fiskālo nostāju 2023. gadā, vienlaikus saglabājot gatavību reaģēt uz mainīgo ekonomisko situāciju. Komisija paziņoja, ka fiskālie ieteikumi 2023. gadam arī turpmāk būtu jādiferencē starp dalībvalstīm un tajos būtu jāņem vērā iespējamā pārrobežu blakusietekme. Komisija aicināja dalībvalstis atspoguļot norādes savās stabilitātes un konverģences programmās. Komisija apņēmās cieši uzraudzīt ekonomikas norises un pielāgot savas politikas norādes pēc vajadzības un ne vēlāk kā savā Eiropas pusgada pavasara paketē, kas sagatavota 2022. gada maija beigās.

| (8) | Attiecībā uz fiskālajām norādēm fiskālajos ieteikumos 2023. gadam ir ņemta vērā ekonomikas perspektīvas pasliktināšanās, paaugstinātā nenoteiktība un papildu lejupvērstie riski, kā arī augstāka inflācija salīdzinājumā ar Komisijas 2022. gada ziemas prognozi. Ņemot vērā šos apsvērumus, fiskālajai reakcijai ir jāpalielina publiskās investīcijas, kas sekmēs zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, un jāsaglabā visneaizsargātāko mājsaimniecību pirktspēja, lai mīkstinātu enerģijas cenu kāpuma ietekmi un palīdzētu ierobežot inflācijas otrreizējās ietekmes spiedienu, izmantojot mērķtiecīgus un pagaidu pasākumus. Fiskālajai politikai arī turpmāk jābūt dinamiskai, lai pielāgotos strauji mainīgajiem apstākļiem, tostarp izaicinājumiem, kuri attiecībā uz aizsardzību un drošību izriet no Krievijas agresijas kara pret Ukrainu, un dalībvalstīs tā ir jādiferencē atbilstīgi to fiskālajam un ekonomiskajam stāvoklim, tostarp, ņemot vērā krīzes ietekmi uz tām un pārvietoto personu pieplūdumu no Ukrainas. |
| --- | --- |

(8)

Attiecībā uz fiskālajām norādēm fiskālajos ieteikumos 2023. gadam ir ņemta vērā ekonomikas perspektīvas pasliktināšanās, paaugstinātā nenoteiktība un papildu lejupvērstie riski, kā arī augstāka inflācija salīdzinājumā ar Komisijas 2022. gada ziemas prognozi. Ņemot vērā šos apsvērumus, fiskālajai reakcijai ir jāpalielina publiskās investīcijas, kas sekmēs zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, un jāsaglabā visneaizsargātāko mājsaimniecību pirktspēja, lai mīkstinātu enerģijas cenu kāpuma ietekmi un palīdzētu ierobežot inflācijas otrreizējās ietekmes spiedienu, izmantojot mērķtiecīgus un pagaidu pasākumus. Fiskālajai politikai arī turpmāk jābūt dinamiskai, lai pielāgotos strauji mainīgajiem apstākļiem, tostarp izaicinājumiem, kuri attiecībā uz aizsardzību un drošību izriet no Krievijas agresijas kara pret Ukrainu, un dalībvalstīs tā ir jādiferencē atbilstīgi to fiskālajam un ekonomiskajam stāvoklim, tostarp, ņemot vērā krīzes ietekmi uz tām un pārvietoto personu pieplūdumu no Ukrainas.

| (9) | Slovēnija savu nacionālo atveseļošanas un noturības plānu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai 2021. gada 30. aprīlī. Komisija atbilstoši Regulas (ES) 2021/241 19. pantam novērtēja atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu, ņemot vērā minētās regulas V pielikumā izklāstītās novērtēšanas vadlīnijas. Padome 2021. gada 28. jūlijā pieņēma Īstenošanas lēmumu par Slovēnijas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu (10). Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu, ar ko atzīst, ka Slovēnija ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu. |
| --- | --- |

(9)

Slovēnija savu nacionālo atveseļošanas un noturības plānu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai 2021. gada 30. aprīlī. Komisija atbilstoši Regulas (ES) 2021/241 19. pantam novērtēja atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu, ņemot vērā minētās regulas V pielikumā izklāstītās novērtēšanas vadlīnijas. Padome 2021. gada 28. jūlijā pieņēma Īstenošanas lēmumu par Slovēnijas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu (10). Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu, ar ko atzīst, ka Slovēnija ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu.

| (10) | Slovēnija savu 2022. gada valsts reformu programmu iesniedza 2022. gada 28. aprīlī un 2022. gada stabilitātes programmu – 2022. gada 29. aprīlī, tādējādi ievērojot Regulas (EK) Nr. 1466/97 4. pantā noteikto termiņu. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. Kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 27. pantā, 2022. gada valsts reformu programma atspoguļo arī Slovēnijas pienākumu divreiz gadā ziņot par panākto progresu atveseļošanas un noturības plāna īstenošanā. |
| --- | --- |

(10)

Slovēnija savu 2022. gada valsts reformu programmu iesniedza 2022. gada 28. aprīlī un 2022. gada stabilitātes programmu – 2022. gada 29. aprīlī, tādējādi ievērojot Regulas (EK) Nr. 1466/97 4. pantā noteikto termiņu. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. Kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 27. pantā, 2022. gada valsts reformu programma atspoguļo arī Slovēnijas pienākumu divreiz gadā ziņot par panākto progresu atveseļošanas un noturības plāna īstenošanā.

| (11) | Komisija 2022. gada ziņojumu par Slovēniju publicēja 2022. gada 23. maijā. Tajā novērtēts, kā Slovēnija ir īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019., 2020. un 2021. gadā, un uz atveseļošanas un noturības rezultātu pārskata pamata bija aplūkots, kā Slovēnija īsteno atveseļošanas un noturības plānu. Balstoties uz minēto analīzi, ziņojumā par valsti bija norādīti trūkumi attiecībā uz tādu problēmjautājumu risināšanu, kuri nav ietverti vai ir tikai daļēji ietverti atveseļošanas un noturības plānā, kā arī jauni un nupat iezīmējušies problēmjautājumi, tostarp sakarā ar Krievijas iebrukumu Ukrainā. Tajā bija arī novērtēts Slovēnijas progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un Savienības pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā. |
| --- | --- |

(11)

Komisija 2022. gada ziņojumu par Slovēniju publicēja 2022. gada 23. maijā. Tajā novērtēts, kā Slovēnija ir īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019., 2020. un 2021. gadā, un uz atveseļošanas un noturības rezultātu pārskata pamata bija aplūkots, kā Slovēnija īsteno atveseļošanas un noturības plānu. Balstoties uz minēto analīzi, ziņojumā par valsti bija norādīti trūkumi attiecībā uz tādu problēmjautājumu risināšanu, kuri nav ietverti vai ir tikai daļēji ietverti atveseļošanas un noturības plānā, kā arī jauni un nupat iezīmējušies problēmjautājumi, tostarp sakarā ar Krievijas iebrukumu Ukrainā. Tajā bija arī novērtēts Slovēnijas progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un Savienības pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā.

| (12) | 2022. gada 23. maijā Komisija nāca klajā ar ziņojumu saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu. Minētajā ziņojumā bija aplūkots Slovēnijas budžeta stāvoklis, ņemot vērā to, ka tās vispārējās valdības budžeta deficīts 2021. gadā pārsniedza Līgumā noteikto atsauces vērtību, kas ir 3 % no iekšzemes kopprodukta (IKP). Ziņojumā secināts, ka deficīta kritērijs nav izpildīts. Ievērojot 2022. gada 2. marta paziņojumu, Komisija 2022. gada pavasarī neierosināja sākt jaunas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, bet 2022. gada rudenī tā no jauna novērtēs, vai būtu nepieciešams ierosināt šādu procedūru sākšanu. |
| --- | --- |

(12)

2022. gada 23. maijā Komisija nāca klajā ar ziņojumu saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu. Minētajā ziņojumā bija aplūkots Slovēnijas budžeta stāvoklis, ņemot vērā to, ka tās vispārējās valdības budžeta deficīts 2021. gadā pārsniedza Līgumā noteikto atsauces vērtību, kas ir 3 % no iekšzemes kopprodukta (IKP). Ziņojumā secināts, ka deficīta kritērijs nav izpildīts. Ievērojot 2022. gada 2. marta paziņojumu, Komisija 2022. gada pavasarī neierosināja sākt jaunas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, bet 2022. gada rudenī tā no jauna novērtēs, vai būtu nepieciešams ierosināt šādu procedūru sākšanu.

| (13) | 2020. gada 20. jūlija ieteikumā (11) Padome ieteica Slovēnijai, ievērojot vispārējo izņēmuma klauzulu, 2020. un 2021. gadā veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai efektīvi vērstos pret Covid-19 pandēmiju, stiprinātu ekonomiku un atbalstītu tās turpmāko atveseļošanu. Tā arī ieteica Slovēnijai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt parāda atmaksājamību, vienlaikus veicinot investīcijas. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Slovēnijas vispārējās valdības budžeta deficīts samazinājās no 7,8 % no IKP 2020. gadā līdz 5,2 % no IKP 2021. gadā. Slovēnijas fiskālās politikas reakcija atbalstīja ekonomikas atveseļošanu 2021. gadā, savukārt pagaidu ārkārtas pasākumu apmērs samazinājās no 5,1 % no IKP 2020. gadā līdz 3,8 % 2021. gadā. Slovēnijas 2021. gadā veiktie pasākumi atbilda Padomes 2020. gada 20. jūlija ieteikumam. Valdības 2020. un 2021. gadā noteiktie diskrecionārie budžeta pasākumi lielākoties bija pagaidu pasākumi vai bija atsvērti ar kompensējošiem pasākumiem. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Slovēnijas vispārējās valdības parāds samazinājās no 79,8 % no IKP 2020. gadā līdz 74,7 % no IKP 2021. gadā. |
| --- | --- |

(13)

2020. gada 20. jūlija ieteikumā (11) Padome ieteica Slovēnijai, ievērojot vispārējo izņēmuma klauzulu, 2020. un 2021. gadā veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai efektīvi vērstos pret Covid-19 pandēmiju, stiprinātu ekonomiku un atbalstītu tās turpmāko atveseļošanu. Tā arī ieteica Slovēnijai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt parāda atmaksājamību, vienlaikus veicinot investīcijas. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Slovēnijas vispārējās valdības budžeta deficīts samazinājās no 7,8 % no IKP 2020. gadā līdz 5,2 % no IKP 2021. gadā. Slovēnijas fiskālās politikas reakcija atbalstīja ekonomikas atveseļošanu 2021. gadā, savukārt pagaidu ārkārtas pasākumu apmērs samazinājās no 5,1 % no IKP 2020. gadā līdz 3,8 % 2021. gadā. Slovēnijas 2021. gadā veiktie pasākumi atbilda Padomes 2020. gada 20. jūlija ieteikumam. Valdības 2020. un 2021. gadā noteiktie diskrecionārie budžeta pasākumi lielākoties bija pagaidu pasākumi vai bija atsvērti ar kompensējošiem pasākumiem. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Slovēnijas vispārējās valdības parāds samazinājās no 79,8 % no IKP 2020. gadā līdz 74,7 % no IKP 2021. gadā.

| (14) | 2022. gada stabilitātes programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs par 2022. gadu ir labvēlīgs un par periodu pēc tam – reālistisks. Valdība prognozē, ka reālais IKP 2022. gadā pieaugs par 4,2 % un 2023. gadā – par 3,0 %. Salīdzinājumam – Komisijas 2022. gada pavasara prognozē plānots zemāks reālā IKP pieaugums: 2022. gadā 3,7 % un 2023. gadā 3,1 %. Valdība savā 2022. gada stabilitātes programmā plāno, ka nominālais deficīts samazināsies līdz 4,1 % no IKP 2022. gadā un līdz 3,0 % 2023. gadā. Samazinājums 2022. gadā galvenokārt atspoguļo lielākās ārkārtas pasākumu daļas atcelšanu. Saskaņā ar 2022. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2022. gadā samazināsies līdz 73,3 % un 2023. gadā kritīsies līdz 71,5 %. Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2022. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta deficīts 2022. un 2023. gadā būs attiecīgi 4,3 % un 3,4 % no IKP. Šie skaitļi ir lielāki nekā 2022. gada stabilitātes programmā prognozētais budžeta deficīts, galvenokārt tāpēc, ka tiek prognozēti augstāki kārtējie izdevumi un mazāki ieņēmumi no ienākuma nodokļa. Komisijas 2022. gada pavasara prognozē plānota augstāka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP: 74,1 % 2022. gadā un 72,7 % 2023. gadā. Šī atšķirība ir skaidrojama ar lielāku deficītu abos gados un mazāku prognozēto ekonomikas izaugsmi 2022. gadā. Saskaņā ar Komisijas 2022. gada pavasara prognozi, potenciālās izlaides vidēja termiņa pieauguma aplēse ir 2,5 % (10 gadu vidējais rādītājs). Tomēr minētajā aplēsē nav iekļauta to reformu ietekme, kas paredzētas atveseļošanas un noturības plānā un var palielināt Slovēnijas potenciālo izaugsmi. |
| --- | --- |

(14)

2022. gada stabilitātes programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs par 2022. gadu ir labvēlīgs un par periodu pēc tam – reālistisks. Valdība prognozē, ka reālais IKP 2022. gadā pieaugs par 4,2 % un 2023. gadā – par 3,0 %. Salīdzinājumam – Komisijas 2022. gada pavasara prognozē plānots zemāks reālā IKP pieaugums: 2022. gadā 3,7 % un 2023. gadā 3,1 %. Valdība savā 2022. gada stabilitātes programmā plāno, ka nominālais deficīts samazināsies līdz 4,1 % no IKP 2022. gadā un līdz 3,0 % 2023. gadā. Samazinājums 2022. gadā galvenokārt atspoguļo lielākās ārkārtas pasākumu daļas atcelšanu. Saskaņā ar 2022. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2022. gadā samazināsies līdz 73,3 % un 2023. gadā kritīsies līdz 71,5 %. Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2022. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta deficīts 2022. un 2023. gadā būs attiecīgi 4,3 % un 3,4 % no IKP. Šie skaitļi ir lielāki nekā 2022. gada stabilitātes programmā prognozētais budžeta deficīts, galvenokārt tāpēc, ka tiek prognozēti augstāki kārtējie izdevumi un mazāki ieņēmumi no ienākuma nodokļa. Komisijas 2022. gada pavasara prognozē plānota augstāka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP: 74,1 % 2022. gadā un 72,7 % 2023. gadā. Šī atšķirība ir skaidrojama ar lielāku deficītu abos gados un mazāku prognozēto ekonomikas izaugsmi 2022. gadā. Saskaņā ar Komisijas 2022. gada pavasara prognozi, potenciālās izlaides vidēja termiņa pieauguma aplēse ir 2,5 % (10 gadu vidējais rādītājs). Tomēr minētajā aplēsē nav iekļauta to reformu ietekme, kas paredzētas atveseļošanas un noturības plānā un var palielināt Slovēnijas potenciālo izaugsmi.

| (15) | Valdība 2022. gadā pakāpeniski atcēla lielāko daļu pasākumu, kas veikti, reaģējot uz Covid-19 krīzi, – tiek prognozēts, ka pagaidu ārkārtas pasākumu apmērs samazināsies no 3,8 % no IKP 2021. gadā līdz 0,5 % 2022. gadā. Valdības budžeta deficītu ietekmē pasākumi, kuri pieņemti, lai novērstu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, un kuri Komisijas 2022. gada pavasara prognozē lēsti 0,4 % apmērā no IKP 2022. gadā, bet kurus 2023. gadā paredzēts izbeigt. (12) Minētie pasākumi galvenokārt ietver sociālos pārvedumus trūcīgākajām mājsaimniecībām, netiešo nodokļu samazinājumus enerģijas patēriņam, atbrīvojumu no tīkla maksas un griestu noteikšanu degvielas mazumtirdzniecības un vairumtirdzniecības cenām. Par minētajiem pasākumiem tika paziņots, ka tiem ir pagaidu raksturs. Tomēr, ja enerģijas cenas saglabāsies augstas 2023. gadā, dažus no minētajiem pasākumiem varētu turpināt. Daži no šiem pasākumiem nav mērķorientēti, jo īpaši tas attiecas uz degvielas cenu griestiem un akcīzes nodokļa vispārēju samazināšanu. Valdības budžeta deficītu ietekmē arī izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas; šīs izmaksas Komisijas 2022. gada pavasara prognozē tiek prognozētas 0,1 % apmērā no IKP gan 2022. gadā, gan 2023. gadā (13). |
| --- | --- |

(15)

Valdība 2022. gadā pakāpeniski atcēla lielāko daļu pasākumu, kas veikti, reaģējot uz Covid-19 krīzi, – tiek prognozēts, ka pagaidu ārkārtas pasākumu apmērs samazināsies no 3,8 % no IKP 2021. gadā līdz 0,5 % 2022. gadā. Valdības budžeta deficītu ietekmē pasākumi, kuri pieņemti, lai novērstu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, un kuri Komisijas 2022. gada pavasara prognozē lēsti 0,4 % apmērā no IKP 2022. gadā, bet kurus 2023. gadā paredzēts izbeigt. (12) Minētie pasākumi galvenokārt ietver sociālos pārvedumus trūcīgākajām mājsaimniecībām, netiešo nodokļu samazinājumus enerģijas patēriņam, atbrīvojumu no tīkla maksas un griestu noteikšanu degvielas mazumtirdzniecības un vairumtirdzniecības cenām. Par minētajiem pasākumiem tika paziņots, ka tiem ir pagaidu raksturs. Tomēr, ja enerģijas cenas saglabāsies augstas 2023. gadā, dažus no minētajiem pasākumiem varētu turpināt. Daži no šiem pasākumiem nav mērķorientēti, jo īpaši tas attiecas uz degvielas cenu griestiem un akcīzes nodokļa vispārēju samazināšanu. Valdības budžeta deficītu ietekmē arī izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas; šīs izmaksas Komisijas 2022. gada pavasara prognozē tiek prognozētas 0,1 % apmērā no IKP gan 2022. gadā, gan 2023. gadā (13).

| (16) | Padome savā 2021. gada 18. jūnija ieteikumā ieteica Slovēnijai 2022. gadā saglabāt atbalstošu fiskālo nostāju, kas ietver stimulējošo iedarbību, kuru nodrošina Atveseļošanas un noturības mehānisms, un saglabāt valsts finansētās investīcijas. Padome arī ieteica Slovēnijai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt fiskālo ilgtspēju vidējā termiņā, un vienlaikus veicināt investīcijas, lai vairotu izaugsmes potenciālu. |
| --- | --- |

(16)

Padome savā 2021. gada 18. jūnija ieteikumā ieteica Slovēnijai 2022. gadā saglabāt atbalstošu fiskālo nostāju, kas ietver stimulējošo iedarbību, kuru nodrošina Atveseļošanas un noturības mehānisms, un saglabāt valsts finansētās investīcijas. Padome arī ieteica Slovēnijai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt fiskālo ilgtspēju vidējā termiņā, un vienlaikus veicināt investīcijas, lai vairotu izaugsmes potenciālu.

| (17) | Saskaņā ar Komisijas 2022. gada pavasara prognozi un ņemot vērā Slovēnijas 2022. gada stabilitātes programmā iekļauto informāciju, 2022. gadā tiek prognozēta atbalstoša fiskālā nostāja – 2,6 % apmērā no IKP (14). Slovēnija plāno saskaņā ar Padomes ieteikumu turpināt atbalstu atveseļošanai, izmantojot Atveseļošanas un noturības mehānismu, lai finansētu papildu investīcijas. Prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti palielināsies par 0,2 IKP procentpunktiem salīdzinājumā ar 2021. gadu. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2022. gadā būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,9 procentpunktiem no IKP (15). Tādējādi Slovēnija plāno saglabāt valsts finansētās investīcijas, kā ieteikusi Padome. Vienlaikus tiek prognozēts, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2022. gadā būs ekspansīva ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst 1,6 procentpunktiem no IKP. Minētā ievērojamā ekspansīvā ietekme ietver papildu ietekmi (0,4 % apmērā no IKP), ko rada pasākumi ar mērķi novērst enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, kā arī izmaksas (0,1 % apmērā no IKP), kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas. Tiek prognozēts, ka par IKP deflatoru lielāks patēriņa cenu pieaugums ietekmēs valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu ekspansīvo ietekmi 2022. gadā, jo palielināsies valdības izdevumi par precēm un pakalpojumiem, kā arī par sociālajiem pabalstiem (indeksācijas dēļ) un par algām publiskajā sektorā (pieaugošā algu spiediena dēļ). |
| --- | --- |

(17)

Saskaņā ar Komisijas 2022. gada pavasara prognozi un ņemot vērā Slovēnijas 2022. gada stabilitātes programmā iekļauto informāciju, 2022. gadā tiek prognozēta atbalstoša fiskālā nostāja – 2,6 % apmērā no IKP (14). Slovēnija plāno saskaņā ar Padomes ieteikumu turpināt atbalstu atveseļošanai, izmantojot Atveseļošanas un noturības mehānismu, lai finansētu papildu investīcijas. Prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti palielināsies par 0,2 IKP procentpunktiem salīdzinājumā ar 2021. gadu. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2022. gadā būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,9 procentpunktiem no IKP (15). Tādējādi Slovēnija plāno saglabāt valsts finansētās investīcijas, kā ieteikusi Padome. Vienlaikus tiek prognozēts, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2022. gadā būs ekspansīva ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst 1,6 procentpunktiem no IKP. Minētā ievērojamā ekspansīvā ietekme ietver papildu ietekmi (0,4 % apmērā no IKP), ko rada pasākumi ar mērķi novērst enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, kā arī izmaksas (0,1 % apmērā no IKP), kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas. Tiek prognozēts, ka par IKP deflatoru lielāks patēriņa cenu pieaugums ietekmēs valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu ekspansīvo ietekmi 2022. gadā, jo palielināsies valdības izdevumi par precēm un pakalpojumiem, kā arī par sociālajiem pabalstiem (indeksācijas dēļ) un par algām publiskajā sektorā (pieaugošā algu spiediena dēļ).

| (18) | Komisijas 2022. gada pavasara prognozē fiskālā nostāja 2023. gadā tiek prognozēta – 0,1 % apmērā no IKP, pieņemot, ka politika nemainīsies (16). Ir paredzēts, ka Slovēnija 2023. gadā turpinās izmantot Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijas, lai finansētu papildu investīcijas atveseļošanas atbalstam. Prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti palielināsies par 0,6 IKP procentpunktiem salīdzinājumā ar 2022. gadu. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2023. gadā būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,2 procentpunktiem no IKP (17). Vienlaikus plānots, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā būs bremzējoša ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst 0,7 procentpunktiem no IKP. Tas ietver ietekmi, ko rada ar enerģijas cenu pieaugumu saistīto pasākumu pakāpeniska atcelšana (0,4 % apmērā no IKP). |
| --- | --- |

(18)

Komisijas 2022. gada pavasara prognozē fiskālā nostāja 2023. gadā tiek prognozēta – 0,1 % apmērā no IKP, pieņemot, ka politika nemainīsies (16). Ir paredzēts, ka Slovēnija 2023. gadā turpinās izmantot Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijas, lai finansētu papildu investīcijas atveseļošanas atbalstam. Prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti palielināsies par 0,6 IKP procentpunktiem salīdzinājumā ar 2022. gadu. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2023. gadā būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,2 procentpunktiem no IKP (17). Vienlaikus plānots, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā būs bremzējoša ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst 0,7 procentpunktiem no IKP. Tas ietver ietekmi, ko rada ar enerģijas cenu pieaugumu saistīto pasākumu pakāpeniska atcelšana (0,4 % apmērā no IKP).

| (19) | 2022. gada stabilitātes programmā tiek prognozēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts pakāpeniski samazināsies, sasniedzot 2,1 % no IKP 2024. gadā un 1,7 % līdz 2025. gadam. Līdz ar to tiek plānots, ka vispārējās valdības budžeta deficīts līdz 2023. gadam sasniegs 3 % no IKP un saglabāsies zem 3 % no IKP visā 2022. gada stabilitātes programmas aptvertajā laikā. Saskaņā ar 2022. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP līdz 2025. gadam samazināsies, proti, 2024. gadā saruks līdz 69,5 % un 2025. gadā kritīsies vēl – līdz 68 %. Saskaņā ar Komisijas analīzi parāda atmaksājamības riski vidējā termiņā šķiet augsti. |
| --- | --- |

(19)

2022. gada stabilitātes programmā tiek prognozēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts pakāpeniski samazināsies, sasniedzot 2,1 % no IKP 2024. gadā un 1,7 % līdz 2025. gadam. Līdz ar to tiek plānots, ka vispārējās valdības budžeta deficīts līdz 2023. gadam sasniegs 3 % no IKP un saglabāsies zem 3 % no IKP visā 2022. gada stabilitātes programmas aptvertajā laikā. Saskaņā ar 2022. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP līdz 2025. gadam samazināsies, proti, 2024. gadā saruks līdz 69,5 % un 2025. gadā kritīsies vēl – līdz 68 %. Saskaņā ar Komisijas analīzi parāda atmaksājamības riski vidējā termiņā šķiet augsti.

| (20) | Publiskais finansējums veselības aprūpes sistēmai ir mazāks par Savienības vidējo rādītāju (2019. gadā 72,8 % salīdzinājumā ar 79,7 % Savienībā). Tomēr paredzams, ka veselības aprūpes izdevumi laikposmā no 2019. līdz 2070. gadam palielināsies par 1,5 procentpunktiem no IKP, un ilgtermiņa aprūpes izmaksas līdz 2055. gadam divkāršosies. Papildus veselības aprūpes un ilgtermiņa aprūpes pieejamības problēmām, kas jau ir labi aplūkotas atveseļošanas un noturības plānā, Slovēnija vidējā termiņā un ilgtermiņā saskaras ar augstiem fiskālās ilgtspējas riskiem, kurus rada ar sabiedrības novecošanos saistīti izdevumi. Pēdējos gados valsts ir sākusi visaptverošas reformas veselības aprūpes un ilgtermiņa aprūpes jomā. Tās tiks īstenotas vairākos posmos, un to rezultātā galvenokārt tiks paplašināta piekļuve kvalitatīviem pakalpojumiem un uzlabotas sociālās tiesības un sociālā iekļaušana. Lai gan tas radīs papildu slogu publiskajām finansēm, Slovēnijai būs ļoti svarīgi ierosināt tādu pasākumu kopumu, ar kuriem tiek izveidota stabila ieņēmumu bāze, kas neapdraud fiskālo bilanci vidējā termiņā un ilgtermiņā. |
| --- | --- |

(20)

Publiskais finansējums veselības aprūpes sistēmai ir mazāks par Savienības vidējo rādītāju (2019. gadā 72,8 % salīdzinājumā ar 79,7 % Savienībā). Tomēr paredzams, ka veselības aprūpes izdevumi laikposmā no 2019. līdz 2070. gadam palielināsies par 1,5 procentpunktiem no IKP, un ilgtermiņa aprūpes izmaksas līdz 2055. gadam divkāršosies. Papildus veselības aprūpes un ilgtermiņa aprūpes pieejamības problēmām, kas jau ir labi aplūkotas atveseļošanas un noturības plānā, Slovēnija vidējā termiņā un ilgtermiņā saskaras ar augstiem fiskālās ilgtspējas riskiem, kurus rada ar sabiedrības novecošanos saistīti izdevumi. Pēdējos gados valsts ir sākusi visaptverošas reformas veselības aprūpes un ilgtermiņa aprūpes jomā. Tās tiks īstenotas vairākos posmos, un to rezultātā galvenokārt tiks paplašināta piekļuve kvalitatīviem pakalpojumiem un uzlabotas sociālās tiesības un sociālā iekļaušana. Lai gan tas radīs papildu slogu publiskajām finansēm, Slovēnijai būs ļoti svarīgi ierosināt tādu pasākumu kopumu, ar kuriem tiek izveidota stabila ieņēmumu bāze, kas neapdraud fiskālo bilanci vidējā termiņā un ilgtermiņā.

| (21) | Nacionālā asambleja 2022. gada 11. martā pieņēma izmaiņas likumā par iedzīvotāju ienākuma nodokli, kurām saskaņā ar aplēsēm būs negatīva papildu ietekme uz budžetu: 2022. gadā – 0,4 %, 2023. gadā – 0,3 %, 2024. gadā – 0,3 % un 2025. gadā – 0,3 % no IKP. Slovēnijas Fiskālās padomes veiktā modelēšana liecina, ka iedzīvotāju ienākuma nodokļa samazinājumu rezultātā valsts parāds vidējā termiņā varētu palielināties par 4–14 procentpunktiem no IKP. Lai gan Slovēnijai ir iespējas ievērojami palielināt nodokļu ieņēmumus, kompensējoši pasākumi līdz šim nav ierosināti. Piemēram, Slovēnija varētu radīt lielākus ieņēmumus no vides nodokļiem, piemēram, likvidējot videi kaitīgas subsīdijas (piemēram, akcīzes nodokļa atmaksa par komercpārvadājumiem), indeksējot enerģijas nodokļus vai ieviešot uz nobrauktā attāluma balstītas maksas privātiem automobiļiem. Vēl viens potenciāls ieņēmumu avots būtu lielāki periodiskie nekustamā īpašuma nodokļi, jo pašreiz šie ieņēmumi Slovēnijā ir salīdzinoši zemi (0,5 % no IKP salīdzinājumā ar Savienības vidējo rādītāju1,2 % no IKP). Īpašuma vērtību saskaņošana ar tirgus vērtībām un ēku energoefektivitātes ņemšana vērā varētu veicināt izaugsmi, mazināt nevienlīdzību un veicināt energoefektivitāti. |
| --- | --- |

(21)

Nacionālā asambleja 2022. gada 11. martā pieņēma izmaiņas likumā par iedzīvotāju ienākuma nodokli, kurām saskaņā ar aplēsēm būs negatīva papildu ietekme uz budžetu: 2022. gadā – 0,4 %, 2023. gadā – 0,3 %, 2024. gadā – 0,3 % un 2025. gadā – 0,3 % no IKP. Slovēnijas Fiskālās padomes veiktā modelēšana liecina, ka iedzīvotāju ienākuma nodokļa samazinājumu rezultātā valsts parāds vidējā termiņā varētu palielināties par 4–14 procentpunktiem no IKP. Lai gan Slovēnijai ir iespējas ievērojami palielināt nodokļu ieņēmumus, kompensējoši pasākumi līdz šim nav ierosināti. Piemēram, Slovēnija varētu radīt lielākus ieņēmumus no vides nodokļiem, piemēram, likvidējot videi kaitīgas subsīdijas (piemēram, akcīzes nodokļa atmaksa par komercpārvadājumiem), indeksējot enerģijas nodokļus vai ieviešot uz nobrauktā attāluma balstītas maksas privātiem automobiļiem. Vēl viens potenciāls ieņēmumu avots būtu lielāki periodiskie nekustamā īpašuma nodokļi, jo pašreiz šie ieņēmumi Slovēnijā ir salīdzinoši zemi (0,5 % no IKP salīdzinājumā ar Savienības vidējo rādītāju1,2 % no IKP). Īpašuma vērtību saskaņošana ar tirgus vērtībām un ēku energoefektivitātes ņemšana vērā varētu veicināt izaugsmi, mazināt nevienlīdzību un veicināt energoefektivitāti.

| (22) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktu un minētās regulas V pielikuma 2.2. kritēriju atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums ar indikatīvu grafiku īstenošanai, kas jāpabeidz līdz 2026. gada 31. augustam. Tās palīdzēs atrisināt visas ekonomiskās un sociālās problēmas vai ievērojamu to ekonomisko un sociālo problēmu daļu, kuras Padome bija minējusi Slovēnijai 2019. un 2020. gada Eiropas pusgadā adresētajos ieteikumos, kā arī attiecīgā gadījumā Slovēnijai līdz atveseļošanas un noturības plāna pieņemšanai adresētajos ieteikumos. Jo īpaši plāns sniedz piemērotu risinājumu daudzām ekonomiskajām, sociālajām un vides problēmām, ar kurām saskaras Slovēnija. Ar atveseļošanas un noturības plānu tiek ieviestas reformas un investīcijas, kuru mērķis ir atrisināt ievērojamu to problēmu daļu, kas konstatētas Slovēnijai Eiropas pusgadā adresētajos ieteikumos. Atveseļošanas un noturības plānā jo īpaši paredzēts risināt problēmas, kas saistītas ar fiskālo politiku un publiskajām finansēm, sociālās drošības tīkliem, nodarbinātību un sociālo jomu, darījumdarbības vidi un investīcijām pētniecībā un izstrādē, kā arī ar zaļo un digitālo pārkārtošanos. |
| --- | --- |

(22)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktu un minētās regulas V pielikuma 2.2. kritēriju atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums ar indikatīvu grafiku īstenošanai, kas jāpabeidz līdz 2026. gada 31. augustam. Tās palīdzēs atrisināt visas ekonomiskās un sociālās problēmas vai ievērojamu to ekonomisko un sociālo problēmu daļu, kuras Padome bija minējusi Slovēnijai 2019. un 2020. gada Eiropas pusgadā adresētajos ieteikumos, kā arī attiecīgā gadījumā Slovēnijai līdz atveseļošanas un noturības plāna pieņemšanai adresētajos ieteikumos. Jo īpaši plāns sniedz piemērotu risinājumu daudzām ekonomiskajām, sociālajām un vides problēmām, ar kurām saskaras Slovēnija. Ar atveseļošanas un noturības plānu tiek ieviestas reformas un investīcijas, kuru mērķis ir atrisināt ievērojamu to problēmu daļu, kas konstatētas Slovēnijai Eiropas pusgadā adresētajos ieteikumos. Atveseļošanas un noturības plānā jo īpaši paredzēts risināt problēmas, kas saistītas ar fiskālo politiku un publiskajām finansēm, sociālās drošības tīkliem, nodarbinātību un sociālo jomu, darījumdarbības vidi un investīcijām pētniecībā un izstrādē, kā arī ar zaļo un digitālo pārkārtošanos.

