# Euroopa Liidu C 334/2022

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 334 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 65. aastakäik1. september 2022 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 334

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

65. aastakäik1. september 2022

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | SOOVITUSED |
| | Nõukogu |
| 2022/C 334/01 | Nõukogu soovitus, 12. juuli 2022, milles käsitletakse Belgia 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Belgia 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohta | 1 |
| | SOOVITUSED |
| 2022/C 334/02 | Nõukogu soovitus, 12. juuli 2022, milles käsitletakse Bulgaaria 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Bulgaaria 2022. aasta lähenemisprogrammi kohta | 11 |
| 2022/C 334/03 | Nõukogu soovitus, 12. juuli 2022, milles käsitletakse Tšehhi 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Tšehhi 2022. aasta lähenemisprogrammi kohta | 19 |
| 2022/C 334/04 | Nõukogu soovitus, 12. juuli 2022, milles käsitletakse Taani 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Taani 2022. aasta lähenemisprogrammi kohta | 27 |
| 2022/C 334/05 | Nõukogu soovitus, 12. juuli 2022, milles käsitletakse Saksamaa 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Saksamaa 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohta | 35 |
| 2022/C 334/06 | Nõukogu soovitus, 12. juuli 2022, milles käsitletakse Eesti 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Eesti 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohta | 44 |
| 2022/C 334/07 | Nõukogu soovitus, 12. juuli 2022, milles käsitletakse Iirimaa 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Iirimaa 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohta | 52 |
| 2022/C 334/08 | Nõukogu soovitus, 12. juuli 2022, milles käsitletakse Kreeka 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Kreeka 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohta | 60 |
| 2022/C 334/09 | Nõukogu soovitus, 12. juuli 2022, milles käsitletakse Hispaania 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Hispaania 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohta | 70 |
| 2022/C 334/10 | Nõukogu soovitus, 12. juuli 2022, milles käsitletakse Prantsusmaa 2022. aasta riiklikku reformikava | 79 |
| 2022/C 334/11 | Nõukogu soovitus, 12. juuli 2022, milles käsitletakse Horvaatia 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Horvaatia 2022. aasta lähenemisprogrammi kohta | 88 |
| 2022/C 334/12 | Nõukogu soovitus, 12. juuli 2022, milles käsitletakse Itaalia 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Itaalia 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohta | 96 |
| 2022/C 334/13 | Nõukogu soovitus, 12. juuli 2022, milles käsitletakse Küprose 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Küprose 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohta | 104 |
| 2022/C 334/14 | Nõukogu soovitus, 12. juuli 2022, milles käsitletakse Läti 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Läti 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohta | 112 |
| 2022/C 334/15 | Nõukogu soovitus, 12. juuli 2022, milles käsitletakse Leedu 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Leedu 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohta | 120 |
| 2022/C 334/16 | Nõukogu soovitus, 12. juuli 2022, milles käsitletakse Luksemburgi 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Luksemburgi 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohta | 128 |
| 2022/C 334/17 | Nõukogu soovitus, 12. juuli 2022, milles käsitletakse Ungari 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Ungari 2022. aasta lähenemisprogrammi kohta | 136 |
| 2022/C 334/18 | Nõukogu soovitus, 12. juuli 2022, milles käsitletakse Malta 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Malta 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohta | 146 |
| 2022/C 334/19 | Nõukogu soovitus, 12. juuli 2022, milles käsitletakse Madalmaade majanduspoliitikat ja esitatakse nõukogu arvamus Madalmaade 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohta | 154 |
| 2022/C 334/20 | Nõukogu soovitus, 12. juuli 2022, milles käsitletakse Austria 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Austria 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohta | 162 |
| 2022/C 334/21 | Nõukogu soovitus, 12. juuli 2022, milles käsitletakse Poola 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Poola 2022. aasta lähenemisprogrammi kohta | 171 |
| 2022/C 334/22 | Nõukogu soovitus, 12. juuli 2022, milles käsitletakse Portugali 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Portugali 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohta | 181 |
| 2022/C 334/23 | Nõukogu soovitus, 12. juuli 2022, milles käsitletakse Rumeenia 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Rumeenia 2022. aasta lähenemisprogrammi kohta | 190 |
| 2022/C 334/24 | Nõukogu soovitus, 12. juuli 2022, milles käsitletakse Sloveenia 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Sloveenia 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohta | 197 |
| 2022/C 334/25 | Nõukogu soovitus, 12. juuli 2022, milles käsitletakse Slovakkia 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Slovakkia 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohta | 205 |
| 2022/C 334/26 | Nõukogu soovitus, 12. juuli 2022, milles käsitletakse Soome 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Soome 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohta | 213 |
| 2022/C 334/27 | Nõukogu soovitus, 12. juuli 2022, milles käsitletakse Rootsi 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Rootsi 2022. aasta lähenemisprogrammi kohta | 221 |

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

SOOVITUSED

Nõukogu

2022/C 334/01

Nõukogu soovitus, 12. juuli 2022, milles käsitletakse Belgia 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Belgia 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohta

1

SOOVITUSED

2022/C 334/02

Nõukogu soovitus, 12. juuli 2022, milles käsitletakse Bulgaaria 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Bulgaaria 2022. aasta lähenemisprogrammi kohta

11

2022/C 334/03

Nõukogu soovitus, 12. juuli 2022, milles käsitletakse Tšehhi 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Tšehhi 2022. aasta lähenemisprogrammi kohta

19

2022/C 334/04

Nõukogu soovitus, 12. juuli 2022, milles käsitletakse Taani 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Taani 2022. aasta lähenemisprogrammi kohta

27

2022/C 334/05

Nõukogu soovitus, 12. juuli 2022, milles käsitletakse Saksamaa 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Saksamaa 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohta

35

2022/C 334/06

Nõukogu soovitus, 12. juuli 2022, milles käsitletakse Eesti 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Eesti 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohta

44

2022/C 334/07

Nõukogu soovitus, 12. juuli 2022, milles käsitletakse Iirimaa 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Iirimaa 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohta

52

2022/C 334/08

Nõukogu soovitus, 12. juuli 2022, milles käsitletakse Kreeka 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Kreeka 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohta

60

2022/C 334/09

Nõukogu soovitus, 12. juuli 2022, milles käsitletakse Hispaania 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Hispaania 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohta

70

2022/C 334/10

Nõukogu soovitus, 12. juuli 2022, milles käsitletakse Prantsusmaa 2022. aasta riiklikku reformikava

79

2022/C 334/11

Nõukogu soovitus, 12. juuli 2022, milles käsitletakse Horvaatia 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Horvaatia 2022. aasta lähenemisprogrammi kohta

88

2022/C 334/12

Nõukogu soovitus, 12. juuli 2022, milles käsitletakse Itaalia 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Itaalia 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohta

96

2022/C 334/13

Nõukogu soovitus, 12. juuli 2022, milles käsitletakse Küprose 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Küprose 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohta

104

2022/C 334/14

Nõukogu soovitus, 12. juuli 2022, milles käsitletakse Läti 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Läti 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohta

112

2022/C 334/15

Nõukogu soovitus, 12. juuli 2022, milles käsitletakse Leedu 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Leedu 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohta

120

2022/C 334/16

Nõukogu soovitus, 12. juuli 2022, milles käsitletakse Luksemburgi 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Luksemburgi 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohta

128

2022/C 334/17

Nõukogu soovitus, 12. juuli 2022, milles käsitletakse Ungari 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Ungari 2022. aasta lähenemisprogrammi kohta

136

2022/C 334/18

Nõukogu soovitus, 12. juuli 2022, milles käsitletakse Malta 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Malta 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohta

146

2022/C 334/19

Nõukogu soovitus, 12. juuli 2022, milles käsitletakse Madalmaade majanduspoliitikat ja esitatakse nõukogu arvamus Madalmaade 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohta

154

2022/C 334/20

Nõukogu soovitus, 12. juuli 2022, milles käsitletakse Austria 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Austria 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohta

162

2022/C 334/21

Nõukogu soovitus, 12. juuli 2022, milles käsitletakse Poola 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Poola 2022. aasta lähenemisprogrammi kohta

171

2022/C 334/22

Nõukogu soovitus, 12. juuli 2022, milles käsitletakse Portugali 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Portugali 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohta

181

2022/C 334/23

Nõukogu soovitus, 12. juuli 2022, milles käsitletakse Rumeenia 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Rumeenia 2022. aasta lähenemisprogrammi kohta

190

2022/C 334/24

Nõukogu soovitus, 12. juuli 2022, milles käsitletakse Sloveenia 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Sloveenia 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohta

197

2022/C 334/25

Nõukogu soovitus, 12. juuli 2022, milles käsitletakse Slovakkia 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Slovakkia 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohta

205

2022/C 334/26

Nõukogu soovitus, 12. juuli 2022, milles käsitletakse Soome 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Soome 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohta

213

2022/C 334/27

Nõukogu soovitus, 12. juuli 2022, milles käsitletakse Rootsi 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Rootsi 2022. aasta lähenemisprogrammi kohta

221

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

SOOVITUSED

Nõukogu

| 1.9.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 334/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 334/1

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

12. juuli 2022,

milles käsitletakse Belgia 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Belgia 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohta

(2022/C 334/01)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arves nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | 19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, (2) millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu. Taaste- ja vastupidavusrahastust antakse rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. See aitab majandusel taastuda ning teha eelkõige rohe- ja digipöörde edendamiseks kestlikke ja majanduskasvu soodustavaid reforme ja investeeringuid, tugevdades samas liikmesriikide majanduse vastupidavust ja potentsiaalset majanduskasvu. Samuti aitab see tugevdada riigi rahanduse kestlikkust ning edendada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis. 2022. aasta juunis ajakohastatakse kooskõlas määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikega 2 taaste- ja vastupidavusrahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust. |
| --- | --- |

(1)

19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, (2) millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu. Taaste- ja vastupidavusrahastust antakse rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. See aitab majandusel taastuda ning teha eelkõige rohe- ja digipöörde edendamiseks kestlikke ja majanduskasvu soodustavaid reforme ja investeeringuid, tugevdades samas liikmesriikide majanduse vastupidavust ja potentsiaalset majanduskasvu. Samuti aitab see tugevdada riigi rahanduse kestlikkust ning edendada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis. 2022. aasta juunis ajakohastatakse kooskõlas määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikega 2 taaste- ja vastupidavusrahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust.

| (2) | 24. novembril 2021 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2022) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse 7. mail 2021 allkirjastatud Porto sotsiaalkohustust rakendada edasi Euroopa sotsiaalõiguste sammast, mille Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kuulutasid välja 17. novembril 2017. Euroopa Ülemkogu kiitis 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid heaks 25. märtsil 2022. 24. novembril 2021 võttis komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1176/2011 (3) alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Belgiat ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta ning ettepaneku 2022. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist. 5. aprillil 2022 võttis nõukogu vastu soovituse euroala majanduspoliitika kohta (4) ja 14. märtsil 2022 ühise tööhõive aruande. |
| --- | --- |