| (23) | Paredzams, ka Slovēnijas atveseļošanas un noturības plāna īstenošana sekmēs turpmāku progresu zaļās un digitālās pārkārtošanās jomā. Klimata mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi Slovēnijā atbilst 42,4 % no atveseļošanas un noturības plāna kopējā piešķīruma, savukārt digitālo mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi – 21,4 % no atveseļošanas un noturības plāna kopējā piešķīruma. Atveseļošanas un noturības plāna pilnīga īstenošana atbilstoši attiecīgajiem atskaites punktiem un mērķrādītājiem palīdzēs Slovēnijai ātri atgūties no Covid-19 krīzes radītajām sekām, vienlaikus stiprinot noturību. Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citu, ārpus atveseļošanas un noturības plāna tvēruma esošu ekonomikas un nodarbinātības politiku sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politiku programmu kopumā, joprojām ir svarīgi sistemātiski iesaistīt sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas. |
| --- | --- |

(23)

Paredzams, ka Slovēnijas atveseļošanas un noturības plāna īstenošana sekmēs turpmāku progresu zaļās un digitālās pārkārtošanās jomā. Klimata mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi Slovēnijā atbilst 42,4 % no atveseļošanas un noturības plāna kopējā piešķīruma, savukārt digitālo mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi – 21,4 % no atveseļošanas un noturības plāna kopējā piešķīruma. Atveseļošanas un noturības plāna pilnīga īstenošana atbilstoši attiecīgajiem atskaites punktiem un mērķrādītājiem palīdzēs Slovēnijai ātri atgūties no Covid-19 krīzes radītajām sekām, vienlaikus stiprinot noturību. Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citu, ārpus atveseļošanas un noturības plāna tvēruma esošu ekonomikas un nodarbinātības politiku sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politiku programmu kopumā, joprojām ir svarīgi sistemātiski iesaistīt sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas.

| (24) | Slovēnija vēl nav iesniegusi ne Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/1060 (18) paredzēto partnerības nolīgumu, ne pārējās minētajā regulā paredzētās kohēzijas politikas programmas. Saskaņā ar Regulu (ES) 2021/1060 Slovēnijai ir jāņem vērā attiecīgie tai adresētie ieteikumi 2021.–2027. gada kohēzijas politikas fondu plānošanā. Tas ir priekšnoteikums no kohēzijas politikas fondiem paredzētā finansiālā atbalsta efektivitātes uzlabošanai un tā pievienotās vērtības maksimalizēšanai un vienlaikus veicina koordināciju, savstarpējo papildināmību un saskaņotību starp minētajiem kohēzijas politikas fondiem un citiem Savienības instrumentiem un fondiem. Atveseļošanas un noturības mehānisma un kohēzijas politikas programmu sekmīga īstenošana ir atkarīga arī no to šķēršļu novēršanas, kas kavē investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās un sabalansētas teritoriālās attīstības atbalstam. |
| --- | --- |

(24)

Slovēnija vēl nav iesniegusi ne Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/1060 (18) paredzēto partnerības nolīgumu, ne pārējās minētajā regulā paredzētās kohēzijas politikas programmas. Saskaņā ar Regulu (ES) 2021/1060 Slovēnijai ir jāņem vērā attiecīgie tai adresētie ieteikumi 2021.–2027. gada kohēzijas politikas fondu plānošanā. Tas ir priekšnoteikums no kohēzijas politikas fondiem paredzētā finansiālā atbalsta efektivitātes uzlabošanai un tā pievienotās vērtības maksimalizēšanai un vienlaikus veicina koordināciju, savstarpējo papildināmību un saskaņotību starp minētajiem kohēzijas politikas fondiem un citiem Savienības instrumentiem un fondiem. Atveseļošanas un noturības mehānisma un kohēzijas politikas programmu sekmīga īstenošana ir atkarīga arī no to šķēršļu novēršanas, kas kavē investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās un sabalansētas teritoriālās attīstības atbalstam.

| (25) | Pamatojoties uz Savienības valstu vai to valdību vadītāju pilnvarojumu, kas formulēts Versaļas deklarācijā, ir sagatavots Komisijas priekšlikums REPowerEU plānam, kura mērķis ir pēc iespējas drīz izbeigt Savienības atkarību no fosilo degvielu importa no Krievijas. Tālab Komisija plāno dialogā ar dalībvalstīm apzināt piemērotākos projektus, investīcijas un reformas valstu, reģionālā un Savienības līmenī. Šo pasākumu mērķis ir samazināt vispārējo atkarību no fosilajām degvielām un pārorientēt fosilo degvielu importu prom no Krievijas. |
| --- | --- |

(25)

Pamatojoties uz Savienības valstu vai to valdību vadītāju pilnvarojumu, kas formulēts Versaļas deklarācijā, ir sagatavots Komisijas priekšlikums REPowerEU plānam, kura mērķis ir pēc iespējas drīz izbeigt Savienības atkarību no fosilo degvielu importa no Krievijas. Tālab Komisija plāno dialogā ar dalībvalstīm apzināt piemērotākos projektus, investīcijas un reformas valstu, reģionālā un Savienības līmenī. Šo pasākumu mērķis ir samazināt vispārējo atkarību no fosilajām degvielām un pārorientēt fosilo degvielu importu prom no Krievijas.

| (26) | Slovēnija ir apņēmusies līdz 2033. gadam pakāpeniski izbeigt elektroenerģijas ražošanai izmantot ogles. Lai sasniegtu šo vērienīgo mērķi, Slovēnijas atveseļošanas un noturības plāns ietver būtiskas reformas un investīcijas, kuru mērķis ir: i) palielināt atjaunīgo energoresursu īpatsvaru enerģijas bruto galapatēriņā; ii) veicināt atjaunīgo energoresursu ražotņu piekļuvi elektrotīklam un integrāciju tajā un iii) uzlabot publisko ēku energoefektivitāti un renovāciju. Atveseļošanas un noturības plānā paredzētie pasākumi ir svarīgs solis atļauju piešķiršanas procedūru radīto šķēršļu novēršanā, taču Slovēnija savus centienus varētu pastiprināt. Lai atvieglotu atļauju piešķiršanu attiecībā uz atjaunīgiem energoresursiem, tai skaitā ar sauszemes vējparkiem un saules enerģiju saistītiem projektiem, valsts varētu veikt vēl citus pasākumus, kas nav paredzēti tās pašreizējā atveseļošanas un noturības plānā. Savā nacionālajā enerģētikas un klimata plānā Slovēnija ir noteikusi 27 % mērķrādītāju kā tās devumu Savienības 2030. gada atjaunīgās enerģijas mērķrādītāja sasniegšanā. Tas ir ievērojami mazāks par atjaunīgās enerģijas īpatsvaru 37 % apmērā 2030. gadā atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1999 (19) II pielikumam. Slovēnija tai 2020. gadam noteikto atjaunīgās enerģijas īpatsvaru enerģijas bruto galapatēriņā sasniedza, izmantojot Savienības pārrobežu sadarbības mehānismu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2018/2001 (20) (veicot statistiskus pārvedumus). Lai Slovēnija atbilstu “Gatavi mērķrādītājam 55 %” mērķiem, būs vēl vairāk jāpalielina ieceru vērienīgums attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu un atjaunīgo energoresursu un energoefektivitātes rādītāju paaugstināšanu.
  Tāpēc, ņemot vērā vērienīgākos mērķus attiecībā uz atjaunīgo enerģiju Savienības līmenī un enerģijas piegādes dažādošanas nepieciešamību, ko vēl vairāk pastiprina jaunā ģeopolitiskā un enerģijas tirgus situācija, būs jāpastiprina rīcībpolitikas un pasākumi, kuru mērķis ir atbalstīt atjaunīgās enerģijas plašāku izmantošanu. Lai gan dabasgāze veido tikai 11,3 % no energoresursu struktūras, Slovēnija 100 % dabasgāzes importē no Krievijas salīdzinājumā ar Savienības vidējo rādītāju 44 % (saskaņā ar 2020. gada datiem). Nafta veido 30,9 % no Slovēnijas energoresursu struktūras, bet no tiem tikai 13 % tiek importēti no Krievijas (21). Gāzei Slovēnijas energoresursu struktūrā joprojām ir ievērojama nozīme, un tā ir būtisks enerģijas avots ražošanas nozarei, kā arī nodrošina nepieciešamo elastību enerģētikas nozarei. Ņemot vērā lielo atkarību no Krievijas gāzes, var būt nepieciešams uzlabot starpsavienojumus ar kaimiņos esošajām dalībvalstīm un saistīto gāzes infrastruktūru, lai dažādotu gāzes piegādi. Tiek ieteikts investīcijas jaunā gāzes infrastruktūrā un tīklos pēc iespējas veikt tā, lai nodrošinātu atbilstību nākotnes prasībām, sekmējot ilgtspēju ilgtermiņā, ko nākotnē nodrošinātu pārprofilēšana uz ilgtspējīgām degvielām. |
| --- | --- |

(26)

Slovēnija ir apņēmusies līdz 2033. gadam pakāpeniski izbeigt elektroenerģijas ražošanai izmantot ogles. Lai sasniegtu šo vērienīgo mērķi, Slovēnijas atveseļošanas un noturības plāns ietver būtiskas reformas un investīcijas, kuru mērķis ir: i) palielināt atjaunīgo energoresursu īpatsvaru enerģijas bruto galapatēriņā; ii) veicināt atjaunīgo energoresursu ražotņu piekļuvi elektrotīklam un integrāciju tajā un iii) uzlabot publisko ēku energoefektivitāti un renovāciju. Atveseļošanas un noturības plānā paredzētie pasākumi ir svarīgs solis atļauju piešķiršanas procedūru radīto šķēršļu novēršanā, taču Slovēnija savus centienus varētu pastiprināt. Lai atvieglotu atļauju piešķiršanu attiecībā uz atjaunīgiem energoresursiem, tai skaitā ar sauszemes vējparkiem un saules enerģiju saistītiem projektiem, valsts varētu veikt vēl citus pasākumus, kas nav paredzēti tās pašreizējā atveseļošanas un noturības plānā. Savā nacionālajā enerģētikas un klimata plānā Slovēnija ir noteikusi 27 % mērķrādītāju kā tās devumu Savienības 2030. gada atjaunīgās enerģijas mērķrādītāja sasniegšanā. Tas ir ievērojami mazāks par atjaunīgās enerģijas īpatsvaru 37 % apmērā 2030. gadā atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1999 (19) II pielikumam. Slovēnija tai 2020. gadam noteikto atjaunīgās enerģijas īpatsvaru enerģijas bruto galapatēriņā sasniedza, izmantojot Savienības pārrobežu sadarbības mehānismu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2018/2001 (20) (veicot statistiskus pārvedumus). Lai Slovēnija atbilstu “Gatavi mērķrādītājam 55 %” mērķiem, būs vēl vairāk jāpalielina ieceru vērienīgums attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu un atjaunīgo energoresursu un energoefektivitātes rādītāju paaugstināšanu.

Tāpēc, ņemot vērā vērienīgākos mērķus attiecībā uz atjaunīgo enerģiju Savienības līmenī un enerģijas piegādes dažādošanas nepieciešamību, ko vēl vairāk pastiprina jaunā ģeopolitiskā un enerģijas tirgus situācija, būs jāpastiprina rīcībpolitikas un pasākumi, kuru mērķis ir atbalstīt atjaunīgās enerģijas plašāku izmantošanu. Lai gan dabasgāze veido tikai 11,3 % no energoresursu struktūras, Slovēnija 100 % dabasgāzes importē no Krievijas salīdzinājumā ar Savienības vidējo rādītāju 44 % (saskaņā ar 2020. gada datiem). Nafta veido 30,9 % no Slovēnijas energoresursu struktūras, bet no tiem tikai 13 % tiek importēti no Krievijas (21). Gāzei Slovēnijas energoresursu struktūrā joprojām ir ievērojama nozīme, un tā ir būtisks enerģijas avots ražošanas nozarei, kā arī nodrošina nepieciešamo elastību enerģētikas nozarei. Ņemot vērā lielo atkarību no Krievijas gāzes, var būt nepieciešams uzlabot starpsavienojumus ar kaimiņos esošajām dalībvalstīm un saistīto gāzes infrastruktūru, lai dažādotu gāzes piegādi. Tiek ieteikts investīcijas jaunā gāzes infrastruktūrā un tīklos pēc iespējas veikt tā, lai nodrošinātu atbilstību nākotnes prasībām, sekmējot ilgtspēju ilgtermiņā, ko nākotnē nodrošinātu pārprofilēšana uz ilgtspējīgām degvielām.

| (27) | Paātrināta pārkārtošanās uz klimatneitralitāti un atteikšanās no fosilajām degvielām vairākās nozarēs radīs ievērojamas pārstrukturēšanas izmaksas, taču, lai mazinātu pārkārtošanās sociālekonomisko ietekmi vissmagāk skartajos reģionos, Slovēnija var kohēzijas politikas ietvaros izmantot Taisnīgas pārkārtošanās mehānismu. Turklāt, lai uzlabotu nodarbinātības iespējas un stiprinātu sociālo kohēziju, Slovēnija var izmantot Eiropas Sociālo fondu Plus, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1057 (22). |
| --- | --- |

(27)

Paātrināta pārkārtošanās uz klimatneitralitāti un atteikšanās no fosilajām degvielām vairākās nozarēs radīs ievērojamas pārstrukturēšanas izmaksas, taču, lai mazinātu pārkārtošanās sociālekonomisko ietekmi vissmagāk skartajos reģionos, Slovēnija var kohēzijas politikas ietvaros izmantot Taisnīgas pārkārtošanās mehānismu. Turklāt, lai uzlabotu nodarbinātības iespējas un stiprinātu sociālo kohēziju, Slovēnija var izmantot Eiropas Sociālo fondu Plus, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1057 (22).

| (28) | Padome ir izskatījusi 2022. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas veikto novērtējumu, un tās atzinums (23) ir atspoguļots 1. ieteikumā. |
| --- | --- |

(28)

Padome ir izskatījusi 2022. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas veikto novērtējumu, un tās atzinums (23) ir atspoguļots 1. ieteikumā.

| (29) | Ņemot vērā ciešās savstarpējās saiknes starp eurozonas dalībvalstu tautsaimniecībām un to kolektīvo devumu ekonomiskās un monetārās savienības darbībā, Padome eurozonas dalībvalstīm ieteica rīkoties, tostarp izmantojot atveseļošanas un noturības plānus, lai īstenotu 2022. gada ieteikumā par eurozonu izklāstītos ieteikumus. Attiecībā uz Slovēniju tas ir jo īpaši atspoguļots 1. un 2. ieteikumā. |
| --- | --- |

(29)

Ņemot vērā ciešās savstarpējās saiknes starp eurozonas dalībvalstu tautsaimniecībām un to kolektīvo devumu ekonomiskās un monetārās savienības darbībā, Padome eurozonas dalībvalstīm ieteica rīkoties, tostarp izmantojot atveseļošanas un noturības plānus, lai īstenotu 2022. gada ieteikumā par eurozonu izklāstītos ieteikumus. Attiecībā uz Slovēniju tas ir jo īpaši atspoguļots 1. un 2. ieteikumā.

AR ŠO IESAKA Slovēnijai 2022. un 2023. gadā rīkoties šādi.

1.

Nodrošināt, ka 2023. gadā valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums atbilst kopumā neitrālai politikas nostājai, ņemot vērā to, ka turpinās pagaidu un mērķorientēta atbalsta sniegšana pret energocenu kāpumu visneaizsargātākajām mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kā arī personām, kas bēg no Ukrainas. Būt gatavai kārtējos izdevumus pielāgot mainīgajai situācijai. Palielināt publiskās investīcijas, kas sekmēs zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, ņemot vērā REPowerEU iniciatīvu, tostarp, izmantojot Atveseļošanas un noturības mehānismu un citus Savienības fondus. Laikposmā pēc 2023. gada īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli. Nodrošināt veselības aprūpes un ilgtermiņa aprūpes sistēmas fiskālo ilgtspēju ilgtermiņā. Ieviest kompensējošus pasākumus, lai pabeigtu nodokļu sloga novirzīšanu no darbaspēka, tostarp to līdzsvarojot ar videi nekaitīgākiem un izaugsmi veicinošiem nodokļiem.

2.

Turpināt atveseļošanas un noturības plāna īstenošanu, ievērojot Padomes 2021. gada 28. jūlija īstenošanas lēmumā iekļautos atskaites punktus un mērķrādītājus. Iesniegt 2021.–2027. gada kohēzijas politikas plānošanas dokumentus, lai būtu iespējams noslēgt sarunas ar Komisiju un pēc tam sākt to īstenošanu.

3.

Dažādot fosilo degvielu importu un samazināt vispārējo atkarību no fosilajām degvielām, paātrinot atjaunīgās enerģijas plašāku izmantošanu, jo īpaši vēl vairāk racionalizējot atļauju izsniegšanas procedūras, un stiprinot elektroenerģijas sadales tīklu. Pastiprināt energoefektivitātes pasākumu īstenošanu, jo īpaši būvniecības nozarē, transporta nozares elektrifikācijas jomā un nodrošinot, ka enerģētikas infrastruktūrai un starpsavienojumiem ir pietiekama kapacitāte.

Briselē, 2022. gada 12. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

Z. STANJURA

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2021. gada 12. februāris), ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (OV L 57, 18.2.2021., 17. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.).

3

(4)  Padomes Ieteikums (2022. gada 5. aprīlis) par eurozonas ekonomikas politiku (OV C 153, 7.4.2022., 1. lpp.).

4

(5)  Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2022/382 (2022. gada 4. marts), ar ko Direktīvas 2001/55/EK 5. panta nozīmē konstatē no Ukrainas pārvietoto personu masveida pieplūduma esamību un nosaka pagaidu aizsardzības ieviešanu (OV L 71, 4.3.2022., 1. lpp.).

5

(6)  Padomes Direktīva 2001/55/EK (2001. gada 20. jūlijs) par obligātajiem standartiem, lai pārvietoto personu masveida pieplūduma gadījumā sniegtu tām pagaidu aizsardzību, un par pasākumiem, lai līdzsvarotu dalībvalstu pūliņus, uzņemot šādas personas un uzņemoties ar to saistītās sekas (OV L 212, 7.8.2001., 12. lpp.).

6

(7)  Padomes Ieteikums (2021. gada 18. jūnijs), ar ko sniedz Padomes atzinumu par Slovēnijas 2021. gada stabilitātes programmu (OV C 304, 29.7.2021., 116. lpp.).

7

(8)  Aplēses par fiskālo nostāju un tās komponentiem šajā ieteikumā ir Komisijas aplēses, kas balstītas uz pieņēmumiem, kuri ir Komisijas 2022. gada pavasara prognozes pamatā. Komisijas vidēja termiņa potenciālās izaugsmes aplēsēs nav iekļauta to reformu pozitīvā ietekme, kas paredzētas atveseļošanas un noturības plānā un var paātrināt potenciālo izaugsmi.

8

(9)  Nefinansē no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām vai citiem Savienības fondiem.

9

(10)  ST 10612/2021; ST 10612/2021 ADD 1.

10

(11)  Padomes Ieteikums (2020. gada 20. jūlijs) par Slovēnijas 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Slovēnijas 2020. gada stabilitātes programmu (OV C 282, 26.8.2020., 129. lpp.).

11

(12)  Šie skaitļi atspoguļo kopš 2021. gada rudens veikto pasākumu gada budžeta izmaksu līmeni, ietverot kārtējos ieņēmumus un izdevumus, kā arī – attiecīgā gadījumā – kapitālizdevumu pasākumus.

12

(13)  Tiek pieņemts, ka kopējais no Ukrainas uz Savienību pārvietoto personu skaits līdz 2022. gada beigām pakāpeniski sasniegs 6 miljonus, un viņu ģeogrāfiskais sadalījums tiek lēsts, pamatojoties uz esošās diasporas lielumu, uzņemošās dalībvalsts iedzīvotāju skaita relatīvo apmēru un no Ukrainas pārvietoto personu faktisko sadalījumu visā Savienībā, kāds tas bija 2022. gada martā. Budžeta izmaksas uz vienu personu aplēstas, balstoties uz Komisijas Kopīgā pētniecības centra mikrosimulācijas modeli Euromod, ņemot vērā gan naudas pārvedumus, uz kuriem šie cilvēki var būt tiesīgi, gan pabalstus natūrā, piemēram, izglītību un veselības aprūpi.

13

Euromod

(14)  Negatīvs (pozitīvs) rādītājs nozīmē, ka primāro izdevumu pieaugums (samazinājums) pārsniedz ekonomikas izaugsmi vidējā termiņā, un liecina par ekspansīvu (bremzējošu) fiskālo politiku.

14

(15)  Tiek prognozēts, ka citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem būs neitrāla ietekme, kas atbilst 0,0 procentpunktiem no IKP.

15

(16)  Negatīvs (pozitīvs) rādītājs nozīmē, ka primāro izdevumu pieaugums (samazinājums) pārsniedz ekonomikas izaugsmi vidējā termiņā, un liecina par ekspansīvu (bremzējošu) fiskālo politiku.

16

(17)  Tiek prognozēts, ka citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem būs neitrāla ietekme, kas atbilst 0,0 procentpunktiem no IKP.

17

(18)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1060 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai (OV L 231, 30.6.2021., 159. lpp.).

18

(19)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1999 (2018. gada 11. decembris) par enerģētikas savienības un rīcības klimata politikas jomā pārvaldību un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 663/2009 un (EK) Nr. 715/2009, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/22/EK, 98/70/EK, 2009/31/EK, 2009/73/EK, 2010/31/ES, 2012/27/ES un 2013/30/ES, Padomes Direktīvas 2009/119/EK un (ES) 2015/652 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 525/2013 (OV L 328, 21.12.2018., 1. lpp.).

19

(20)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2018/2001 (2018. gada 11. decembris) par no atjaunojamajiem energoresursiem iegūtas enerģijas izmantošanas veicināšanu (OV L 328, 21.12.2018., 82. lpp.).

20

(21)  Eurostat (2020), Krievijas importa īpatsvars kopējā importa apjomā. Aprēķinot ES27 vidējo rādītāju, izmantotais kopējais imports ir imports no valstīm ārpus ES27. Attiecībā uz Slovēniju kopējais imports ietver arī Savienības iekšējo tirdzniecību. Naftai norādītie skaitļi attiecas uz naftas pārstrādes produktiem.

21

Eurostat

(22)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1057 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko izveido Eiropas Sociālo fondu Plus (ESF+) un atceļ Regulu (ES) Nr. 1296/2013 (OV L 231, 30.6.2021., 21. lpp.).

22

(23)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktu.

23

---

| 1.9.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 334/205 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 334/205

---

PADOMES IETEIKUMS

(2022. gada 12. jūlijs)

par Slovākijas 2022. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Slovākijas 2022. gada stabilitātes programmu

(2022/C 334/25)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2), ar ko tika izveidots Atveseļošanas un noturības mehānisms, stājās spēkā 2021. gada 19. februārī. Atveseļošanas un noturības mehānisms nodrošina finansiālu atbalstu reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot Savienības finansētu fiskālo stimulu. Tas sekmē ekonomikas atveseļošanu un ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, jo īpaši zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai, līdztekus stiprinot dalībvalstu tautsaimniecību noturību un potenciālo izaugsmi. Vidējā termiņā un ilgtermiņā tas palīdz arī stiprināt publisko finanšu ilgtspēju un sekmēt izaugsmi un darbvietu radīšanu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktu 2022. gada jūnijā tiks atjaunināta katrai dalībvalstij paredzētā maksimālā finanšu iemaksa no Atveseļošanas un noturības mehānisma. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2), ar ko tika izveidots Atveseļošanas un noturības mehānisms, stājās spēkā 2021. gada 19. februārī. Atveseļošanas un noturības mehānisms nodrošina finansiālu atbalstu reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot Savienības finansētu fiskālo stimulu. Tas sekmē ekonomikas atveseļošanu un ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, jo īpaši zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai, līdztekus stiprinot dalībvalstu tautsaimniecību noturību un potenciālo izaugsmi. Vidējā termiņā un ilgtermiņā tas palīdz arī stiprināt publisko finanšu ilgtspēju un sekmēt izaugsmi un darbvietu radīšanu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktu 2022. gada jūnijā tiks atjaunināta katrai dalībvalstij paredzētā maksimālā finanšu iemaksa no Atveseļošanas un noturības mehānisma.

| (2) | Komisija 2021. gada 24. novembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2022. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Pētījumā bija pienācīgi ņemtas vērā 2021. gada 7. maijā parakstītās Portu saistības turpināt īstenot Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija izsludināja 2017. gada 17. novembrī. Eiropadome 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījuma prioritātes apstiprināja 2022. gada 25. martā. Komisija 2021. gada 24. novembrī uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1176/2011 (3) pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Slovākija nebija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām būs nepieciešams padziļināts pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī ieteikumu attiecībā uz Padomes ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku un priekšlikumu attiecībā uz 2022. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, kurā analizēta nodarbinātības pamatnostādņu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana. Ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku (4) (“2022. gada ieteikums par eurozonu”) Padome pieņēma 2022. gada 5. aprīlī un Vienoto nodarbinātības ziņojumu – 2022. gada 14. martā. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2021. gada 24. novembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2022. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Pētījumā bija pienācīgi ņemtas vērā 2021. gada 7. maijā parakstītās Portu saistības turpināt īstenot Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija izsludināja 2017. gada 17. novembrī. Eiropadome 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījuma prioritātes apstiprināja 2022. gada 25. martā. Komisija 2021. gada 24. novembrī uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1176/2011 (3) pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Slovākija nebija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām būs nepieciešams padziļināts pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī ieteikumu attiecībā uz Padomes ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku un priekšlikumu attiecībā uz 2022. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, kurā analizēta nodarbinātības pamatnostādņu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana. Ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku (4) (“2022. gada ieteikums par eurozonu”) Padome pieņēma 2022. gada 5. aprīlī un Vienoto nodarbinātības ziņojumu – 2022. gada 14. martā.

| (3) | Krievijas iebrukums Ukrainā globālās pandēmijas izskaņā ir būtiski mainījis ģeopolitisko un ekonomisko kontekstu. Iebrukuma ietekme uz dalībvalstu tautsaimniecībām izpaužas, inter alia, kā augstākas enerģijas, pārtikas un izejvielu cenas un vājākas izaugsmes izredzes. Enerģijas cenu pieaugums īpaši smagi skar visneaizsargātākās mājsaimniecības, kuras ir nonākušas enerģētiskajā nabadzībā vai kurām tā draud, kā arī uzņēmumus, kurus visvairāk negatīvi ietekmē enerģijas cenu pieaugums. Turklāt Savienībā ierodas nepieredzēti daudz cilvēku, kuri bēg no Ukrainas. Krievijas agresijas kara radītās ekonomiskās sekas ir asimetriski ietekmējušas dalībvalstis. Šajā sakarā 2022. gada 4. martā ar Padomes Īstenošanas lēmumu (ES) 2022/382 (5) pirmo reizi tika piemērota Padomes Direktīva 2001/55/EK (6), pārvietotajām personām no Ukrainas piešķirot likumīgas uzturēšanās tiesības Savienībā, kā arī piekļuvi izglītībai un apmācībai, darba tirgum, veselības aprūpei, mājoklim un sociālajai palīdzībai. Ārkārtas atbalsts Slovākijai tiek darīts pieejams, izmantojot iniciatīvu “Kohēzijas rīcību bēgļu atbalstam Eiropā” (CARE) un papildu priekšfinansējumu no Atveseļošanas palīdzība kohēzijai un Eiropas teritorijām (REACT-EU), lai steidzami apmierinātu ar uzņemšanu un integrāciju saistītās vajadzības cilvēkiem, kuri bēg no Ukrainas. |
| --- | --- |

(3)

Krievijas iebrukums Ukrainā globālās pandēmijas izskaņā ir būtiski mainījis ģeopolitisko un ekonomisko kontekstu. Iebrukuma ietekme uz dalībvalstu tautsaimniecībām izpaužas, inter alia, kā augstākas enerģijas, pārtikas un izejvielu cenas un vājākas izaugsmes izredzes. Enerģijas cenu pieaugums īpaši smagi skar visneaizsargātākās mājsaimniecības, kuras ir nonākušas enerģētiskajā nabadzībā vai kurām tā draud, kā arī uzņēmumus, kurus visvairāk negatīvi ietekmē enerģijas cenu pieaugums. Turklāt Savienībā ierodas nepieredzēti daudz cilvēku, kuri bēg no Ukrainas. Krievijas agresijas kara radītās ekonomiskās sekas ir asimetriski ietekmējušas dalībvalstis. Šajā sakarā 2022. gada 4. martā ar Padomes Īstenošanas lēmumu (ES) 2022/382 (5) pirmo reizi tika piemērota Padomes Direktīva 2001/55/EK (6), pārvietotajām personām no Ukrainas piešķirot likumīgas uzturēšanās tiesības Savienībā, kā arī piekļuvi izglītībai un apmācībai, darba tirgum, veselības aprūpei, mājoklim un sociālajai palīdzībai. Ārkārtas atbalsts Slovākijai tiek darīts pieejams, izmantojot iniciatīvu “Kohēzijas rīcību bēgļu atbalstam Eiropā” (CARE) un papildu priekšfinansējumu no Atveseļošanas palīdzība kohēzijai un Eiropas teritorijām (REACT-EU), lai steidzami apmierinātu ar uzņemšanu un integrāciju saistītās vajadzības cilvēkiem, kuri bēg no Ukrainas.

| (4) | Ievērojot strauji mainīgo ekonomisko un ģeopolitisko situāciju, 2022. gada Eiropas pusgadā atsāksies ekonomikas un nodarbinātības politikas vispusīga koordinācija, kura līdztekus tiks pielāgota, ņemot vērā ar Atveseļošanas un noturības mehānisma īstenošanu saistītās prasības, kā skaidrots 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā. Lai īstenotu Eiropas pusgada politikas prioritātes, ir svarīgi īstenot pieņemtos atveseļošanas un noturības plānus, jo ar šiem plāniem paredzēts īstenot visus 2019. un 2020. gada Eiropas pusgada ciklos sniegtos konkrētām valstīm adresētos ieteikumus vai to būtisku daļu. Atveseļošanas un noturības plānu pārskatīšanā, atjaunināšanā vai grozīšanā saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14., 18. un 21. pantu, papildus citiem konkrētām valstīm adresētajiem ieteikumiem, kas sniegti līdz šādu pārskatītu, atjauninātu vai grozītu atveseļošanas un noturības plānu iesniegšanas dienai, joprojām vienlīdz aktuāli ir arī 2019. un 2020. gadā konkrētām valstīm adresētie ieteikumi. |
| --- | --- |

(4)

Ievērojot strauji mainīgo ekonomisko un ģeopolitisko situāciju, 2022. gada Eiropas pusgadā atsāksies ekonomikas un nodarbinātības politikas vispusīga koordinācija, kura līdztekus tiks pielāgota, ņemot vērā ar Atveseļošanas un noturības mehānisma īstenošanu saistītās prasības, kā skaidrots 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā. Lai īstenotu Eiropas pusgada politikas prioritātes, ir svarīgi īstenot pieņemtos atveseļošanas un noturības plānus, jo ar šiem plāniem paredzēts īstenot visus 2019. un 2020. gada Eiropas pusgada ciklos sniegtos konkrētām valstīm adresētos ieteikumus vai to būtisku daļu. Atveseļošanas un noturības plānu pārskatīšanā, atjaunināšanā vai grozīšanā saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14., 18. un 21. pantu, papildus citiem konkrētām valstīm adresētajiem ieteikumiem, kas sniegti līdz šādu pārskatītu, atjauninātu vai grozītu atveseļošanas un noturības plānu iesniegšanas dienai, joprojām vienlīdz aktuāli ir arī 2019. un 2020. gadā konkrētām valstīm adresētie ieteikumi.

| (5) | Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējā izņēmuma klauzula darbojas kopš 2020. gada marta. Komisija savā 2021. gada 3. marta paziņojumā “Apritējis gads kopš Covid-19 uzliesmojuma: fiskālās politikas atbildes pasākumi” pauda viedokli, ka lēmums par vispārējās izņēmuma klauzulas deaktivēšanu vai turpmāku piemērošanu būtu jāpieņem vispārēja ekonomikas stāvokļa novērtējuma ietvaros, kurā būtisks kvantitatīvais kritērijs ir ekonomiskās aktivitātes līmenis Savienībā vai eurozonā salīdzinājumā ar pirmskrīzes līmeni (2019. gada beigās). Paaugstināta nenoteiktība un spēcīgi lejupvērsti riski, kas skar ekonomikas perspektīvu saistībā ar karu Eiropā, nepieredzēts enerģijas cenu kāpums un ieilguši piegādes ķēdes darbības traucējumi rada apstākļus, kuru dēļ ir attaisnojami Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas darbību pagarināt arī attiecībā uz 2023. gadu. |
| --- | --- |

(5)

Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējā izņēmuma klauzula darbojas kopš 2020. gada marta. Komisija savā 2021. gada 3. marta paziņojumā “Apritējis gads kopš Covid-19 uzliesmojuma: fiskālās politikas atbildes pasākumi” pauda viedokli, ka lēmums par vispārējās izņēmuma klauzulas deaktivēšanu vai turpmāku piemērošanu būtu jāpieņem vispārēja ekonomikas stāvokļa novērtējuma ietvaros, kurā būtisks kvantitatīvais kritērijs ir ekonomiskās aktivitātes līmenis Savienībā vai eurozonā salīdzinājumā ar pirmskrīzes līmeni (2019. gada beigās). Paaugstināta nenoteiktība un spēcīgi lejupvērsti riski, kas skar ekonomikas perspektīvu saistībā ar karu Eiropā, nepieredzēts enerģijas cenu kāpums un ieilguši piegādes ķēdes darbības traucējumi rada apstākļus, kuru dēļ ir attaisnojami Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas darbību pagarināt arī attiecībā uz 2023. gadu.

| (6) | Ievērojot pieeju, kas izklāstīta Padomes 2021. gada 18. jūnija ieteikumā (7), ar ko sniedz Padomes atzinumu par Slovākijas 2021. gada stabilitātes programmu, vispārējo fiskālo nostāju pašlaik vislabāk var izmērīt kā izmaiņas primārajos izdevumos (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus), bet ietverot no Atveseļošanas un noturības mehānisma un citu Savienības fondu neatmaksājamā atbalsta (dotācijām) finansētos izdevumus, attiecībā pret vidēja termiņa potenciālo izaugsmi (8). Papildus atzinumam par vispārējo fiskālo nostāju, novērtējot, vai valsts fiskālā politika ir piesardzīga un vai tās struktūra spēs nodrošināt ilgtspējīgu atveseļošanu, kas būtu saskanīga ar zaļo un digitālo pārkārtošanos, uzmanība tiek pievērsta arī valsts finansētajiem (9) primārajiem kārtējiem izdevumiem (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus) un investīcijām. |
| --- | --- |

(6)