(2)

24. novembril 2021 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2022) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse 7. mail 2021 allkirjastatud Porto sotsiaalkohustust rakendada edasi Euroopa sotsiaalõiguste sammast, mille Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kuulutasid välja 17. novembril 2017. Euroopa Ülemkogu kiitis 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid heaks 25. märtsil 2022. 24. novembril 2021 võttis komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1176/2011 (3) alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Belgiat ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta ning ettepaneku 2022. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist. 5. aprillil 2022 võttis nõukogu vastu soovituse euroala majanduspoliitika kohta (4) ja 14. märtsil 2022 ühise tööhõive aruande.

| (3) | Venemaa sissetung Ukrainasse pärast ülemaailmset pandeemiat on märkimisväärselt muutnud geopoliitilist ja majanduslikku olukorda. Sissetungi mõju liikmesriikide majandusele avaldub muu hulgas kõrgemates energia-, toidu- ja toorainehindades ning kehvemates kasvuväljavaadetes. Kõrgemad energiahinnad mõjutavad tugevasti eelkõige kõige haavatavamaid leibkondi, kes kannatavad energiaostuvõimetuse all või elavad selle ohus, samuti ettevõtteid, mis on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad. Liit seisab silmitsi ka Ukrainast põgenevate inimeste enneolematu sissevooluga. Venemaa agressioonisõjast tulenevad majanduslikud tagajärjed on mõjutanud liikmesriike ebaühtlaselt. Sellega seoses käivitati 4. märtsil 2022 nõukogu rakendusotsusega (EL) 2022/382 (5) esimest korda nõukogu direktiiv 2001/55/EÜ, (6) millega anti Ukrainast pärit põgenikele õigus seaduslikult liidus viibida ning juurdepääs haridusele ja koolitusele, tööturule, tervishoiule, eluasemele ja sotsiaalhoolekandele. |
| --- | --- |

(3)

Venemaa sissetung Ukrainasse pärast ülemaailmset pandeemiat on märkimisväärselt muutnud geopoliitilist ja majanduslikku olukorda. Sissetungi mõju liikmesriikide majandusele avaldub muu hulgas kõrgemates energia-, toidu- ja toorainehindades ning kehvemates kasvuväljavaadetes. Kõrgemad energiahinnad mõjutavad tugevasti eelkõige kõige haavatavamaid leibkondi, kes kannatavad energiaostuvõimetuse all või elavad selle ohus, samuti ettevõtteid, mis on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad. Liit seisab silmitsi ka Ukrainast põgenevate inimeste enneolematu sissevooluga. Venemaa agressioonisõjast tulenevad majanduslikud tagajärjed on mõjutanud liikmesriike ebaühtlaselt. Sellega seoses käivitati 4. märtsil 2022 nõukogu rakendusotsusega (EL) 2022/382 (5) esimest korda nõukogu direktiiv 2001/55/EÜ, (6) millega anti Ukrainast pärit põgenikele õigus seaduslikult liidus viibida ning juurdepääs haridusele ja koolitusele, tööturule, tervishoiule, eluasemele ja sotsiaalhoolekandele.

| (4) | Võttes arvesse kiiresti muutuvat majanduslikku ja geopoliitilist olukorda, jätkub Euroopa poolaasta raames 2022. aastal majandus- ja tööhõivepoliitika ulatuslik koordineerimine, lähtudes samal ajal taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamisnõuetest, nagu on märgitud 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsis. Vastuvõetud taaste- ja vastupidavuskavade rakendamine on oluline poliitiliste prioriteetide elluviimiseks Euroopa poolaasta raames, kuna kavades käsitletakse kõiki 2019. ja 2020. aasta Euroopa poolaasta tsüklites esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019. ja 2020. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mida on läbi vaadatud, ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21, nagu ka riigipõhised soovitused, mis esitati enne selliste läbivaadatud, ajakohastatud või muudetud kavade esitamise kuupäeva. |
| --- | --- |

(4)

Võttes arvesse kiiresti muutuvat majanduslikku ja geopoliitilist olukorda, jätkub Euroopa poolaasta raames 2022. aastal majandus- ja tööhõivepoliitika ulatuslik koordineerimine, lähtudes samal ajal taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamisnõuetest, nagu on märgitud 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsis. Vastuvõetud taaste- ja vastupidavuskavade rakendamine on oluline poliitiliste prioriteetide elluviimiseks Euroopa poolaasta raames, kuna kavades käsitletakse kõiki 2019. ja 2020. aasta Euroopa poolaasta tsüklites esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019. ja 2020. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mida on läbi vaadatud, ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21, nagu ka riigipõhised soovitused, mis esitati enne selliste läbivaadatud, ajakohastatud või muudetud kavade esitamise kuupäeva.

| (5) | Stabiilsuse ja kasvu pakti üldist vabastusklauslit on kohaldatud alates 2020. aasta märtsist. Oma 3. märtsi 2021. aasta teatises „Üks aasta pärast COVID-19 puhangu algust: eelarvepoliitika meetmed“ esitas komisjon oma seisukoha, et otsuse tegemisel üldise vabastusklausli kohaldamise lõpetamise või jätkamise kohta tuleks lähtuda majandusolukorra üldhinnangust, kusjuures peamiseks kvantitatiivseks kriteeriumiks peaks olema liidu või euroala majandustegevuse tase võrreldes kriisieelse tasemega (2019. aasta lõpp). Võttes arvesse suurenenud ebakindlust ja majandusväljavaateid ohustavaid suuri langusriske Euroopas toimuva sõja kontekstis, enneolematut energiahindade tõusu ja jätkuvaid häireid tarneahelates, on põhjendatud stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamisaja pikendamine 2023. aastani. |
| --- | --- |

(5)

Stabiilsuse ja kasvu pakti üldist vabastusklauslit on kohaldatud alates 2020. aasta märtsist. Oma 3. märtsi 2021. aasta teatises „Üks aasta pärast COVID-19 puhangu algust: eelarvepoliitika meetmed“ esitas komisjon oma seisukoha, et otsuse tegemisel üldise vabastusklausli kohaldamise lõpetamise või jätkamise kohta tuleks lähtuda majandusolukorra üldhinnangust, kusjuures peamiseks kvantitatiivseks kriteeriumiks peaks olema liidu või euroala majandustegevuse tase võrreldes kriisieelse tasemega (2019. aasta lõpp). Võttes arvesse suurenenud ebakindlust ja majandusväljavaateid ohustavaid suuri langusriske Euroopas toimuva sõja kontekstis, enneolematut energiahindade tõusu ja jätkuvaid häireid tarneahelates, on põhjendatud stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamisaja pikendamine 2023. aastani.

| (6) | Belgia 2021. aasta stabiilsusprogrammi käsitlevas nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovituses (7) esitatud lähenemisviisi kohaselt on üldist eelarvepoliitikat praegu kõige parem mõõta esmaste kulude (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) muutusena keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu suhtes, jättes välja COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed, kuid võttes arvesse taaste- ja vastupidavusrahastu tagastamatute toetuste ja muude liidu vahenditega rahastatavaid kulusid (8). Selleks et hinnata, kas riigi eelarvepoliitika on konservatiivne ja kas eelarve struktuur soodustab kestlikku taastumist kooskõlas rohe- ja digipöördega, tuleks üldisest eelarvepoliitikast kaugemale minnes pöörata tähelepanu ka riiklikult rahastatavate (9) esmaste jooksvate kulude (millest on maha arvatud kaalutlusõiguse alusel võetud tulumeetmed ja välja jäetud COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed) ja investeeringute arengule. |
| --- | --- |

(6)

Belgia 2021. aasta stabiilsusprogrammi käsitlevas nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovituses (7) esitatud lähenemisviisi kohaselt on üldist eelarvepoliitikat praegu kõige parem mõõta esmaste kulude (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) muutusena keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu suhtes, jättes välja COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed, kuid võttes arvesse taaste- ja vastupidavusrahastu tagastamatute toetuste ja muude liidu vahenditega rahastatavaid kulusid (8). Selleks et hinnata, kas riigi eelarvepoliitika on konservatiivne ja kas eelarve struktuur soodustab kestlikku taastumist kooskõlas rohe- ja digipöördega, tuleks üldisest eelarvepoliitikast kaugemale minnes pöörata tähelepanu ka riiklikult rahastatavate (9) esmaste jooksvate kulude (millest on maha arvatud kaalutlusõiguse alusel võetud tulumeetmed ja välja jäetud COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed) ja investeeringute arengule.

| (7) | 2. märtsil 2022 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse 2023. aasta eelarvepoliitika üldised suunised („eelarvesuunised“), et toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon märkis, et 2022. aasta talveprognoosi makromajandusliku prognoosi kohaselt näib üleminek 2020.–2022. aasta üldiselt toetavalt eelarvepoliitikalt üldiselt neutraalsele eelarvepoliitikale, olles samas valmis reageerima muutuvale majandusolukorrale, 2023. aastal asjakohane. Komisjon teatas, et 2023. aasta eelarvesoovitused peaksid jätkuvalt olema liikmesriikide vahel diferentseeritud ja nendes tuleks arvesse võtta võimalikku ülekanduvat mõju riikide vahel. Komisjon kutsus liikmesriike üles kajastama suuniseid oma stabiilsus- ja lähenemisprogrammides. Komisjon võttis kohustuse jälgida tähelepanelikult majandusarengut ja kohandada oma poliitikasuuniseid vastavalt vajadusele ning hiljemalt 2022. aasta mai lõpus esitatavas Euroopa poolaasta kevadpaketis. |
| --- | --- |

(7)

2. märtsil 2022 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse 2023. aasta eelarvepoliitika üldised suunised („eelarvesuunised“), et toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon märkis, et 2022. aasta talveprognoosi makromajandusliku prognoosi kohaselt näib üleminek 2020.–2022. aasta üldiselt toetavalt eelarvepoliitikalt üldiselt neutraalsele eelarvepoliitikale, olles samas valmis reageerima muutuvale majandusolukorrale, 2023. aastal asjakohane. Komisjon teatas, et 2023. aasta eelarvesoovitused peaksid jätkuvalt olema liikmesriikide vahel diferentseeritud ja nendes tuleks arvesse võtta võimalikku ülekanduvat mõju riikide vahel. Komisjon kutsus liikmesriike üles kajastama suuniseid oma stabiilsus- ja lähenemisprogrammides. Komisjon võttis kohustuse jälgida tähelepanelikult majandusarengut ja kohandada oma poliitikasuuniseid vastavalt vajadusele ning hiljemalt 2022. aasta mai lõpus esitatavas Euroopa poolaasta kevadpaketis.