Ievērojot pieeju, kas izklāstīta Padomes 2021. gada 18. jūnija ieteikumā (7), ar ko sniedz Padomes atzinumu par Slovākijas 2021. gada stabilitātes programmu, vispārējo fiskālo nostāju pašlaik vislabāk var izmērīt kā izmaiņas primārajos izdevumos (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus), bet ietverot no Atveseļošanas un noturības mehānisma un citu Savienības fondu neatmaksājamā atbalsta (dotācijām) finansētos izdevumus, attiecībā pret vidēja termiņa potenciālo izaugsmi (8). Papildus atzinumam par vispārējo fiskālo nostāju, novērtējot, vai valsts fiskālā politika ir piesardzīga un vai tās struktūra spēs nodrošināt ilgtspējīgu atveseļošanu, kas būtu saskanīga ar zaļo un digitālo pārkārtošanos, uzmanība tiek pievērsta arī valsts finansētajiem (9) primārajiem kārtējiem izdevumiem (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus) un investīcijām.

| (7) | Komisija 2022. gada 2. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas plašas norādes par fiskālo politiku 2023. gadā (“fiskālās norādes”) un kura mērķis ir atbalstīt dalībvalstu stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanu un tādējādi stiprināt politikas koordināciju. Pamatojoties uz 2022. gada ziemas prognozes makroekonomisko perspektīvu, Komisija atzīmēja, ka piemērota šķistu pāreja no kopējās atbalstošās fiskālās nostājas 2020.–2022. gadā uz kopumā neitrālu kopējo fiskālo nostāju 2023. gadā, vienlaikus saglabājot gatavību reaģēt uz mainīgo ekonomisko situāciju. Komisija paziņoja, ka fiskālie ieteikumi 2023. gadam arī turpmāk būtu jādiferencē starp dalībvalstīm un tajos būtu jāņem vērā iespējamā pārrobežu blakusietekme. Komisija aicināja dalībvalstis atspoguļot norādes savās stabilitātes un konverģences programmās. Komisija apņēmās cieši uzraudzīt ekonomikas norises un pielāgot savas politikas norādes pēc vajadzības un ne vēlāk kā savā Eiropas pusgada pavasara paketē, kas sagatavota 2022. gada maija beigās. |
| --- | --- |

(7)

Komisija 2022. gada 2. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas plašas norādes par fiskālo politiku 2023. gadā (“fiskālās norādes”) un kura mērķis ir atbalstīt dalībvalstu stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanu un tādējādi stiprināt politikas koordināciju. Pamatojoties uz 2022. gada ziemas prognozes makroekonomisko perspektīvu, Komisija atzīmēja, ka piemērota šķistu pāreja no kopējās atbalstošās fiskālās nostājas 2020.–2022. gadā uz kopumā neitrālu kopējo fiskālo nostāju 2023. gadā, vienlaikus saglabājot gatavību reaģēt uz mainīgo ekonomisko situāciju. Komisija paziņoja, ka fiskālie ieteikumi 2023. gadam arī turpmāk būtu jādiferencē starp dalībvalstīm un tajos būtu jāņem vērā iespējamā pārrobežu blakusietekme. Komisija aicināja dalībvalstis atspoguļot norādes savās stabilitātes un konverģences programmās. Komisija apņēmās cieši uzraudzīt ekonomikas norises un pielāgot savas politikas norādes pēc vajadzības un ne vēlāk kā savā Eiropas pusgada pavasara paketē, kas sagatavota 2022. gada maija beigās.

| (8) | Attiecībā uz fiskālajām norādēm fiskālajos ieteikumos 2023. gadam ir ņemta vērā ekonomikas perspektīvas pasliktināšanās, paaugstinātā nenoteiktība un papildu lejupvērstie riski, kā arī augstāka inflācija salīdzinājumā ar Komisijas 2022. gada ziemas prognozi. Ņemot vērā šos apsvērumus, fiskālajai reakcijai ir jāpalielina publiskās investīcijas, kas sekmēs zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, un jāsaglabā visneaizsargātāko mājsaimniecību pirktspēja, lai mīkstinātu enerģijas cenu kāpuma ietekmi un palīdzētu ierobežot inflācijas otrreizējās ietekmes spiedienu, izmantojot mērķtiecīgus un pagaidu pasākumus. Fiskālajai politikai arī turpmāk jābūt dinamiskai, lai pielāgotos strauji mainīgajiem apstākļiem, tostarp izaicinājumiem, kuri attiecībā uz aizsardzību un drošību izriet no Krievijas agresijas kara pret Ukrainu, un dalībvalstīs tā ir jādiferencē atbilstīgi to fiskālajam un ekonomiskajam stāvoklim, tostarp, ņemot vērā krīzes ietekmi uz tām un pārvietoto personu pieplūdumu no Ukrainas. |
| --- | --- |

(8)

Attiecībā uz fiskālajām norādēm fiskālajos ieteikumos 2023. gadam ir ņemta vērā ekonomikas perspektīvas pasliktināšanās, paaugstinātā nenoteiktība un papildu lejupvērstie riski, kā arī augstāka inflācija salīdzinājumā ar Komisijas 2022. gada ziemas prognozi. Ņemot vērā šos apsvērumus, fiskālajai reakcijai ir jāpalielina publiskās investīcijas, kas sekmēs zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, un jāsaglabā visneaizsargātāko mājsaimniecību pirktspēja, lai mīkstinātu enerģijas cenu kāpuma ietekmi un palīdzētu ierobežot inflācijas otrreizējās ietekmes spiedienu, izmantojot mērķtiecīgus un pagaidu pasākumus. Fiskālajai politikai arī turpmāk jābūt dinamiskai, lai pielāgotos strauji mainīgajiem apstākļiem, tostarp izaicinājumiem, kuri attiecībā uz aizsardzību un drošību izriet no Krievijas agresijas kara pret Ukrainu, un dalībvalstīs tā ir jādiferencē atbilstīgi to fiskālajam un ekonomiskajam stāvoklim, tostarp, ņemot vērā krīzes ietekmi uz tām un pārvietoto personu pieplūdumu no Ukrainas.

| (9) | Slovākija savu nacionālo atveseļošanas un noturības plānu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai 2021. gada 29. aprīlī. Komisija atbilstoši Regulas (ES) 2021/241 19. pantam novērtēja atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu, ņemot vērā minētās regulas V pielikumā izklāstītās novērtēšanas vadlīnijas. Padome 2021. gada 13. jūlijā pieņēma Īstenošanas lēmumu par Slovākijas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu (10). Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu, ar ko atzīst, ka Slovākija ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu. |
| --- | --- |

(9)

Slovākija savu nacionālo atveseļošanas un noturības plānu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai 2021. gada 29. aprīlī. Komisija atbilstoši Regulas (ES) 2021/241 19. pantam novērtēja atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu, ņemot vērā minētās regulas V pielikumā izklāstītās novērtēšanas vadlīnijas. Padome 2021. gada 13. jūlijā pieņēma Īstenošanas lēmumu par Slovākijas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu (10). Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu, ar ko atzīst, ka Slovākija ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu.

| (10) | Slovākija savu 2022. gada valsts reformu programmu iesniedza 2022. gada 29. aprīlī un 2022. gada stabilitātes programmu – 2022. gada 28. aprīlī, tādējādi ievērojot Regulas (EK) Nr. 1466/97 4. pantā noteikto termiņu. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. Kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 27. pantā, 2022. gada valsts reformu programma atspoguļo arī Slovākijas pienākumu divreiz gadā ziņot par panākto progresu atveseļošanas un noturības plāna īstenošanā. |
| --- | --- |

(10)

Slovākija savu 2022. gada valsts reformu programmu iesniedza 2022. gada 29. aprīlī un 2022. gada stabilitātes programmu – 2022. gada 28. aprīlī, tādējādi ievērojot Regulas (EK) Nr. 1466/97 4. pantā noteikto termiņu. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. Kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 27. pantā, 2022. gada valsts reformu programma atspoguļo arī Slovākijas pienākumu divreiz gadā ziņot par panākto progresu atveseļošanas un noturības plāna īstenošanā.

| (11) | Komisija 2022. gada ziņojumu par Slovākiju publicēja 2022. gada 23. maijā. Tajā novērtēts, kā Slovākija ir īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019., 2020. un 2021. gadā, un uz atveseļošanas un noturības rezultātu pārskata pamata bija aplūkots, kā Slovākija īsteno atveseļošanas un noturības plānu. Balstoties uz minēto analīzi, ziņojumā par valsti bija norādīti trūkumi attiecībā uz tādu problēmjautājumu risināšanu, kuri nav ietverti vai ir tikai daļēji ietverti atveseļošanas un noturības plānā, kā arī jauni un nupat iezīmējušies problēmjautājumi, tostarp sakarā ar Krievijas iebrukumu Ukrainā. Tajā bija arī novērtēts Slovākijas progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un Savienības pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā. |
| --- | --- |

(11)

Komisija 2022. gada ziņojumu par Slovākiju publicēja 2022. gada 23. maijā. Tajā novērtēts, kā Slovākija ir īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019., 2020. un 2021. gadā, un uz atveseļošanas un noturības rezultātu pārskata pamata bija aplūkots, kā Slovākija īsteno atveseļošanas un noturības plānu. Balstoties uz minēto analīzi, ziņojumā par valsti bija norādīti trūkumi attiecībā uz tādu problēmjautājumu risināšanu, kuri nav ietverti vai ir tikai daļēji ietverti atveseļošanas un noturības plānā, kā arī jauni un nupat iezīmējušies problēmjautājumi, tostarp sakarā ar Krievijas iebrukumu Ukrainā. Tajā bija arī novērtēts Slovākijas progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un Savienības pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā.

| (12) | 2022. gada 23. maijā Komisija nāca klajā ar ziņojumu saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu. Ziņojumā bija aplūkots Slovākijas budžeta stāvoklis, ņemot vērā to, ka tās vispārējās valdības budžeta deficīts 2021. gadā pārsniedza Līgumā noteikto atsauces vērtību, kas ir 3 % no iekšzemes kopprodukta (IKP), turklāt vispārējās valdības parāds pārsniedza Līgumā noteikto atsauces vērtību, kas ir 60 % no IKP. Ziņojumā secināts, ka deficīta kritērijs nav izpildīts, savukārt parāda kritērijs ir ievērots. Ievērojot 2022. gada 2. marta paziņojumu, Komisija, novērtējot visus attiecīgos faktorus, uzskatīja, ka parāda samazināšanas kritērija ievērošana nozīmētu pārāk stingru, agrīni koncentrētu fiskālo konsolidāciju, kas varētu apdraudēt izaugsmi. Tāpēc Komisija uzskata, ka pašreizējos ārkārtas ekonomiskajos apstākļos atbilstība parāda samazināšanas kritērijam nav uzskatāma par vajadzīgu. Kā paziņots, Komisija 2022. gada pavasarī neierosināja sākt jaunas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, bet 2022. gada rudenī tā no jauna novērtēs, vai būtu nepieciešams ierosināt šādu procedūru sākšanu. |
| --- | --- |

(12)

2022. gada 23. maijā Komisija nāca klajā ar ziņojumu saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu. Ziņojumā bija aplūkots Slovākijas budžeta stāvoklis, ņemot vērā to, ka tās vispārējās valdības budžeta deficīts 2021. gadā pārsniedza Līgumā noteikto atsauces vērtību, kas ir 3 % no iekšzemes kopprodukta (IKP), turklāt vispārējās valdības parāds pārsniedza Līgumā noteikto atsauces vērtību, kas ir 60 % no IKP. Ziņojumā secināts, ka deficīta kritērijs nav izpildīts, savukārt parāda kritērijs ir ievērots. Ievērojot 2022. gada 2. marta paziņojumu, Komisija, novērtējot visus attiecīgos faktorus, uzskatīja, ka parāda samazināšanas kritērija ievērošana nozīmētu pārāk stingru, agrīni koncentrētu fiskālo konsolidāciju, kas varētu apdraudēt izaugsmi. Tāpēc Komisija uzskata, ka pašreizējos ārkārtas ekonomiskajos apstākļos atbilstība parāda samazināšanas kritērijam nav uzskatāma par vajadzīgu. Kā paziņots, Komisija 2022. gada pavasarī neierosināja sākt jaunas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, bet 2022. gada rudenī tā no jauna novērtēs, vai būtu nepieciešams ierosināt šādu procedūru sākšanu.

| (13) | 2020. gada 20. jūlija ieteikumā (11) Padome ieteica Slovākijai, ievērojot vispārējo izņēmuma klauzulu, 2020. un 2021. gadā veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai efektīvi vērstos pret Covid-19 pandēmiju, stiprinātu ekonomiku un atbalstītu tās turpmāko atveseļošanu. Tā arī ieteica Slovākijai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt parāda atmaksājamību, vienlaikus veicinot investīcijas. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Slovākijas vispārējās valdības budžeta deficīts pieauga no 5,5 % no IKP 2020. gadā līdz 6,2 % no IKP 2021. gadā. Slovākijas fiskālās politikas reakcija atbalstīja ekonomikas atveseļošanu 2021. gadā, savukārt pagaidu ārkārtas pasākumu apmērs palielinājās no 2,3 % no IKP 2020. gadā līdz 3,3 % 2021. gadā. Slovākijas 2021. gadā veiktie pasākumi atbilda Padomes 2020. gada 20. jūlija ieteikumam. Valdības 2020. un 2021. gadā noteiktie diskrecionārie budžeta pasākumi lielākoties bija pagaidu pasākumi vai bija atsvērti ar kompensējošiem pasākumiem. Tomēr daži no diskrecionārajiem pasākumiem, kurus valdība bija noteikusi 2020.–2021. gada periodā, nebija ne pagaidu, ne arī bija atsvērti ar kompensējošiem pasākumiem, un tos galvenokārt veidoja 13. pensijas palielināšana, vecāku pensionēšanās vecuma izmaiņas, mehānisko transportlīdzekļu nodokļa samazināšana un bankas nodevas atcelšana. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Vācijas vispārējās valdības parāds pieauga no 59,7 % no IKP 2020. gadā līdz 63,1 % no IKP 2021. gadā. |
| --- | --- |

(13)

2020. gada 20. jūlija ieteikumā (11) Padome ieteica Slovākijai, ievērojot vispārējo izņēmuma klauzulu, 2020. un 2021. gadā veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai efektīvi vērstos pret Covid-19 pandēmiju, stiprinātu ekonomiku un atbalstītu tās turpmāko atveseļošanu. Tā arī ieteica Slovākijai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt parāda atmaksājamību, vienlaikus veicinot investīcijas. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Slovākijas vispārējās valdības budžeta deficīts pieauga no 5,5 % no IKP 2020. gadā līdz 6,2 % no IKP 2021. gadā. Slovākijas fiskālās politikas reakcija atbalstīja ekonomikas atveseļošanu 2021. gadā, savukārt pagaidu ārkārtas pasākumu apmērs palielinājās no 2,3 % no IKP 2020. gadā līdz 3,3 % 2021. gadā. Slovākijas 2021. gadā veiktie pasākumi atbilda Padomes 2020. gada 20. jūlija ieteikumam. Valdības 2020. un 2021. gadā noteiktie diskrecionārie budžeta pasākumi lielākoties bija pagaidu pasākumi vai bija atsvērti ar kompensējošiem pasākumiem. Tomēr daži no diskrecionārajiem pasākumiem, kurus valdība bija noteikusi 2020.–2021. gada periodā, nebija ne pagaidu, ne arī bija atsvērti ar kompensējošiem pasākumiem, un tos galvenokārt veidoja 13. pensijas palielināšana, vecāku pensionēšanās vecuma izmaiņas, mehānisko transportlīdzekļu nodokļa samazināšana un bankas nodevas atcelšana. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Vācijas vispārējās valdības parāds pieauga no 59,7 % no IKP 2020. gadā līdz 63,1 % no IKP 2021. gadā.

| (14) | 2022. gada stabilitātes programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs par 2022. gadu ir piesardzīgs un par 2023. gadu – labvēlīgs. Valdība prognozē, ka reālais IKP 2022. gadā pieaugs par 2,1 % un 2023. gadā – par 5,3 %. Komisijas 2022. gada pavasara prognozē paredzēts lielāks reālā IKP pieaugums 2022. gadā (2,3 %), bet mazāks reālā IKP pieaugums 2023. gadā (3,6 %), kas galvenokārt skaidrojams ar lielāku prognozēto inflācijas ietekmi uz privāto patēriņu un eksporta lēnāku atjaunošanos. Valdība savā 2022. gada stabilitātes programmā plāno, ka nominālais deficīts samazināsies līdz 5,1 % no IKP 2022. gadā un līdz 2,4 % 2023. gadā. Samazinājums 2022. gadā galvenokārt atspoguļo lielākās ārkārtas pasākumu daļas atcelšanu un spēcīgu nominālā IKP pieaugumu. Saskaņā ar 2022. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2022. gadā samazināsies līdz 61,6 %, bet 2023. gadā kritīsies līdz 58,0 %. Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2022. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta deficīts 2022. un 2023. gadā būs attiecīgi 3,6 % un 2,6 % no IKP. Tas ir mazāks nekā 2022. gada stabilitātes programmā prognozētais deficīts 2022. gadā, bet lielāks nekā 2023. gadā, kas galvenokārt skaidrojams ar optimiskāku prognozēto darba tirgus attīstību 2022. gadā. Komisijas 2022. gada pavasara prognozē plānota līdzīga vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP: 61,7 % 2022. gadā un 58,3 % 2023. gadā. Saskaņā ar Komisijas 2022. gada pavasara prognozi, potenciālās izlaides vidēja termiņa pieauguma aplēse ir 2,0 % (10 gadu vidējais rādītājs). Tomēr minētajā aplēsē nav iekļauta to reformu ietekme, kas paredzētas atveseļošanas un noturības plānā un var palielināt Slovākijas potenciālo izaugsmi. |
| --- | --- |

(14)

2022. gada stabilitātes programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs par 2022. gadu ir piesardzīgs un par 2023. gadu – labvēlīgs. Valdība prognozē, ka reālais IKP 2022. gadā pieaugs par 2,1 % un 2023. gadā – par 5,3 %. Komisijas 2022. gada pavasara prognozē paredzēts lielāks reālā IKP pieaugums 2022. gadā (2,3 %), bet mazāks reālā IKP pieaugums 2023. gadā (3,6 %), kas galvenokārt skaidrojams ar lielāku prognozēto inflācijas ietekmi uz privāto patēriņu un eksporta lēnāku atjaunošanos. Valdība savā 2022. gada stabilitātes programmā plāno, ka nominālais deficīts samazināsies līdz 5,1 % no IKP 2022. gadā un līdz 2,4 % 2023. gadā. Samazinājums 2022. gadā galvenokārt atspoguļo lielākās ārkārtas pasākumu daļas atcelšanu un spēcīgu nominālā IKP pieaugumu. Saskaņā ar 2022. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2022. gadā samazināsies līdz 61,6 %, bet 2023. gadā kritīsies līdz 58,0 %. Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2022. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta deficīts 2022. un 2023. gadā būs attiecīgi 3,6 % un 2,6 % no IKP. Tas ir mazāks nekā 2022. gada stabilitātes programmā prognozētais deficīts 2022. gadā, bet lielāks nekā 2023. gadā, kas galvenokārt skaidrojams ar optimiskāku prognozēto darba tirgus attīstību 2022. gadā. Komisijas 2022. gada pavasara prognozē plānota līdzīga vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP: 61,7 % 2022. gadā un 58,3 % 2023. gadā. Saskaņā ar Komisijas 2022. gada pavasara prognozi, potenciālās izlaides vidēja termiņa pieauguma aplēse ir 2,0 % (10 gadu vidējais rādītājs). Tomēr minētajā aplēsē nav iekļauta to reformu ietekme, kas paredzētas atveseļošanas un noturības plānā un var palielināt Slovākijas potenciālo izaugsmi.

| (15) | Valdība 2022. gadā pakāpeniski atcēla lielāko daļu pasākumu, kas veikti, reaģējot uz Covid-19 krīzi, – tiek prognozēts, ka pagaidu ārkārtas pasākumu apmērs samazināsies no 3,3 % no IKP 2021. gadā līdz 1,0 % 2022. gadā. Valdības budžeta deficītu ietekmē izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas; šīs izmaksas Komisijas 2022. gada pavasara prognozē tiek prognozētas 0,1 % apmērā no IKP 2022. gadā un 0,2 % apmērā no IKP 2023. gadā (12). |
| --- | --- |

(15)

Valdība 2022. gadā pakāpeniski atcēla lielāko daļu pasākumu, kas veikti, reaģējot uz Covid-19 krīzi, – tiek prognozēts, ka pagaidu ārkārtas pasākumu apmērs samazināsies no 3,3 % no IKP 2021. gadā līdz 1,0 % 2022. gadā. Valdības budžeta deficītu ietekmē izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas; šīs izmaksas Komisijas 2022. gada pavasara prognozē tiek prognozētas 0,1 % apmērā no IKP 2022. gadā un 0,2 % apmērā no IKP 2023. gadā (12).

| (16) | Padome savā 2021. gada 18. jūnija ieteikumā ieteica Slovākijai 2022. gadā saglabāt atbalstošu fiskālo nostāju, kas ietver stimulējošo iedarbību, kuru nodrošina Atveseļošanas un noturības mehānisms, un saglabāt valsts finansētās investīcijas. Padome arī ieteica Slovākijai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt fiskālo ilgtspēju vidējā termiņā, un vienlaikus veicināt investīcijas, lai vairotu izaugsmes potenciālu. |
| --- | --- |

(16)

Padome savā 2021. gada 18. jūnija ieteikumā ieteica Slovākijai 2022. gadā saglabāt atbalstošu fiskālo nostāju, kas ietver stimulējošo iedarbību, kuru nodrošina Atveseļošanas un noturības mehānisms, un saglabāt valsts finansētās investīcijas. Padome arī ieteica Slovākijai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt fiskālo ilgtspēju vidējā termiņā, un vienlaikus veicināt investīcijas, lai vairotu izaugsmes potenciālu.

| (17) | Pamatojoties uz Komisijas 2022. gada pavasara prognozi un ņemot vērā Slovākijas 2022. gada stabilitātes programmā iekļauto informāciju, 2022. gadā fiskālā nostāja tiek prognozēta bremzējoša (+ 0,3 % apmērā no IKP), kamēr Padome ieteica atbalstošu fiskālo nostāju (13). Slovākija plāno saskaņā ar Padomes ieteikumu turpināt atbalstu atveseļošanai, izmantojot Atveseļošanas un noturības mehānismu, lai finansētu papildu investīcijas. Prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti palielināsies par 0,7 IKP procentpunktiem salīdzinājumā ar 2021. gadu. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2022. gadā būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,4 procentpunktiem no IKP (14). Tādējādi Slovākija plāno saglabāt valsts finansētās investīcijas, kā ieteikusi Padome. Vienlaikus plānots, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2022. gadā būs bremzējoša ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst 1,6 procentpunktiem no IKP. Tas ietver papildu ietekmi, ko rada izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas (0,1 % no IKP). Novēlotās ar inflāciju saistītās indeksācijas rezultātā tādu lielu valdības izdevumu kā sociālie pabalsti, kas nav pabalsts natūrā vai darba ņēmēju atalgojums, pieauguma temps 2022. gadā ir zemāks par inflāciju un veicina bremzējošo nostāju. |
| --- | --- |

(17)

Pamatojoties uz Komisijas 2022. gada pavasara prognozi un ņemot vērā Slovākijas 2022. gada stabilitātes programmā iekļauto informāciju, 2022. gadā fiskālā nostāja tiek prognozēta bremzējoša (+ 0,3 % apmērā no IKP), kamēr Padome ieteica atbalstošu fiskālo nostāju (13). Slovākija plāno saskaņā ar Padomes ieteikumu turpināt atbalstu atveseļošanai, izmantojot Atveseļošanas un noturības mehānismu, lai finansētu papildu investīcijas. Prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti palielināsies par 0,7 IKP procentpunktiem salīdzinājumā ar 2021. gadu. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2022. gadā būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,4 procentpunktiem no IKP (14). Tādējādi Slovākija plāno saglabāt valsts finansētās investīcijas, kā ieteikusi Padome. Vienlaikus plānots, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2022. gadā būs bremzējoša ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst 1,6 procentpunktiem no IKP. Tas ietver papildu ietekmi, ko rada izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas (0,1 % no IKP). Novēlotās ar inflāciju saistītās indeksācijas rezultātā tādu lielu valdības izdevumu kā sociālie pabalsti, kas nav pabalsts natūrā vai darba ņēmēju atalgojums, pieauguma temps 2022. gadā ir zemāks par inflāciju un veicina bremzējošo nostāju.

| (18) | Komisijas 2022. gada pavasara prognozē fiskālā nostāja 2023. gadā tiek prognozēta – 0,8 % apmērā no IKP, pieņemot, ka politika nemainīsies (15). Ir paredzēts, ka Slovākija 2023. gadā turpinās izmantot Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijas, lai finansētu papildu investīcijas atveseļošanas atbalstam. Prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti palielināsies par 1,0 IKP procentpunktiem salīdzinājumā ar 2022. gadu. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2023. gadā būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,1 procentpunktiem no IKP (16). Vienlaikus plānots, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā būs pamatā neitrāla ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst 0,2 procentpunktiem no IKP. Tas ietver papildu izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas (0,1 % no IKP). |
| --- | --- |

(18)

Komisijas 2022. gada pavasara prognozē fiskālā nostāja 2023. gadā tiek prognozēta – 0,8 % apmērā no IKP, pieņemot, ka politika nemainīsies (15). Ir paredzēts, ka Slovākija 2023. gadā turpinās izmantot Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijas, lai finansētu papildu investīcijas atveseļošanas atbalstam. Prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti palielināsies par 1,0 IKP procentpunktiem salīdzinājumā ar 2022. gadu. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2023. gadā būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,1 procentpunktiem no IKP (16). Vienlaikus plānots, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā būs pamatā neitrāla ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst 0,2 procentpunktiem no IKP. Tas ietver papildu izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas (0,1 % no IKP).

| (19) | 2022. gada stabilitātes programmā tiek prognozēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts pakāpeniski samazināsies, sasniedzot 2,3 % 2024. gadā un 2,0 % līdz 2025. gadam. Līdz ar to tiek plānots, ka vispārējās valdības budžeta deficīts līdz 2023. gadam samazināsies zem 3 % no IKP un saglabāsies zem 3 % no IKP visā programmas aptvertajā laikā. Minētajās prognozēs tiek pieņemts, ka publisko izdevumu pieaugums, tostarp atalgojums darba ņēmējiem un sociālie pārvedumi natūrā, tiek ierobežots lēnākā tempā nekā pieaug ieņēmumi un ir zem stabilā nominālā IKP pieauguma. Saskaņā ar 2022. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP līdz 2025. gadam samazināsies, konkrēti, 2024. gadā pieaugs līdz 58,2 % un 2025. gadā – līdz 57,3 %. Saskaņā ar Komisijas analīzi parāda atmaksājamības riski vidējā termiņā šķiet augsti. |
| --- | --- |

(19)

2022. gada stabilitātes programmā tiek prognozēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts pakāpeniski samazināsies, sasniedzot 2,3 % 2024. gadā un 2,0 % līdz 2025. gadam. Līdz ar to tiek plānots, ka vispārējās valdības budžeta deficīts līdz 2023. gadam samazināsies zem 3 % no IKP un saglabāsies zem 3 % no IKP visā programmas aptvertajā laikā. Minētajās prognozēs tiek pieņemts, ka publisko izdevumu pieaugums, tostarp atalgojums darba ņēmējiem un sociālie pārvedumi natūrā, tiek ierobežots lēnākā tempā nekā pieaug ieņēmumi un ir zem stabilā nominālā IKP pieauguma. Saskaņā ar 2022. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP līdz 2025. gadam samazināsies, konkrēti, 2024. gadā pieaugs līdz 58,2 % un 2025. gadā – līdz 57,3 %. Saskaņā ar Komisijas analīzi parāda atmaksājamības riski vidējā termiņā šķiet augsti.

| (20) | Slovākijas nodokļu sistēmu varētu reformēt, lai uzlabotu ekonomikas efektivitāti, veicinātu vides un fiskālo ilgtspēju un uzlabotu taisnīgumu, vienlaikus atbalstot arī plašākus politikas mērķus. Salīdzinājumā ar citām dalībvalstīm darbaspēka nodokļu slogs zemu atalgotiem darba ņēmējiem ir īpaši augsts. Turpretim vides un īpašuma nodokļu piemērošana netiek pilnībā izmantoti. Nodokļu struktūras maiņa varētu atbalstīt izaugsmi un arī palīdzēt veicināt zaļo pārkārtošanos un vides ilgtspēju. Ekonomikas energointensitāte ievērojami pārsniedz Savienības vidējo rādītāju, savukārt ieņēmumi no vides nodokļiem 2020. gadā bija 2,4 %, kas ir tuvu Savienības vidējam rādītājam. Vides maksas, kas saistītas ar atkritumu apsaimniekošanu un gaisa piesārņojumu, pietiekami neveicina resursu efektīvu izmantošanu un pietiekami nesamazina izmaksas videi un sabiedrībai. Ceļu nodokļi un transportlīdzekļu reģistrācijas nodevas labi neatspoguļo emisiju intensitāti. Vides nodokļi un maksas netiek indeksēti, un tāpēc zaļie ieņēmumi inflācijas dēļ laika gaitā samazinās. Īpašuma nodokļu jomā ieņēmumi no periodiskiem nekustamā īpašuma nodokļiem 2020. gadā bija salīdzinoši zemi (0,5 % no IKP salīdzinājumā ar Savienības vidējo rādītāju 1,2 %). Slovākijas rīcībā pašlaik nav pietiekamu datu, lai varētu atjaunināt un indeksēt īpašuma nodokļa bāzi atbilstoši tirgus vērtībai, kā rezultātā arī varētu daļēji mazināties ilgstoši lielais pieprasījums pēc mājokļiem un no tā izrietošais mājokļu cenu spēcīgais pieaugums. Turklāt turpmāki centieni vienkāršot nodokļus un uzlabot atbilstību var palielināt publiskos ieņēmumus un tādējādi atbalstīt fiskālo ilgtspēju un uzlabot taisnīgumu. Neraugoties uz uzlabojumiem, pievienotās vērtības nodokļu saistību neizpilde 2019. gadā joprojām bija augsta (16,1 % salīdzinājumā ar 10,4 % Savienībā). Turpmāki uzlabojumi attiecībā uz nodokļu administrēšanu, tostarp elektronisko rēķinu izrakstīšanu, iepriekš aizpildītas nodokļu deklarācijas un vēl lielāka digitaizācija varētu palīdzēt vēl vairāk samazināt nepilnības nodokļu sistēmā. |
| --- | --- |

(20)

Slovākijas nodokļu sistēmu varētu reformēt, lai uzlabotu ekonomikas efektivitāti, veicinātu vides un fiskālo ilgtspēju un uzlabotu taisnīgumu, vienlaikus atbalstot arī plašākus politikas mērķus. Salīdzinājumā ar citām dalībvalstīm darbaspēka nodokļu slogs zemu atalgotiem darba ņēmējiem ir īpaši augsts. Turpretim vides un īpašuma nodokļu piemērošana netiek pilnībā izmantoti. Nodokļu struktūras maiņa varētu atbalstīt izaugsmi un arī palīdzēt veicināt zaļo pārkārtošanos un vides ilgtspēju. Ekonomikas energointensitāte ievērojami pārsniedz Savienības vidējo rādītāju, savukārt ieņēmumi no vides nodokļiem 2020. gadā bija 2,4 %, kas ir tuvu Savienības vidējam rādītājam. Vides maksas, kas saistītas ar atkritumu apsaimniekošanu un gaisa piesārņojumu, pietiekami neveicina resursu efektīvu izmantošanu un pietiekami nesamazina izmaksas videi un sabiedrībai. Ceļu nodokļi un transportlīdzekļu reģistrācijas nodevas labi neatspoguļo emisiju intensitāti. Vides nodokļi un maksas netiek indeksēti, un tāpēc zaļie ieņēmumi inflācijas dēļ laika gaitā samazinās. Īpašuma nodokļu jomā ieņēmumi no periodiskiem nekustamā īpašuma nodokļiem 2020. gadā bija salīdzinoši zemi (0,5 % no IKP salīdzinājumā ar Savienības vidējo rādītāju 1,2 %). Slovākijas rīcībā pašlaik nav pietiekamu datu, lai varētu atjaunināt un indeksēt īpašuma nodokļa bāzi atbilstoši tirgus vērtībai, kā rezultātā arī varētu daļēji mazināties ilgstoši lielais pieprasījums pēc mājokļiem un no tā izrietošais mājokļu cenu spēcīgais pieaugums. Turklāt turpmāki centieni vienkāršot nodokļus un uzlabot atbilstību var palielināt publiskos ieņēmumus un tādējādi atbalstīt fiskālo ilgtspēju un uzlabot taisnīgumu. Neraugoties uz uzlabojumiem, pievienotās vērtības nodokļu saistību neizpilde 2019. gadā joprojām bija augsta (16,1 % salīdzinājumā ar 10,4 % Savienībā). Turpmāki uzlabojumi attiecībā uz nodokļu administrēšanu, tostarp elektronisko rēķinu izrakstīšanu, iepriekš aizpildītas nodokļu deklarācijas un vēl lielāka digitaizācija varētu palīdzēt vēl vairāk samazināt nepilnības nodokļu sistēmā.

| (21) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktu un minētās regulas V pielikuma 2.2. kritēriju atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums, ko paredzēts īstenot ar indikatīvu grafiku īstenošanai, kas jāpabeidz līdz 2026. gada 31. augustam. Tās palīdzēs atrisināt visas ekonomiskās un sociālās problēmas vai ievērojamu to ekonomisko un sociālo problēmu daļu, kuras Padome bija minējusi Slovākijai 2019. un 2020. gada Eiropas pusgadā adresētajos ieteikumos, kā arī attiecīgā gadījumā Slovākijai līdz atveseļošanas un noturības plāna pieņemšanai adresētajos ieteikumos. Jo īpaši to, ka atveseļošanas un noturības plānā spēcīgs uzsvars ir likts uz iekļaujošu izglītību, publisko pārvaldību un ražīgumu veicinošām investīcijām zaļajā un digitālajā pārkārtošanā, kā arī paredzēts ieguldījums reģionālo atšķirību mazināšanā, var uzskatīt par visaptverošu un pienācīgu reakciju uz problēmām, ar kurām Slovākija saskaras. Apņēmība paātrināt zaļo un digitālo pārkārtošanos ir liela, un šajā nolūkā tiek veikti dažādi pasākumi. Ilgtermiņa problēmas izglītības, bērnu aprūpes, veselības aprūpes un pētniecības un inovācijas jomā tiek risinātas arī ar visaptverošiem pasākumiem nolūkā novērst visnopietnākos trūkumus, piemēram, izglītības zemo kvalitāti un iekļautību, sadrumstalotu pētniecības un inovācijas politikas koordināciju, nepietiekamu publiskā un privātā sektora sadarbību un vāju pētniecības un inovācijas sniegumu. Atveseļošanas un noturības plānā ierosinātie papildu pasākumi nolūkā uzlabot tiesu sistēmu, publisko iepirkumu un cīņu pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, var palīdzēt risināt daudzas no pamatā esošajām problēmām, ja tos pieņems un īstenos, ievērojot Savienības tiesību aktu prasības par pienācīgiem aizsardzības pasākumiem un tiesu neatkarību un pienācīgi iesaistot ieinteresētās personas. Visbeidzot, paredzams, ka vairākas reformas uzlabos publisko finanšu ilgtspēju ilgtermiņā. Kopumā atveseļošanas un noturības plānā ir paredzētas vērienīgas reformas un investīcijas, jo īpaši veselības aprūpes, zaļās un digitālās pārkārtošanās un publiskās pārvaldes jomā, kas turklāt ir vērstas uz konverģences turpmāku uzlabošanu eurozonā un ekonomikas izaugsmes veicināšanu. |
| --- | --- |

(21)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktu un minētās regulas V pielikuma 2.2. kritēriju atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums, ko paredzēts īstenot ar indikatīvu grafiku īstenošanai, kas jāpabeidz līdz 2026. gada 31. augustam. Tās palīdzēs atrisināt visas ekonomiskās un sociālās problēmas vai ievērojamu to ekonomisko un sociālo problēmu daļu, kuras Padome bija minējusi Slovākijai 2019. un 2020. gada Eiropas pusgadā adresētajos ieteikumos, kā arī attiecīgā gadījumā Slovākijai līdz atveseļošanas un noturības plāna pieņemšanai adresētajos ieteikumos. Jo īpaši to, ka atveseļošanas un noturības plānā spēcīgs uzsvars ir likts uz iekļaujošu izglītību, publisko pārvaldību un ražīgumu veicinošām investīcijām zaļajā un digitālajā pārkārtošanā, kā arī paredzēts ieguldījums reģionālo atšķirību mazināšanā, var uzskatīt par visaptverošu un pienācīgu reakciju uz problēmām, ar kurām Slovākija saskaras. Apņēmība paātrināt zaļo un digitālo pārkārtošanos ir liela, un šajā nolūkā tiek veikti dažādi pasākumi. Ilgtermiņa problēmas izglītības, bērnu aprūpes, veselības aprūpes un pētniecības un inovācijas jomā tiek risinātas arī ar visaptverošiem pasākumiem nolūkā novērst visnopietnākos trūkumus, piemēram, izglītības zemo kvalitāti un iekļautību, sadrumstalotu pētniecības un inovācijas politikas koordināciju, nepietiekamu publiskā un privātā sektora sadarbību un vāju pētniecības un inovācijas sniegumu. Atveseļošanas un noturības plānā ierosinātie papildu pasākumi nolūkā uzlabot tiesu sistēmu, publisko iepirkumu un cīņu pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, var palīdzēt risināt daudzas no pamatā esošajām problēmām, ja tos pieņems un īstenos, ievērojot Savienības tiesību aktu prasības par pienācīgiem aizsardzības pasākumiem un tiesu neatkarību un pienācīgi iesaistot ieinteresētās personas. Visbeidzot, paredzams, ka vairākas reformas uzlabos publisko finanšu ilgtspēju ilgtermiņā. Kopumā atveseļošanas un noturības plānā ir paredzētas vērienīgas reformas un investīcijas, jo īpaši veselības aprūpes, zaļās un digitālās pārkārtošanās un publiskās pārvaldes jomā, kas turklāt ir vērstas uz konverģences turpmāku uzlabošanu eurozonā un ekonomikas izaugsmes veicināšanu.

| (22) | Paredzams, ka Slovākijas atveseļošanas un noturības plāna īstenošana sekmēs turpmāku progresu zaļās un digitālās pārkārtošanās jomā. Klimata mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi Slovākijā atbilst 45 % no atveseļošanas un noturības plāna kopējā piešķīruma, savukārt digitālo mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi – 21 % no atveseļošanas un noturības plāna kopējā piešķīruma. Atveseļošanas un noturības plāna pilnīga īstenošana atbilstoši attiecīgajiem atskaites punktiem un mērķrādītājiem palīdzēs Slovākijai ātri atgūties no Covid-19 krīzes radītajām sekām, vienlaikus stiprinot noturību. Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citu, ārpus atveseļošanas un noturības plāna tvēruma esošu ekonomikas un nodarbinātības politiku sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politiku programmu kopumā, joprojām ir svarīgi sistemātiski iesaistīt sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas. |
| --- | --- |

(22)

Paredzams, ka Slovākijas atveseļošanas un noturības plāna īstenošana sekmēs turpmāku progresu zaļās un digitālās pārkārtošanās jomā. Klimata mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi Slovākijā atbilst 45 % no atveseļošanas un noturības plāna kopējā piešķīruma, savukārt digitālo mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi – 21 % no atveseļošanas un noturības plāna kopējā piešķīruma. Atveseļošanas un noturības plāna pilnīga īstenošana atbilstoši attiecīgajiem atskaites punktiem un mērķrādītājiem palīdzēs Slovākijai ātri atgūties no Covid-19 krīzes radītajām sekām, vienlaikus stiprinot noturību. Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citu, ārpus atveseļošanas un noturības plāna tvēruma esošu ekonomikas un nodarbinātības politiku sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politiku programmu kopumā, joprojām ir svarīgi sistemātiski iesaistīt sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas.

| (23) | Slovākija 2022. gada 8. aprīlī iesniedza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/1060 (17) paredzēto partnerības nolīgumu, bet vēl nav iesniegusi citas minētajā regulā paredzētās kohēzijas politikas programmas. Saskaņā ar Regulu (ES) 2021/1060 Slovākijai ir jāņem vērā attiecīgie tai adresētie ieteikumi 2021.–2027. gada kohēzijas politikas fondu plānošanā. Tas ir priekšnoteikums no kohēzijas politikas fondiem paredzētā finansiālā atbalsta efektivitātes uzlabošanai un tā pievienotās vērtības maksimalizēšanai un vienlaikus veicina koordināciju, savstarpējo papildināmību un saskaņotību starp minētajiem kohēzijas politikas fondiem un citiem Savienības instrumentiem un fondiem. Atveseļošanas un noturības mehānisma un kohēzijas politikas programmu sekmīga īstenošana ir atkarīga arī no to šķēršļu novēršanas, kas kavē investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās un sabalansētas teritoriālās attīstības atbalstam. Jo īpaši būtu jānovērš reģionālās atšķirības konkurētspējas un sociālo rādītāju jomā, izmantojot dažādu pieejamo līdzekļu kombināciju. |
| --- | --- |

(23)

Slovākija 2022. gada 8. aprīlī iesniedza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/1060 (17) paredzēto partnerības nolīgumu, bet vēl nav iesniegusi citas minētajā regulā paredzētās kohēzijas politikas programmas. Saskaņā ar Regulu (ES) 2021/1060 Slovākijai ir jāņem vērā attiecīgie tai adresētie ieteikumi 2021.–2027. gada kohēzijas politikas fondu plānošanā. Tas ir priekšnoteikums no kohēzijas politikas fondiem paredzētā finansiālā atbalsta efektivitātes uzlabošanai un tā pievienotās vērtības maksimalizēšanai un vienlaikus veicina koordināciju, savstarpējo papildināmību un saskaņotību starp minētajiem kohēzijas politikas fondiem un citiem Savienības instrumentiem un fondiem. Atveseļošanas un noturības mehānisma un kohēzijas politikas programmu sekmīga īstenošana ir atkarīga arī no to šķēršļu novēršanas, kas kavē investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās un sabalansētas teritoriālās attīstības atbalstam. Jo īpaši būtu jānovērš reģionālās atšķirības konkurētspējas un sociālo rādītāju jomā, izmantojot dažādu pieejamo līdzekļu kombināciju.

| (24) | Pamatojoties uz Savienības valstu vai to valdību vadītāju pilnvarojumu, kas formulēts Versaļas deklarācijā, ir sagatavots Komisijas priekšlikums REPowerEU plānam, kura mērķis ir pēc iespējas drīz izbeigt Savienības atkarību no fosilo degvielu importa no Krievijas. Tālab Komisija plāno dialogā ar dalībvalstīm apzināt piemērotākos projektus, investīcijas un reformas valstu, reģionālā un Savienības līmenī. Šo pasākumu mērķis ir samazināt vispārējo atkarību no fosilajām degvielām un pārorientēt fosilo degvielu importu prom no Krievijas. |
| --- | --- |

(24)

Pamatojoties uz Savienības valstu vai to valdību vadītāju pilnvarojumu, kas formulēts Versaļas deklarācijā, ir sagatavots Komisijas priekšlikums REPowerEU plānam, kura mērķis ir pēc iespējas drīz izbeigt Savienības atkarību no fosilo degvielu importa no Krievijas. Tālab Komisija plāno dialogā ar dalībvalstīm apzināt piemērotākos projektus, investīcijas un reformas valstu, reģionālā un Savienības līmenī. Šo pasākumu mērķis ir samazināt vispārējo atkarību no fosilajām degvielām un pārorientēt fosilo degvielu importu prom no Krievijas.

| (25) | Kopš 2015. gada progress siltumnīcefekta gāzu neto emisiju samazināšanā lielā mērā ir apstājies. Slovākijas ekonomikā ir augsta energointensitāte, daļēji tāpēc, ka rūpniecības nozare ir ļoti atkarīga no fosilā kurināmā importa. Saskaņā ar 2020. gada datiem Slovākija ir īpaši atkarīga no Krievijas attiecībā uz dabasgāzi (85 % salīdzinājumā ar Savienības vidējo rādītāju – 44 %) un jēlnaftu (100 % salīdzinājumā ar Savienības vidējo rādītāju – 26 %). Tomēr atkarība no Krievijas attiecībā uz akmeņoglēm ir mazāka nekā vidēji Savienībā (35 % salīdzinājumā ar 54 %) (18). Dabasgāzes īpatsvars energoresursu struktūrā nedaudz pārsniedz Savienības vidējo rādītāju (24,9 % salīdzinājumā ar 24,4 % Savienībā) un cieto fosilo kurināmo (14 % salīdzinājumā ar 10,8 % Savienībā), savukārt naftas īpatsvars ir mazāks (21,9 % salīdzinājumā ar 32,7 % Savienībā). Kodolenerģijas īpatsvars energoresursu struktūrā 2020. gadā bija 24,6 % (salīdzinājumā ar 13,1 % Savienībā). Atjaunīgo energoresursu ātrāka apguve palīdzētu samazināt Slovākijas atkarību no fosilā kurināmā importa no Krievijas un mazinātu enerģētiskās nabadzības risku, ko rada enerģijas cenu pieaugums. Turpmākas reformas tirgus modeļa un atjaunīgo energoresursu atbalsta jomā ir plānotas 2022. gadā kā daļa no atveseļošanas un noturības plāna. Atjaunīgās enerģijas apguvi var vēl vairāk paātrināt, palielinot robežvērtības atbrīvojumiem no prasības saņemt būvatļauju attiecībā uz maza mēroga atjaunīgiem energoresursiem, racionalizējot administratīvās un atļauju piešķiršanas procedūras vienas pieturas aģentūrā, samazinot tīkla pieslēguma maksu un uzlabojot piekļuvi pieejamai tīkla jaudai. Slovākija 2021. gada aprīlī atcēla moratoriju jaunu atjaunīgo energoresursu pieslēgšanai tīklam. Tomēr joprojām ir jāievieš uz nākotni vērsts mehānisms, kas nodrošinātu pārredzamu un uzticamu informāciju par jaudu jaunu nepastāvīgu atjaunīgo energoresursu pieslēgšanai tīklam. Lai ņemtu vērā atjaunīgās elektroenerģijas pieaugošo apjomu, Slovākijai būtu jāmodernizē pārvades un sadales tīkli, jāizveido jaunas enerģijas uzglabāšanas iekārtas un jāpabeidz atjaunīgā ūdeņraža tiesiskā regulējuma izstrāde.
  Papildu investīcijas ģeotermālajā enerģijā, ilgtspējīga biometāna stacijās un uz atjaunīgo ūdeņradi balstītos risinājumos, kas atbilst attiecīgajiem ilgtspējas kritērijiem, palīdzētu risināt jautājumu par lielo dabasgāzes iekšzemes patēriņu. Ir arī iespējams palielināt centralizētās siltumapgādes sistēmu energoefektivitāti un ātri apgūt atjaunīgā siltuma avotus, kas aizstāj dabasgāzi. Dekarbonizācijas centienus var uzlabot arī reģionālā līmenī, izveidojot reģionālus ilgtspējīgas enerģijas centrus. |
| --- | --- |

(25)

Kopš 2015. gada progress siltumnīcefekta gāzu neto emisiju samazināšanā lielā mērā ir apstājies. Slovākijas ekonomikā ir augsta energointensitāte, daļēji tāpēc, ka rūpniecības nozare ir ļoti atkarīga no fosilā kurināmā importa. Saskaņā ar 2020. gada datiem Slovākija ir īpaši atkarīga no Krievijas attiecībā uz dabasgāzi (85 % salīdzinājumā ar Savienības vidējo rādītāju – 44 %) un jēlnaftu (100 % salīdzinājumā ar Savienības vidējo rādītāju – 26 %). Tomēr atkarība no Krievijas attiecībā uz akmeņoglēm ir mazāka nekā vidēji Savienībā (35 % salīdzinājumā ar 54 %) (18). Dabasgāzes īpatsvars energoresursu struktūrā nedaudz pārsniedz Savienības vidējo rādītāju (24,9 % salīdzinājumā ar 24,4 % Savienībā) un cieto fosilo kurināmo (14 % salīdzinājumā ar 10,8 % Savienībā), savukārt naftas īpatsvars ir mazāks (21,9 % salīdzinājumā ar 32,7 % Savienībā). Kodolenerģijas īpatsvars energoresursu struktūrā 2020. gadā bija 24,6 % (salīdzinājumā ar 13,1 % Savienībā). Atjaunīgo energoresursu ātrāka apguve palīdzētu samazināt Slovākijas atkarību no fosilā kurināmā importa no Krievijas un mazinātu enerģētiskās nabadzības risku, ko rada enerģijas cenu pieaugums. Turpmākas reformas tirgus modeļa un atjaunīgo energoresursu atbalsta jomā ir plānotas 2022. gadā kā daļa no atveseļošanas un noturības plāna. Atjaunīgās enerģijas apguvi var vēl vairāk paātrināt, palielinot robežvērtības atbrīvojumiem no prasības saņemt būvatļauju attiecībā uz maza mēroga atjaunīgiem energoresursiem, racionalizējot administratīvās un atļauju piešķiršanas procedūras vienas pieturas aģentūrā, samazinot tīkla pieslēguma maksu un uzlabojot piekļuvi pieejamai tīkla jaudai. Slovākija 2021. gada aprīlī atcēla moratoriju jaunu atjaunīgo energoresursu pieslēgšanai tīklam. Tomēr joprojām ir jāievieš uz nākotni vērsts mehānisms, kas nodrošinātu pārredzamu un uzticamu informāciju par jaudu jaunu nepastāvīgu atjaunīgo energoresursu pieslēgšanai tīklam. Lai ņemtu vērā atjaunīgās elektroenerģijas pieaugošo apjomu, Slovākijai būtu jāmodernizē pārvades un sadales tīkli, jāizveido jaunas enerģijas uzglabāšanas iekārtas un jāpabeidz atjaunīgā ūdeņraža tiesiskā regulējuma izstrāde.

Papildu investīcijas ģeotermālajā enerģijā, ilgtspējīga biometāna stacijās un uz atjaunīgo ūdeņradi balstītos risinājumos, kas atbilst attiecīgajiem ilgtspējas kritērijiem, palīdzētu risināt jautājumu par lielo dabasgāzes iekšzemes patēriņu. Ir arī iespējams palielināt centralizētās siltumapgādes sistēmu energoefektivitāti un ātri apgūt atjaunīgā siltuma avotus, kas aizstāj dabasgāzi. Dekarbonizācijas centienus var uzlabot arī reģionālā līmenī, izveidojot reģionālus ilgtspējīgas enerģijas centrus.

| (26) | Būs vajadzīgi turpmāki centieni energoefektivitātes jomā. Jo īpaši ir jākoncentrējas uz pamatīgu un zaļu renovāciju, jāsamazina siltumenerģijas patēriņš un jāpalielina investīcijas atjaunīgā siltuma avotos, tostarp siltumsūkņos. Slovākija varētu vēl vairāk paātrināt ēku renovāciju, piesaistot vairāk privāto investīciju, arī sabiedrisko ēku renovācijai, sniedzot tehnisko palīdzību, uzlabojot īstenošanas spējas un “vienas pieturas aģentūras” pieeju un investējot zaļajās prasmēs. Turklāt augsts prasmju neatbilstības līmenis ekonomikā liek stiprināt pieaugušo izglītības politiku, tostarp saistībā ar zaļo pārkārtošanos. Ir vajadzīgi papildu centieni, lai risinātu enerģētiskās nabadzības problēmu un reformētu investīcijas sociālajos mājokļos. Turklāt būtu jāievieš vairāki regulatīvi un administratīvi pasākumi, lai paātrinātu būvatļauju piešķiršanas procesu, vienkāršotu īstenošanas noteikumus, pielāgotu renovācijas shēmas un uzlabotu koordināciju starp dažādām publiskajām iestādēm un finansēšanas programmām. Papildu pasākumi un stimuli varētu risināt jautājumu par augsto energointensitāti rūpniecībā, tostarp mazos un vidējos uzņēmumos. Tas ietver investīciju shēmas energoefektivitātes uzlabošanai, pamatojoties uz energoauditiem. Atbalsta shēmām vajadzētu būt savstarpēji papildinošām (piemēram, ar dekarbonizācijas shēmu), un tās būtu jāatbalsta ar privāto finansējumu un finanšu instrumentiem. Lai Slovākija atbilstu “Gatavi mērķrādītājam 55 %” mērķiem, būs vēl vairāk jāpalielina ieceru vērienīgums attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu un atjaunīgo energoresursu un energoefektivitātes rādītāju paaugstināšanu. |
| --- | --- |

(26)

Būs vajadzīgi turpmāki centieni energoefektivitātes jomā. Jo īpaši ir jākoncentrējas uz pamatīgu un zaļu renovāciju, jāsamazina siltumenerģijas patēriņš un jāpalielina investīcijas atjaunīgā siltuma avotos, tostarp siltumsūkņos. Slovākija varētu vēl vairāk paātrināt ēku renovāciju, piesaistot vairāk privāto investīciju, arī sabiedrisko ēku renovācijai, sniedzot tehnisko palīdzību, uzlabojot īstenošanas spējas un “vienas pieturas aģentūras” pieeju un investējot zaļajās prasmēs. Turklāt augsts prasmju neatbilstības līmenis ekonomikā liek stiprināt pieaugušo izglītības politiku, tostarp saistībā ar zaļo pārkārtošanos. Ir vajadzīgi papildu centieni, lai risinātu enerģētiskās nabadzības problēmu un reformētu investīcijas sociālajos mājokļos. Turklāt būtu jāievieš vairāki regulatīvi un administratīvi pasākumi, lai paātrinātu būvatļauju piešķiršanas procesu, vienkāršotu īstenošanas noteikumus, pielāgotu renovācijas shēmas un uzlabotu koordināciju starp dažādām publiskajām iestādēm un finansēšanas programmām. Papildu pasākumi un stimuli varētu risināt jautājumu par augsto energointensitāti rūpniecībā, tostarp mazos un vidējos uzņēmumos. Tas ietver investīciju shēmas energoefektivitātes uzlabošanai, pamatojoties uz energoauditiem. Atbalsta shēmām vajadzētu būt savstarpēji papildinošām (piemēram, ar dekarbonizācijas shēmu), un tās būtu jāatbalsta ar privāto finansējumu un finanšu instrumentiem. Lai Slovākija atbilstu “Gatavi mērķrādītājam 55 %” mērķiem, būs vēl vairāk jāpalielina ieceru vērienīgums attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu un atjaunīgo energoresursu un energoefektivitātes rādītāju paaugstināšanu.

| (27) | Paātrināta pārkārtošanās uz klimatneitralitāti un atteikšanās no fosilajām degvielām vairākās nozarēs radīs ievērojamas pārstrukturēšanas izmaksas, taču, lai mazinātu pārkārtošanās sociālekonomisko ietekmi vissmagāk skartajos reģionos, Slovākija var kohēzijas politikas ietvaros izmantot Taisnīgas pārkārtošanās mehānismu. Turklāt, lai uzlabotu nodarbinātības iespējas un stiprinātu sociālo kohēziju, Slovākija var izmantot Eiropas Sociālo fondu Plus, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1057 (19). |
| --- | --- |

(27)

Paātrināta pārkārtošanās uz klimatneitralitāti un atteikšanās no fosilajām degvielām vairākās nozarēs radīs ievērojamas pārstrukturēšanas izmaksas, taču, lai mazinātu pārkārtošanās sociālekonomisko ietekmi vissmagāk skartajos reģionos, Slovākija var kohēzijas politikas ietvaros izmantot Taisnīgas pārkārtošanās mehānismu. Turklāt, lai uzlabotu nodarbinātības iespējas un stiprinātu sociālo kohēziju, Slovākija var izmantot Eiropas Sociālo fondu Plus, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1057 (19).

| (28) | Padome ir izskatījusi 2022. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas veikto novērtējumu, un tās atzinums (20) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā. |
| --- | --- |

(28)

Padome ir izskatījusi 2022. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas veikto novērtējumu, un tās atzinums (20) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā.

| (29) | Ņemot vērā ciešās savstarpējās saiknes starp eurozonas dalībvalstu tautsaimniecībām un to kolektīvo devumu ekonomiskās un monetārās savienības darbībā, Padome eurozonas dalībvalstīm ieteica rīkoties, tostarp izmantojot atveseļošanas un noturības plānus, lai īstenotu 2022. gada ieteikumā par eurozonu izklāstītos ieteikumus. Attiecībā uz Slovākiju tas ir jo īpaši atspoguļots 1. un 2. ieteikumā. |
| --- | --- |

(29)

Ņemot vērā ciešās savstarpējās saiknes starp eurozonas dalībvalstu tautsaimniecībām un to kolektīvo devumu ekonomiskās un monetārās savienības darbībā, Padome eurozonas dalībvalstīm ieteica rīkoties, tostarp izmantojot atveseļošanas un noturības plānus, lai īstenotu 2022. gada ieteikumā par eurozonu izklāstītos ieteikumus. Attiecībā uz Slovākiju tas ir jo īpaši atspoguļots 1. un 2. ieteikumā.

AR ŠO IESAKA Slovākijai 2022. un 2023. gadā rīkoties šādi.

1.

Nodrošināt, ka 2023. gadā valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums atbilst kopumā neitrālai politikas nostājai, ņemot vērā to, ka turpinās pagaidu un mērķorientēta atbalsta sniegšana pret energocenu kāpumu visneaizsargātākajām mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kā arī personām, kas bēg no Ukrainas. Būt gatavai kārtējos izdevumus pielāgot mainīgajai situācijai. Palielināt publiskās investīcijas, kas sekmēs zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, ņemot vērā REPowerEU iniciatīvu, tostarp, izmantojot Atveseļošanas un noturības mehānismu un citus Savienības fondus.. Laikposmā pēc 2023. gada īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli. Padarīt nodokļu struktūru efektīvāku un vairāk atbalstošu iekļaujošai un ilgtspējīgai izaugsmei, tostarp izmantojot vides un īpašuma nodokļu potenciālu. Turpināt stiprināt nodokļu saistību izpildi, tostarp vēl vairāk digitalizējot nodokļu administrēšanu.

2.

Turpināt atveseļošanas un noturības plāna īstenošanu, ievērojot Padomes 2021. gada 13. jūlija īstenošanas lēmumā iekļautos atskaites punktus un mērķrādītājus. Iesniegt 2021.–2027. gada kohēzijas politikas plānošanas dokumentus, lai būtu iespējams noslēgt sarunas ar Komisiju un pēc tam sākt to īstenošanu.

3.

Samazināt vispārējo atkarību no fosilā kurināmā un diversificēt fosilā kurināmā importu. Paātrināt atjaunīgo energoresursu plašāku izmantošanu, vēl vairāk atvieglojot piekļuvi tīklam, ieviešot pasākumus atļauju izsniegšanas un administratīvo procedūru racionalizēšanai un modernizējot elektroenerģijas tīklu. Samazināt atkarību no dabasgāzes siltumapgādē un rūpniecībā. Pielāgot renovācijas politiku, lai paātrinātu un stimulētu ēku pilnīgu renovāciju.

Briselē, 2022. gada 12. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

Z. STANJURA

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2021. gada 12. februāris), ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (OV L 57, 18.2.2021., 17. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.).

3

(4)  Padomes Ieteikums (2022. gada 5. aprīlis) par eurozonas ekonomikas politiku (OV C 153, 7.4.2022., 1. lpp.).

4

(5)  Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2022/382 (2022. gada 4. marts), ar ko Direktīvas 2001/55/EK 5. panta nozīmē konstatē no Ukrainas pārvietoto personu masveida pieplūduma esamību un nosaka pagaidu aizsardzības ieviešanu (OV L 71, 4.3.2022., 1. lpp.).

5

(6)  Padomes Direktīva 2001/55/EK (2001. gada 20. jūlijs) par obligātajiem standartiem, lai pārvietoto personu masveida pieplūduma gadījumā sniegtu tām pagaidu aizsardzību, un par pasākumiem, lai līdzsvarotu dalībvalstu pūliņus, uzņemot šādas personas un uzņemoties ar to saistītās sekas (OV L 212, 7.8.2001., 12. lpp.).

6

(7)  Padomes Ieteikums (2021. gada 18. jūnijs), ar ko sniedz Padomes atzinumu par Slovākijas 2021. gada stabilitātes programmu (OV C 304, 29.7.2021., 121. lpp.).

7

(8)  Aplēses par fiskālo nostāju un tās komponentiem šajā ieteikumā ir Komisijas aplēses, kas balstītas uz pieņēmumiem, kuri ir Komisijas 2022. gada pavasara prognozes pamatā. Komisijas vidēja termiņa potenciālās izaugsmes aplēsēs nav iekļauta to reformu pozitīvā ietekme, kas paredzētas atveseļošanas un noturības plānā un var paātrināt potenciālo izaugsmi.

8

(9)  Nefinansē no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām vai citiem Savienības fondiem.

9

(10)  ST 10156/2021 + COR 1.

10

(11)  Padomes Ieteikums (2020. gada 20. jūlijs) par Slovākijas 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Slovākijas 2020. gada stabilitātes programmu (OV C 282, 26.8.2020., 164. lpp.).

11

(12)  Tiek pieņemts, ka kopējais no Ukrainas uz Savienību pārvietoto personu skaits līdz 2022. gada beigām pakāpeniski sasniegs 6 miljonus, un viņu ģeogrāfiskais sadalījums tiek lēsts, pamatojoties uz esošās diasporas lielumu, uzņemošās dalībvalsts iedzīvotāju skaita relatīvo apmēru un no Ukrainas pārvietoto personu faktisko sadalījumu visā Savienībā, kāds tas bija 2022. gada martā. Budžeta izmaksas uz vienu personu aplēstas, balstoties uz Komisijas Kopīgā pētniecības centra mikrosimulācijas modeli Euromod, ņemot vērā gan naudas pārvedumus, uz kuriem šie cilvēki var būt tiesīgi, gan pabalstus natūrā, piemēram, izglītību un veselības aprūpi.

12

Euromod

(13)  Pozitīvs rādītājs nozīmē, ka primāro izdevumu pieaugums ir zemāks par ekonomikas izaugsmi vidējā termiņā, un liecina par bremzējošu fiskālo politiku.

13

(14)  Tiek prognozēts, ka citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem būs ekspansīva ietekme, kas atbilst 0,2 procentpunktiem no IKP.

14

(15)  Negatīvs rādītājs nozīmē, ka primāro izdevumu pieaugums pārsniedz ekonomikas izaugsmi vidējā termiņā, un liecina par ekspansīvu fiskālo politiku.

15

(16)  Tiek prognozēts, ka citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem būs bremzējoša ietekme, kas atbilst 0,1 procentpunktam no IKP.

16

(17)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1060 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai (OV L 231, 30.6.2021., 159. lpp.).

17

(18)  Eurostat (2020), Krievijas importa īpatsvars kopējā dabasgāzes, jēlnaftas un akmeņogļu importa apjomā. Aprēķinot ES27 vidējo rādītāju, izmantotais kopējais imports ir imports no valstīm ārpus ES27. Attiecībā uz Slovākiju kopējais imports ietver arī ES iekšējo tirdzniecību. Jēlnafta neietver rafinētus naftas produktus.

18

Eurostat

(19)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1057 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko izveido Eiropas Sociālo fondu Plus (ESF+) un atceļ Regulu (ES) Nr. 1296/2013 (OV L 231, 30.6.2021., 21. lpp.).

19

(20)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktu.