| (8) | Seoses eelarvesuunistega võetakse 2023. aasta eelarvesoovitustes arvesse halvenenud majandusväljavaateid, suurenenud ebakindlust ja täiendavaid langusriske ning võrreldes komisjoni 2022. aasta talveprognoosiga kiiremat inflatsiooni. Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleb eelarvemeetmete abil suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse ning säilitada kõige haavatavamate leibkondade ostujõud, et leevendada energiahinna tõusu mõju ja aidata piirata teisest inflatsioonisurvet sihipäraste ja ajutiste meetmete abil. Eelarvepoliitika peab jääma paindlikuks, et kohaneda kiiresti muutuvate oludega, sealhulgas Venemaa Ukraina-vastasest agressioonisõjast kaitse ja julgeoleku osas tulenevate väljakutsetega, ning see peab olema liikmesriikide vahel diferentseeritud vastavalt nende eelarve- ja majandusolukorrale, võttes sealhulgas arvesse, kuidas neile mõjub kriis ja Ukrainast põgenenud inimeste sisseränne. |
| --- | --- |

(8)

Seoses eelarvesuunistega võetakse 2023. aasta eelarvesoovitustes arvesse halvenenud majandusväljavaateid, suurenenud ebakindlust ja täiendavaid langusriske ning võrreldes komisjoni 2022. aasta talveprognoosiga kiiremat inflatsiooni. Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleb eelarvemeetmete abil suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse ning säilitada kõige haavatavamate leibkondade ostujõud, et leevendada energiahinna tõusu mõju ja aidata piirata teisest inflatsioonisurvet sihipäraste ja ajutiste meetmete abil. Eelarvepoliitika peab jääma paindlikuks, et kohaneda kiiresti muutuvate oludega, sealhulgas Venemaa Ukraina-vastasest agressioonisõjast kaitse ja julgeoleku osas tulenevate väljakutsetega, ning see peab olema liikmesriikide vahel diferentseeritud vastavalt nende eelarve- ja majandusolukorrale, võttes sealhulgas arvesse, kuidas neile mõjub kriis ja Ukrainast põgenenud inimeste sisseränne.

| (9) | 30. aprillil 2021 esitas Belgia vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon hindas määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas esitatud hindamissuunistega. 13. juulil 2021 võttis nõukogu vastu rakendusotsuse Belgia taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnangu heakskiitmise kohta (10). Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsuse vastuvõtmisest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Belgia on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjakohased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud. |
| --- | --- |

(9)

30. aprillil 2021 esitas Belgia vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon hindas määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas esitatud hindamissuunistega. 13. juulil 2021 võttis nõukogu vastu rakendusotsuse Belgia taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnangu heakskiitmise kohta (10). Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsuse vastuvõtmisest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Belgia on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjakohased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud.

| (10) | 30. aprillil 2022 esitas Belgia kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artiklis 4 sätestatud tähtajaga oma 2022. aasta riikliku reformikava ja 2022. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2022. aasta riiklik reformikava ka Belgia kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava rakendamisel tehtud edusammude kohta. |
| --- | --- |

(10)

30. aprillil 2022 esitas Belgia kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artiklis 4 sätestatud tähtajaga oma 2022. aasta riikliku reformikava ja 2022. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2022. aasta riiklik reformikava ka Belgia kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava rakendamisel tehtud edusammude kohta.

| (11) | 23. mail 2022 avaldas komisjon Belgia kohta 2022. aasta riigiaruande. Selles hinnati Belgia edusamme nõukogu poolt 2019., 2020. ja 2021. aastal vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti taaste ja vastupidavuse tulemustabeli põhjal kokkuvõte sellest, kuidas Belgia on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Selle analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega, sealhulgas nendega, mis tekivad seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse. Samuti hinnati Belgia edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning liidu peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamisel. |
| --- | --- |

(11)

23. mail 2022 avaldas komisjon Belgia kohta 2022. aasta riigiaruande. Selles hinnati Belgia edusamme nõukogu poolt 2019., 2020. ja 2021. aastal vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti taaste ja vastupidavuse tulemustabeli põhjal kokkuvõte sellest, kuidas Belgia on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Selle analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega, sealhulgas nendega, mis tekivad seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse. Samuti hinnati Belgia edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning liidu peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamisel.

| (12) | 23. mail 2022 esitas komisjon Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 3 kohase aruande. Kõnealuses aruandes arutati Belgia eelarveseisundit, kuna riigi valitsemissektori eelarvepuudujääk ületas 2021. aastal aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % sisemajanduse koguproduktist (SKP) ning valitsemissektori võlg ületas aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 60 % SKPst ega järginud võla vähendamise sihttaset. Aruandes jõuti järeldusele, et puudujäägi- ja võlakriteeriumid ei olnud täidetud. Kooskõlas 2. märtsi 2022. aasta teatisega leidis komisjon kõigi asjaomaste tegurite hindamisel, et võla vähendamise sihttaseme järgimine tooks kaasa liiga järsu ja varase eelarve kohandamise, mis võib ohustada majanduskasvu. Seepärast on komisjon seisukohal, et praegustes erandlikes majandustingimustes ei ole võla vähendamise sihttaseme järgimine põhjendatud. Nagu teatatud, ei teinud komisjon 2022. aasta kevadel ettepanekut algatada uusi ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusi ning hindab 2022. aasta sügisel uuesti, kas on vaja teha ettepanek selliste menetluste algatamiseks. |
| --- | --- |

(12)

23. mail 2022 esitas komisjon Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 3 kohase aruande. Kõnealuses aruandes arutati Belgia eelarveseisundit, kuna riigi valitsemissektori eelarvepuudujääk ületas 2021. aastal aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % sisemajanduse koguproduktist (SKP) ning valitsemissektori võlg ületas aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 60 % SKPst ega järginud võla vähendamise sihttaset. Aruandes jõuti järeldusele, et puudujäägi- ja võlakriteeriumid ei olnud täidetud. Kooskõlas 2. märtsi 2022. aasta teatisega leidis komisjon kõigi asjaomaste tegurite hindamisel, et võla vähendamise sihttaseme järgimine tooks kaasa liiga järsu ja varase eelarve kohandamise, mis võib ohustada majanduskasvu. Seepärast on komisjon seisukohal, et praegustes erandlikes majandustingimustes ei ole võla vähendamise sihttaseme järgimine põhjendatud. Nagu teatatud, ei teinud komisjon 2022. aasta kevadel ettepanekut algatada uusi ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusi ning hindab 2022. aasta sügisel uuesti, kas on vaja teha ettepanek selliste menetluste algatamiseks.

| (13) | Oma 20. juuli 2020. aasta soovituses (11) soovitas nõukogu Belgial võtta 2020. ja 2021. aastal kooskõlas üldise vabastusklausliga kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida COVID-19 pandeemiale ning toetada majandust ja selle taastumist. Samuti soovitati Belgial juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon keskpikas perspektiivis ja tagada võla kestlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Eurostati kinnitatud andmete põhjal vähenes Belgia valitsemissektori eelarvepuudujääk 9,0 %-lt SKPst 2020. aastal 5,5 %-le SKPst 2021. aastal. Belgia eelarvepoliitilised meetmed toetasid majanduse taastumist 2021. aastal, samal ajal kui ajutised erakorralised meetmed vähenesid 4,4 %-lt SKPst 2020. aastal 2,9 %-le SKPst 2021. aastal. Belgia 2021. aasta meetmed olid kooskõlas nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitusega. 2020. ja 2021. aastal valitsuse poolt kaalutlusõiguse alusel võetud eelarvemeetmed olid enamasti ajutised või kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega. Samal ajal ei olnud mõned ajavahemikul 2020–2021 valitsuse poolt kaalutlusõiguse alusel vastu võetud meetmed ajutised ega kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega, kusjuures peamiselt hõlmasid need miinimumpensionide ja tervishoiusektori palkade püsivat suurendamist. Eurostati kinnitatud andmete kohaselt langes valitsemissektori võlg 112,8 %-lt SKPst 2020. aastal 108,2 %-le SKPst 2021. aastal. |
| --- | --- |

(13)

Oma 20. juuli 2020. aasta soovituses (11) soovitas nõukogu Belgial võtta 2020. ja 2021. aastal kooskõlas üldise vabastusklausliga kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida COVID-19 pandeemiale ning toetada majandust ja selle taastumist. Samuti soovitati Belgial juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon keskpikas perspektiivis ja tagada võla kestlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Eurostati kinnitatud andmete põhjal vähenes Belgia valitsemissektori eelarvepuudujääk 9,0 %-lt SKPst 2020. aastal 5,5 %-le SKPst 2021. aastal. Belgia eelarvepoliitilised meetmed toetasid majanduse taastumist 2021. aastal, samal ajal kui ajutised erakorralised meetmed vähenesid 4,4 %-lt SKPst 2020. aastal 2,9 %-le SKPst 2021. aastal. Belgia 2021. aasta meetmed olid kooskõlas nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitusega. 2020. ja 2021. aastal valitsuse poolt kaalutlusõiguse alusel võetud eelarvemeetmed olid enamasti ajutised või kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega. Samal ajal ei olnud mõned ajavahemikul 2020–2021 valitsuse poolt kaalutlusõiguse alusel vastu võetud meetmed ajutised ega kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega, kusjuures peamiselt hõlmasid need miinimumpensionide ja tervishoiusektori palkade püsivat suurendamist. Eurostati kinnitatud andmete kohaselt langes valitsemissektori võlg 112,8 %-lt SKPst 2020. aastal 108,2 %-le SKPst 2021. aastal.

| (14) | 2022. aasta stabiilsusprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on soodne. Valitsuse prognoosi kohaselt kasvab reaalne SKP 2022. aastal 3,0 % ja 2023. aastal 1,9 %. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on SKP reaalkasv väiksem – 2022. aastal 2,0 % ja 2023. aastal 1,6 %, mis tuleneb peamiselt 2022. aasta stabiilsusprogrammi aluseks olevate makromajanduslike prognooside varasemast koostamise lõppkuupäevast, mis oli enne Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja algust. Valitsus prognoosib oma 2022. aasta stabiilsusprogrammis, et valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk väheneb 2022. aastal 5,2 %-le SKPst ja 2023. aastal 3,6 %-le SKPst. Vähenemine 2022. aastal kajastab peamiselt majandustegevuse tugevat kasvu ja enamiku erakorraliste meetmete tühistamist. 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema (marginaalselt) 2022. aastal 108,0 %ni ja seejärel suurenema 2023. aastal 108,8 %ni. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2022. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk on 2022. ja 2023. aastal vastavalt 5,0 % SKPst ja 4,4 % SKPst. 2022. aastal on see kooskõlas 2022. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud eelarvepuudujäägiga, olgugi et komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi makromajanduslik stsenaarium oli ebasoodsam, kuna 2022. aasta stabiilsusprogrammi eelarveprognoosides arvestatakse tehnilise parandusega, mis kajastab ainult 2022. aastal Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja tagajärgede mõju eelarvele. 2023. aastaks prognoositakse komisjoni 2022. aasta kevadprognoosis suuremat valitsemissektori eelarve puudujääki, peamiselt ebasoodsama makromajandusliku stsenaariumi ja meetmete tõttu, mida pole veel 2022. aasta stabiilsusprogrammi hilisemate aastate kohta täpsustatud. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2022. aastal üldjoontes sarnane ehk 107,5 %, kuid 2023. aastal madalam ehk 107,6 %, mis kajastab 2022. aasta stabiilsusprogrammi SKP deflaatori väiksemat kasvu. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on keskpika perioodi (kümme aastat) keskmine potentsiaalne SKP kasv hinnanguliselt 1,4 %. See hinnang ei hõlma aga selliste reformide mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ja võivad hoogustada Belgia potentsiaalset majanduskasvu. |
| --- | --- |

(14)

2022. aasta stabiilsusprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on soodne. Valitsuse prognoosi kohaselt kasvab reaalne SKP 2022. aastal 3,0 % ja 2023. aastal 1,9 %. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on SKP reaalkasv väiksem – 2022. aastal 2,0 % ja 2023. aastal 1,6 %, mis tuleneb peamiselt 2022. aasta stabiilsusprogrammi aluseks olevate makromajanduslike prognooside varasemast koostamise lõppkuupäevast, mis oli enne Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja algust. Valitsus prognoosib oma 2022. aasta stabiilsusprogrammis, et valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk väheneb 2022. aastal 5,2 %-le SKPst ja 2023. aastal 3,6 %-le SKPst. Vähenemine 2022. aastal kajastab peamiselt majandustegevuse tugevat kasvu ja enamiku erakorraliste meetmete tühistamist. 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema (marginaalselt) 2022. aastal 108,0 %ni ja seejärel suurenema 2023. aastal 108,8 %ni. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2022. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk on 2022. ja 2023. aastal vastavalt 5,0 % SKPst ja 4,4 % SKPst. 2022. aastal on see kooskõlas 2022. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud eelarvepuudujäägiga, olgugi et komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi makromajanduslik stsenaarium oli ebasoodsam, kuna 2022. aasta stabiilsusprogrammi eelarveprognoosides arvestatakse tehnilise parandusega, mis kajastab ainult 2022. aastal Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja tagajärgede mõju eelarvele. 2023. aastaks prognoositakse komisjoni 2022. aasta kevadprognoosis suuremat valitsemissektori eelarve puudujääki, peamiselt ebasoodsama makromajandusliku stsenaariumi ja meetmete tõttu, mida pole veel 2022. aasta stabiilsusprogrammi hilisemate aastate kohta täpsustatud. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2022. aastal üldjoontes sarnane ehk 107,5 %, kuid 2023. aastal madalam ehk 107,6 %, mis kajastab 2022. aasta stabiilsusprogrammi SKP deflaatori väiksemat kasvu. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on keskpika perioodi (kümme aastat) keskmine potentsiaalne SKP kasv hinnanguliselt 1,4 %. See hinnang ei hõlma aga selliste reformide mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ja võivad hoogustada Belgia potentsiaalset majanduskasvu.

| (15) | 2022. aastal kaotab valitsus järk-järgult enamiku COVID-19 kriisile reageerimiseks võetud meetmetest, nii et ajutised erakorralised meetmed peaksid prognooside kohaselt vähenema 2,9 %-lt SKPst 2021. aastal 0,4 %-le SKPst 2022. aastal. 2022. aasta valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetud meetmed, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 0,5 % SKPst ja 2023. aastal 0 % SKPst (12). Need meetmed hõlmavad peamiselt ühekordseid makseid leibkondadele ja energiatarbimise kaudsete maksude alandamist. Need meetmed on kavandatud ajutistena ja on seotud 2022. aastaga. Kui aga energiahinnad jäävad kõrgeks ka 2023. aastal, võidakse mõned neist meetmetest säilitada. Mõned neist meetmetest ei ole suunatud, eeskätt üldised maksed leibkondadele, et toetada energia tarbimist, ning gaasi ja elektri käibemaksumäärade ja bensiiniaktsiisi alandamised. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad ka Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse pakkumise kulud, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. ja 2023. aastal 0,1 % SKPst, (13) ning kaitsekulutuste suurenemine (2022. aastal 0,1 % SKPst). |
| --- | --- |

(15)

2022. aastal kaotab valitsus järk-järgult enamiku COVID-19 kriisile reageerimiseks võetud meetmetest, nii et ajutised erakorralised meetmed peaksid prognooside kohaselt vähenema 2,9 %-lt SKPst 2021. aastal 0,4 %-le SKPst 2022. aastal. 2022. aasta valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetud meetmed, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 0,5 % SKPst ja 2023. aastal 0 % SKPst (12). Need meetmed hõlmavad peamiselt ühekordseid makseid leibkondadele ja energiatarbimise kaudsete maksude alandamist. Need meetmed on kavandatud ajutistena ja on seotud 2022. aastaga. Kui aga energiahinnad jäävad kõrgeks ka 2023. aastal, võidakse mõned neist meetmetest säilitada. Mõned neist meetmetest ei ole suunatud, eeskätt üldised maksed leibkondadele, et toetada energia tarbimist, ning gaasi ja elektri käibemaksumäärade ja bensiiniaktsiisi alandamised. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad ka Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse pakkumise kulud, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. ja 2023. aastal 0,1 % SKPst, (13) ning kaitsekulutuste suurenemine (2022. aastal 0,1 % SKPst).

| (16) | Oma 18. juuni 2021. aasta soovituses soovitas nõukogu Belgial kasutada 2022. aastal taaste- ja vastupidavusrahastut, et rahastada lisainvesteeringuid majanduse taastamisse, järgides samal ajal konservatiivset eelarvepoliitikat. Lisaks peaks ta säilitama riiklikult rahastatavad investeeringud. Samuti soovitas nõukogu Belgial juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon ja tagada riigi rahanduse kestlikkus keskpikas perspektiivis ning samal ajal suurendada investeeringuid majanduskasvu potentsiaali hoogustamiseks. |
| --- | --- |

(16)

Oma 18. juuni 2021. aasta soovituses soovitas nõukogu Belgial kasutada 2022. aastal taaste- ja vastupidavusrahastut, et rahastada lisainvesteeringuid majanduse taastamisse, järgides samal ajal konservatiivset eelarvepoliitikat. Lisaks peaks ta säilitama riiklikult rahastatavad investeeringud. Samuti soovitas nõukogu Belgial juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon ja tagada riigi rahanduse kestlikkus keskpikas perspektiivis ning samal ajal suurendada investeeringuid majanduskasvu potentsiaali hoogustamiseks.

| (17) | Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi ja Belgia 2022. aasta stabiilsusprogrammis esitatud teabe kohaselt prognoositakse, et eelarvepoliitika on 2022. aastal toetav (– 2,4 % SKPst) (14). Belgia kavatseb jätkuvalt toetada majanduse taastamist, kasutades taaste- ja vastupidavusrahastut täiendavate investeeringute rahastamiseks, nagu on soovitanud nõukogu. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2021. aastaga suurenema 0,2 protsendipunkti SKPst. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid andma 2022. aastal eelarvepoliitikasse neutraalse panuse (15). Seepärast kavatseb Belgia säilitada riiklikult rahastatavad investeeringud, nagu on soovitanud nõukogu. Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2022. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 2,1 protsendipunkti. See märkimisväärne ekspansiivne panus hõlmab energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetavate meetmete (0,5 % SKPst) ning Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse andmise kulude (0,1 % SKPst) täiendavat mõju. Lisaks peaks avaliku sektori palkade ja sotsiaaltoetuste automaatsest indekseerimisest ning vähemal määral valitsemissektori kaupade ja teenuste tarbimise suurenemisest tulenev valitsemissektori kulude suurenemine aitama kaasa riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate netokulude ekspansiivsele panusele. Komisjoni prognoosi kohaselt ei ole need meetmed ja kulude suurenemise põhjused täielikult kooskõlas tasakaalustavate meetmetega. |
| --- | --- |

(17)

Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi ja Belgia 2022. aasta stabiilsusprogrammis esitatud teabe kohaselt prognoositakse, et eelarvepoliitika on 2022. aastal toetav (– 2,4 % SKPst) (14). Belgia kavatseb jätkuvalt toetada majanduse taastamist, kasutades taaste- ja vastupidavusrahastut täiendavate investeeringute rahastamiseks, nagu on soovitanud nõukogu. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2021. aastaga suurenema 0,2 protsendipunkti SKPst. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid andma 2022. aastal eelarvepoliitikasse neutraalse panuse (15). Seepärast kavatseb Belgia säilitada riiklikult rahastatavad investeeringud, nagu on soovitanud nõukogu. Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2022. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 2,1 protsendipunkti. See märkimisväärne ekspansiivne panus hõlmab energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetavate meetmete (0,5 % SKPst) ning Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse andmise kulude (0,1 % SKPst) täiendavat mõju. Lisaks peaks avaliku sektori palkade ja sotsiaaltoetuste automaatsest indekseerimisest ning vähemal määral valitsemissektori kaupade ja teenuste tarbimise suurenemisest tulenev valitsemissektori kulude suurenemine aitama kaasa riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate netokulude ekspansiivsele panusele. Komisjoni prognoosi kohaselt ei ole need meetmed ja kulude suurenemise põhjused täielikult kooskõlas tasakaalustavate meetmetega.

| (18) | Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika seisund, eeldusel et poliitikat ei muudeta, 2023. aastal 0,0 % SKPst (16). Prognooside kohaselt jätkab Belgia 2023. aastal taaste- ja vastupidavusrahastust antavate toetuste kasutamist, et rahastada täiendavaid investeeringuid majanduse taastamise toetuseks. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks jääma 2022. aastaga võrreldes stabiilseks. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2023. aastal andma eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,1 protsendipunkti (17). Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2023. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse üldjoontes neutraalse panuse 0,1 protsendipunkti. See hõlmab energiahindade tõusu leevendamiseks võetud meetmete järkjärgulise kaotamise mõju (0,5 % SKPst). |
| --- | --- |

(18)

Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika seisund, eeldusel et poliitikat ei muudeta, 2023. aastal 0,0 % SKPst (16). Prognooside kohaselt jätkab Belgia 2023. aastal taaste- ja vastupidavusrahastust antavate toetuste kasutamist, et rahastada täiendavaid investeeringuid majanduse taastamise toetuseks. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks jääma 2022. aastaga võrreldes stabiilseks. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2023. aastal andma eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,1 protsendipunkti (17). Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2023. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse üldjoontes neutraalse panuse 0,1 protsendipunkti. See hõlmab energiahindade tõusu leevendamiseks võetud meetmete järkjärgulise kaotamise mõju (0,5 % SKPst).