20

---

| 1.9.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 334/213 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 334/213

---

PADOMES IETEIKUMS

(2022. gada 12. jūlijs)

par Somijas 2022. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Somijas 2022. gada stabilitātes programmu

(2022/C 334/26)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (2), un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (3), ar ko tika izveidots Atveseļošanas un noturības mehānisms, stājās spēkā 2021. gada 19. februārī. Atveseļošanas un noturības mehānisms nodrošina finansiālu atbalstu reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot Savienības finansētu fiskālo stimulu. Tas sekmē ekonomikas atveseļošanu un ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, jo īpaši zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai, līdztekus stiprinot dalībvalstu tautsaimniecību noturību un potenciālo izaugsmi. Vidējā termiņā un ilgtermiņā tas palīdz arī stiprināt publisko finanšu ilgtspēju un sekmēt izaugsmi un darbvietu radīšanu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktu 2022. gada jūnijā tiks atjaunināta katrai dalībvalstij paredzētā maksimālā finanšu iemaksa no Atveseļošanas un noturības mehānisma. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (3), ar ko tika izveidots Atveseļošanas un noturības mehānisms, stājās spēkā 2021. gada 19. februārī. Atveseļošanas un noturības mehānisms nodrošina finansiālu atbalstu reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot Savienības finansētu fiskālo stimulu. Tas sekmē ekonomikas atveseļošanu un ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, jo īpaši zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai, līdztekus stiprinot dalībvalstu tautsaimniecību noturību un potenciālo izaugsmi. Vidējā termiņā un ilgtermiņā tas palīdz arī stiprināt publisko finanšu ilgtspēju un sekmēt izaugsmi un darbvietu radīšanu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktu 2022. gada jūnijā tiks atjaunināta katrai dalībvalstij paredzētā maksimālā finanšu iemaksa no Atveseļošanas un noturības mehānisma.

| (2) | Komisija 2021. gada 24. novembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2022. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Pētījumā bija pienācīgi ņemtas vērā 2021. gada 7. maijā parakstītās Portu sociālās saistības turpināt īstenot Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija izsludināja 2017. gada 17. novembrī. Eiropadome 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījuma prioritātes apstiprināja 2022. gada 25. martā. Komisija 2021. gada 24. novembrī uz Regulas (ES) Nr. 1176/2011 pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Somija nebija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām būs jāizstrādā padziļinātais pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī ieteikumu attiecībā uz Padomes ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku un priekšlikumu attiecībā uz 2022. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, kurā analizēta nodarbinātības pamatnostādņu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana. Ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku (4) (“2022. gada ieteikums par eurozonu”) Padome pieņēma 2022. gada 5. aprīlī un Vienoto nodarbinātības ziņojumu – 2022. gada 14. martā. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2021. gada 24. novembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2022. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Pētījumā bija pienācīgi ņemtas vērā 2021. gada 7. maijā parakstītās Portu sociālās saistības turpināt īstenot Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija izsludināja 2017. gada 17. novembrī. Eiropadome 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījuma prioritātes apstiprināja 2022. gada 25. martā. Komisija 2021. gada 24. novembrī uz Regulas (ES) Nr. 1176/2011 pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Somija nebija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām būs jāizstrādā padziļinātais pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī ieteikumu attiecībā uz Padomes ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku un priekšlikumu attiecībā uz 2022. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, kurā analizēta nodarbinātības pamatnostādņu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana. Ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku (4) (“2022. gada ieteikums par eurozonu”) Padome pieņēma 2022. gada 5. aprīlī un Vienoto nodarbinātības ziņojumu – 2022. gada 14. martā.

| (3) | Krievijas iebrukums Ukrainā globālās pandēmijas izskaņā ir būtiski mainījis ģeopolitisko un ekonomisko kontekstu. Iebrukuma ietekme uz dalībvalstu tautsaimniecībām izpaužas, inter alia, kā augstākas enerģijas, pārtikas un izejvielu cenas un vājākas izaugsmes izredzes. Enerģijas cenu pieaugums īpaši smagi skar visneaizsargātākās mājsaimniecības, kuras ir nonākušas enerģētiskajā nabadzībā vai kurām tā draud, kā arī uzņēmumus, kurus visvairāk negatīvi ietekmē enerģijas cenu pieaugums. Turklāt Savienībā ierodas nepieredzēti daudz cilvēku, kuri bēg no Ukrainas. Krievijas agresijas kara radītās ekonomiskās sekas ir asimetriski ietekmējušas dalībvalstis. Šajā sakarā 2022. gada 4. martā ar Padomes Īstenošanas lēmumu (ES) 2022/382 (5) pirmo reizi tika piemērota Padomes Direktīva 2001/55/EK (6), pārvietotajām personām no Ukrainas piešķirot likumīgas uzturēšanās tiesības Savienībā, kā arī piekļuvi izglītībai un apmācībai, darba tirgum, veselības aprūpei, mājoklim un sociālajai palīdzībai. |
| --- | --- |

(3)

Krievijas iebrukums Ukrainā globālās pandēmijas izskaņā ir būtiski mainījis ģeopolitisko un ekonomisko kontekstu. Iebrukuma ietekme uz dalībvalstu tautsaimniecībām izpaužas, inter alia, kā augstākas enerģijas, pārtikas un izejvielu cenas un vājākas izaugsmes izredzes. Enerģijas cenu pieaugums īpaši smagi skar visneaizsargātākās mājsaimniecības, kuras ir nonākušas enerģētiskajā nabadzībā vai kurām tā draud, kā arī uzņēmumus, kurus visvairāk negatīvi ietekmē enerģijas cenu pieaugums. Turklāt Savienībā ierodas nepieredzēti daudz cilvēku, kuri bēg no Ukrainas. Krievijas agresijas kara radītās ekonomiskās sekas ir asimetriski ietekmējušas dalībvalstis. Šajā sakarā 2022. gada 4. martā ar Padomes Īstenošanas lēmumu (ES) 2022/382 (5) pirmo reizi tika piemērota Padomes Direktīva 2001/55/EK (6), pārvietotajām personām no Ukrainas piešķirot likumīgas uzturēšanās tiesības Savienībā, kā arī piekļuvi izglītībai un apmācībai, darba tirgum, veselības aprūpei, mājoklim un sociālajai palīdzībai.

| (4) | Ievērojot strauji mainīgo ekonomisko un ģeopolitisko situāciju, 2022. gada Eiropas pusgadā atsāksies ekonomikas un nodarbinātības politikas vispusīga koordinācija, kura līdztekus tiks pielāgota, ņemot vērā ar Atveseļošanas un noturības mehānisma īstenošanu saistītās prasības, kā skaidrots 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā. Lai īstenotu Eiropas pusgada politikas prioritātes, ir svarīgi īstenot pieņemtos atveseļošanas un noturības plānus, jo ar šiem plāniem paredzēts īstenot visus 2019. un 2020. gada Eiropas pusgada ciklos sniegtos konkrētām valstīm adresētos ieteikumus vai to būtisku daļu. Atveseļošanas un noturības plānu pārskatīšanā, atjaunināšanā vai grozīšanā saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14., 18. un 21. pantu, papildus citiem konkrētām valstīm adresētajiem ieteikumiem, kas sniegti līdz šādu pārskatītu, atjauninātu vai grozītu atveseļošanas un noturības plānu iesniegšanas dienai, joprojām vienlīdz aktuāli ir arī 2019. un 2020. gadā konkrētām valstīm adresētie ieteikumi. |
| --- | --- |

(4)

Ievērojot strauji mainīgo ekonomisko un ģeopolitisko situāciju, 2022. gada Eiropas pusgadā atsāksies ekonomikas un nodarbinātības politikas vispusīga koordinācija, kura līdztekus tiks pielāgota, ņemot vērā ar Atveseļošanas un noturības mehānisma īstenošanu saistītās prasības, kā skaidrots 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā. Lai īstenotu Eiropas pusgada politikas prioritātes, ir svarīgi īstenot pieņemtos atveseļošanas un noturības plānus, jo ar šiem plāniem paredzēts īstenot visus 2019. un 2020. gada Eiropas pusgada ciklos sniegtos konkrētām valstīm adresētos ieteikumus vai to būtisku daļu. Atveseļošanas un noturības plānu pārskatīšanā, atjaunināšanā vai grozīšanā saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14., 18. un 21. pantu, papildus citiem konkrētām valstīm adresētajiem ieteikumiem, kas sniegti līdz šādu pārskatītu, atjauninātu vai grozītu atveseļošanas un noturības plānu iesniegšanas dienai, joprojām vienlīdz aktuāli ir arī 2019. un 2020. gadā konkrētām valstīm adresētie ieteikumi.

| (5) | Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējā izņēmuma klauzula darbojas kopš 2020. gada marta. Komisija savā 2021. gada 3. marta paziņojumā “Apritējis gads kopš Covid-19 uzliesmojuma: fiskālās politikas atbildes pasākumi” pauda viedokli, ka lēmums par vispārējās izņēmuma klauzulas deaktivēšanu vai turpmāku piemērošanu būtu jāpieņem vispārēja ekonomikas stāvokļa novērtējuma ietvaros, kurā būtisks kvantitatīvais kritērijs ir ekonomiskās aktivitātes līmenis Savienībā vai eurozonā salīdzinājumā ar pirmskrīzes līmeni (2019. gada beigās). Paaugstināta nenoteiktība un spēcīgi lejupvērsti riski, kas skar ekonomikas perspektīvu saistībā ar karu Eiropā, nepieredzēts enerģijas cenu kāpums un ieilguši piegādes ķēdes darbības traucējumi rada apstākļus, kuru dēļ ir attaisnojami Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas darbību pagarināt arī attiecībā uz 2023. gadu. |
| --- | --- |

(5)

Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējā izņēmuma klauzula darbojas kopš 2020. gada marta. Komisija savā 2021. gada 3. marta paziņojumā “Apritējis gads kopš Covid-19 uzliesmojuma: fiskālās politikas atbildes pasākumi” pauda viedokli, ka lēmums par vispārējās izņēmuma klauzulas deaktivēšanu vai turpmāku piemērošanu būtu jāpieņem vispārēja ekonomikas stāvokļa novērtējuma ietvaros, kurā būtisks kvantitatīvais kritērijs ir ekonomiskās aktivitātes līmenis Savienībā vai eurozonā salīdzinājumā ar pirmskrīzes līmeni (2019. gada beigās). Paaugstināta nenoteiktība un spēcīgi lejupvērsti riski, kas skar ekonomikas perspektīvu saistībā ar karu Eiropā, nepieredzēts enerģijas cenu kāpums un ieilguši piegādes ķēdes darbības traucējumi rada apstākļus, kuru dēļ ir attaisnojami Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas darbību pagarināt arī attiecībā uz 2023. gadu.

| (6) | Ievērojot pieeju, kas izklāstīta Padomes 2021. gada 18. jūnija ieteikumā (7), ar ko sniedz Padomes atzinumu par Somijas 2021. gada stabilitātes programmu, vispārējo fiskālo nostāju pašlaik vislabāk var izmērīt kā izmaiņas primārajos izdevumos (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus), bet ietverot no Atveseļošanas un noturības mehānisma un citu Savienības fondu neatmaksājamā atbalsta (dotācijām) finansētos izdevumus, attiecībā pret vidēja termiņa potenciālo izaugsmi (8). Papildus atzinumam par vispārējo fiskālo nostāju, novērtējot, vai valsts fiskālā politika ir piesardzīga un vai tās struktūra spēs nodrošināt ilgtspējīgu atveseļošanu, kas būtu saskanīga ar zaļo un digitālo pārkārtošanos, uzmanība tiek pievērsta arī valsts finansētajiem (9) primārajiem kārtējiem izdevumiem (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus) un investīcijām. |
| --- | --- |

(6)

Ievērojot pieeju, kas izklāstīta Padomes 2021. gada 18. jūnija ieteikumā (7), ar ko sniedz Padomes atzinumu par Somijas 2021. gada stabilitātes programmu, vispārējo fiskālo nostāju pašlaik vislabāk var izmērīt kā izmaiņas primārajos izdevumos (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus), bet ietverot no Atveseļošanas un noturības mehānisma un citu Savienības fondu neatmaksājamā atbalsta (dotācijām) finansētos izdevumus, attiecībā pret vidēja termiņa potenciālo izaugsmi (8). Papildus atzinumam par vispārējo fiskālo nostāju, novērtējot, vai valsts fiskālā politika ir piesardzīga un vai tās struktūra spēs nodrošināt ilgtspējīgu atveseļošanu, kas būtu saskanīga ar zaļo un digitālo pārkārtošanos, uzmanība tiek pievērsta arī valsts finansētajiem (9) primārajiem kārtējiem izdevumiem (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus) un investīcijām.

| (7) | Komisija 2022. gada 2. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas plašas norādes par fiskālo politiku 2023. gadā (“fiskālās norādes”) un kura mērķis ir atbalstīt dalībvalstu stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanu un tādējādi stiprināt politikas koordināciju. Pamatojoties uz 2022. gada ziemas prognozes makroekonomisko perspektīvu, Komisija atzīmēja, ka piemērota šķistu pāreja no kopējās atbalstošās fiskālās nostājas 2020.–2022. gadā uz kopumā neitrālu kopējo fiskālo nostāju 2023. gadā, vienlaikus saglabājot gatavību reaģēt uz mainīgo ekonomisko situāciju. Komisija paziņoja, ka fiskālie ieteikumi 2023. gadam arī turpmāk būtu jādiferencē starp dalībvalstīm un tajos būtu jāņem vērā iespējamā pārrobežu blakusietekme. Komisija aicināja dalībvalstis atspoguļot norādes savās stabilitātes un konverģences programmās. Komisija apņēmās cieši uzraudzīt ekonomikas norises un pielāgot savas politikas norādes pēc vajadzības un ne vēlāk kā savā Eiropas pusgada pavasara paketē, kas sagatavota 2022. gada maija beigās. |
| --- | --- |

(7)

Komisija 2022. gada 2. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas plašas norādes par fiskālo politiku 2023. gadā (“fiskālās norādes”) un kura mērķis ir atbalstīt dalībvalstu stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanu un tādējādi stiprināt politikas koordināciju. Pamatojoties uz 2022. gada ziemas prognozes makroekonomisko perspektīvu, Komisija atzīmēja, ka piemērota šķistu pāreja no kopējās atbalstošās fiskālās nostājas 2020.–2022. gadā uz kopumā neitrālu kopējo fiskālo nostāju 2023. gadā, vienlaikus saglabājot gatavību reaģēt uz mainīgo ekonomisko situāciju. Komisija paziņoja, ka fiskālie ieteikumi 2023. gadam arī turpmāk būtu jādiferencē starp dalībvalstīm un tajos būtu jāņem vērā iespējamā pārrobežu blakusietekme. Komisija aicināja dalībvalstis atspoguļot norādes savās stabilitātes un konverģences programmās. Komisija apņēmās cieši uzraudzīt ekonomikas norises un pielāgot savas politikas norādes pēc vajadzības un ne vēlāk kā savā Eiropas pusgada pavasara paketē, kas sagatavota 2022. gada maija beigās.

| (8) | Attiecībā uz fiskālajām norādēm fiskālajos ieteikumos 2023. gadam ir ņemta vērā ekonomikas perspektīvas pasliktināšanās, paaugstinātā nenoteiktība un papildu lejupvērstie riski, kā arī augstāka inflācija salīdzinājumā ar Komisijas 2022. gada ziemas prognozi. Ņemot vērā šos apsvērumus, fiskālajai reakcijai ir jāpalielina publiskās investīcijas, kas sekmēs zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, un jāsaglabā visneaizsargātāko mājsaimniecību pirktspēja, lai mīkstinātu enerģijas cenu kāpuma ietekmi un palīdzētu ierobežot inflācijas otrreizējās ietekmes spiedienu, izmantojot mērķtiecīgus un pagaidu pasākumus. Fiskālajai politikai arī turpmāk jābūt dinamiskai, lai pielāgotos strauji mainīgajiem apstākļiem, tostarp izaicinājumiem, kuri attiecībā uz aizsardzību un drošību izriet no Krievijas agresijas kara pret Ukrainu, un dalībvalstīs tā ir jādiferencē atbilstīgi to fiskālajam un ekonomiskajam stāvoklim, tostarp, ņemot vērā krīzes ietekmi uz tām un pārvietoto personu pieplūdumu no Ukrainas. |
| --- | --- |

(8)

Attiecībā uz fiskālajām norādēm fiskālajos ieteikumos 2023. gadam ir ņemta vērā ekonomikas perspektīvas pasliktināšanās, paaugstinātā nenoteiktība un papildu lejupvērstie riski, kā arī augstāka inflācija salīdzinājumā ar Komisijas 2022. gada ziemas prognozi. Ņemot vērā šos apsvērumus, fiskālajai reakcijai ir jāpalielina publiskās investīcijas, kas sekmēs zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, un jāsaglabā visneaizsargātāko mājsaimniecību pirktspēja, lai mīkstinātu enerģijas cenu kāpuma ietekmi un palīdzētu ierobežot inflācijas otrreizējās ietekmes spiedienu, izmantojot mērķtiecīgus un pagaidu pasākumus. Fiskālajai politikai arī turpmāk jābūt dinamiskai, lai pielāgotos strauji mainīgajiem apstākļiem, tostarp izaicinājumiem, kuri attiecībā uz aizsardzību un drošību izriet no Krievijas agresijas kara pret Ukrainu, un dalībvalstīs tā ir jādiferencē atbilstīgi to fiskālajam un ekonomiskajam stāvoklim, tostarp, ņemot vērā krīzes ietekmi uz tām un pārvietoto personu pieplūdumu no Ukrainas.

| (9) | Somija savu nacionālo atveseļošanas un noturības plānu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai 2021. gada 27. maijā. Komisija atbilstoši Regulas (ES) 2021/241 19. pantam novērtēja atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu, ņemot vērā minētās regulas V pielikumā izklāstītās novērtēšanas vadlīnijas. Padome 2021. gada 29. oktobrī pieņēma Īstenošanas lēmumu par Somijas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu (10). Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu, ar ko atzīst, ka Somija ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu. |
| --- | --- |

(9)

Somija savu nacionālo atveseļošanas un noturības plānu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai 2021. gada 27. maijā. Komisija atbilstoši Regulas (ES) 2021/241 19. pantam novērtēja atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu, ņemot vērā minētās regulas V pielikumā izklāstītās novērtēšanas vadlīnijas. Padome 2021. gada 29. oktobrī pieņēma Īstenošanas lēmumu par Somijas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu (10). Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu, ar ko atzīst, ka Somija ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu.

| (10) | Somija savu 2022. gada valsts reformu programmu un 2022. gada stabilitātes programmu iesniedza 2022. gada 13. aprīlī, tādējādi ievērojot Regulas (EK) Nr. 1466/97 4. pantā noteikto termiņu. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. Kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 27. pantā, 2022. gada valsts reformu programma atspoguļo arī Somijas pienākumu divreiz gadā ziņot par panākto progresu atveseļošanas un noturības plāna īstenošanā. |
| --- | --- |

(10)

Somija savu 2022. gada valsts reformu programmu un 2022. gada stabilitātes programmu iesniedza 2022. gada 13. aprīlī, tādējādi ievērojot Regulas (EK) Nr. 1466/97 4. pantā noteikto termiņu. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. Kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 27. pantā, 2022. gada valsts reformu programma atspoguļo arī Somijas pienākumu divreiz gadā ziņot par panākto progresu atveseļošanas un noturības plāna īstenošanā.

| (11) | Komisija 2022. gada ziņojumu par Somiju publicēja 2022. gada 23. maijā. Tajā novērtēts, kā Somija ir īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019., 2020. un 2021. gadā, un uz atveseļošanas un noturības rezultātu pārskata pamata bija aplūkots, kā Somija īsteno atveseļošanas un noturības plānu. Balstoties uz minēto analīzi, ziņojumā par valsti bija norādīti trūkumi attiecībā uz tādu problēmjautājumu risināšanu, kuri nav ietverti vai ir tikai daļēji ietverti atveseļošanas un noturības plānā, kā arī jauni un nupat iezīmējušies problēmjautājumi, tostarp sakarā ar Krievijas iebrukumu Ukrainā. Tajā bija arī novērtēts Somijas progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un Savienības pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā. |
| --- | --- |

(11)

Komisija 2022. gada ziņojumu par Somiju publicēja 2022. gada 23. maijā. Tajā novērtēts, kā Somija ir īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019., 2020. un 2021. gadā, un uz atveseļošanas un noturības rezultātu pārskata pamata bija aplūkots, kā Somija īsteno atveseļošanas un noturības plānu. Balstoties uz minēto analīzi, ziņojumā par valsti bija norādīti trūkumi attiecībā uz tādu problēmjautājumu risināšanu, kuri nav ietverti vai ir tikai daļēji ietverti atveseļošanas un noturības plānā, kā arī jauni un nupat iezīmējušies problēmjautājumi, tostarp sakarā ar Krievijas iebrukumu Ukrainā. Tajā bija arī novērtēts Somijas progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un Savienības pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā.

| (12) | 2022. gada 23. maijā Komisija nāca klajā ar ziņojumu saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu. Ziņojumā bija aplūkots Somijas budžeta stāvoklis, ņemot vērā to, ka tās vispārējās valdības parāds 2021. gadā pārsniedza Līgumā noteikto atsauces vērtību, kas ir 60 % no IKP, un neatbilda parāda samazināšanas kritērijam. Ziņojumā secināts, ka parāda kritērijs nav izpildīts. Ievērojot 2022. gada 2. marta paziņojumu, Komisija, novērtējot visus attiecīgos faktorus, uzskatīja, ka parāda samazināšanas kritērija ievērošana nozīmētu pārāk stingru, agrīni koncentrētu fiskālo konsolidāciju, kas varētu apdraudēt izaugsmi. Tāpēc Komisija uzskata, ka pašreizējos ārkārtas ekonomiskajos apstākļos atbilstība parāda samazināšanas kritērijam nav uzskatāma par vajadzīgu. Kā paziņots, Komisija 2022. gada pavasarī neierosināja sākt jaunas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, bet 2022. gada rudenī tā no jauna novērtēs, vai būtu nepieciešams ierosināt šādu procedūru sākšanu. |
| --- | --- |

(12)

2022. gada 23. maijā Komisija nāca klajā ar ziņojumu saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu. Ziņojumā bija aplūkots Somijas budžeta stāvoklis, ņemot vērā to, ka tās vispārējās valdības parāds 2021. gadā pārsniedza Līgumā noteikto atsauces vērtību, kas ir 60 % no IKP, un neatbilda parāda samazināšanas kritērijam. Ziņojumā secināts, ka parāda kritērijs nav izpildīts. Ievērojot 2022. gada 2. marta paziņojumu, Komisija, novērtējot visus attiecīgos faktorus, uzskatīja, ka parāda samazināšanas kritērija ievērošana nozīmētu pārāk stingru, agrīni koncentrētu fiskālo konsolidāciju, kas varētu apdraudēt izaugsmi. Tāpēc Komisija uzskata, ka pašreizējos ārkārtas ekonomiskajos apstākļos atbilstība parāda samazināšanas kritērijam nav uzskatāma par vajadzīgu. Kā paziņots, Komisija 2022. gada pavasarī neierosināja sākt jaunas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, bet 2022. gada rudenī tā no jauna novērtēs, vai būtu nepieciešams ierosināt šādu procedūru sākšanu.

| (13) | 2020. gada 20. jūlija ieteikumā (11) Padome ieteica Somijai, ievērojot vispārējo izņēmuma klauzulu, 2020. un 2021. gadā veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai efektīvi vērstos pret Covid-19 pandēmiju, stiprinātu ekonomiku un atbalstītu tās turpmāko atveseļošanu. Tā arī ieteica Somijai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt parāda atmaksājamību, vienlaikus veicinot investīcijas. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem 2021. gadā Somijas vispārējās valdības budžeta deficīts samazinājās no 5,5 % no IKP 2020. gadā līdz 2,6 % no IKP 2021. gadā. Somijas fiskālās politikas reakcija atbalstīja ekonomikas atveseļošanu 2021. gadā, savukārt pagaidu ārkārtas pasākumu apmērs samazinājās no 2,8 % no IKP 2020. gadā līdz 1,7 %. Somijas 2021. gadā veiktie pasākumi atbilda Padomes 2020. gada 20. jūlija ieteikumam. Valdības 2020. un 2021. gadā noteiktie diskrecionārie budžeta pasākumi ir pagaidu pasākumi vai atsvērti ar kompensējošiem pasākumiem. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem vispārējās valdības parāds samazinājās no 69,0 % no IKP 2020. gadā līdz 65,8 % no IKP 2021. gadā. |
| --- | --- |

(13)

2020. gada 20. jūlija ieteikumā (11) Padome ieteica Somijai, ievērojot vispārējo izņēmuma klauzulu, 2020. un 2021. gadā veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai efektīvi vērstos pret Covid-19 pandēmiju, stiprinātu ekonomiku un atbalstītu tās turpmāko atveseļošanu. Tā arī ieteica Somijai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt parāda atmaksājamību, vienlaikus veicinot investīcijas. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem 2021. gadā Somijas vispārējās valdības budžeta deficīts samazinājās no 5,5 % no IKP 2020. gadā līdz 2,6 % no IKP 2021. gadā. Somijas fiskālās politikas reakcija atbalstīja ekonomikas atveseļošanu 2021. gadā, savukārt pagaidu ārkārtas pasākumu apmērs samazinājās no 2,8 % no IKP 2020. gadā līdz 1,7 %. Somijas 2021. gadā veiktie pasākumi atbilda Padomes 2020. gada 20. jūlija ieteikumam. Valdības 2020. un 2021. gadā noteiktie diskrecionārie budžeta pasākumi ir pagaidu pasākumi vai atsvērti ar kompensējošiem pasākumiem. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem vispārējās valdības parāds samazinājās no 69,0 % no IKP 2020. gadā līdz 65,8 % no IKP 2021. gadā.

| (14) | 2022. gada stabilitātes programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs ir reālistisks. Valdība prognozē, ka reālais IKP 2022. gadā pieaugs par 1,5 % un 2023. gadā – par 1,7 %. Salīdzinājumam – Komisijas 2022. gada pavasara prognozē norādīts, ka reālā IKP pieaugums būs mazliet lielāks, proti, 1,6 % 2022. gadā un 1,7 % 2023. gadā. Valdība savā 2022. gada stabilitātes programmā plāno, ka nominālais deficīts samazināsies līdz 2,2 % no IKP 2022. gadā un līdz 1,7 % 2023. gadā. Samazinājums 2022. gadā galvenokārt atspoguļo spēcīgu ekonomiskās aktivitātes izaugsmi un lielākās ārkārtas pasākumu daļas atcelšanu. Saskaņā ar 2022. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP palielināsies līdz 66,2 % 2022. gadā un līdz 66,9 % 2023. gadā. Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2022. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta deficīts 2022. un 2023. gadā būs attiecīgi 2,2 % un 1,7 % no IKP. Tas atbilst 2022. gada stabilitātes programmā prognozētajam deficītam. Komisijas 2022. gada pavasara prognozē plānota līdzīga vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP: 65,9 % 2022. gadā un 66,6 % 2023. gadā. Saskaņā ar Komisijas 2022. gada pavasara prognozi, potenciālās izlaides vidēja termiņa pieauguma aplēse ir 1,2 % (10 gadu vidējais rādītājs). Tomēr minētajā aplēsē nav iekļauta to reformu ietekme, kas paredzētas atveseļošanas un noturības plānā un var palielināt Somijas potenciālo izaugsmi. |
| --- | --- |

(14)

2022. gada stabilitātes programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs ir reālistisks. Valdība prognozē, ka reālais IKP 2022. gadā pieaugs par 1,5 % un 2023. gadā – par 1,7 %. Salīdzinājumam – Komisijas 2022. gada pavasara prognozē norādīts, ka reālā IKP pieaugums būs mazliet lielāks, proti, 1,6 % 2022. gadā un 1,7 % 2023. gadā. Valdība savā 2022. gada stabilitātes programmā plāno, ka nominālais deficīts samazināsies līdz 2,2 % no IKP 2022. gadā un līdz 1,7 % 2023. gadā. Samazinājums 2022. gadā galvenokārt atspoguļo spēcīgu ekonomiskās aktivitātes izaugsmi un lielākās ārkārtas pasākumu daļas atcelšanu. Saskaņā ar 2022. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP palielināsies līdz 66,2 % 2022. gadā un līdz 66,9 % 2023. gadā. Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2022. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta deficīts 2022. un 2023. gadā būs attiecīgi 2,2 % un 1,7 % no IKP. Tas atbilst 2022. gada stabilitātes programmā prognozētajam deficītam. Komisijas 2022. gada pavasara prognozē plānota līdzīga vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP: 65,9 % 2022. gadā un 66,6 % 2023. gadā. Saskaņā ar Komisijas 2022. gada pavasara prognozi, potenciālās izlaides vidēja termiņa pieauguma aplēse ir 1,2 % (10 gadu vidējais rādītājs). Tomēr minētajā aplēsē nav iekļauta to reformu ietekme, kas paredzētas atveseļošanas un noturības plānā un var palielināt Somijas potenciālo izaugsmi.

| (15) | Valdība 2022. gadā pakāpeniski atcēla lielāko daļu pasākumu, kas veikti, reaģējot uz Covid-19 krīzi, – tiek prognozēts, ka pagaidu ārkārtas pasākumu apmērs samazināsies no 1,7 % no IKP 2021. gadā līdz 0,2 % 2022. gadā. Valdības budžeta deficītu ietekmē pasākumi, kuri pieņemti, lai novērstu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, un kuru apjoms Komisijas 2022. gada pavasara prognozē tiek lēsts 0,1 % apmērā no IKP 2022. gadā un 0,0 % apmērā no IKP 2023. gadā. (12) Minētie pasākumi galvenokārt ir pagaidu nodokļu pasākumi (piemēram, ceļa izdevumu atskaitīšana). Par šiem pasākumiem tika paziņots, ka tiem ir pagaidu raksturs. Tomēr, ja enerģijas cenas saglabāsies augstas 2023. gadā, dažus no minētajiem pasākumiem varētu turpināt. Valdības budžeta deficītu ietekmē arī izmaksas, kuras saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas un kuras Komisijas 2022. gada pavasara prognozē tiek prognozētas 0,1 % apmērā no IKP 2022. gadā un 0,2 % apmērā no IKP 2023. gadā (13), kā arī lielākas izmaksas aizsardzības izdevumiem, kuru pieaugums paredzēts 0,3 % apmērā no IKP 2022. gadā un 0,1 % apmērā no IKP 2023. gadā. |
| --- | --- |

(15)

Valdība 2022. gadā pakāpeniski atcēla lielāko daļu pasākumu, kas veikti, reaģējot uz Covid-19 krīzi, – tiek prognozēts, ka pagaidu ārkārtas pasākumu apmērs samazināsies no 1,7 % no IKP 2021. gadā līdz 0,2 % 2022. gadā. Valdības budžeta deficītu ietekmē pasākumi, kuri pieņemti, lai novērstu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, un kuru apjoms Komisijas 2022. gada pavasara prognozē tiek lēsts 0,1 % apmērā no IKP 2022. gadā un 0,0 % apmērā no IKP 2023. gadā. (12) Minētie pasākumi galvenokārt ir pagaidu nodokļu pasākumi (piemēram, ceļa izdevumu atskaitīšana). Par šiem pasākumiem tika paziņots, ka tiem ir pagaidu raksturs. Tomēr, ja enerģijas cenas saglabāsies augstas 2023. gadā, dažus no minētajiem pasākumiem varētu turpināt. Valdības budžeta deficītu ietekmē arī izmaksas, kuras saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas un kuras Komisijas 2022. gada pavasara prognozē tiek prognozētas 0,1 % apmērā no IKP 2022. gadā un 0,2 % apmērā no IKP 2023. gadā (13), kā arī lielākas izmaksas aizsardzības izdevumiem, kuru pieaugums paredzēts 0,3 % apmērā no IKP 2022. gadā un 0,1 % apmērā no IKP 2023. gadā.

| (16) | Padome savā 2021. gada 18. jūnija ieteikumā ieteica Somijai 2022. gadā saglabāt atbalstošu fiskālo nostāju, kas ietver stimulējošo iedarbību, kuru nodrošina Atveseļošanas un noturības mehānisms, un saglabāt valsts finansētās investīcijas. Padome arī ieteica Somijai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt fiskālo ilgtspēju vidējā termiņā, un vienlaikus veicināt investīcijas, lai vairotu izaugsmes potenciālu. |
| --- | --- |

(16)

Padome savā 2021. gada 18. jūnija ieteikumā ieteica Somijai 2022. gadā saglabāt atbalstošu fiskālo nostāju, kas ietver stimulējošo iedarbību, kuru nodrošina Atveseļošanas un noturības mehānisms, un saglabāt valsts finansētās investīcijas. Padome arī ieteica Somijai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt fiskālo ilgtspēju vidējā termiņā, un vienlaikus veicināt investīcijas, lai vairotu izaugsmes potenciālu.

| (17) | Saskaņā ar Komisijas 2022. gada pavasara prognozi un ņemot vērā Somijas 2022. gada stabilitātes programmā iekļauto informāciju, 2022. gadā tiek prognozēta atbalstoša fiskālā nostāja – 0,6 % apmērā no IKP (14). Somija plāno saskaņā ar Padomes ieteikumu turpināt atbalstu atveseļošanai, izmantojot Atveseļošanas un noturības mehānismu, lai finansētu papildu investīcijas. Prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti palielināsies par 0,2 IKP procentpunktiem salīdzinājumā ar 2021. gadu. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2022. gadā būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,2 procentpunktiem no IKP (15). Tādējādi Somija plāno saglabāt valsts finansētās investīcijas, kā ieteikusi Padome. Vienlaikus plānots, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2022. gadā būs pamatā neitrāla ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst 0,1 procentpunktam no IKP. Šī ietekme ietver papildu ietekmi (0,1 % apmērā no IKP), ko rada pasākumi ar mērķi novērst enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, kā arī izmaksas (0,1 % apmērā no IKP), kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas. |
| --- | --- |

(17)

Saskaņā ar Komisijas 2022. gada pavasara prognozi un ņemot vērā Somijas 2022. gada stabilitātes programmā iekļauto informāciju, 2022. gadā tiek prognozēta atbalstoša fiskālā nostāja – 0,6 % apmērā no IKP (14). Somija plāno saskaņā ar Padomes ieteikumu turpināt atbalstu atveseļošanai, izmantojot Atveseļošanas un noturības mehānismu, lai finansētu papildu investīcijas. Prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti palielināsies par 0,2 IKP procentpunktiem salīdzinājumā ar 2021. gadu. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2022. gadā būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,2 procentpunktiem no IKP (15). Tādējādi Somija plāno saglabāt valsts finansētās investīcijas, kā ieteikusi Padome. Vienlaikus plānots, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2022. gadā būs pamatā neitrāla ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst 0,1 procentpunktam no IKP. Šī ietekme ietver papildu ietekmi (0,1 % apmērā no IKP), ko rada pasākumi ar mērķi novērst enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, kā arī izmaksas (0,1 % apmērā no IKP), kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas.

| (18) | Komisijas 2022. gada pavasara prognozē fiskālā nostāja 2023. gadā tiek prognozēta 0,3 % apmērā no IKP, pieņemot, ka politika nemainīsies (16). Ir paredzēts, ka Somija 2023. gadā turpinās izmantot Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijas, lai finansētu papildu investīcijas atveseļošanas atbalstam. Prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti palielināsies par 0,2 IKP procentpunktiem salīdzinājumā ar 2022. gadu. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2023. gadā būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,1 procentpunktiem no IKP (17). Vienlaikus plānots, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā būs bremzējoša ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst 0,4 procentpunktiem no IKP. Tas ietver ietekmi, ko rada to pasākumu pakāpeniska atcelšana, ar kuriem risina enerģijas cenu pieaugumu (0,1 % no IKP), un papildu izmaksas, lai piedāvātu pagaidu aizsardzību no Ukrainas pārvietotajām personām (0,1 % no IKP). |
| --- | --- |

(18)

Komisijas 2022. gada pavasara prognozē fiskālā nostāja 2023. gadā tiek prognozēta 0,3 % apmērā no IKP, pieņemot, ka politika nemainīsies (16). Ir paredzēts, ka Somija 2023. gadā turpinās izmantot Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijas, lai finansētu papildu investīcijas atveseļošanas atbalstam. Prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti palielināsies par 0,2 IKP procentpunktiem salīdzinājumā ar 2022. gadu. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2023. gadā būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,1 procentpunktiem no IKP (17). Vienlaikus plānots, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā būs bremzējoša ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst 0,4 procentpunktiem no IKP. Tas ietver ietekmi, ko rada to pasākumu pakāpeniska atcelšana, ar kuriem risina enerģijas cenu pieaugumu (0,1 % no IKP), un papildu izmaksas, lai piedāvātu pagaidu aizsardzību no Ukrainas pārvietotajām personām (0,1 % no IKP).

| (19) | 2022. gada stabilitātes programmā tiek prognozēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts pakāpeniski samazināsies, sasniedzot 1,4 % 2024. gadā un 1,8 % līdz 2025. gadam. Līdz ar to tiek plānots, ka vispārējās valdības budžeta deficīts saglabāsies zem 3 % no IKP visā programmas aptvertajā laikā. Saskaņā ar 2022. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP līdz 2025. gadam pieaugs, proti, 2024. gadā palielināsies līdz 68,0 % un 2025. gadā pieaugs līdz 69,1 %. Saskaņā ar Komisijas analīzi parāda atmaksājamības riski vidējā termiņā šķiet vidēji. |
| --- | --- |

(19)

2022. gada stabilitātes programmā tiek prognozēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts pakāpeniski samazināsies, sasniedzot 1,4 % 2024. gadā un 1,8 % līdz 2025. gadam. Līdz ar to tiek plānots, ka vispārējās valdības budžeta deficīts saglabāsies zem 3 % no IKP visā programmas aptvertajā laikā. Saskaņā ar 2022. gada stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP līdz 2025. gadam pieaugs, proti, 2024. gadā palielināsies līdz 68,0 % un 2025. gadā pieaugs līdz 69,1 %. Saskaņā ar Komisijas analīzi parāda atmaksājamības riski vidējā termiņā šķiet vidēji.

| (20) | Somijas sociālā nodrošinājuma sistēma nodrošina plašu segumu un efektīvu aizsardzību pret nabadzību, bet tai ir raksturīga arī augsta sarežģītība un dažas raksturīgas nepilnības. Tas jo īpaši attiecas uz darba ienākumu un sociālo pabalstu apvienošanu un ilgtermiņa bezdarba novēršanu. Visaptveroša sociālā nodrošinājuma reforma būs būtiska, lai racionalizētu sistēmu, palielinātu stimulus strādāt, vienlaikus saglabājot sociālo aizsardzību, un paaugstinātu nodarbinātības līmeni saskaņā ar valdības ilgtermiņa mērķiem. Tai būtu jāpalielina valsts ieņēmumi no ienākuma nodokļiem un jāuzlabo sociālās aizsardzības izdevumu efektivitāte, tādējādi atbalstot publisko finanšu ilgtspēju. 2020. gadā īpašai parlamentārajai komitejai tika uzdots līdz 2027. gadam izstrādāt šo reformu. 2022. gada janvārī komiteja publicēja problēmu apzināšanas darba rezultātus, un nākamajā posmā paredzēts izstrādāt iespējamos risinājumus konstatētajām problēmām un analizēt alternatīvus sociālā nodrošinājuma organizēšanas veidus. Pieņemot valdības ceļvedi sociālā nodrošinājuma reformai, kuras pamatā ir komitejas darbs, būtu jāveicina progress reformas sagatavošanā un jāsagatavo ceļš tās īstenošanai. |
| --- | --- |