| (19) | 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk järk-järgult vähenema 3,4 %-le SKPst 2024. aastal ja 2,7 %-le SKPst 2025. aastal. Seega peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk jääma 2025. aastal alla 3 % SKPst. Need prognoosid põhinevad makromajanduslikul stsenaariumil, mis töötati välja enne Venemaa sissetungi Ukrainasse, ning nendes arvestatakse meetmetega, mida pole veel 2022. aasta stabiilsusprogrammi hilisemate aastate kohta täpsustatud, eelkõige nn paindlik stimuleeriv fiskaalmeede, mis moodustab vahemikus 2023–2025 0,8 % SKPst. 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse 2025. aastani kasvama – 2024. aastal 109,7 %ni ja 2025. aastal 110,1 %ni. Komisjoni analüüsi kohaselt näivad võla kestlikkusega seotud riskid keskpikas perspektiivis suured. |
| --- | --- |

(19)

2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk järk-järgult vähenema 3,4 %-le SKPst 2024. aastal ja 2,7 %-le SKPst 2025. aastal. Seega peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk jääma 2025. aastal alla 3 % SKPst. Need prognoosid põhinevad makromajanduslikul stsenaariumil, mis töötati välja enne Venemaa sissetungi Ukrainasse, ning nendes arvestatakse meetmetega, mida pole veel 2022. aasta stabiilsusprogrammi hilisemate aastate kohta täpsustatud, eelkõige nn paindlik stimuleeriv fiskaalmeede, mis moodustab vahemikus 2023–2025 0,8 % SKPst. 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse 2025. aastani kasvama – 2024. aastal 109,7 %ni ja 2025. aastal 110,1 %ni. Komisjoni analüüsi kohaselt näivad võla kestlikkusega seotud riskid keskpikas perspektiivis suured.

| (20) | Kui poliitikat ei muudeta, on oodata, et rahvastiku kiire vananemine süvendab vananemisega seotud kulutuste mõju riigi rahandusele. Komisjoni 2021. aasta aruandes rahvastiku vananemise kohta (18) on prognoositud kõnealuste kulutuste kasv 2040. aastaks 3,6 protsendipunkti ja 2070. aastaks 5,4 protsendipunkti SKPst, enamasti pensioni- ja pikaajalisele hooldusele tehtavate kulutuste tõttu. Belgia on oma taaste- ja vastupidavuskavas võtnud kohustuse viia ellu pensionireform, mh selleks, et parandada süsteemi finants- ja sotsiaalset kestlikkust ning edendada eri pensioniskeemide ühtlustamist. Seoses pikaajalise hooldusega oli Belgia juba 2019. aastal liidus üks suurimaid kulutajaid ning selle kulutused kasvavad eeldatavasti veelgi: 2030. aastaks 14 % ja 2070. aastaks 2,2 protsendipunkti SKPst. Algatatud on eri hoolekandestruktuuride kulutõhusa kasutamise parandamiseks mõeldud reformid, eeskätt selleks, et vältida ja takistada tarbetut või enneaegset hoolekandeasutusse paigutamist, mis puudutab iga neljandat hooldekodus elavat inimest, (19) olgugi et täheldatud on suuri piirkondlikke erinevusi. COVID-19 kriis on kavandatud kulude vähendamise meetmete rakendamist pidurdanud. See osutab, et inimeste liigset hoolekandeasutustesse paigutamist saab veelgi vähendada, tõhustades ühtlasi kvaliteetsete koduhooldusteenuste kasutamist ja tegeledes rahaliste takistustega, mis piiravad nende teenuste kättesaadavust kõige haavatavamatele elanikkonnarühmadele. Reformide kiire ja ulatuslik rakendamine aitaks tegeleda kestlikkusprobleemidega. |
| --- | --- |

(20)

Kui poliitikat ei muudeta, on oodata, et rahvastiku kiire vananemine süvendab vananemisega seotud kulutuste mõju riigi rahandusele. Komisjoni 2021. aasta aruandes rahvastiku vananemise kohta (18) on prognoositud kõnealuste kulutuste kasv 2040. aastaks 3,6 protsendipunkti ja 2070. aastaks 5,4 protsendipunkti SKPst, enamasti pensioni- ja pikaajalisele hooldusele tehtavate kulutuste tõttu. Belgia on oma taaste- ja vastupidavuskavas võtnud kohustuse viia ellu pensionireform, mh selleks, et parandada süsteemi finants- ja sotsiaalset kestlikkust ning edendada eri pensioniskeemide ühtlustamist. Seoses pikaajalise hooldusega oli Belgia juba 2019. aastal liidus üks suurimaid kulutajaid ning selle kulutused kasvavad eeldatavasti veelgi: 2030. aastaks 14 % ja 2070. aastaks 2,2 protsendipunkti SKPst. Algatatud on eri hoolekandestruktuuride kulutõhusa kasutamise parandamiseks mõeldud reformid, eeskätt selleks, et vältida ja takistada tarbetut või enneaegset hoolekandeasutusse paigutamist, mis puudutab iga neljandat hooldekodus elavat inimest, (19) olgugi et täheldatud on suuri piirkondlikke erinevusi. COVID-19 kriis on kavandatud kulude vähendamise meetmete rakendamist pidurdanud. See osutab, et inimeste liigset hoolekandeasutustesse paigutamist saab veelgi vähendada, tõhustades ühtlasi kvaliteetsete koduhooldusteenuste kasutamist ja tegeledes rahaliste takistustega, mis piiravad nende teenuste kättesaadavust kõige haavatavamatele elanikkonnarühmadele. Reformide kiire ja ulatuslik rakendamine aitaks tegeleda kestlikkusprobleemidega.

| (21) | Belgia maksusüsteemi iseloomustab suur tööjõu maksukoormus, sealjuures on maksumäärad suhteliselt kõrged ja maksuastmed kitsad. See piirab maksusüsteemi tegelikku progressiivsust ja vähendab tööturul osalemist veelgi. Kuigi 2016. aasta maksureformiga vähendati madalaima sissetulekuga inimeste tööjõu maksukoormust, on keskmist palka teenivate inimeste maksukiil liidu suurim. Töö suur maksustamine võib takistada ka elukestvas õppes osalemist. Lisaks võivad mõningad töötushüvitise süsteemi ülesehituse iseärasused vähendada tööotsijate stiimuleid töötamiseks ja aktiveerimispoliitika tulemuslikkust. Sotsiaalabi keerukus ning piiratud võimalused palgatulu ja sotsiaaltoetuste kombineerimiseks võivad samuti tekitada tööle asumist takistavaid asjaolusid, eriti vähese teenimispotentsiaaliga inimeste seas. Peale selle vähendavad maksubaasi – osaliselt suurte maksumäärade leevendamiseks – mitmesugused vabastused, mahaarvamised ja vähendatud maksumäärad, mis tekitavad efektiivsuse kadu ja moonutusi. Mõningad maksusüsteemi omadused aitavad kaasa investeerimisvalikute moonutamisele ja põhjustavad liigset investeerimist teatavatesse varadesse. Näiteks on kinnisvaralt teenitav üüritulu alamaksustatud ja lisaeluaseme eluasemelaenu intress mahaarvatav. Lisaks takistavad hoiuste maksusoodustused ning pikaajaliste hoiuste ja pensioniskeemide suhtes kehtivate maksueeskirjade paindumatus kapitali paremat jaotumist. 17. veebruari 2021. aasta seadusega kehtestatud väärtpaberikontode maks takistab samuti finantsinstrumentidesse investeerimist. Peale selle on ruumi keskkonnamaksude väljatöötamiseks, vähendades fossiilkütuste toetusi ja soodustades investeeringuid vähese CO2 heitega majandusse. Näiteks soodustaks kütteks kasutatavate fossiilkütuste (nt gaasiõli ja maagaas) aktsiiside (mis on elektriga võrreldes madalad) ülevaatamine investeeringuid vähese CO2 heitega küttelahendustesse. Liiklusummikutega tegelemiseks (ummikutes veedetavate tundide keskmine arv aastas on Belgias üks liidu suurimaid) võiks kasutada poliitikavariante, nt erasõidukite suhtes teemaksu kehtestamine (sarnaselt veokitele), tagades samas piisava ühistranspordipakkumise taseme. See aitaks ka vähendada heitkogustega kauplemise süsteemiga hõlmamata kasvuhoonegaaside heitkoguseid. Maksukoormuse tööjõult mujale nihutamise ja maksubaasi laiendamise kombineerimine võib muuta maksusüsteemi õiglasemaks, suurendada tööhõivet ning edendada sotsiaalseid ja keskkonnaeesmärke. |
| --- | --- |

(21)

Belgia maksusüsteemi iseloomustab suur tööjõu maksukoormus, sealjuures on maksumäärad suhteliselt kõrged ja maksuastmed kitsad. See piirab maksusüsteemi tegelikku progressiivsust ja vähendab tööturul osalemist veelgi. Kuigi 2016. aasta maksureformiga vähendati madalaima sissetulekuga inimeste tööjõu maksukoormust, on keskmist palka teenivate inimeste maksukiil liidu suurim. Töö suur maksustamine võib takistada ka elukestvas õppes osalemist. Lisaks võivad mõningad töötushüvitise süsteemi ülesehituse iseärasused vähendada tööotsijate stiimuleid töötamiseks ja aktiveerimispoliitika tulemuslikkust. Sotsiaalabi keerukus ning piiratud võimalused palgatulu ja sotsiaaltoetuste kombineerimiseks võivad samuti tekitada tööle asumist takistavaid asjaolusid, eriti vähese teenimispotentsiaaliga inimeste seas. Peale selle vähendavad maksubaasi – osaliselt suurte maksumäärade leevendamiseks – mitmesugused vabastused, mahaarvamised ja vähendatud maksumäärad, mis tekitavad efektiivsuse kadu ja moonutusi. Mõningad maksusüsteemi omadused aitavad kaasa investeerimisvalikute moonutamisele ja põhjustavad liigset investeerimist teatavatesse varadesse. Näiteks on kinnisvaralt teenitav üüritulu alamaksustatud ja lisaeluaseme eluasemelaenu intress mahaarvatav. Lisaks takistavad hoiuste maksusoodustused ning pikaajaliste hoiuste ja pensioniskeemide suhtes kehtivate maksueeskirjade paindumatus kapitali paremat jaotumist. 17. veebruari 2021. aasta seadusega kehtestatud väärtpaberikontode maks takistab samuti finantsinstrumentidesse investeerimist. Peale selle on ruumi keskkonnamaksude väljatöötamiseks, vähendades fossiilkütuste toetusi ja soodustades investeeringuid vähese CO2 heitega majandusse. Näiteks soodustaks kütteks kasutatavate fossiilkütuste (nt gaasiõli ja maagaas) aktsiiside (mis on elektriga võrreldes madalad) ülevaatamine investeeringuid vähese CO2 heitega küttelahendustesse. Liiklusummikutega tegelemiseks (ummikutes veedetavate tundide keskmine arv aastas on Belgias üks liidu suurimaid) võiks kasutada poliitikavariante, nt erasõidukite suhtes teemaksu kehtestamine (sarnaselt veokitele), tagades samas piisava ühistranspordipakkumise taseme. See aitaks ka vähendada heitkogustega kauplemise süsteemiga hõlmamata kasvuhoonegaaside heitkoguseid. Maksukoormuse tööjõult mujale nihutamise ja maksubaasi laiendamise kombineerimine võib muuta maksusüsteemi õiglasemaks, suurendada tööhõivet ning edendada sotsiaalseid ja keskkonnaeesmärke.

| (22) | Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja nimetatud määruse V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mille rakendamise suunav ajakava tuleb lõpule viia 31. augustiks 2026. Need aitavad lahendada kõiki majanduslikke ja sotsiaalseid probleeme või olulist osa majanduslikest ja sotsiaalsetest probleemidest, millele on osutatud riigipõhistes soovitustes, mille nõukogu esitas Belgiale Euroopa poolaasta raames 2019. ja 2020. aastal, nagu ka riigipõhistes soovitustes, mis esitati enne taaste- ja vastupidavuskava vastuvõtmise kuupäeva. Eeskätt peaks Belgia taaste- ja vastupidavuskava aitama tegeleda märkimisväärse osa probleemidega, mis tuvastati asjaomastes riigipõhistes soovitustes. Et parandada avaliku sektori kulutuste kvaliteeti ja tõhusust, hõlmab Belgia taaste- ja vastupidavuskava kuluanalüüside süsteemset lõimimist kõigi valitsemistasandite eelarve kavandamise tsüklitesse. Riiklike pensionidega seotud kasvavate kulude taustal sisaldab kava pensionireformi, mille eesmärk on muu hulgas parandada pensionisüsteemi finants- ja sotsiaalset kestlikkust. Belgia taaste- ja vastupidavuskava hõlmab ka mitut meedet tööturuga seotud probleemidega tegelemiseks ning haavatavate elanikkonnarühmade (sisserändaja taustaga inimeste, naiste, noorte, puuetega inimeste ja digitaalse väljajätmise ohus inimeste) sotsiaalse ja tööturule integreerimise parandamiseks. Taaste- ja vastupidavuskava kohaselt tagab Belgia 5G kasutuselevõtu. Belgia taaste- ja vastupidavuskava sisaldab ka ametiautode maksustamise kava reformi, mille eesmärk on äriühingute sõidukipargid täielikult elektrifitseerida. |
| --- | --- |

(22)

Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja nimetatud määruse V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mille rakendamise suunav ajakava tuleb lõpule viia 31. augustiks 2026. Need aitavad lahendada kõiki majanduslikke ja sotsiaalseid probleeme või olulist osa majanduslikest ja sotsiaalsetest probleemidest, millele on osutatud riigipõhistes soovitustes, mille nõukogu esitas Belgiale Euroopa poolaasta raames 2019. ja 2020. aastal, nagu ka riigipõhistes soovitustes, mis esitati enne taaste- ja vastupidavuskava vastuvõtmise kuupäeva. Eeskätt peaks Belgia taaste- ja vastupidavuskava aitama tegeleda märkimisväärse osa probleemidega, mis tuvastati asjaomastes riigipõhistes soovitustes. Et parandada avaliku sektori kulutuste kvaliteeti ja tõhusust, hõlmab Belgia taaste- ja vastupidavuskava kuluanalüüside süsteemset lõimimist kõigi valitsemistasandite eelarve kavandamise tsüklitesse. Riiklike pensionidega seotud kasvavate kulude taustal sisaldab kava pensionireformi, mille eesmärk on muu hulgas parandada pensionisüsteemi finants- ja sotsiaalset kestlikkust. Belgia taaste- ja vastupidavuskava hõlmab ka mitut meedet tööturuga seotud probleemidega tegelemiseks ning haavatavate elanikkonnarühmade (sisserändaja taustaga inimeste, naiste, noorte, puuetega inimeste ja digitaalse väljajätmise ohus inimeste) sotsiaalse ja tööturule integreerimise parandamiseks. Taaste- ja vastupidavuskava kohaselt tagab Belgia 5G kasutuselevõtu. Belgia taaste- ja vastupidavuskava sisaldab ka ametiautode maksustamise kava reformi, mille eesmärk on äriühingute sõidukipargid täielikult elektrifitseerida.

| (23) | Belgia taaste- ja vastupidavuskava rakendamine aitab eeldatavasti teha täiendavaid edusamme rohe- ja digipöörde valdkonnas. Belgia kliimaeesmärkide saavutamist toetavad meetmed moodustavad taaste- ja vastupidavuskava kogueraldisest 49,6 %, samas kui digieesmärke toetavad meetmed moodustavad kava kogueraldisest 26,6 %. Taaste- ja vastupidavuskava täielik rakendamine kooskõlas asjakohaste eesmärkide ja sihtidega aitab Belgial COVID-19 kriisist kiiresti taastuda, tugevdades samal ajal tema vastupanuvõimet. Sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üleüldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest. |
| --- | --- |

(23)

Belgia taaste- ja vastupidavuskava rakendamine aitab eeldatavasti teha täiendavaid edusamme rohe- ja digipöörde valdkonnas. Belgia kliimaeesmärkide saavutamist toetavad meetmed moodustavad taaste- ja vastupidavuskava kogueraldisest 49,6 %, samas kui digieesmärke toetavad meetmed moodustavad kava kogueraldisest 26,6 %. Taaste- ja vastupidavuskava täielik rakendamine kooskõlas asjakohaste eesmärkide ja sihtidega aitab Belgial COVID-19 kriisist kiiresti taastuda, tugevdades samal ajal tema vastupanuvõimet. Sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üleüldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest.

| (24) | Belgia ei ole veel esitanud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1060 (20) ettenähtud partnerluslepingut ega muid nimetatud määruses ettenähtud ühtekuuluvuspoliitika programmidokumente. Kooskõlas määrusega (EL) 2021/1060 peab Belgia arvesse võtma asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi ühtekuuluvuspoliitika 2021.–2027. aasta fondide programmitöös. See on eeltingimus ühtekuuluvuspoliitika fondidest saadava rahalise toetuse tulemuslikkuse suurendamiseks ja lisaväärtuse maksimeerimiseks, edendades samal ajal nende ühtekuuluvuspoliitika fondide ning muude liidu vahendite ja fondide vahelist koordineerimist, vastastikust täiendavust ja sidusust. Taaste- ja vastupidavusrahastu ning ühtekuuluvuspoliitika programmide edukas rakendamine sõltub ka selliste kitsaskohtade kõrvaldamisest, mis pärsivad investeeringuid, mis toetavad rohe- ja digipööret ning tasakaalustatud territoriaalset arengut. |
| --- | --- |

(24)

Belgia ei ole veel esitanud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1060 (20) ettenähtud partnerluslepingut ega muid nimetatud määruses ettenähtud ühtekuuluvuspoliitika programmidokumente. Kooskõlas määrusega (EL) 2021/1060 peab Belgia arvesse võtma asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi ühtekuuluvuspoliitika 2021.–2027. aasta fondide programmitöös. See on eeltingimus ühtekuuluvuspoliitika fondidest saadava rahalise toetuse tulemuslikkuse suurendamiseks ja lisaväärtuse maksimeerimiseks, edendades samal ajal nende ühtekuuluvuspoliitika fondide ning muude liidu vahendite ja fondide vahelist koordineerimist, vastastikust täiendavust ja sidusust. Taaste- ja vastupidavusrahastu ning ühtekuuluvuspoliitika programmide edukas rakendamine sõltub ka selliste kitsaskohtade kõrvaldamisest, mis pärsivad investeeringuid, mis toetavad rohe- ja digipööret ning tasakaalustatud territoriaalset arengut.

| (25) | Lisaks taaste- ja vastupidavuskavas käsitletud majanduslikele ja sotsiaalsetele probleemidele seisab Belgia silmitsi mitmete muude probleemidega, mis on seotud tööturu ja haridussüsteemiga. Belgia rekordkõrge vabade ametikohtade määr osutab, et tööandjatel on üha keerulisem palgata õigete oskustega töötajaid. Tööjõupuudus esineb kõikidel oskustasemetel ja püsib mitmes sektoris, sh info- ja kommunikatsioonitehnoloogia-, haridus-, hoolekande- ja ehitussektoris. Eeskätt napib teaduse, tehnoloogia, inseneeria ja matemaatika valdkonna hariduse omandanud inimesi nii keskharidusega kutseõppe programmide lõpetajate kui ka kõrgkooli lõpetanute seas. Oskuste mittevastavust tööturu vajadustele saab selgitada ka vähese täiskasvanuhariduses osalemise määraga, eriti madala haridustasemega inimeste seas, kellele täiendusõpe võib pakkuda paremaid töövõimalusi. Riikliku taaste- ja vastupidavuskava alusel töötatakse töötajate jaoks välja isiklikud õppekontod ja õppimisõigused. Koolitamisele pühendatud aktiivse tööturupoliitika kulutuste osakaal on aga piiratud ning üksnes väike – olgugi et kasvav – arv tööotsijaid osaleb koolitusel, mis on seotud tööga, milleks napib töötajaid. Tööjõupuuduse ja oskuste tööturu vajadustele mittevastavusega tegelemine on peamine vahend digipöördega tegelemiseks ja rohepöörde võimaldamiseks, aga ka liidu 2030. aasta peamiste tööhõive ja oskustega seotud eesmärkide saavutamiseks. |
| --- | --- |

(25)

Lisaks taaste- ja vastupidavuskavas käsitletud majanduslikele ja sotsiaalsetele probleemidele seisab Belgia silmitsi mitmete muude probleemidega, mis on seotud tööturu ja haridussüsteemiga. Belgia rekordkõrge vabade ametikohtade määr osutab, et tööandjatel on üha keerulisem palgata õigete oskustega töötajaid. Tööjõupuudus esineb kõikidel oskustasemetel ja püsib mitmes sektoris, sh info- ja kommunikatsioonitehnoloogia-, haridus-, hoolekande- ja ehitussektoris. Eeskätt napib teaduse, tehnoloogia, inseneeria ja matemaatika valdkonna hariduse omandanud inimesi nii keskharidusega kutseõppe programmide lõpetajate kui ka kõrgkooli lõpetanute seas. Oskuste mittevastavust tööturu vajadustele saab selgitada ka vähese täiskasvanuhariduses osalemise määraga, eriti madala haridustasemega inimeste seas, kellele täiendusõpe võib pakkuda paremaid töövõimalusi. Riikliku taaste- ja vastupidavuskava alusel töötatakse töötajate jaoks välja isiklikud õppekontod ja õppimisõigused. Koolitamisele pühendatud aktiivse tööturupoliitika kulutuste osakaal on aga piiratud ning üksnes väike – olgugi et kasvav – arv tööotsijaid osaleb koolitusel, mis on seotud tööga, milleks napib töötajaid. Tööjõupuuduse ja oskuste tööturu vajadustele mittevastavusega tegelemine on peamine vahend digipöördega tegelemiseks ja rohepöörde võimaldamiseks, aga ka liidu 2030. aasta peamiste tööhõive ja oskustega seotud eesmärkide saavutamiseks.