(20)

Somijas sociālā nodrošinājuma sistēma nodrošina plašu segumu un efektīvu aizsardzību pret nabadzību, bet tai ir raksturīga arī augsta sarežģītība un dažas raksturīgas nepilnības. Tas jo īpaši attiecas uz darba ienākumu un sociālo pabalstu apvienošanu un ilgtermiņa bezdarba novēršanu. Visaptveroša sociālā nodrošinājuma reforma būs būtiska, lai racionalizētu sistēmu, palielinātu stimulus strādāt, vienlaikus saglabājot sociālo aizsardzību, un paaugstinātu nodarbinātības līmeni saskaņā ar valdības ilgtermiņa mērķiem. Tai būtu jāpalielina valsts ieņēmumi no ienākuma nodokļiem un jāuzlabo sociālās aizsardzības izdevumu efektivitāte, tādējādi atbalstot publisko finanšu ilgtspēju. 2020. gadā īpašai parlamentārajai komitejai tika uzdots līdz 2027. gadam izstrādāt šo reformu. 2022. gada janvārī komiteja publicēja problēmu apzināšanas darba rezultātus, un nākamajā posmā paredzēts izstrādāt iespējamos risinājumus konstatētajām problēmām un analizēt alternatīvus sociālā nodrošinājuma organizēšanas veidus. Pieņemot valdības ceļvedi sociālā nodrošinājuma reformai, kuras pamatā ir komitejas darbs, būtu jāveicina progress reformas sagatavošanā un jāsagatavo ceļš tās īstenošanai.

| (21) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktu un minētās regulas V pielikuma 2.2. kritēriju atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums ar indikatīvu grafiku īstenošanai, kas jāpabeidz līdz 2026. gada 31. augustam. Tās palīdzēs atrisināt visas ekonomiskās un sociālās problēmas vai ievērojamu to ekonomisko un sociālo problēmu daļu, kuras Padome bija minējusi Somijai 2019. un 2020. gada Eiropas pusgadā adresētajos ieteikumos, kā arī attiecīgā gadījumā Somijai līdz atveseļošanas un noturības plāna pieņemšanai adresētajos ieteikumos. Konkrēti, atveseļošanas un noturības plāns ietver Klimata pārmaiņu akta atjaunināšanu un notiekošās pastāvīgās mācību un sociālās un veselības aprūpes reformas. Tas ietver arī pasākumus nodarbinātības veicināšanai, kā arī pasākumus, kuru mērķis ir pastiprināt nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu un atbalstīt pozitīva kredītreģistra izveidi. |
| --- | --- |

(21)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktu un minētās regulas V pielikuma 2.2. kritēriju atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums ar indikatīvu grafiku īstenošanai, kas jāpabeidz līdz 2026. gada 31. augustam. Tās palīdzēs atrisināt visas ekonomiskās un sociālās problēmas vai ievērojamu to ekonomisko un sociālo problēmu daļu, kuras Padome bija minējusi Somijai 2019. un 2020. gada Eiropas pusgadā adresētajos ieteikumos, kā arī attiecīgā gadījumā Somijai līdz atveseļošanas un noturības plāna pieņemšanai adresētajos ieteikumos. Konkrēti, atveseļošanas un noturības plāns ietver Klimata pārmaiņu akta atjaunināšanu un notiekošās pastāvīgās mācību un sociālās un veselības aprūpes reformas. Tas ietver arī pasākumus nodarbinātības veicināšanai, kā arī pasākumus, kuru mērķis ir pastiprināt nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu un atbalstīt pozitīva kredītreģistra izveidi.

| (22) | Paredzams, ka Somijas atveseļošanas un noturības plāna īstenošana sekmēs turpmāku progresu zaļās un digitālās pārkārtošanās jomā. Klimata mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi Somijā atbilst 50,1 % no atveseļošanas un noturības plāna kopējā piešķīruma, savukārt digitālo mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi – 27,5 % no atveseļošanas un noturības plāna kopējā piešķīruma. Atveseļošanas un noturības plāna pilnīga īstenošana atbilstoši attiecīgajiem atskaites punktiem un mērķrādītājiem palīdzēs Somijai ātri atgūties no Covid-19 krīzes radītajām sekām, vienlaikus stiprinot noturību. Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citu, ārpus atveseļošanas un noturības plāna tvēruma esošu ekonomikas un nodarbinātības politiku sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politiku programmu kopumā, joprojām ir svarīgi sistemātiski iesaistīt sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas. |
| --- | --- |

(22)

Paredzams, ka Somijas atveseļošanas un noturības plāna īstenošana sekmēs turpmāku progresu zaļās un digitālās pārkārtošanās jomā. Klimata mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi Somijā atbilst 50,1 % no atveseļošanas un noturības plāna kopējā piešķīruma, savukārt digitālo mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi – 27,5 % no atveseļošanas un noturības plāna kopējā piešķīruma. Atveseļošanas un noturības plāna pilnīga īstenošana atbilstoši attiecīgajiem atskaites punktiem un mērķrādītājiem palīdzēs Somijai ātri atgūties no Covid-19 krīzes radītajām sekām, vienlaikus stiprinot noturību. Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citu, ārpus atveseļošanas un noturības plāna tvēruma esošu ekonomikas un nodarbinātības politiku sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politiku programmu kopumā, joprojām ir svarīgi sistemātiski iesaistīt sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas.

| (23) | Komisija 2022. gada 5. maijā apstiprināja Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/1060 (18) paredzētās Somijas kohēzijas politikas programmas, izņemot attiecībā uz Taisnīgas pārkārtošanās fondu un kohēzijas politikas programmu Ālandu salām. Regulā (ES) 2021/1060 paredzēto kohēzijas politikas programmu Ālandu salas iesniedza 2022. gada 4. aprīlī. Saskaņā ar Regulu (ES) 2021/1060 Somija ir ņēmusi vērā attiecīgos tai adresētos ieteikumus 2021.–2027. gada kohēzijas politikas fondu plānošanā. Tas ir priekšnoteikums no kohēzijas politikas fondiem paredzētā finansiālā atbalsta efektivitātes uzlabošanai un tā pievienotās vērtības maksimalizēšanai un vienlaikus veicina koordināciju, savstarpējo papildināmību un saskaņotību starp minētajiem kohēzijas politikas fondiem un citiem Savienības instrumentiem un fondiem. Atveseļošanas un noturības mehānisma un kohēzijas politikas programmu sekmīga īstenošana ir atkarīga arī no to šķēršļu novēršanas, kas kavē investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās un sabalansētas teritoriālās attīstības atbalstam. |
| --- | --- |

(23)

Komisija 2022. gada 5. maijā apstiprināja Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/1060 (18) paredzētās Somijas kohēzijas politikas programmas, izņemot attiecībā uz Taisnīgas pārkārtošanās fondu un kohēzijas politikas programmu Ālandu salām. Regulā (ES) 2021/1060 paredzēto kohēzijas politikas programmu Ālandu salas iesniedza 2022. gada 4. aprīlī. Saskaņā ar Regulu (ES) 2021/1060 Somija ir ņēmusi vērā attiecīgos tai adresētos ieteikumus 2021.–2027. gada kohēzijas politikas fondu plānošanā. Tas ir priekšnoteikums no kohēzijas politikas fondiem paredzētā finansiālā atbalsta efektivitātes uzlabošanai un tā pievienotās vērtības maksimalizēšanai un vienlaikus veicina koordināciju, savstarpējo papildināmību un saskaņotību starp minētajiem kohēzijas politikas fondiem un citiem Savienības instrumentiem un fondiem. Atveseļošanas un noturības mehānisma un kohēzijas politikas programmu sekmīga īstenošana ir atkarīga arī no to šķēršļu novēršanas, kas kavē investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās un sabalansētas teritoriālās attīstības atbalstam.

| (24) | Pamatojoties uz Savienības valstu vai to valdību vadītāju pilnvarojumu, kas formulēts Versaļas deklarācijā, ir sagatavots Komisijas priekšlikums REPowerEU plānam, kura mērķis ir pēc iespējas drīz izbeigt Savienības atkarību no fosilo kurināmo importa no Krievijas. Tālab Komisija plāno dialogā ar dalībvalstīm apzināt piemērotākos projektus, investīcijas un reformas valstu, reģionālā un Savienības līmenī. Šo pasākumu mērķis ir samazināt vispārējo atkarību no fosilajiem kurināmajiem un pārorientēt fosilo kurināmo importu prom no Krievijas. |
| --- | --- |

(24)

Pamatojoties uz Savienības valstu vai to valdību vadītāju pilnvarojumu, kas formulēts Versaļas deklarācijā, ir sagatavots Komisijas priekšlikums REPowerEU plānam, kura mērķis ir pēc iespējas drīz izbeigt Savienības atkarību no fosilo kurināmo importa no Krievijas. Tālab Komisija plāno dialogā ar dalībvalstīm apzināt piemērotākos projektus, investīcijas un reformas valstu, reģionālā un Savienības līmenī. Šo pasākumu mērķis ir samazināt vispārējo atkarību no fosilajiem kurināmajiem un pārorientēt fosilo kurināmo importu prom no Krievijas.

| (25) | Lai gan Somijas ekonomika ir viena no energointensīvākajām Savienībā, Somija izvirzīja mērķi līdz 2035. gadam kļūt par oglekļneitrālu un drīz pēc tam par pirmo no fosilajām degvielām brīvu labklājības sabiedrību. Galvenās nozares, kurām būs jāpalīdz būtiski samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas, ir enerģētika, rūpniecība, transports un būvniecība. Problēmas šā mērķa sasniegšanā ir ievērojams privāto un publisko investīciju trūkums, kā arī kavēšanās attiecībā uz investīcijām atjaunīgajos energoresursos, ko izraisa neizskatīto vides atļauju uzkrāšanās, kurām nepieciešama apstrāde. Saskaņā ar 2020. gada datiem Somija ir ļoti atkarīga no Krievijas gāzes (67 % salīdzinājumā ar 44 % Savienībā), naftas (84% salīdzinājumā ar 26 % Savienībā) un ogļu importa (55% salīdzinājumā ar 54 % Savienībā) (19). Tomēr Somijas ekonomika ir tikai nedaudz atkarīga no gāzes importa (kas 2020. gadā veidoja 6,9 % no energoresursu struktūras), un visu trīs resursu importu lielā mērā var aizstāt ar citu kurināmo vai importu no citām valstīm. Somijā ir ieviesti ārkārtas pasākumi, lai nodrošinātu, ka no šiem kurināmajiem atkarīgās nozares var turpināt darbību piegādes traucējumu gadījumā, un tā veic pasākumus, lai dažādotu enerģijas importu prom no Krievijas. Somija izmanto minimālu gāzes daudzumu mājokļu apkurei, savukārt spēkstacijās parasti gāzes izmantošanu var aizstāt ar citu kurināmo. Somijai nav piekļuves vietējām gāzes krātuvēm, bet Baltijas starpsavienojuma divvirzienu gāzes cauruļvads sāka darboties 2020. gadā, un valsts plāno pabeigt savu trešo sašķidrinātās dabasgāzes (LNG) termināli 2022. gada otrajā pusē. Kopā ar diviem jau esošiem LNG termināļiem un iespējamiem turpmākiem projektiem drīzumā paredzams, ka kopējā gāzes importa jauda segs ievērojamu daļu no Somijas gāzes importa vajadzībām. Tiek ieteikts investīcijas jaunā gāzes infrastruktūrā un tīklos pēc iespējas veikt tā, lai nodrošinātu atbilstību nākotnes prasībām, sekmējot ilgtspēju ilgtermiņā, ko nākotnē nodrošinātu pārprofilēšana uz ilgtspējīgiem kurināmajiem.Somija 2022. gada maijā parakstīja desmit gadu nomas līdumu par peldošu LNG termināli.
  Aptuveni trešdaļu no Somijas energoresursu struktūras joprojām veido nafta un ogles, lai gan Somija arī dažādo naftas un ogļu importu, lai tas nenāktu tikai no Krievijas, un plāno palielināt iekšzemes ilgstpējīgu biogāzes ražošanu, tostarp izmantošanai lielas noslodzes transporta vajadzībām. Kodolenerģija 2020. gadā veidoja 17 % no energoresursu struktūras, un Krievija ir svarīgs kodoldegvielas avots. Somijas elektroenerģijas starpsavienojumu rādītājs pašlaik ir 29 %, bet paredzams, ka tas vidējā termiņā palielināsies. Varētu stiprināt Somijas elektroenerģijas pārvadi valsts mērogā. Kopumā, lai gan Somija attālinās no ierobežotās atkarības no fosilo kurināmo importa no Krievijas, pašreizējie apstākļi prasa paātrināt un palielināt investīcijas dekarbonizācijā un energoefektivitātes un piegādes drošības nodrošināšanā. Tas ietver atļauju piešķiršanas procedūru turpmāku racionalizēšanu, lai novērstu neizskatīto enerģētikas projektu uzkrāšanos un veicinātu papildu prioritāras investīcijas. Lai Somija atbilstu “Gatavi mērķrādītājam 55 %” mērķiem, būs vēl vairāk jāpalielina ieceru vērienīgums attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu un atjaunīgo energoresursu un energoefektivitātes rādītāju paaugstināšanu. |
| --- | --- |

(25)

Lai gan Somijas ekonomika ir viena no energointensīvākajām Savienībā, Somija izvirzīja mērķi līdz 2035. gadam kļūt par oglekļneitrālu un drīz pēc tam par pirmo no fosilajām degvielām brīvu labklājības sabiedrību. Galvenās nozares, kurām būs jāpalīdz būtiski samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas, ir enerģētika, rūpniecība, transports un būvniecība. Problēmas šā mērķa sasniegšanā ir ievērojams privāto un publisko investīciju trūkums, kā arī kavēšanās attiecībā uz investīcijām atjaunīgajos energoresursos, ko izraisa neizskatīto vides atļauju uzkrāšanās, kurām nepieciešama apstrāde. Saskaņā ar 2020. gada datiem Somija ir ļoti atkarīga no Krievijas gāzes (67 % salīdzinājumā ar 44 % Savienībā), naftas (84% salīdzinājumā ar 26 % Savienībā) un ogļu importa (55% salīdzinājumā ar 54 % Savienībā) (19). Tomēr Somijas ekonomika ir tikai nedaudz atkarīga no gāzes importa (kas 2020. gadā veidoja 6,9 % no energoresursu struktūras), un visu trīs resursu importu lielā mērā var aizstāt ar citu kurināmo vai importu no citām valstīm. Somijā ir ieviesti ārkārtas pasākumi, lai nodrošinātu, ka no šiem kurināmajiem atkarīgās nozares var turpināt darbību piegādes traucējumu gadījumā, un tā veic pasākumus, lai dažādotu enerģijas importu prom no Krievijas. Somija izmanto minimālu gāzes daudzumu mājokļu apkurei, savukārt spēkstacijās parasti gāzes izmantošanu var aizstāt ar citu kurināmo. Somijai nav piekļuves vietējām gāzes krātuvēm, bet Baltijas starpsavienojuma divvirzienu gāzes cauruļvads sāka darboties 2020. gadā, un valsts plāno pabeigt savu trešo sašķidrinātās dabasgāzes (LNG) termināli 2022. gada otrajā pusē. Kopā ar diviem jau esošiem LNG termināļiem un iespējamiem turpmākiem projektiem drīzumā paredzams, ka kopējā gāzes importa jauda segs ievērojamu daļu no Somijas gāzes importa vajadzībām. Tiek ieteikts investīcijas jaunā gāzes infrastruktūrā un tīklos pēc iespējas veikt tā, lai nodrošinātu atbilstību nākotnes prasībām, sekmējot ilgtspēju ilgtermiņā, ko nākotnē nodrošinātu pārprofilēšana uz ilgtspējīgiem kurināmajiem.Somija 2022. gada maijā parakstīja desmit gadu nomas līdumu par peldošu LNG termināli.

Aptuveni trešdaļu no Somijas energoresursu struktūras joprojām veido nafta un ogles, lai gan Somija arī dažādo naftas un ogļu importu, lai tas nenāktu tikai no Krievijas, un plāno palielināt iekšzemes ilgstpējīgu biogāzes ražošanu, tostarp izmantošanai lielas noslodzes transporta vajadzībām. Kodolenerģija 2020. gadā veidoja 17 % no energoresursu struktūras, un Krievija ir svarīgs kodoldegvielas avots. Somijas elektroenerģijas starpsavienojumu rādītājs pašlaik ir 29 %, bet paredzams, ka tas vidējā termiņā palielināsies. Varētu stiprināt Somijas elektroenerģijas pārvadi valsts mērogā. Kopumā, lai gan Somija attālinās no ierobežotās atkarības no fosilo kurināmo importa no Krievijas, pašreizējie apstākļi prasa paātrināt un palielināt investīcijas dekarbonizācijā un energoefektivitātes un piegādes drošības nodrošināšanā. Tas ietver atļauju piešķiršanas procedūru turpmāku racionalizēšanu, lai novērstu neizskatīto enerģētikas projektu uzkrāšanos un veicinātu papildu prioritāras investīcijas. Lai Somija atbilstu “Gatavi mērķrādītājam 55 %” mērķiem, būs vēl vairāk jāpalielina ieceru vērienīgums attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu un atjaunīgo energoresursu un energoefektivitātes rādītāju paaugstināšanu.

| (26) | Paātrināta pārkārtošanās uz oglekļneitralitāti un atteikšanās no fosilajiem kurināmajiem vairākās nozarēs radīs ievērojamas pārstrukturēšanas izmaksas, taču, lai mazinātu pārkārtošanās sociālekonomisko ietekmi vissmagāk skartajos reģionos, Somija var kohēzijas politikas ietvaros izmantot Taisnīgas pārkārtošanās mehānismu. Turklāt, lai uzlabotu nodarbinātības iespējas un stiprinātu sociālo kohēziju, Somija var izmantot Eiropas Sociālo fondu Plus, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1057 (20). |
| --- | --- |

(26)

Paātrināta pārkārtošanās uz oglekļneitralitāti un atteikšanās no fosilajiem kurināmajiem vairākās nozarēs radīs ievērojamas pārstrukturēšanas izmaksas, taču, lai mazinātu pārkārtošanās sociālekonomisko ietekmi vissmagāk skartajos reģionos, Somija var kohēzijas politikas ietvaros izmantot Taisnīgas pārkārtošanās mehānismu. Turklāt, lai uzlabotu nodarbinātības iespējas un stiprinātu sociālo kohēziju, Somija var izmantot Eiropas Sociālo fondu Plus, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1057 (20).

| (27) | Padome ir izskatījusi 2022. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas veikto novērtējumu, un tās atzinums (21) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā. |
| --- | --- |

(27)

Padome ir izskatījusi 2022. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas veikto novērtējumu, un tās atzinums (21) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā.

| (28) | Ņemot vērā ciešās savstarpējās saiknes starp eurozonas dalībvalstu tautsaimniecībām un to kolektīvo devumu ekonomiskās un monetārās savienības darbībā, Padome eurozonas dalībvalstīm ieteica rīkoties, tostarp izmantojot atveseļošanas un noturības plānus, lai īstenotu 2022. gada ieteikumā par eurozonu izklāstītos ieteikumus. Attiecībā uz Somiju tas ir jo īpaši atspoguļots 1. un 2. ieteikumā, |
| --- | --- |

(28)

Ņemot vērā ciešās savstarpējās saiknes starp eurozonas dalībvalstu tautsaimniecībām un to kolektīvo devumu ekonomiskās un monetārās savienības darbībā, Padome eurozonas dalībvalstīm ieteica rīkoties, tostarp izmantojot atveseļošanas un noturības plānus, lai īstenotu 2022. gada ieteikumā par eurozonu izklāstītos ieteikumus. Attiecībā uz Somiju tas ir jo īpaši atspoguļots 1. un 2. ieteikumā,

AR ŠO IESAKA Somijai 2022. un 2023. gadā rīkoties šādi.

1.

Nodrošināt, ka 2023. gadā valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums atbilst kopumā neitrālai politikas nostājai, ņemot vērā to, ka turpinās pagaidu un mērķorientēta atbalsta sniegšana pret energocenu kāpumu visneaizsargātākajām mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kā arī personām, kas bēg no Ukrainas. Būt gatavai kārtējos izdevumus pielāgot mainīgajai situācijai. Palielināt publiskās investīcijas, kas sekmēs zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, ņemot vērā REPowerEU iniciatīvu, tostarp, izmantojot Atveseļošanas un noturības mehānismu un citus Savienības fondus.. Laikposmā pēc 2023. gada īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli. Iesniegt politikas priekšlikumus sociālā nodrošinājuma reformai, kuras mērķis ir palielināt sociālo pabalstu sistēmas efektivitāti, uzlabot stimulus strādāt, kā arī atbalstīt valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēju.

2.

Turpināt atveseļošanas un noturības plāna īstenošanu, ievērojot Padomes 2021. gada 29. oktobra īstenošanas lēmumā iekļautos atskaites punktus un mērķrādītājus. Turpināt īstenot saskaņoto 2021.–2027. gada kohēzijas politikas programmu Somijai un ātri pabeigt sarunas ar Komisiju par 2021.–2027. gada kohēzijas politikas plānošanas dokumentiem Ālandu salām un Taisnīgas pārkārtošanās fondam, lai sāktu to īstenošanu.

3.

Samazināt vispārējo atkarību no fosilajiem kurināmajiem un dažādot fosilo kurināmo importu. Paātrināt atjaunīgo energoresursu izmantošanu, tostarp, vēl vairāk racionalizējot atļauju izsniegšanas procedūras, un veicināt investīcijas rūpniecības un transporta dekarbonizācijā, tostarp transporta nozares elektrifikācijā. Attīstīt enerģētikas infrastruktūru, lai palielinātu piegādes drošību.

Briselē, 2022. gada 12. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

Z. STANJURA

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2021. gada 12. februāris), ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (OV L 57, 18.2.2021., 17. lpp.).

3

(4)  Padomes Ieteikums (2022. gada 5. aprīlis) par eurozonas ekonomikas politiku (OV C 153, 7.4.2022., 1. lpp.).

4

(5)  Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2022/382 (2022. gada 4. marts), ar ko Direktīvas 2001/55/EK 5. panta nozīmē konstatē no Ukrainas pārvietoto personu masveida pieplūduma esamību un nosaka pagaidu aizsardzības ieviešanu (OV L 71, 4.3.2022., 1. lpp.).

5

(6)  Padomes Direktīva 2001/55/EK (2001. gada 20. jūlijs) par obligātajiem standartiem, lai pārvietoto personu masveida pieplūduma gadījumā sniegtu tām pagaidu aizsardzību, un par pasākumiem, lai līdzsvarotu dalībvalstu pūliņus, uzņemot šādas personas un uzņemoties ar to saistītās sekas (OV L 212, 7.8.2001., 12. lpp.).

6

(7)  Padomes Ieteikums (2021. gada 18. jūnijs), ar ko sniedz Padomes atzinumu par Somijas 2021. gada stabilitātes programmu (OV C 304, 29.7.2021., 126. lpp.).

7

(8)  Aplēses par fiskālo nostāju un tās komponentiem šajā ieteikumā ir Komisijas aplēses, kas balstītas uz pieņēmumiem, kuri ir Komisijas 2022. gada pavasara prognozes pamatā. Komisijas vidēja termiņa potenciālās izaugsmes aplēsēs nav iekļauta to reformu pozitīvā ietekme, kas paredzētas atveseļošanas un noturības plānā un var paātrināt potenciālo izaugsmi.

8

(9)  Nefinansē no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām vai citiem Savienības fondiem.

9

(10)  ST 12524/2021; ST 12524/2021 ADD 1.

10

(11)  Padomes Ieteikums (2020. gada 20. jūlijs) par Somijas 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Somijas 2020. gada stabilitātes programmu (OV C 282, 26.8.2020., 171. lpp.).

11

(12)  Šie skaitļi atspoguļo kopš 2021. gada rudens veikto pasākumu gada budžeta izmaksu līmeni, ietverot kārtējos ieņēmumus un izdevumus, kā arī – attiecīgā gadījumā – kapitālizdevumu pasākumus.

12

(13)  Tiek pieņemts, ka kopējais no Ukrainas uz Savienību pārvietoto personu skaits līdz 2022. gada beigām pakāpeniski sasniegs 6 miljonus, un viņu ģeogrāfiskais sadalījums tiek lēsts, pamatojoties uz esošās diasporas lielumu, uzņemošās dalībvalsts iedzīvotāju skaita relatīvo apmēru un no Ukrainas pārvietoto personu faktisko sadalījumu visā Savienībā, kāds tas bija 2022. gada martā. Budžeta izmaksas uz vienu personu aplēstas, balstoties uz Komisijas Kopīgā pētniecības centra mikrosimulācijas modeli Euromod, ņemot vērā gan naudas pārvedumus, uz kuriem šie cilvēki var būt tiesīgi, gan pabalstus natūrā, piemēram, izglītību un veselības aprūpi.

13

Euromod

(14)  Negatīvs (pozitīvs) rādītājs nozīmē, ka primāro izdevumu pieaugums (samazinājums) pārsniedz ekonomikas izaugsmi vidējā termiņā, un liecina par ekspansīvu (bremzējošu) fiskālo politiku.

14

(15)  Tiek prognozēts, ka citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem būs ekspansīva ietekme, kas atbilst 0,3 procentpunktiem no IKP.

15

(16)  Negatīvs (pozitīvs) rādītājs nozīmē, ka primāro izdevumu pieaugums (samazinājums) pārsniedz ekonomikas izaugsmi vidējā termiņā, un liecina par ekspansīvu (bremzējošu) fiskālo politiku.

16

(17)  Tiek prognozēts, ka citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem būs bremzējoša ietekme, kas atbilst 0,2 procentpunktiem no IKP.

17

(18)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1060 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai (OV L 231, 30.6.2021., 159. lpp.).

18

(19)  Eurostat (2020), Krievijas importa īpatsvars kopējā dabasgāzes, jēlnaftas un akmeņogļu importa apjomā. Aprēķinot ES27 vidējo rādītāju, izmantotais kopējais imports ir imports no valstīm ārpus ES27. Attiecībā uz Somiju kopējais imports ietver arī Savienības iekšējo tirdzniecību. Jēlnafta neietver rafinētus naftas produktus. No 2022. gada maija pēc tam, kad vienpusēji tika apturēta gāzes piegāde no “Gazprom”, Somija vairs nesaņem gāzes piegādes no Krievijas.

19

Eurostat

(20)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1057 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko izveido Eiropas Sociālo fondu Plus (ESF+) un atceļ Regulu (ES) Nr. 1296/2013 (OV L 231, 30.6.2021., 21. lpp.).

20

(21)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktu.

21

---

| 1.9.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 334/221 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 334/221

---

PADOMES IETEIKUMS

(2022. gada 12. jūlijs)

par Zviedrijas 2022. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Zviedrijas 2022. gada konverģences programmu

(2022/C 334/27)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (2), un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (3), ar ko tika izveidots Atveseļošanas un noturības mehānisms, stājās spēkā 2021. gada 19. februārī. Atveseļošanas un noturības mehānisms nodrošina finansiālu atbalstu reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot Savienības finansētu fiskālo stimulu. Tas sekmē ekonomikas atveseļošanu un ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, jo īpaši zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai, līdztekus stiprinot dalībvalstu tautsaimniecību noturību un potenciālo izaugsmi. Vidējā termiņā un ilgtermiņā tas palīdz arī stiprināt publisko finanšu ilgtspēju un sekmēt izaugsmi un darbvietu radīšanu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktu 2022. gada jūnijā tiks atjaunināta katrai dalībvalstij paredzētā maksimālā finanšu iemaksa no Atveseļošanas un noturības mehānisma. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (3), ar ko tika izveidots Atveseļošanas un noturības mehānisms, stājās spēkā 2021. gada 19. februārī. Atveseļošanas un noturības mehānisms nodrošina finansiālu atbalstu reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot Savienības finansētu fiskālo stimulu. Tas sekmē ekonomikas atveseļošanu un ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, jo īpaši zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai, līdztekus stiprinot dalībvalstu tautsaimniecību noturību un potenciālo izaugsmi. Vidējā termiņā un ilgtermiņā tas palīdz arī stiprināt publisko finanšu ilgtspēju un sekmēt izaugsmi un darbvietu radīšanu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktu 2022. gada jūnijā tiks atjaunināta katrai dalībvalstij paredzētā maksimālā finanšu iemaksa no Atveseļošanas un noturības mehānisma.

| (2) | Komisija 2021. gada 24. novembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2022. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Pētījumā bija pienācīgi ņemtas vērā 2021. gada 7. maijā parakstītās Portu sociālās saistības turpināt īstenot Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija izsludināja 2017. gada 17. novembrī. Eiropadome 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījuma prioritātes apstiprināja 2022. gada 25. martā. Komisija 2021. gada 24. novembrī uz Regulas (ES) Nr. 1176/2011 pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Zviedrija bija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām būs jāizstrādā padziļinātais pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī priekšlikumu attiecībā uz 2022. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, kurā analizēta nodarbinātības pamatnostādņu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana. Padome vienoto nodarbinātības ziņojumu pieņēma 2022. gada 14. martā. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2021. gada 24. novembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2022. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Pētījumā bija pienācīgi ņemtas vērā 2021. gada 7. maijā parakstītās Portu sociālās saistības turpināt īstenot Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija izsludināja 2017. gada 17. novembrī. Eiropadome 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījuma prioritātes apstiprināja 2022. gada 25. martā. Komisija 2021. gada 24. novembrī uz Regulas (ES) Nr. 1176/2011 pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Zviedrija bija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām būs jāizstrādā padziļinātais pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī priekšlikumu attiecībā uz 2022. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, kurā analizēta nodarbinātības pamatnostādņu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana. Padome vienoto nodarbinātības ziņojumu pieņēma 2022. gada 14. martā.

| (3) | Krievijas iebrukums Ukrainā globālās pandēmijas izskaņā ir būtiski mainījis ģeopolitisko un ekonomisko kontekstu. Iebrukuma ietekme uz dalībvalstu tautsaimniecībām izpaužas, inter alia, kā augstākas enerģijas, pārtikas un izejvielu cenas un vājākas izaugsmes izredzes. Enerģijas cenu pieaugums īpaši smagi skar visneaizsargātākās mājsaimniecības, kuras ir nonākušas enerģētiskajā nabadzībā vai kurām tā draud, kā arī uzņēmumus, kurus visvairāk negatīvi ietekmē enerģijas cenu pieaugums. Turklāt Savienībā ierodas nepieredzēti daudz cilvēku, kuri bēg no Ukrainas. Krievijas agresijas kara radītās ekonomiskās sekas ir asimetriski ietekmējušas dalībvalstis. Šajā sakarā 2022. gada 4. martā ar Padomes Īstenošanas lēmumu (ES) 2022/382 (4) pirmo reizi tika piemērota Padomes Direktīva 2001/55/EK (5), pārvietotajām personām no Ukrainas piešķirot likumīgas uzturēšanās tiesības Savienībā, kā arī piekļuvi izglītībai un apmācībai, darba tirgum, veselības aprūpei, mājoklim un sociālajai palīdzībai. |
| --- | --- |

(3)

Krievijas iebrukums Ukrainā globālās pandēmijas izskaņā ir būtiski mainījis ģeopolitisko un ekonomisko kontekstu. Iebrukuma ietekme uz dalībvalstu tautsaimniecībām izpaužas, inter alia, kā augstākas enerģijas, pārtikas un izejvielu cenas un vājākas izaugsmes izredzes. Enerģijas cenu pieaugums īpaši smagi skar visneaizsargātākās mājsaimniecības, kuras ir nonākušas enerģētiskajā nabadzībā vai kurām tā draud, kā arī uzņēmumus, kurus visvairāk negatīvi ietekmē enerģijas cenu pieaugums. Turklāt Savienībā ierodas nepieredzēti daudz cilvēku, kuri bēg no Ukrainas. Krievijas agresijas kara radītās ekonomiskās sekas ir asimetriski ietekmējušas dalībvalstis. Šajā sakarā 2022. gada 4. martā ar Padomes Īstenošanas lēmumu (ES) 2022/382 (4) pirmo reizi tika piemērota Padomes Direktīva 2001/55/EK (5), pārvietotajām personām no Ukrainas piešķirot likumīgas uzturēšanās tiesības Savienībā, kā arī piekļuvi izglītībai un apmācībai, darba tirgum, veselības aprūpei, mājoklim un sociālajai palīdzībai.

| (4) | Ievērojot strauji mainīgo ekonomisko un ģeopolitisko situāciju, 2022. gada Eiropas pusgadā atsāksies ekonomikas un nodarbinātības politikas vispusīga koordinācija, kura līdztekus tiks pielāgota, ņemot vērā ar Atveseļošanas un noturības mehānisma īstenošanu saistītās prasības, kā skaidrots 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā. Lai īstenotu Eiropas pusgada politikas prioritātes, ir svarīgi īstenot pieņemtos atveseļošanas un noturības plānus, jo ar šiem plāniem paredzēts īstenot visus 2019. un 2020. gada Eiropas pusgada ciklos sniegtos konkrētām valstīm adresētos ieteikumus vai to būtisku daļu. Atveseļošanas un noturības plānu pārskatīšanā, atjaunināšanā vai grozīšanā saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14., 18. un 21. pantu, papildus citiem konkrētām valstīm adresētajiem ieteikumiem, kas sniegti līdz šādu pārskatītu, atjauninātu vai grozītu atveseļošanas un noturības plānu iesniegšanas dienai, joprojām vienlīdz aktuāli ir arī 2019. un 2020. gadā konkrētām valstīm adresētie ieteikumi. |
| --- | --- |

(4)

Ievērojot strauji mainīgo ekonomisko un ģeopolitisko situāciju, 2022. gada Eiropas pusgadā atsāksies ekonomikas un nodarbinātības politikas vispusīga koordinācija, kura līdztekus tiks pielāgota, ņemot vērā ar Atveseļošanas un noturības mehānisma īstenošanu saistītās prasības, kā skaidrots 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā. Lai īstenotu Eiropas pusgada politikas prioritātes, ir svarīgi īstenot pieņemtos atveseļošanas un noturības plānus, jo ar šiem plāniem paredzēts īstenot visus 2019. un 2020. gada Eiropas pusgada ciklos sniegtos konkrētām valstīm adresētos ieteikumus vai to būtisku daļu. Atveseļošanas un noturības plānu pārskatīšanā, atjaunināšanā vai grozīšanā saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14., 18. un 21. pantu, papildus citiem konkrētām valstīm adresētajiem ieteikumiem, kas sniegti līdz šādu pārskatītu, atjauninātu vai grozītu atveseļošanas un noturības plānu iesniegšanas dienai, joprojām vienlīdz aktuāli ir arī 2019. un 2020. gadā konkrētām valstīm adresētie ieteikumi.

| (5) | Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējā izņēmuma klauzula darbojas kopš 2020. gada marta. Komisija savā 2021. gada 3. marta paziņojumā “Apritējis gads kopš Covid-19 uzliesmojuma: fiskālās politikas atbildes pasākumi” pauda viedokli, ka lēmums par vispārējās izņēmuma klauzulas deaktivēšanu vai turpmāku piemērošanu būtu jāpieņem vispārēja ekonomikas stāvokļa novērtējuma ietvaros, kurā būtisks kvantitatīvais kritērijs ir ekonomiskās aktivitātes līmenis Savienībā vai eurozonā salīdzinājumā ar pirmskrīzes līmeni (2019. gada beigās). Paaugstināta nenoteiktība un spēcīgi lejupvērsti riski, kas skar ekonomikas perspektīvu saistībā ar karu Eiropā, nepieredzēts enerģijas cenu kāpums un ieilguši piegādes ķēdes darbības traucējumi rada apstākļus, kuru dēļ ir attaisnojami Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas darbību pagarināt arī attiecībā uz 2023. gadu. |
| --- | --- |

(5)

Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējā izņēmuma klauzula darbojas kopš 2020. gada marta. Komisija savā 2021. gada 3. marta paziņojumā “Apritējis gads kopš Covid-19 uzliesmojuma: fiskālās politikas atbildes pasākumi” pauda viedokli, ka lēmums par vispārējās izņēmuma klauzulas deaktivēšanu vai turpmāku piemērošanu būtu jāpieņem vispārēja ekonomikas stāvokļa novērtējuma ietvaros, kurā būtisks kvantitatīvais kritērijs ir ekonomiskās aktivitātes līmenis Savienībā vai eurozonā salīdzinājumā ar pirmskrīzes līmeni (2019. gada beigās). Paaugstināta nenoteiktība un spēcīgi lejupvērsti riski, kas skar ekonomikas perspektīvu saistībā ar karu Eiropā, nepieredzēts enerģijas cenu kāpums un ieilguši piegādes ķēdes darbības traucējumi rada apstākļus, kuru dēļ ir attaisnojami Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas darbību pagarināt arī attiecībā uz 2023. gadu.

| (6) | Ievērojot pieeju, kas izklāstīta Padomes 2021. gada 18. jūnija ieteikumā (6), ar ko sniedz Padomes atzinumu par Zviedrijas 2021. gada konverģences programmu, vispārējo fiskālo nostāju pašlaik vislabāk var izmērīt kā izmaiņas primārajos izdevumos (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus), bet ietverot no Atveseļošanas un noturības mehānisma un citu Savienības fondu neatmaksājamā atbalsta (dotācijām) finansētos izdevumus, attiecībā pret vidēja termiņa potenciālo izaugsmi (7). Papildus atzinumam par vispārējo fiskālo nostāju, novērtējot, vai valsts fiskālā politika ir piesardzīga un vai tās struktūra spēs nodrošināt ilgtspējīgu atveseļošanu, kas būtu saskanīga ar zaļo un digitālo pārkārtošanos, uzmanība tiek pievērsta arī valsts finansētajiem (8) primārajiem kārtējiem izdevumiem (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus) un investīcijām. |
| --- | --- |

(6)

Ievērojot pieeju, kas izklāstīta Padomes 2021. gada 18. jūnija ieteikumā (6), ar ko sniedz Padomes atzinumu par Zviedrijas 2021. gada konverģences programmu, vispārējo fiskālo nostāju pašlaik vislabāk var izmērīt kā izmaiņas primārajos izdevumos (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus), bet ietverot no Atveseļošanas un noturības mehānisma un citu Savienības fondu neatmaksājamā atbalsta (dotācijām) finansētos izdevumus, attiecībā pret vidēja termiņa potenciālo izaugsmi (7). Papildus atzinumam par vispārējo fiskālo nostāju, novērtējot, vai valsts fiskālā politika ir piesardzīga un vai tās struktūra spēs nodrošināt ilgtspējīgu atveseļošanu, kas būtu saskanīga ar zaļo un digitālo pārkārtošanos, uzmanība tiek pievērsta arī valsts finansētajiem (8) primārajiem kārtējiem izdevumiem (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus) un investīcijām.

| (7) | Komisija 2022. gada 2. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas plašas norādes par fiskālo politiku 2023. gadā (“fiskālās norādes”) un kura mērķis ir atbalstīt dalībvalstu stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanu un tādējādi stiprināt politikas koordināciju. Pamatojoties uz 2022. gada ziemas prognozes makroekonomisko perspektīvu, Komisija atzīmēja, ka piemērota šķistu pāreja no kopējās atbalstošās fiskālās nostājas 2020.–2022. gadā uz kopumā neitrālu kopējo fiskālo nostāju 2023. gadā, vienlaikus saglabājot gatavību reaģēt uz mainīgo ekonomisko situāciju. Komisija paziņoja, ka fiskālie ieteikumi 2023. gadam arī turpmāk būtu jādiferencē starp dalībvalstīm un tajos būtu jāņem vērā iespējamā pārrobežu blakusietekme. Komisija aicināja dalībvalstis atspoguļot norādes savās stabilitātes un konverģences programmās. Komisija apņēmās cieši uzraudzīt ekonomikas norises un pielāgot savas politikas norādes pēc vajadzības un ne vēlāk kā savā Eiropas pusgada pavasara paketē, kas sagatavota 2022. gada maija beigās. |
| --- | --- |

(7)

Komisija 2022. gada 2. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas plašas norādes par fiskālo politiku 2023. gadā (“fiskālās norādes”) un kura mērķis ir atbalstīt dalībvalstu stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanu un tādējādi stiprināt politikas koordināciju. Pamatojoties uz 2022. gada ziemas prognozes makroekonomisko perspektīvu, Komisija atzīmēja, ka piemērota šķistu pāreja no kopējās atbalstošās fiskālās nostājas 2020.–2022. gadā uz kopumā neitrālu kopējo fiskālo nostāju 2023. gadā, vienlaikus saglabājot gatavību reaģēt uz mainīgo ekonomisko situāciju. Komisija paziņoja, ka fiskālie ieteikumi 2023. gadam arī turpmāk būtu jādiferencē starp dalībvalstīm un tajos būtu jāņem vērā iespējamā pārrobežu blakusietekme. Komisija aicināja dalībvalstis atspoguļot norādes savās stabilitātes un konverģences programmās. Komisija apņēmās cieši uzraudzīt ekonomikas norises un pielāgot savas politikas norādes pēc vajadzības un ne vēlāk kā savā Eiropas pusgada pavasara paketē, kas sagatavota 2022. gada maija beigās.

| (8) | Attiecībā uz fiskālajām norādēm fiskālajos ieteikumos 2023. gadam ir ņemta vērā ekonomikas perspektīvas pasliktināšanās, paaugstinātā nenoteiktība un papildu lejupvērstie riski, kā arī augstāka inflācija salīdzinājumā ar Komisijas 2022. gada ziemas prognozi. Ņemot vērā šos apsvērumus, fiskālajai reakcijai ir jāpalielina publiskās investīcijas, kas sekmēs zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, un jāsaglabā visneaizsargātāko mājsaimniecību pirktspēja, lai mīkstinātu enerģijas cenu kāpuma ietekmi un palīdzētu ierobežot inflācijas otrreizējās ietekmes spiedienu, izmantojot mērķtiecīgus un pagaidu pasākumus. Fiskālajai politikai arī turpmāk jābūt dinamiskai, lai pielāgotos strauji mainīgajiem apstākļiem, tostarp izaicinājumiem, kuri attiecībā uz aizsardzību un drošību izriet no Krievijas agresijas kara pret Ukrainu, un dalībvalstīs tā ir jādiferencē atbilstīgi to fiskālajam un ekonomiskajam stāvoklim, tostarp, ņemot vērā krīzes ietekmi uz tām un pārvietoto personu pieplūdumu no Ukrainas. |
| --- | --- |

(8)

Attiecībā uz fiskālajām norādēm fiskālajos ieteikumos 2023. gadam ir ņemta vērā ekonomikas perspektīvas pasliktināšanās, paaugstinātā nenoteiktība un papildu lejupvērstie riski, kā arī augstāka inflācija salīdzinājumā ar Komisijas 2022. gada ziemas prognozi. Ņemot vērā šos apsvērumus, fiskālajai reakcijai ir jāpalielina publiskās investīcijas, kas sekmēs zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, un jāsaglabā visneaizsargātāko mājsaimniecību pirktspēja, lai mīkstinātu enerģijas cenu kāpuma ietekmi un palīdzētu ierobežot inflācijas otrreizējās ietekmes spiedienu, izmantojot mērķtiecīgus un pagaidu pasākumus. Fiskālajai politikai arī turpmāk jābūt dinamiskai, lai pielāgotos strauji mainīgajiem apstākļiem, tostarp izaicinājumiem, kuri attiecībā uz aizsardzību un drošību izriet no Krievijas agresijas kara pret Ukrainu, un dalībvalstīs tā ir jādiferencē atbilstīgi to fiskālajam un ekonomiskajam stāvoklim, tostarp, ņemot vērā krīzes ietekmi uz tām un pārvietoto personu pieplūdumu no Ukrainas.

| (9) | Zviedrija 2021. gada 28. maijā saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai savu atveseļošanas un noturības plānu. Komisija atbilstoši Regulas (ES) 2021/241 19. pantam novērtēja atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu, ņemot vērā minētās regulas V pielikumā izklāstītās novērtēšanas vadlīnijas. Padome 2021. gada 4. maijā pieņēma Īstenošanas lēmumu par Zviedrijas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu (9). Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu, ar ko atzīst, ka Zviedrija ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu. |
| --- | --- |

(9)

Zviedrija 2021. gada 28. maijā saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai savu atveseļošanas un noturības plānu. Komisija atbilstoši Regulas (ES) 2021/241 19. pantam novērtēja atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu, ņemot vērā minētās regulas V pielikumā izklāstītās novērtēšanas vadlīnijas. Padome 2021. gada 4. maijā pieņēma Īstenošanas lēmumu par Zviedrijas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu (9). Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu, ar ko atzīst, ka Zviedrija ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu.

| (10) | Zviedrija 2022. gada 29. aprīlī iesniedza savu 2022. gada valsts reformu programmu un 2022. gada konverģences programmu Regulas (EK) Nr. 1466/97 8. pantā noteiktajā termiņā. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. |
| --- | --- |

(10)

Zviedrija 2022. gada 29. aprīlī iesniedza savu 2022. gada valsts reformu programmu un 2022. gada konverģences programmu Regulas (EK) Nr. 1466/97 8. pantā noteiktajā termiņā. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus.

| (11) | Komisija 2022. gada ziņojumu par Zviedriju publicēja 2022. gada 23. maijā. Tajā novērtēts, kā Zviedrija ir īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019., 2020. un 2021. gadā, un uz atveseļošanas un noturības rezultātu pārskata pamata bija aplūkots, kā Zviedrija īsteno atveseļošanas un noturības plānu. Balstoties uz minēto analīzi, ziņojumā par valsti bija norādīti trūkumi attiecībā uz tādu problēmjautājumu risināšanu, kuri nav ietverti vai ir tikai daļēji ietverti atveseļošanas un noturības plānā, kā arī jauni un nupat iezīmējušies problēmjautājumi, tostarp sakarā ar Krievijas iebrukumu Ukrainā. Tajā bija arī novērtēts Zviedrijas progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un Savienības pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā. |
| --- | --- |

(11)

Komisija 2022. gada ziņojumu par Zviedriju publicēja 2022. gada 23. maijā. Tajā novērtēts, kā Zviedrija ir īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019., 2020. un 2021. gadā, un uz atveseļošanas un noturības rezultātu pārskata pamata bija aplūkots, kā Zviedrija īsteno atveseļošanas un noturības plānu. Balstoties uz minēto analīzi, ziņojumā par valsti bija norādīti trūkumi attiecībā uz tādu problēmjautājumu risināšanu, kuri nav ietverti vai ir tikai daļēji ietverti atveseļošanas un noturības plānā, kā arī jauni un nupat iezīmējušies problēmjautājumi, tostarp sakarā ar Krievijas iebrukumu Ukrainā. Tajā bija arī novērtēts Zviedrijas progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un Savienības pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā.

| (12) | Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu izstrādāja padziļināto pārskatu par Zviedriju un rezultātus publicēja 2022. gada 23. maijā. Komisija secināja, ka Zviedrijā pastāv makroekonomikas nelīdzsvarotība. Neaizsargātības faktori ir saistīti ar augstām un pieaugošām mājokļu cenām un lielām mājsaimniecību parādsaistībām. Privātā sektora parāds 2020. gadā ir palielinājies līdz 216 % no iekšzemes kopprodukta (IKP), un tas rada bažas, ņemot vērā lielo parāda daļu īpašuma iegādē. Hipotekāro aizdevumu, komerciālo nekustamo īpašumu kredītu un būvniecības uzņēmumiem piešķirto kredītu dēļ finanšu iestādes ir pakļautas nekustamā īpašuma tirgus riskiem. Mājokļu trūkums, pārmērīgi regulēts īres tirgus, fiskālie stimuli hipotekāro aizdevumu saņemšanai un procentu likmju pazemināšanās ir veicinājuši to, ka mājsaimniecības arvien vairāk uzņemas parādu mājokļa pirkuma finansēšanai. Tādējādi tās kļūst neaizsargātas pret iespējamām procentu likmju izmaiņām. Mājsaimniecību parāds 2020. gada beigās veidoja 188 % no izmantojamā ienākuma un 95 % no IKP. Korekcija varētu negatīvi ietekmēt ekonomiku un banku sektoru. Tas varētu radīt domino efektu valstīs, kurām ir ekonomiska un finansiāla saikne ar Zviedrijas ekonomiku un banku sektoru. Pēdējos gados ir pieņemti daži pasākumi, lai novērstu šo nelīdzsvarotību, bet tiem ir bijusi ierobežota ietekme. Joprojām vērojamas būtiskas politikas nepilnības, īpaši attiecībā uz nodokļu stimuliem ar aizņēmumiem finansētu mājokļu iegādei, mājokļu piedāvājumu un īres tirgus darbību. |
| --- | --- |

(12)

Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu izstrādāja padziļināto pārskatu par Zviedriju un rezultātus publicēja 2022. gada 23. maijā. Komisija secināja, ka Zviedrijā pastāv makroekonomikas nelīdzsvarotība. Neaizsargātības faktori ir saistīti ar augstām un pieaugošām mājokļu cenām un lielām mājsaimniecību parādsaistībām. Privātā sektora parāds 2020. gadā ir palielinājies līdz 216 % no iekšzemes kopprodukta (IKP), un tas rada bažas, ņemot vērā lielo parāda daļu īpašuma iegādē. Hipotekāro aizdevumu, komerciālo nekustamo īpašumu kredītu un būvniecības uzņēmumiem piešķirto kredītu dēļ finanšu iestādes ir pakļautas nekustamā īpašuma tirgus riskiem. Mājokļu trūkums, pārmērīgi regulēts īres tirgus, fiskālie stimuli hipotekāro aizdevumu saņemšanai un procentu likmju pazemināšanās ir veicinājuši to, ka mājsaimniecības arvien vairāk uzņemas parādu mājokļa pirkuma finansēšanai. Tādējādi tās kļūst neaizsargātas pret iespējamām procentu likmju izmaiņām. Mājsaimniecību parāds 2020. gada beigās veidoja 188 % no izmantojamā ienākuma un 95 % no IKP. Korekcija varētu negatīvi ietekmēt ekonomiku un banku sektoru. Tas varētu radīt domino efektu valstīs, kurām ir ekonomiska un finansiāla saikne ar Zviedrijas ekonomiku un banku sektoru. Pēdējos gados ir pieņemti daži pasākumi, lai novērstu šo nelīdzsvarotību, bet tiem ir bijusi ierobežota ietekme. Joprojām vērojamas būtiskas politikas nepilnības, īpaši attiecībā uz nodokļu stimuliem ar aizņēmumiem finansētu mājokļu iegādei, mājokļu piedāvājumu un īres tirgus darbību.

| (13) | 2020. gada 20. jūlija ieteikumā (10) Padome ieteica Zviedrijai, ievērojot vispārējo izņēmuma klauzulu, 2020. un 2021. gadā veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai efektīvi vērstos pret Covid-19 pandēmiju, stiprinātu ekonomiku un atbalstītu tās turpmāko atveseļošanu. Tā arī ieteica Zviedrijai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt parāda atmaksājamību, vienlaikus veicinot investīcijas. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Zviedrijas vispārējās valdības budžeta deficīts samazinājās no 2,7 % no IKP 2020. gadā līdz 0,2 % no IKP 2021. gadā. Zviedrijas fiskālās politikas atbildes pasākumi atbalstīja ekonomikas atveseļošanu 2021. gadā, savukārt pagaidu ārkārtas atbalsta pasākumu apmērs samazinājās no 3,3 % no IKP 2020. gadā līdz 2,2 % 2021. gadā. Zviedrijas 2021. gadā veiktie pasākumi atbilda Padomes 2020. gada 20. jūlija ieteikumam. Valdības 2020. un 2021. gadā noteiktie diskrecionārie budžeta pasākumi lielākoties bija pagaidu pasākumi. Tajā pašā laikā daži no 2020.–2021. gadā pieņemtajiem diskrecionārajiem pasākumiem nebija ne pagaidu, nedz arī atsvērti ar kompensējošiem pasākumiem – tie pārsvarā bija vairāki izdevumu pasākumi, kā arī ienākuma nodokļa samazinājumi. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem vispārējās valdības parāds samazinājās no 39,6 % no IKP 2020. gadā līdz 36,7 % no IKP 2021. gadā. |
| --- | --- |

(13)

2020. gada 20. jūlija ieteikumā (10) Padome ieteica Zviedrijai, ievērojot vispārējo izņēmuma klauzulu, 2020. un 2021. gadā veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai efektīvi vērstos pret Covid-19 pandēmiju, stiprinātu ekonomiku un atbalstītu tās turpmāko atveseļošanu. Tā arī ieteica Zviedrijai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt parāda atmaksājamību, vienlaikus veicinot investīcijas. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem Zviedrijas vispārējās valdības budžeta deficīts samazinājās no 2,7 % no IKP 2020. gadā līdz 0,2 % no IKP 2021. gadā. Zviedrijas fiskālās politikas atbildes pasākumi atbalstīja ekonomikas atveseļošanu 2021. gadā, savukārt pagaidu ārkārtas atbalsta pasākumu apmērs samazinājās no 3,3 % no IKP 2020. gadā līdz 2,2 % 2021. gadā. Zviedrijas 2021. gadā veiktie pasākumi atbilda Padomes 2020. gada 20. jūlija ieteikumam. Valdības 2020. un 2021. gadā noteiktie diskrecionārie budžeta pasākumi lielākoties bija pagaidu pasākumi. Tajā pašā laikā daži no 2020.–2021. gadā pieņemtajiem diskrecionārajiem pasākumiem nebija ne pagaidu, nedz arī atsvērti ar kompensējošiem pasākumiem – tie pārsvarā bija vairāki izdevumu pasākumi, kā arī ienākuma nodokļa samazinājumi. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem vispārējās valdības parāds samazinājās no 39,6 % no IKP 2020. gadā līdz 36,7 % no IKP 2021. gadā.

| (14) | Budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs 2022. gada konverģences programmā ir reālistisks. Valdība prognozē, ka reālais IKP 2022. gadā pieaugs par 3,1 % un 2023. gadā – par 1,6 %. Salīdzinājumam – Komisijas 2022. gada pavasara prognozē plānots zemāks reālā IKP pieaugums: 2022. gadā 3,7 % un 2023. gadā 1,4 %. Valdība prognozē, ka nominālais deficīts 2022. gadā palielināsies līdz 0,5 % no IKP un 2023. gadā kļūs par pārpalikumu 0,5 % apmērā. Palielinājums 2022. gadā galvenokārt atspoguļo vājāku ekonomikas izaugsmi un papildu izdevumu prioritātes, kas kopumā dominē salīdzinājumā ar ārkārtas pasākumu izbeigšanu. Saskaņā ar 2022. gada konverģences programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2022. gadā samazināsies līdz 33,5 % un 2023. gadā turpinās kristies līdz 30,7 %. Pamatojoties uz paziņotajiem politikas pasākumiem, kas zināmi prognozes termiņa datumā, Komisijas 2022. gada pavasara prognozē tiek sagaidīts, ka valdības budžeta deficīts 2022. gadā būs 0,5 % no IKP, kas 2023. gadā kļūs par 0,5 % pārpalikumu. Tas atbilst 2022. gada konverģences programmā prognozētajam deficītam. Komisijas 2022. gada pavasara prognozē plānota līdzīga vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP: 33,8 % 2022. gadā un 30,5 % 2023. gadā. Saskaņā ar Komisijas 2022. gada pavasara prognozi, potenciālās izlaides vidēja termiņa pieauguma aplēse ir 1,9 % (10 gadu vidējais rādītājs). Tomēr minētajā aplēsē nav iekļauta to reformu ietekme, kas paredzētas Atveseļošanas un noturības plānā un var paātrināt Zviedrijas potenciālo izaugsmi. |
| --- | --- |

(14)

Budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs 2022. gada konverģences programmā ir reālistisks. Valdība prognozē, ka reālais IKP 2022. gadā pieaugs par 3,1 % un 2023. gadā – par 1,6 %. Salīdzinājumam – Komisijas 2022. gada pavasara prognozē plānots zemāks reālā IKP pieaugums: 2022. gadā 3,7 % un 2023. gadā 1,4 %. Valdība prognozē, ka nominālais deficīts 2022. gadā palielināsies līdz 0,5 % no IKP un 2023. gadā kļūs par pārpalikumu 0,5 % apmērā. Palielinājums 2022. gadā galvenokārt atspoguļo vājāku ekonomikas izaugsmi un papildu izdevumu prioritātes, kas kopumā dominē salīdzinājumā ar ārkārtas pasākumu izbeigšanu. Saskaņā ar 2022. gada konverģences programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2022. gadā samazināsies līdz 33,5 % un 2023. gadā turpinās kristies līdz 30,7 %. Pamatojoties uz paziņotajiem politikas pasākumiem, kas zināmi prognozes termiņa datumā, Komisijas 2022. gada pavasara prognozē tiek sagaidīts, ka valdības budžeta deficīts 2022. gadā būs 0,5 % no IKP, kas 2023. gadā kļūs par 0,5 % pārpalikumu. Tas atbilst 2022. gada konverģences programmā prognozētajam deficītam. Komisijas 2022. gada pavasara prognozē plānota līdzīga vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP: 33,8 % 2022. gadā un 30,5 % 2023. gadā. Saskaņā ar Komisijas 2022. gada pavasara prognozi, potenciālās izlaides vidēja termiņa pieauguma aplēse ir 1,9 % (10 gadu vidējais rādītājs). Tomēr minētajā aplēsē nav iekļauta to reformu ietekme, kas paredzētas Atveseļošanas un noturības plānā un var paātrināt Zviedrijas potenciālo izaugsmi.

| (15) | Valdība 2022. gadā pakāpeniski atcēla lielāko daļu pasākumu, kas veikti, reaģējot uz Covid-19 krīzi, – tiek prognozēts, ka pagaidu ārkārtas pasākumu apmērs samazināsies no 2,2 % no IKP 2021. gadā līdz 1,2 % 2022. gadā. Valdības budžeta bilanci ietekmē pasākumi, kuri pieņemti, lai novērstu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, un kuru apjoms Komisijas 2022. gada pavasara prognozē tiek lēsts 0,4 % apmērā no IKP 2022. gadā un 0,0 % apmērā no IKP 2023. gadā (11). Salīdzinājumā ar Savienības vidējo rādītāju Zviedrijas ekonomikai raksturīga zemāka ekonomikas energointensitāte un maksa par enerģiju veido mazāku daļu mājsaimniecību izdevumos (12). Minētie pasākumi ietver sociālos pārvedumus mājsaimniecībām, lai kompensētu augstākas elektroenerģijas cenas, un degvielas nodokļu samazinājumus lauksaimniecības, mežsaimniecības un zivsaimniecības nozarēs. Par minētajiem pasākumiem tika paziņots, ka tiem ir pagaidu raksturs. Tomēr, ja enerģijas cenas saglabāsies augstas 2023. gadā, dažus no minētajiem pasākumiem varētu turpināt. Daži no minētajiem pasākumiem nav mērķorientēti, jo īpaši pārvedumi mājsaimniecībām, lai kompensētu augstākas elektroenerģijas cenas. Izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotām personām no Ukrainas, Komisijas 2022. gada pavasara prognozē tiek prognozētas 0,1 % apmērā no IKP 2022. un 2023. gadā (13), savukārt aizsardzības izdevumu pieaugums 2022. gadā būs nedaudz mazāks par 0,1 % no IKP. |
| --- | --- |

(15)

Valdība 2022. gadā pakāpeniski atcēla lielāko daļu pasākumu, kas veikti, reaģējot uz Covid-19 krīzi, – tiek prognozēts, ka pagaidu ārkārtas pasākumu apmērs samazināsies no 2,2 % no IKP 2021. gadā līdz 1,2 % 2022. gadā. Valdības budžeta bilanci ietekmē pasākumi, kuri pieņemti, lai novērstu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, un kuru apjoms Komisijas 2022. gada pavasara prognozē tiek lēsts 0,4 % apmērā no IKP 2022. gadā un 0,0 % apmērā no IKP 2023. gadā (11). Salīdzinājumā ar Savienības vidējo rādītāju Zviedrijas ekonomikai raksturīga zemāka ekonomikas energointensitāte un maksa par enerģiju veido mazāku daļu mājsaimniecību izdevumos (12). Minētie pasākumi ietver sociālos pārvedumus mājsaimniecībām, lai kompensētu augstākas elektroenerģijas cenas, un degvielas nodokļu samazinājumus lauksaimniecības, mežsaimniecības un zivsaimniecības nozarēs. Par minētajiem pasākumiem tika paziņots, ka tiem ir pagaidu raksturs. Tomēr, ja enerģijas cenas saglabāsies augstas 2023. gadā, dažus no minētajiem pasākumiem varētu turpināt. Daži no minētajiem pasākumiem nav mērķorientēti, jo īpaši pārvedumi mājsaimniecībām, lai kompensētu augstākas elektroenerģijas cenas. Izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotām personām no Ukrainas, Komisijas 2022. gada pavasara prognozē tiek prognozētas 0,1 % apmērā no IKP 2022. un 2023. gadā (13), savukārt aizsardzības izdevumu pieaugums 2022. gadā būs nedaudz mazāks par 0,1 % no IKP.

| (16) | Padome savā 2021. gada 18. jūnija ieteikumā ieteica Zviedrijai 2022. gadā saglabāt atbalstošu fiskālo nostāju, kas ietver stimulējošo iedarbību, kuru nodrošina Atveseļošanas un noturības mehānisms, un saglabāt valsts finansētās investīcijas. Padome arī ieteica Zviedrijai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt fiskālo ilgtspēju vidējā termiņā, un vienlaikus veicināt investīcijas, lai vairotu izaugsmes potenciālu. |
| --- | --- |

(16)

Padome savā 2021. gada 18. jūnija ieteikumā ieteica Zviedrijai 2022. gadā saglabāt atbalstošu fiskālo nostāju, kas ietver stimulējošo iedarbību, kuru nodrošina Atveseļošanas un noturības mehānisms, un saglabāt valsts finansētās investīcijas. Padome arī ieteica Zviedrijai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt fiskālo ilgtspēju vidējā termiņā, un vienlaikus veicināt investīcijas, lai vairotu izaugsmes potenciālu.

| (17) | Saskaņā ar Komisijas 2022. gada pavasara prognozi un ņemot vērā Zviedrijas 2022. gada konverģences programmā iekļauto informāciju, 2022. gadā tiek prognozēta atbalstoša fiskālā nostāja – 0,6 % apmērā no IKP, kā ieteikusi Padome (14). Zviedrija plāno saskaņā ar Padomes ieteikumu turpināt atbalstu atveseļošanai, izmantojot Atveseļošanas un noturības mehānismu, lai finansētu papildu stimulējošu iedarbību. Prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti palielināsies par 0,1 IKP procentpunktiem salīdzinājumā ar 2021. gadu. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2022. gadā būs neitrāla ietekme uz fiskālo nostāju (15). Tādējādi Zviedrija plāno saglabāt valsts finansētās investīcijas, kā ieteikusi Padome. Vienlaikus tiek prognozēts, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2022. gadā būs ekspansīva ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst 0,4 procentpunktiem no IKP. Tas ietver papildu ietekmi, kāda ir iepriekš minētajiem pasākumiem (0,4 % apmērā no IKP), lai novērstu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, kā arī izmaksas (0,1 % apmērā no IKP), kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas. |
| --- | --- |

(17)

Saskaņā ar Komisijas 2022. gada pavasara prognozi un ņemot vērā Zviedrijas 2022. gada konverģences programmā iekļauto informāciju, 2022. gadā tiek prognozēta atbalstoša fiskālā nostāja – 0,6 % apmērā no IKP, kā ieteikusi Padome (14). Zviedrija plāno saskaņā ar Padomes ieteikumu turpināt atbalstu atveseļošanai, izmantojot Atveseļošanas un noturības mehānismu, lai finansētu papildu stimulējošu iedarbību. Prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti palielināsies par 0,1 IKP procentpunktiem salīdzinājumā ar 2021. gadu. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2022. gadā būs neitrāla ietekme uz fiskālo nostāju (15). Tādējādi Zviedrija plāno saglabāt valsts finansētās investīcijas, kā ieteikusi Padome. Vienlaikus tiek prognozēts, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2022. gadā būs ekspansīva ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst 0,4 procentpunktiem no IKP. Tas ietver papildu ietekmi, kāda ir iepriekš minētajiem pasākumiem (0,4 % apmērā no IKP), lai novērstu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, kā arī izmaksas (0,1 % apmērā no IKP), kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas.

| (18) | Komisijas 2022. gada pavasara prognozē fiskālā nostāja 2023. gadā tiek prognozēta + 1,3 % apmērā no IKP, pieņemot, ka politika nemainīsies (16). Tiek paredzēts, ka Zviedrija 2023. gadā turpinās izmantot Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijas, lai finansētu papildu atveseļošanas atbalstu. Prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti pieaugs par 0,1 IKP procentpunktu salīdzinājumā ar 2022. gadu. Prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām būs nedaudz bremzējoša ietekme uz fiskālo nostāju – tā atbilst 0,1 procentpunktam no IKP 2023. gadā (17). Vienlaikus plānots, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā būs bremzējoša ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst 1,1 procentpunktam no IKP. Tas ietver ietekmi, ko rada ar enerģijas cenu pieaugumu saistīto pasākumu pakāpeniska atcelšana (0,4 % apmērā no IKP). |
| --- | --- |

(18)

Komisijas 2022. gada pavasara prognozē fiskālā nostāja 2023. gadā tiek prognozēta + 1,3 % apmērā no IKP, pieņemot, ka politika nemainīsies (16). Tiek paredzēts, ka Zviedrija 2023. gadā turpinās izmantot Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijas, lai finansētu papildu atveseļošanas atbalstu. Prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem Savienības fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti pieaugs par 0,1 IKP procentpunktu salīdzinājumā ar 2022. gadu. Prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām būs nedaudz bremzējoša ietekme uz fiskālo nostāju – tā atbilst 0,1 procentpunktam no IKP 2023. gadā (17). Vienlaikus plānots, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā būs bremzējoša ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst 1,1 procentpunktam no IKP. Tas ietver ietekmi, ko rada ar enerģijas cenu pieaugumu saistīto pasākumu pakāpeniska atcelšana (0,4 % apmērā no IKP).

| (19) | 2022. gada konverģences programmā tiek prognozēts, ka vispārējās valdības budžeta pārpalikums pakāpeniski palielināsies, sasniedzot 0,8 % no IKP 2024. gadā un 1,4 % līdz 2025. gadam. Līdz ar to tiek plānots, ka vispārējās valdības budžeta deficīts saglabāsies zem 3 % no IKP visā 2022. gada konverģences programmas aptvertajā laikā. Saskaņā ar 2022. gada konverģences programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP turpinās samazināties, konkrēti, līdz 28,9 % 2024. gadā un līdz 26,4 % 2025. gadā. Saskaņā ar Komisijas analīzi parāda atmaksājamības riski vidējā termiņā šķiet zemi. |
| --- | --- |

(19)

2022. gada konverģences programmā tiek prognozēts, ka vispārējās valdības budžeta pārpalikums pakāpeniski palielināsies, sasniedzot 0,8 % no IKP 2024. gadā un 1,4 % līdz 2025. gadam. Līdz ar to tiek plānots, ka vispārējās valdības budžeta deficīts saglabāsies zem 3 % no IKP visā 2022. gada konverģences programmas aptvertajā laikā. Saskaņā ar 2022. gada konverģences programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP turpinās samazināties, konkrēti, līdz 28,9 % 2024. gadā un līdz 26,4 % 2025. gadā. Saskaņā ar Komisijas analīzi parāda atmaksājamības riski vidējā termiņā šķiet zemi.