| (26) | Tööjõupuuduse ja oskuste tööturu vajadustele mittevastavusega seotud probleemid puudutavad ennekõike haridussüsteemi tulemuslikkust ja kaasavust, võttes arvesse ka avaliku sektori suuri kulutusi haridusele (21). Õpitulemuste vaheline lõhe on tihedalt seotud õpilaste sotsiaal-majandusliku ja sisserändaja taustaga ning on üks liidu suurimaid, põhjustades hariduses ebavõrdsust. Rohkem kui iga kolmas puudega noor täiskasvanu ei omanda keskharidust. Peale selle osales Belgias 2019. aastal töökohapõhises õppes üksnes 6,2 % õpilasi, mis jääb liidu keskmisele (29 %) tublisti alla. Kutseharidussüsteemide tööturu vajadustele vastavuse suurendamine on eriti vajalik prantsuskeelses kogukonnas, kuna üksnes kolm kümnest kõige populaarsemast kutsekeskharidusvõimalustest koolitab sellise elukutse esindajaid, kellest on puudus. Üldiselt tekitavad Belgias endiselt muret kutsehariduse kui edutee atraktiivsus, mida kajastab kutsehariduse suhtes negatiivse hoiakuga inimeste suur osakaal. Õpetajaameti populariseerimine aitaks hoida õpetajaid tööl ja vähendada üha suurenevat kvalifitseeritud õpetajate puudust. See on eriti suur probleem ebasoodsas olukorras olevate koolide jaoks ja võib süvendada haridussüsteemis olemasolevat ebavõrdsust. Olgugi et meetmeid on juba võetud, saab õpetajaameti populaarsust suurendada parema põhikoolituse ja kutsealase täiendusõppe pakkumise ning paindlikumate ja atraktiivsemate karjäärivõimaluste väljatöötamise teel. |
| --- | --- |

(26)

Tööjõupuuduse ja oskuste tööturu vajadustele mittevastavusega seotud probleemid puudutavad ennekõike haridussüsteemi tulemuslikkust ja kaasavust, võttes arvesse ka avaliku sektori suuri kulutusi haridusele (21). Õpitulemuste vaheline lõhe on tihedalt seotud õpilaste sotsiaal-majandusliku ja sisserändaja taustaga ning on üks liidu suurimaid, põhjustades hariduses ebavõrdsust. Rohkem kui iga kolmas puudega noor täiskasvanu ei omanda keskharidust. Peale selle osales Belgias 2019. aastal töökohapõhises õppes üksnes 6,2 % õpilasi, mis jääb liidu keskmisele (29 %) tublisti alla. Kutseharidussüsteemide tööturu vajadustele vastavuse suurendamine on eriti vajalik prantsuskeelses kogukonnas, kuna üksnes kolm kümnest kõige populaarsemast kutsekeskharidusvõimalustest koolitab sellise elukutse esindajaid, kellest on puudus. Üldiselt tekitavad Belgias endiselt muret kutsehariduse kui edutee atraktiivsus, mida kajastab kutsehariduse suhtes negatiivse hoiakuga inimeste suur osakaal. Õpetajaameti populariseerimine aitaks hoida õpetajaid tööl ja vähendada üha suurenevat kvalifitseeritud õpetajate puudust. See on eriti suur probleem ebasoodsas olukorras olevate koolide jaoks ja võib süvendada haridussüsteemis olemasolevat ebavõrdsust. Olgugi et meetmeid on juba võetud, saab õpetajaameti populaarsust suurendada parema põhikoolituse ja kutsealase täiendusõppe pakkumise ning paindlikumate ja atraktiivsemate karjäärivõimaluste väljatöötamise teel.

| (27) | Versailles’ deklaratsioonis liidu riigipeadelt ja valitsusjuhtidelt saadud volituste kohaselt soovitakse komisjoni ettepanekuga kava „REPowerEU“ kohta kaotada järk-järgult võimalikult kiiresti liidu sõltuvus Venemaalt imporditavast fossiilkütusest. Selleks kavatseb komisjon määrata dialoogis liikmesriikidega kindlaks kõige sobivamad projektid, investeeringud ja reformid riiklikul, piirkondlikul ja liidu tasandil. Nende meetmete eesmärk on vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest ja suunata fossiilkütuste import Venemaalt eemale. |
| --- | --- |

(27)

Versailles’ deklaratsioonis liidu riigipeadelt ja valitsusjuhtidelt saadud volituste kohaselt soovitakse komisjoni ettepanekuga kava „REPowerEU“ kohta kaotada järk-järgult võimalikult kiiresti liidu sõltuvus Venemaalt imporditavast fossiilkütusest. Selleks kavatseb komisjon määrata dialoogis liikmesriikidega kindlaks kõige sobivamad projektid, investeeringud ja reformid riiklikul, piirkondlikul ja liidu tasandil. Nende meetmete eesmärk on vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest ja suunata fossiilkütuste import Venemaalt eemale.

| (28) | Imporditud fossiilkütused katavad umbes 70 % Belgia sisemaisest energia kogutarbimisest. 2020. aasta andmete kohaselt on sõltuvus Venemaalt imporditud fossiilkütustest toornafta puhul 30 % (osakaal koguimpordist), mis on EL 27 keskmisest (26 %) suurem, ning maagaasi (7 % vs. 44 % liidus) ja kivisöega (39 % vs. 54 % liidus) võrreldes suhteliselt väiksem (22). Nafta (39 % sisemaisest energia kogutarbimisest vs. 33 %) ja maagaasi (30 % vs. 24 %) osakaalud energiaallikate jaotuses on mõlemad liidu keskmisest suuremad, kuid kivisöe osakaal on väiksem (5 % vs. 11 %). Tuumaenergia osakaal energiaallikate jaotuses moodustab 16 % sisemaisest energia kogutarbimisest. Taastuvenergia moodustas 2020. aastal energia lõpptarbimisest vaid 13 %. Belgia peab võtma märkimisväärseid lisameetmeid kiirendamaks taastuvate energiaallikate arendamist, et teha edusamme kliimaneutraalsuse saavutamiseks aastaks 2050 ja vähendada oma sõltuvust imporditud fossiilkütustest. Maismaa tuuleenergia projektide arendust ja sellega seotud elektrivõrgu laiendamist takistavad aga suuresti ehituslubadega seotud pikad viivitused, eriti arvukate, korduvate ja aeganõudvate kaebemenetluste tõttu. Kõikide valitsuse tasandite (föderaalne, regionaalne ja kohalik omavalitsus) Belgia taastuvenergia eesmärkide saavutamiseks vajalike eesmärkide ja strateegia kooskõlastamine looks investorite jaoks selgema raamistiku ning vähendaks kaebuste arvu ja kiirendaks taastuvenergia kasutuselevõttu ja sellega seotud võrgu arendamist. Lisaks saab lubade andmist lihtsustada kaebusi menetlevate asutuste suutlikkuse suurendamise teel ja võttes lisameetmeid, et kiirendada kaebemenetlusi ja järgnevate kaebuste esitamise tõenäosust, leevendades lennujaamade, radarite ja sõjaväetsoonide naabruskonnas kehtivaid piiranguid ning ajakohastades (tuulegeneraatorite suhtes kehtivaid) minimaalse vahemaaga seotud nõudeid. Territooriumide ressurssidega seotud potentsiaaliga arvestava ruumilise planeerimise kasutamine ja kohalike omavalitsuste suurem osalemine taastuvenergia tootmise projektides võib suurendada vastuvõetavust kohalike elanike seas.
  Katusele paigaldatavate päikeseenergiaseadmete (nii väike- kui ka suurte paigaldiste) potentsiaali saab paremini kasutada, kui võtta vastu raamtingimused, mis on prognoositavad ja piisavad, et stimuleerida omatarbeks toodetud energia tarbimist, energia jagamist ja tarbimiskaja. Et tulla toime elektrivõrgu muutlike energiaallikate suurenenud osakaaluga, tuleb võrku tugevdada ja muuta see nutikamaks. Gaasiga seotud uued taristu- ja võrguinvesteeringud peaksid võimaluse korral olema tulevikukindlad, et hõlbustada nende pikaajalist kestlikkust tulevikus säästvatele kütustele kohandamise kaudu. |
| --- | --- |

(28)

Imporditud fossiilkütused katavad umbes 70 % Belgia sisemaisest energia kogutarbimisest. 2020. aasta andmete kohaselt on sõltuvus Venemaalt imporditud fossiilkütustest toornafta puhul 30 % (osakaal koguimpordist), mis on EL 27 keskmisest (26 %) suurem, ning maagaasi (7 % vs. 44 % liidus) ja kivisöega (39 % vs. 54 % liidus) võrreldes suhteliselt väiksem (22). Nafta (39 % sisemaisest energia kogutarbimisest vs. 33 %) ja maagaasi (30 % vs. 24 %) osakaalud energiaallikate jaotuses on mõlemad liidu keskmisest suuremad, kuid kivisöe osakaal on väiksem (5 % vs. 11 %). Tuumaenergia osakaal energiaallikate jaotuses moodustab 16 % sisemaisest energia kogutarbimisest. Taastuvenergia moodustas 2020. aastal energia lõpptarbimisest vaid 13 %. Belgia peab võtma märkimisväärseid lisameetmeid kiirendamaks taastuvate energiaallikate arendamist, et teha edusamme kliimaneutraalsuse saavutamiseks aastaks 2050 ja vähendada oma sõltuvust imporditud fossiilkütustest. Maismaa tuuleenergia projektide arendust ja sellega seotud elektrivõrgu laiendamist takistavad aga suuresti ehituslubadega seotud pikad viivitused, eriti arvukate, korduvate ja aeganõudvate kaebemenetluste tõttu. Kõikide valitsuse tasandite (föderaalne, regionaalne ja kohalik omavalitsus) Belgia taastuvenergia eesmärkide saavutamiseks vajalike eesmärkide ja strateegia kooskõlastamine looks investorite jaoks selgema raamistiku ning vähendaks kaebuste arvu ja kiirendaks taastuvenergia kasutuselevõttu ja sellega seotud võrgu arendamist. Lisaks saab lubade andmist lihtsustada kaebusi menetlevate asutuste suutlikkuse suurendamise teel ja võttes lisameetmeid, et kiirendada kaebemenetlusi ja järgnevate kaebuste esitamise tõenäosust, leevendades lennujaamade, radarite ja sõjaväetsoonide naabruskonnas kehtivaid piiranguid ning ajakohastades (tuulegeneraatorite suhtes kehtivaid) minimaalse vahemaaga seotud nõudeid. Territooriumide ressurssidega seotud potentsiaaliga arvestava ruumilise planeerimise kasutamine ja kohalike omavalitsuste suurem osalemine taastuvenergia tootmise projektides võib suurendada vastuvõetavust kohalike elanike seas.