| (20) | Augstās mājokļu cenas apvienojumā ar mājsaimniecību parādu rada haotiskas korekcijas risku. Zviedrija pēdējos gados ir īstenojusi vairākus makroprudenciālus pasākumus, lai samazinātu mājsaimniecību parādu attiecībā pret ienākumiem un ieķīlātā īpašuma vērtību. Tomēr joprojām pastāv citi stimuli aizņemties un uzņemties parādsaistības. Rezultātā līdz šim veiktajiem politikas pasākumiem, šķiet, ir bijusi ierobežota ietekme uz hipotekāro kredītu pieaugumu. Mājokļu cenas ir pieaugušas kopš 20. gs. 90. gadu vidus, apsteidzot mājsaimniecību ienākumu pieaugumu. Šī tendence 2021. gadā paātrinājās, un mājokļu nominālās cenas 3. ceturksnī salīdzinājumā ar iepriekšējā gada atbilstošo periodu pieauga par 11,3 %. Galvenie iemesli tam ir nodokļu stimuli mājokļu iegādei un hipotekāro kredītu ņemšanai, atbalstoši kreditēšanas nosacījumi un salīdzinoši zemas hipotekāro kredītu atmaksas likmes. Vispārējais nodokļu slogs īpašumam Zviedrijā ir salīdzinoši zems, pateicoties dāsniem hipotekāro procentu maksājumu atskaitījumiem no nodokļu bāzes un zemiem regulārajiem īpašuma nodokļiem. Lai gan pasākumi attiecībā uz kapitāla pieauguma nodokļiem 2020. un 2021. gadā ir samazinājuši izmaksas, kas esošajiem mājokļu īpašniekiem rodas, pērkot mājokļus un pārceļoties uz jauniem, šīs izmaiņas, iespējams, ir nedaudz palielinājušas šķēršļus ienākšanai tirgū pirmreizējiem pircējiem, paaugstinot mājokļu cenas. Neraugoties uz to, ka pēdējos gados ir ievērojami palielinājies jaunu ēku skaits un piešķirto būvatļauju skaits, paredzams, ka tuvākajos gados māju nepietiekamība turpināsies. Turklāt esošais dzīvojamais fonds netiek izmantots efektīvi. Tas viss kopā apgrūtina cilvēku iespējas mainīt darbu un var veicināt nevienlīdzību starp paaudzēm. Īres tirgū no regulētām īres maksām, kas ir zemākas par tirgus cenām, labumu gūst ierobežota mājsaimniecību grupa. Nepastāv saikne starp īri un mājsaimniecības vajadzībām un ienākumiem. Efektivitātes pieaugums tiktu panākts, ja īres maksa vairāk atbilstu tirgus cenām, to papildinot ar īres atbalstu, kas balstīts uz ienākumiem un neto bagātību. |
| --- | --- |

(20)

Augstās mājokļu cenas apvienojumā ar mājsaimniecību parādu rada haotiskas korekcijas risku. Zviedrija pēdējos gados ir īstenojusi vairākus makroprudenciālus pasākumus, lai samazinātu mājsaimniecību parādu attiecībā pret ienākumiem un ieķīlātā īpašuma vērtību. Tomēr joprojām pastāv citi stimuli aizņemties un uzņemties parādsaistības. Rezultātā līdz šim veiktajiem politikas pasākumiem, šķiet, ir bijusi ierobežota ietekme uz hipotekāro kredītu pieaugumu. Mājokļu cenas ir pieaugušas kopš 20. gs. 90. gadu vidus, apsteidzot mājsaimniecību ienākumu pieaugumu. Šī tendence 2021. gadā paātrinājās, un mājokļu nominālās cenas 3. ceturksnī salīdzinājumā ar iepriekšējā gada atbilstošo periodu pieauga par 11,3 %. Galvenie iemesli tam ir nodokļu stimuli mājokļu iegādei un hipotekāro kredītu ņemšanai, atbalstoši kreditēšanas nosacījumi un salīdzinoši zemas hipotekāro kredītu atmaksas likmes. Vispārējais nodokļu slogs īpašumam Zviedrijā ir salīdzinoši zems, pateicoties dāsniem hipotekāro procentu maksājumu atskaitījumiem no nodokļu bāzes un zemiem regulārajiem īpašuma nodokļiem. Lai gan pasākumi attiecībā uz kapitāla pieauguma nodokļiem 2020. un 2021. gadā ir samazinājuši izmaksas, kas esošajiem mājokļu īpašniekiem rodas, pērkot mājokļus un pārceļoties uz jauniem, šīs izmaiņas, iespējams, ir nedaudz palielinājušas šķēršļus ienākšanai tirgū pirmreizējiem pircējiem, paaugstinot mājokļu cenas. Neraugoties uz to, ka pēdējos gados ir ievērojami palielinājies jaunu ēku skaits un piešķirto būvatļauju skaits, paredzams, ka tuvākajos gados māju nepietiekamība turpināsies. Turklāt esošais dzīvojamais fonds netiek izmantots efektīvi. Tas viss kopā apgrūtina cilvēku iespējas mainīt darbu un var veicināt nevienlīdzību starp paaudzēm. Īres tirgū no regulētām īres maksām, kas ir zemākas par tirgus cenām, labumu gūst ierobežota mājsaimniecību grupa. Nepastāv saikne starp īri un mājsaimniecības vajadzībām un ienākumiem. Efektivitātes pieaugums tiktu panākts, ja īres maksa vairāk atbilstu tirgus cenām, to papildinot ar īres atbalstu, kas balstīts uz ienākumiem un neto bagātību.

| (21) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktu un minētās regulas V pielikuma 2.2. kritēriju atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums, ko paredzēts īstenot ar indikatīvu grafiku īstenošanai, kas jāpabeidz līdz 2026. gada 31. augustam. Tās palīdzēs atrisināt visas ekonomiskās un sociālās problēmas vai ievērojamu to ekonomisko un sociālo problēmu daļu, kuras Padome bija minējusi Zviedrijai 2019. un 2020. gada Eiropas pusgadā adresētajos ieteikumos, kā arī attiecīgā gadījumā Igaunijai līdz atveseļošanas un noturības plāna pieņemšanai adresētajos ieteikumos. Konkrētāk, ar to tiek ieviestas reformas un investīcijas, lai atbalstītu zaļo un digitālo pārkārtošanos, padarītu veselības aprūpes sistēmu noturīgāku, samazinātu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas risku un paaugstinātu izglītības un prasmju līmeni. |
| --- | --- |

(21)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktu un minētās regulas V pielikuma 2.2. kritēriju atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums, ko paredzēts īstenot ar indikatīvu grafiku īstenošanai, kas jāpabeidz līdz 2026. gada 31. augustam. Tās palīdzēs atrisināt visas ekonomiskās un sociālās problēmas vai ievērojamu to ekonomisko un sociālo problēmu daļu, kuras Padome bija minējusi Zviedrijai 2019. un 2020. gada Eiropas pusgadā adresētajos ieteikumos, kā arī attiecīgā gadījumā Igaunijai līdz atveseļošanas un noturības plāna pieņemšanai adresētajos ieteikumos. Konkrētāk, ar to tiek ieviestas reformas un investīcijas, lai atbalstītu zaļo un digitālo pārkārtošanos, padarītu veselības aprūpes sistēmu noturīgāku, samazinātu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas risku un paaugstinātu izglītības un prasmju līmeni.

| (22) | Paredzams, ka Zviedrijas atveseļošanas un noturības plāna īstenošana sekmēs turpmāku progresu zaļās un digitālās pārkārtošanās jomā. Klimata mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi Zviedrijā atbilst 44 % no atveseļošanas un noturības plāna kopējā piešķīruma, savukārt digitālo mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi – 21 % no atveseļošanas un noturības plāna kopējā piešķīruma. Atveseļošanas un noturības plāna pilnīga īstenošana atbilstoši attiecīgajiem atskaites punktiem un mērķrādītājiem palīdzēs Zviedrijai ātri atgūties no Covid-19 krīzes radītajām sekām, vienlaikus stiprinot noturību. Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citu, ārpus atveseļošanas un noturības plāna tvēruma esošu ekonomikas un nodarbinātības politiku sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politiku programmu kopumā, joprojām ir svarīgi sistemātiski iesaistīt sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas. |
| --- | --- |

(22)

Paredzams, ka Zviedrijas atveseļošanas un noturības plāna īstenošana sekmēs turpmāku progresu zaļās un digitālās pārkārtošanās jomā. Klimata mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi Zviedrijā atbilst 44 % no atveseļošanas un noturības plāna kopējā piešķīruma, savukārt digitālo mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi – 21 % no atveseļošanas un noturības plāna kopējā piešķīruma. Atveseļošanas un noturības plāna pilnīga īstenošana atbilstoši attiecīgajiem atskaites punktiem un mērķrādītājiem palīdzēs Zviedrijai ātri atgūties no Covid-19 krīzes radītajām sekām, vienlaikus stiprinot noturību. Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citu, ārpus atveseļošanas un noturības plāna tvēruma esošu ekonomikas un nodarbinātības politiku sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politiku programmu kopumā, joprojām ir svarīgi sistemātiski iesaistīt sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas.

| (23) | Komisija 2022. gada 25. maijā apstiprināja Zviedrijas partnerattiecību nolīgumu, kas paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/1060 (18). Zviedrija minētajā regulā paredzētās kohēzijas politikas programmas iesniedza laikā no 2021. gada novembra līdz 2022. gada februārim. Saskaņā ar Regulu (ES) 2021/1060 Zviedrijai ir jāņem vērā attiecīgie tai adresētie ieteikumi 2021.–2027. gada kohēzijas politikas fondu plānošanā. Tas ir priekšnoteikums no kohēzijas politikas fondiem paredzētā finansiālā atbalsta efektivitātes uzlabošanai un tā pievienotās vērtības maksimalizēšanai un vienlaikus veicina koordināciju, savstarpējo papildināmību un saskaņotību starp minētajiem kohēzijas politikas fondiem un citiem Savienības instrumentiem un fondiem. Atveseļošanas un noturības mehānisma un kohēzijas politikas programmu sekmīga īstenošana ir atkarīga arī no to šķēršļu novēršanas, kas kavē investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās un sabalansētas teritoriālās attīstības atbalstam. |
| --- | --- |

(23)

Komisija 2022. gada 25. maijā apstiprināja Zviedrijas partnerattiecību nolīgumu, kas paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/1060 (18). Zviedrija minētajā regulā paredzētās kohēzijas politikas programmas iesniedza laikā no 2021. gada novembra līdz 2022. gada februārim. Saskaņā ar Regulu (ES) 2021/1060 Zviedrijai ir jāņem vērā attiecīgie tai adresētie ieteikumi 2021.–2027. gada kohēzijas politikas fondu plānošanā. Tas ir priekšnoteikums no kohēzijas politikas fondiem paredzētā finansiālā atbalsta efektivitātes uzlabošanai un tā pievienotās vērtības maksimalizēšanai un vienlaikus veicina koordināciju, savstarpējo papildināmību un saskaņotību starp minētajiem kohēzijas politikas fondiem un citiem Savienības instrumentiem un fondiem. Atveseļošanas un noturības mehānisma un kohēzijas politikas programmu sekmīga īstenošana ir atkarīga arī no to šķēršļu novēršanas, kas kavē investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās un sabalansētas teritoriālās attīstības atbalstam.

| (24) | Papildus ekonomiskajiem un sociālajiem problēmjautājumiem, kuru risināšana paredzēta atveseļošanas un noturības plānā, Zviedrijā ir vairāki papildu problēmjautājumi, kas saistīti ar i) pārāk augstu mājokļu cenu līmeni un mājsaimniecību parāda pastāvīgu pieaugumu; ii) nevienlīdzīgām izglītības iespējām skolēniem nelabvēlīgā situācijā un migrantu izcelsmes skolēniem un vajadzību darba tirgū labāk integrēt nelabvēlīgā situācijā esošās grupas; iii) nepieciešamību vēl vairāk samazināt atkarību no fosilajām degvielām, tostarp no Krievijas. |
| --- | --- |

(24)

Papildus ekonomiskajiem un sociālajiem problēmjautājumiem, kuru risināšana paredzēta atveseļošanas un noturības plānā, Zviedrijā ir vairāki papildu problēmjautājumi, kas saistīti ar i) pārāk augstu mājokļu cenu līmeni un mājsaimniecību parāda pastāvīgu pieaugumu; ii) nevienlīdzīgām izglītības iespējām skolēniem nelabvēlīgā situācijā un migrantu izcelsmes skolēniem un vajadzību darba tirgū labāk integrēt nelabvēlīgā situācijā esošās grupas; iii) nepieciešamību vēl vairāk samazināt atkarību no fosilajām degvielām, tostarp no Krievijas.

| (25) | Neraugoties uz kopumā labiem rezultātiem, nevienlīdzība Zviedrijas izglītības sistēmā ietekmē to skolēnu pamatprasmju līmeni, kuriem ir nelabvēlīga sociālekonomiskā izcelsme un migrantu izcelsme. Atšķirības starp Zviedrijā dzimušajiem skolēniem un ārvalstīs dzimušajiem skolēniem ir ievērojami palielinājušās; jāņem vērā tas, ka laikposmā no 2009. līdz 2018. gadam migrantu izcelsmes skolēnu skaits divkāršojās. Lai gan starptautisko testu rezultāti liecina, ka pamatprasmes kopumā ir uzlabojušās, lasītprasmes ziņā atšķirība starp skolēniem ar migrantu izcelsmi un citiem skolēniem ir viena no augstākajām Savienībā. Turklāt ārvalstīs dzimušiem skolēniem ir daudz augstāks priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas rādītājs. Nevienlīdzība izglītībā pieaug un bieži ir saistīta ar ierobežotajām skolu izvēles iespējām migrantu izcelsmes skolēniem, kuri nesen ieradušie Zviedrijā. Izglītības rezultātu atšķirības lielā mērā ietekmē nelabvēlīgā situācijā esošu skolēnu iespējas attīstīt būtiskās prasmes, lai atrastu darbu. Pastāv iespējas uzlabot izglītības sistēmas izveidi un pārvaldību, tostarp uzņemšanas procesu, kā arī novērst kvalificētu skolotāju ilgstošu trūkumu, lai veicinātu izglītības sistēmas kvalitāti un taisnīgumu. Zviedrija arī saskaras ar problēmām integrēt darba tirgū skolas vecumu pārsniegušus cilvēkus ar zemu kvalifikāciju un ārvalstīs dzimušus cilvēkus. Kopumā tas veicina pastāvīgas atšķirības, kas skar ievērojamu skaitu darba ņēmēju un attiecas uz dalību darba tirgū un prasmēm. |
| --- | --- |

(25)

Neraugoties uz kopumā labiem rezultātiem, nevienlīdzība Zviedrijas izglītības sistēmā ietekmē to skolēnu pamatprasmju līmeni, kuriem ir nelabvēlīga sociālekonomiskā izcelsme un migrantu izcelsme. Atšķirības starp Zviedrijā dzimušajiem skolēniem un ārvalstīs dzimušajiem skolēniem ir ievērojami palielinājušās; jāņem vērā tas, ka laikposmā no 2009. līdz 2018. gadam migrantu izcelsmes skolēnu skaits divkāršojās. Lai gan starptautisko testu rezultāti liecina, ka pamatprasmes kopumā ir uzlabojušās, lasītprasmes ziņā atšķirība starp skolēniem ar migrantu izcelsmi un citiem skolēniem ir viena no augstākajām Savienībā. Turklāt ārvalstīs dzimušiem skolēniem ir daudz augstāks priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas rādītājs. Nevienlīdzība izglītībā pieaug un bieži ir saistīta ar ierobežotajām skolu izvēles iespējām migrantu izcelsmes skolēniem, kuri nesen ieradušie Zviedrijā. Izglītības rezultātu atšķirības lielā mērā ietekmē nelabvēlīgā situācijā esošu skolēnu iespējas attīstīt būtiskās prasmes, lai atrastu darbu. Pastāv iespējas uzlabot izglītības sistēmas izveidi un pārvaldību, tostarp uzņemšanas procesu, kā arī novērst kvalificētu skolotāju ilgstošu trūkumu, lai veicinātu izglītības sistēmas kvalitāti un taisnīgumu. Zviedrija arī saskaras ar problēmām integrēt darba tirgū skolas vecumu pārsniegušus cilvēkus ar zemu kvalifikāciju un ārvalstīs dzimušus cilvēkus. Kopumā tas veicina pastāvīgas atšķirības, kas skar ievērojamu skaitu darba ņēmēju un attiecas uz dalību darba tirgū un prasmēm.

| (26) | Pamatojoties uz Savienības valstu vai to valdību vadītāju pilnvarojumu, kas formulēts Versaļas deklarācijā, ir sagatavots Komisijas priekšlikums REPowerEU plānam, kura mērķis ir pēc iespējas drīz izbeigt Savienības atkarību no fosilo degvielu importa no Krievijas. Tālab Komisija plāno dialogā ar dalībvalstīm apzināt piemērotākos projektus, investīcijas un reformas valstu, reģionālā un Savienības līmenī. Šo pasākumu mērķis ir samazināt vispārējo atkarību no fosilajām degvielām un pārorientēt fosilo degvielu importu prom no Krievijas. |
| --- | --- |

(26)

Pamatojoties uz Savienības valstu vai to valdību vadītāju pilnvarojumu, kas formulēts Versaļas deklarācijā, ir sagatavots Komisijas priekšlikums REPowerEU plānam, kura mērķis ir pēc iespējas drīz izbeigt Savienības atkarību no fosilo degvielu importa no Krievijas. Tālab Komisija plāno dialogā ar dalībvalstīm apzināt piemērotākos projektus, investīcijas un reformas valstu, reģionālā un Savienības līmenī. Šo pasākumu mērķis ir samazināt vispārējo atkarību no fosilajām degvielām un pārorientēt fosilo degvielu importu prom no Krievijas.

| (27) | Izšķiroša nozīme ir centienu pastiprināšanai, lai sasniegtu nacionālajā enerģētikas un klimata plānā noteiktos atjaunīgās enerģijas mērķrādītājus. Lai gan Zviedrijā ir Savienībā vislielākais no atjaunīgiem resursiem iegūtas enerģijas īpatsvars bruto iekšzemes enerģijas patēriņā (51,1 % 2020. gadā), tā ir viena no dalībvalstīm ar augstāko enerģijas patēriņu uz vienu iedzīvotāju. Turklāt lielu daļu Zviedrijas siltumnīcefekta gāzu emisiju rada transporta nozare, jo īpaši autotransports. Šis sektors joprojām ir ļoti atkarīgs no naftas, kas veido 17,7 % no kopējās energoresursu struktūras. Turklāt 2021. gadā jo īpaši Zviedrijas dienvidos turpināja saasināties problēma, kas apgrūtina elektroenerģijas un energosistēmas jaudas pieejamību un tur ierobežo komerciālo darbību paplašināšanu un izvietošanu. Šīs problēmas vēl vairāk saasina pārvades jaudas trūkums starp ziemeļiem un dienvidiem. Ir vajadzīgas papildu investīcijas atjaunīgā enerģijā, energosistēmas un tīkla jaudā un starpsavienojumos starp valsts reģioniem, lai līdz 2040. gadam sasniegtu valsts mērķi – 100 % atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas – un, vēlākais, līdz 2045. gadam panāktu oglekļneitralitāti. Atļauju piešķiršanas procedūru turpmāka vienkāršošana atvieglotu atjaunīgās enerģijas, jo īpaši vēja enerģijas, ieguves izvēršanu. Turklāt, lai samazinātu oglekļa emisijas un enerģijas izmaksas patērētājiem un uzņēmumiem, būtiska ir enerģijas patēriņa samazināšana, palielinot energoefektivitāti. Investīciju palielināšana atjaunīgajos energoresursos un elektrifikācijā, infrastruktūras trūkumu novēršana, energoefektivitātes paaugstināšana un fosilo degvielu patēriņa samazināšana transporta nozarē palīdzēs samazināt vispārējo atkarību no fosilajām degvielām, tostarp no Krievijas. Fosilo degvielu īpatsvars Zviedrijas energoresursu struktūrā (2,6 % gāzes, 3,2 % ogļu un 17,7 % naftas 2020. gadā) ir ievērojami zemāks nekā vidēji Savienībā (2020. gadā – 24,4 % gāzes, 10,8 % ogļu un 32,7 % naftas). Tomēr ir iespējams vēl vairāk samazināt Zviedrijas atkarību no Krievijas fosilajām degvielām. Tas jo īpaši attiecas uz naftu (2020. gadā 20 % pārstrādātas naftas importa un 8 % kopējā jēlnaftas importa bija no Krievijas) un gāzi (13 % kopējā gāzes importa 2020. gadā bija no Krievijas).
  Lai gan atkarība no gāzes un naftas ir ievērojama, tā nesasniedz Savienības vidējo rādītāju – 44 % atkarība no gāzes importa, 23 % atkarība no jēlnaftas importa un 35 % atkarība no rafinētas naftas importa no Krievijas (19). Turklāt, ņemot vērā nesenos ģeopolitiskos notikumus, starpsavienojumu projektu veicināšana ar kaimiņvalstīm varētu palielināt Zviedrijas energoapgādes drošību un spēju pielāgoties reģionālajām atšķirībām. Jāatzīmē, ka, lai Zviedrija atbilstu “Gatavi mērķrādītājam 55 %” mērķiem, būs vēl vairāk jāpalielina ieceru vērienīgums attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu un atjaunīgo energoresursu un energoefektivitātes rādītāju paaugstināšanu. |
| --- | --- |

(27)

Izšķiroša nozīme ir centienu pastiprināšanai, lai sasniegtu nacionālajā enerģētikas un klimata plānā noteiktos atjaunīgās enerģijas mērķrādītājus. Lai gan Zviedrijā ir Savienībā vislielākais no atjaunīgiem resursiem iegūtas enerģijas īpatsvars bruto iekšzemes enerģijas patēriņā (51,1 % 2020. gadā), tā ir viena no dalībvalstīm ar augstāko enerģijas patēriņu uz vienu iedzīvotāju. Turklāt lielu daļu Zviedrijas siltumnīcefekta gāzu emisiju rada transporta nozare, jo īpaši autotransports. Šis sektors joprojām ir ļoti atkarīgs no naftas, kas veido 17,7 % no kopējās energoresursu struktūras. Turklāt 2021. gadā jo īpaši Zviedrijas dienvidos turpināja saasināties problēma, kas apgrūtina elektroenerģijas un energosistēmas jaudas pieejamību un tur ierobežo komerciālo darbību paplašināšanu un izvietošanu. Šīs problēmas vēl vairāk saasina pārvades jaudas trūkums starp ziemeļiem un dienvidiem. Ir vajadzīgas papildu investīcijas atjaunīgā enerģijā, energosistēmas un tīkla jaudā un starpsavienojumos starp valsts reģioniem, lai līdz 2040. gadam sasniegtu valsts mērķi – 100 % atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas – un, vēlākais, līdz 2045. gadam panāktu oglekļneitralitāti. Atļauju piešķiršanas procedūru turpmāka vienkāršošana atvieglotu atjaunīgās enerģijas, jo īpaši vēja enerģijas, ieguves izvēršanu. Turklāt, lai samazinātu oglekļa emisijas un enerģijas izmaksas patērētājiem un uzņēmumiem, būtiska ir enerģijas patēriņa samazināšana, palielinot energoefektivitāti. Investīciju palielināšana atjaunīgajos energoresursos un elektrifikācijā, infrastruktūras trūkumu novēršana, energoefektivitātes paaugstināšana un fosilo degvielu patēriņa samazināšana transporta nozarē palīdzēs samazināt vispārējo atkarību no fosilajām degvielām, tostarp no Krievijas. Fosilo degvielu īpatsvars Zviedrijas energoresursu struktūrā (2,6 % gāzes, 3,2 % ogļu un 17,7 % naftas 2020. gadā) ir ievērojami zemāks nekā vidēji Savienībā (2020. gadā – 24,4 % gāzes, 10,8 % ogļu un 32,7 % naftas). Tomēr ir iespējams vēl vairāk samazināt Zviedrijas atkarību no Krievijas fosilajām degvielām. Tas jo īpaši attiecas uz naftu (2020. gadā 20 % pārstrādātas naftas importa un 8 % kopējā jēlnaftas importa bija no Krievijas) un gāzi (13 % kopējā gāzes importa 2020. gadā bija no Krievijas).

Lai gan atkarība no gāzes un naftas ir ievērojama, tā nesasniedz Savienības vidējo rādītāju – 44 % atkarība no gāzes importa, 23 % atkarība no jēlnaftas importa un 35 % atkarība no rafinētas naftas importa no Krievijas (19). Turklāt, ņemot vērā nesenos ģeopolitiskos notikumus, starpsavienojumu projektu veicināšana ar kaimiņvalstīm varētu palielināt Zviedrijas energoapgādes drošību un spēju pielāgoties reģionālajām atšķirībām. Jāatzīmē, ka, lai Zviedrija atbilstu “Gatavi mērķrādītājam 55 %” mērķiem, būs vēl vairāk jāpalielina ieceru vērienīgums attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu un atjaunīgo energoresursu un energoefektivitātes rādītāju paaugstināšanu.

| (28) | Paātrināta pārkārtošanās uz klimatneitralitāti un atteikšanās no fosilajām degvielām vairākās nozarēs radīs ievērojamas pārstrukturēšanas izmaksas, taču, lai mazinātu pārkārtošanās sociālekonomisko ietekmi vissmagāk skartajos reģionos, Zviedrija var kohēzijas politikas ietvaros izmantot Taisnīgas pārkārtošanās mehānismu. Turklāt, lai uzlabotu nodarbinātības iespējas un stiprinātu sociālo kohēziju, Zviedrija var izmantot Eiropas Sociālo fondu Plus, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1057 (20). |
| --- | --- |

(28)

Paātrināta pārkārtošanās uz klimatneitralitāti un atteikšanās no fosilajām degvielām vairākās nozarēs radīs ievērojamas pārstrukturēšanas izmaksas, taču, lai mazinātu pārkārtošanās sociālekonomisko ietekmi vissmagāk skartajos reģionos, Zviedrija var kohēzijas politikas ietvaros izmantot Taisnīgas pārkārtošanās mehānismu. Turklāt, lai uzlabotu nodarbinātības iespējas un stiprinātu sociālo kohēziju, Zviedrija var izmantot Eiropas Sociālo fondu Plus, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1057 (20).

| (29) | Padome ir izskatījusi 2022. gada konverģences programmu, ņemot vērā Komisijas veikto novērtējumu, un tās atzinums (21) ir atspoguļots 1. ieteikumā. |
| --- | --- |

(29)

Padome ir izskatījusi 2022. gada konverģences programmu, ņemot vērā Komisijas veikto novērtējumu, un tās atzinums (21) ir atspoguļots 1. ieteikumā.

| (30) | Padome ir izskatījusi 2022. gada valsts reformu programmu un 2022. gada konverģences programmu, ņemot vērā Komisijas sagatavoto padziļināto pārskatu un šo novērtējumu. Padomes ieteikumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu ir atspoguļoti 1. un 2. ieteikumā. 1. un 2. ieteikumā minētā politika palīdz novērst nelīdzsvarotību, kas saistīta ar vāji funkcionējošu mājokļu tirgu un pārāk augstu novērtētām mājokļu cenām, kā arī mājsaimniecību parāda pastāvīgu pieaugumu. |
| --- | --- |

(30)

Padome ir izskatījusi 2022. gada valsts reformu programmu un 2022. gada konverģences programmu, ņemot vērā Komisijas sagatavoto padziļināto pārskatu un šo novērtējumu. Padomes ieteikumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu ir atspoguļoti 1. un 2. ieteikumā. 1. un 2. ieteikumā minētā politika palīdz novērst nelīdzsvarotību, kas saistīta ar vāji funkcionējošu mājokļu tirgu un pārāk augstu novērtētām mājokļu cenām, kā arī mājsaimniecību parāda pastāvīgu pieaugumu.

AR ŠO IESAKA Zviedrijai 2022. un 2023. gadā rīkoties šādi.

1.

Nodrošināt, ka 2023. gadā valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugums atbilst kopumā neitrālai politikas nostājai, ņemot vērā to, ka turpinās pagaidu un mērķorientēta atbalsta sniegšana pret energocenu kāpumu visneaizsargātākajām mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kā arī personām, kas bēg no Ukrainas. Būt gatavai kārtējos izdevumus pielāgot mainīgajai situācijai. Palielināt publiskās investīcijas, kas sekmēs zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, ņemot vērā REPowerEU iniciatīvu, tostarp, izmantojot Atveseļošanas un noturības mehānismu un citus Savienības fondus. Laikposmā pēc 2023. gada īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli. Samazināt riskus, kas saistīti ar lielu mājsaimniecību parādu un mājokļu tirgus nelīdzsvarotību, samazinot hipotekārā kredīta procentu maksājumu atskaitīšanu no nodokļa bāzes vai palielinot regulāros īpašuma nodokļus. Stimulēt investīcijas dzīvojamo ēku būvniecībā, lai mazinātu visakūtāko nepietiekamību, jo īpaši likvidējot strukturālos šķēršļus būvniecībai un nodrošinot apbūves zemes piedāvājumu. Uzlabot mājokļu tirgus efektivitāti, tostarp ieviešot reformas īres tirgū.

2.

Turpināt atveseļošanas un noturības plāna īstenošanu, ievērojot Padomes 2022. gada 4. maija īstenošanas lēmumā iekļautos atskaites punktus un mērķrādītājus. Drīz pabeigt sarunas ar Komisiju par 2021.–2027. gada kohēzijas politikas plānošanas dokumentiem, lai sāktu to īstenošanu.

3.

Samazināt skolēnu sociālekonomiskās un migrantu izcelsmes ietekmi uz viņu izglītības rezultātiem, nodrošinot vienlīdzīgas piekļuves iespējas skolām un novēršot kvalificētu skolotāju trūkumu. Veicināt nelabvēlīgā situācijā esošu grupu, tostarp migrantu izcelsmes cilvēku, prasmju attīstīšanu, pielāgojot resursus un metodes viņu vajadzībām, lai palīdzētu viņiem integrēties darba tirgū.

4.

Samazināt vispārējo atkarību no fosilajām degvielām, paātrinot atjaunīgo energoresursu izmantošanu un veicinot papildu investīcijas tīkla infrastruktūrā, stiprinot elektroenerģijas starpsavienojumus valstī, lai nodrošinātu pietiekamu tīkla jaudu, uzlabot energoefektivitāti un vēl vairāk racionalizēt atļauju piešķiršanas procedūras saistībā ar atjaunīgās enerģijas projektiem.

Briselē, 2022. gada 12. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

Z. STANJURA

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2021. gada 12. februāris), ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (OV L 57, 18.2.2021., 17. lpp.).

3

(4)  Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2022/382 (2022. gada 4. marts), ar ko Direktīvas 2001/55/EK 5. panta nozīmē konstatē no Ukrainas pārvietoto personu masveida pieplūduma esamību un nosaka pagaidu aizsardzības ieviešanu (OV L 71, 4.3.2022., 1. lpp.).

4

(5)  Padomes Direktīva 2001/55/EK (2001. gada 20. jūlijs) par obligātajiem standartiem, lai pārvietoto personu masveida pieplūduma gadījumā sniegtu tām pagaidu aizsardzību, un par pasākumiem, lai līdzsvarotu dalībvalstu pūliņus, uzņemot šādas personas un uzņemoties ar to saistītās sekas (OV L 212, 7.8.2001., 12. lpp.).

5

(6)  Padomes Ieteikums (2021. gada 18. jūnijs), ar ko sniedz Padomes atzinumu par Zviedrijas 2021. gada konverģences programmu (OV C 304, 29.7.2021., 131. lpp.).

6

(7)  Aplēses par fiskālo nostāju un tās komponentiem šajā ieteikumā ir Komisijas aplēses, kas balstītas uz pieņēmumiem, kuri ir Komisijas 2022. gada pavasara prognozes pamatā. Komisijas vidēja termiņa potenciālās izaugsmes aplēsēs nav iekļauta to reformu pozitīvā ietekme, kas paredzētas atveseļošanas un noturības plānā un var paātrināt potenciālo izaugsmi.

7

(8)  Nefinansē no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām vai citiem Savienības fondiem.

8

(9)  ST 7772/2022; ST 7772/2022 ADD 1.

9

(10)  Padomes Ieteikums (2020. gada 20. jūlijs) par Zviedrijas 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Zviedrijas 2020. gada konverģences programmu (OV C 282, 26.8.2020., 177. lpp.).

10

(11)  Šie skaitļi atspoguļo kopš 2021. gada rudens veikto pasākumu gada budžeta izmaksu līmeni, ietverot kārtējos ieņēmumus un izdevumus, kā arī attiecīgā gadījumā kapitālizdevumu pasākumus.

11

(12)  Mājsaimniecību enerģijas izdevumu daļu mēra pēc enerģijas komponenta svēruma SPCI grozā.

12

(13)  Tiek pieņemts, ka kopējais no Ukrainas uz Savienību pārvietoto personu skaits līdz 2022. gada beigām pakāpeniski sasniegs 6 miljonus, un viņu ģeogrāfiskais sadalījums tiek lēsts, pamatojoties uz esošās diasporas lielumu, uzņemošās dalībvalsts iedzīvotāju skaita relatīvo apmēru un no Ukrainas pārvietoto personu faktisko sadalījumu visā Savienībā, kāds tas bija 2022. gada martā. Budžeta izmaksas uz vienu personu aplēstas, balstoties uz Komisijas Kopīgā pētniecības centra mikrosimulācijas modeli Euromod, ņemot vērā gan naudas pārvedumus, uz kuriem šie cilvēki var būt tiesīgi, gan pabalstus natūrā, piemēram, izglītību un veselības aprūpi.

13

Euromod

(14)  Negatīvs (pozitīvs) rādītājs nozīmē, ka primāro izdevumu pieaugums (samazinājums) pārsniedz ekonomikas izaugsmi vidējā termiņā, un liecina par ekspansīvu (bremzējošu) fiskālo politiku.

14

(15)  Tiek prognozēts, ka citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem būs neitrāla ietekme, kas atbilst 0,0 procentpunktiem no IKP.

15

(16)  Negatīvs (pozitīvs) rādītājs nozīmē, ka primāro izdevumu pieaugums (samazinājums) pārsniedz ekonomikas izaugsmi vidējā termiņā, un liecina par ekspansīvu (bremzējošu) fiskālo politiku.

16

(17)  Tiek prognozēts, ka citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem būs neitrāla ietekme, kas atbilst 0,0 procentpunktiem no IKP.

17

(18)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1060 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai (OV L 231, 30.6.2021., 159. lpp.).

18

(19)  Eurostat (2020), Krievijas importa īpatsvars kopējā dabasgāzes, jēlnaftas un akmeņogļu importa apjomā. Vidēji ES27 valstīs viss imports ir balstīts uz importu no valstīm, kuras nav ES27 valstis. Attiecībā uz Zviedriju kopējais imports ietver arī Savienības iekšējo tirdzniecību. Jēlnafta neietver naftas pārstrādes produktus.

19

Eurostat

(20)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1057 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko izveido Eiropas Sociālo fondu Plus (ESF+) un atceļ Regulu (ES) Nr. 1296/2013 (OV L 231, 30.6.2021., 21. lpp.).

20

(21)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 9. panta 2. punktu.

21

---