Katusele paigaldatavate päikeseenergiaseadmete (nii väike- kui ka suurte paigaldiste) potentsiaali saab paremini kasutada, kui võtta vastu raamtingimused, mis on prognoositavad ja piisavad, et stimuleerida omatarbeks toodetud energia tarbimist, energia jagamist ja tarbimiskaja. Et tulla toime elektrivõrgu muutlike energiaallikate suurenenud osakaaluga, tuleb võrku tugevdada ja muuta see nutikamaks. Gaasiga seotud uued taristu- ja võrguinvesteeringud peaksid võimaluse korral olema tulevikukindlad, et hõlbustada nende pikaajalist kestlikkust tulevikus säästvatele kütustele kohandamise kaudu.

| (29) | Lisameetmed energiatõhususe täiendavaks suurendamiseks ning energiatarbimise, heitkoguste ja fossiilkütustest sõltumise vähendamiseks hõlmavad investeeringuid vesiniku väärtusahelasse ning hoonete energiatõhusamaks renoveerimisse ja nende CO2 heitkoguste vähendamisse. See tähendab subsiidiumide ümbersuunamist vähese CO2 heitega kütteallikatele ja uutes hoonetes õliküttega või gaasikatelde kasutamise piirkondlikku keelustamist või keelustamise kiirendamist. Teistele kütustele üleminek on lihtsam, kui sellega paralleelselt vähendada energiatarbimist ja kiirendada energiatõhususe suurendamist (soodustades põhjalikumat renoveerimist). Selleks, et Belgia oleks kooskõlas paketi „Eesmärk 55“ eesmärkidega, tuleb veelgi ambitsioonikamalt vähendada kasvuhoonegaaside heidet ning suurendada taastuvenergia tootmist ja energiatõhusust. Transpordisektoris moodustab suure osa Belgia naftatarbimisest isiklike sõiduautode kasutamine. Pehme liikuvuse edendamine (nt jalgrattasõit ja jagatud liikuvus) ja ühistranspordi kasutamine, sh täiustatud ühistransporditeenuste kaudu, aitaks vähendada isiklike sõiduautode kasutamist ja sellega seotud naftatarbimist. |
| --- | --- |

(29)

Lisameetmed energiatõhususe täiendavaks suurendamiseks ning energiatarbimise, heitkoguste ja fossiilkütustest sõltumise vähendamiseks hõlmavad investeeringuid vesiniku väärtusahelasse ning hoonete energiatõhusamaks renoveerimisse ja nende CO2 heitkoguste vähendamisse. See tähendab subsiidiumide ümbersuunamist vähese CO2 heitega kütteallikatele ja uutes hoonetes õliküttega või gaasikatelde kasutamise piirkondlikku keelustamist või keelustamise kiirendamist. Teistele kütustele üleminek on lihtsam, kui sellega paralleelselt vähendada energiatarbimist ja kiirendada energiatõhususe suurendamist (soodustades põhjalikumat renoveerimist). Selleks, et Belgia oleks kooskõlas paketi „Eesmärk 55“ eesmärkidega, tuleb veelgi ambitsioonikamalt vähendada kasvuhoonegaaside heidet ning suurendada taastuvenergia tootmist ja energiatõhusust. Transpordisektoris moodustab suure osa Belgia naftatarbimisest isiklike sõiduautode kasutamine. Pehme liikuvuse edendamine (nt jalgrattasõit ja jagatud liikuvus) ja ühistranspordi kasutamine, sh täiustatud ühistransporditeenuste kaudu, aitaks vähendada isiklike sõiduautode kasutamist ja sellega seotud naftatarbimist.

| (30) | Kuigi kliimaneutraalsusele ülemineku ja fossiilkütustest loobumise kiirendamine tekitab mitmes sektoris märkimisväärseid ümberkorralduskulusid, saab Belgia ühtekuuluvuspoliitika raames kasutada õiglase ülemineku mehhanismi, et leevendada ülemineku sotsiaal-majanduslikku mõju kõige enam mõjutatud piirkondades. Lisaks saab Belgia kasutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1057 (23) loodud Euroopa Sotsiaalfond+, et parandada tööhõivevõimalusi ja tugevdada sotsiaalset ühtekuuluvust. |
| --- | --- |

(30)

Kuigi kliimaneutraalsusele ülemineku ja fossiilkütustest loobumise kiirendamine tekitab mitmes sektoris märkimisväärseid ümberkorralduskulusid, saab Belgia ühtekuuluvuspoliitika raames kasutada õiglase ülemineku mehhanismi, et leevendada ülemineku sotsiaal-majanduslikku mõju kõige enam mõjutatud piirkondades. Lisaks saab Belgia kasutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1057 (23) loodud Euroopa Sotsiaalfond+, et parandada tööhõivevõimalusi ja tugevdada sotsiaalset ühtekuuluvust.

| (31) | Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2022. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (24) kajastub esitatud soovituses 1. |
| --- | --- |

(31)

Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2022. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (24) kajastub esitatud soovituses 1.

| (32) | Arvestades euroala liikmesriikide majanduse tihedat seotust ning nende ühist panust majandus- ja rahaliidu toimimisse, soovitas nõukogu euroala liikmesriikidel võtta meetmeid, sealhulgas oma taaste- ja vastupidavuskavade kaudu, et rakendada 2022. aasta soovituses euroala kohta sätestatud soovitusi. Belgia puhul kajastub see eelkõige soovitustes 1, 2 ja 3, |
| --- | --- |

(32)

Arvestades euroala liikmesriikide majanduse tihedat seotust ning nende ühist panust majandus- ja rahaliidu toimimisse, soovitas nõukogu euroala liikmesriikidel võtta meetmeid, sealhulgas oma taaste- ja vastupidavuskavade kaudu, et rakendada 2022. aasta soovituses euroala kohta sätestatud soovitusi. Belgia puhul kajastub see eelkõige soovitustes 1, 2 ja 3,

SOOVITAB Belgial võtta 2022. ja 2023. aastal järgmisi meetmeid.

1.

Tagada 2023. aastal konservatiivne eelarvepoliitika, eelkõige piirates riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasvu nii, et see oleks allpool keskpika perioodi potentsiaalset SKP kasvu, võttes arvesse jätkuvat ajutist ja sihipärast toetust kodumajapidamistele ja ettevõtetele, kes on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ning Ukrainast põgenevatele inimestele. Olla valmis kohandama jooksvaid kulutusi vastavalt muutuvale olukorrale. Suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, võttes arvesse algatust „REPowerEU“, sealhulgas kasutades taaste- ja vastupidavusrahastut ning muid liidu vahendeid. Järgida pärast 2023. aastat eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne keskpika perioodi eelarvepositsioon ning tagada võla usaldusväärne ja järkjärguline vähendamine ja riigi rahanduse kestlikkus keskpikas perspektiivis järkjärgulise konsolideerimise, investeeringute ja reformide abil. Seada esikohale reformid pikaajalise hoolduse rahastamise kestlikkuse parandamiseks, sh eri hoolekandestruktuuride kulutõhusa kasutamise edendamise teel. Reformida maksu- ja hüvitiste süsteemid, et vähendada töötamist takistavaid asjaolusid, nihutades maksukoormuse tööjõult mujale ning lihtsustades maksu- ja hüvitiste süsteemi. Vähendada maksukulutusi ja muuta maksusüsteem investeeringute suhtes neutraalsemaks.

2.

Jätkata oma taaste- ja vastupidavuskava rakendamist kooskõlas nõukogu 13. juuli 2021. aasta rakendusotsuses esitatud eesmärkide ja sihtidega. Esitada 2021.–2027. aasta ühtekuuluvuspoliitika programmidokumendid, et viia lõpule läbirääkimised komisjoniga ja seejärel alustada nende dokumentide rakendamist.

3.

Tegeleda tööjõupuuduse ja oskuste tööturu vajadustele mittevastavusega, ennekõike haridus- ja koolitussüsteemi tulemuslikkuse ja kaasavuse parandamise, kutsehariduse kvaliteedi ja tööturu vajadustele vastavuse suurendamise ning õpetajate jaoks paindlikumate ja atraktiivsemate karjäärivõimaluste ja koolituste väljatöötamise teel.

4.

Vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest energiatõhususe parandamise kiirendamise, hoonetes fossiilkütuste kasutamise vähendamise, ühistranspordi ja pehme liikuvuse kasutamise ja pakkumise edendamise ning taastuvenergia ja sellega seotud võrgutaristu kasutuselevõtu kiirendamise teel, ühtlustades veelgi lubade andmise protseduure, sh vähendades kaebemenetluste pikkust ja võttes vastu raamtingimused, et suurendada investeeringuid päikeseenergiaseadmetesse.

Brüssel, 12. juuli 2022

Nõukogu nimel

eesistuja

Z. STANJURA

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (ELT L 57, 18.2.2021, lk 17).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta (ELT L 306, 23.11.2011, lk 25).

3

(4)  Nõukogu 5. aprilli 2022. aasta soovitus euroala majanduspoliitika kohta (ELT C 153, 7.4.2022, lk 1).

4

(5)  Nõukogu 4. märtsi 2022. aasta rakendusotsus (EL) 2022/382, millega määratakse kindlaks Ukrainast lähtuva põgenike massilise sissevoolu olemasolu direktiivi 2001/55/EÜ artikli 5 tähenduses ning nähakse selle tulemusena ette ajutine kaitse (ELT L 71, 4.3.2022, lk 1).

5

(6)  Nõukogu 20. juuli 2001. aasta direktiiv 2001/55/EÜ miinimumnõuete kohta ajutise kaitse andmiseks ümberasustatud isikute massilise sissevoolu korral ning meetmete kohta liikmesriikide jõupingutuste tasakaalustamiseks nende isikute vastuvõtmisel ning selle tagajärgede kandmisel (EÜT L 212, 7.8.2001, lk 12).

6

(7)  Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovitus, milles esitatakse nõukogu arvamus Belgia 2021. aasta stabiilsusprogrammi kohta (ELT C 304, 29.7.2021, lk 1).

7

(8)  Käesolevas soovituses esitatud hinnangud eelarvepoliitika ja selle komponentide kohta on komisjoni hinnangud, mis põhinevad komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi aluseks olevatel eeldustel. Komisjoni hinnangud keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu kohta ei hõlma selliste reformide positiivset mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ja võivad hoogustada potentsiaalset majanduskasvu.

8

(9)  Ei rahastata taaste- ja vastupidavusrahastust ega muudest liidu vahenditest antavate toetustega.

9

(10)  ST 10161/21 INIT; ST 10161/21 ADD 1.

10

(11)  Nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitus, milles käsitletakse Belgia 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Belgia 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohta (ELT C 282, 26.8.2020, lk 1).

11

(12)  Näitajad kajastavad alates 2021. aasta sügisest võetud meetmete aastaste eelarvekulude taset, sealhulgas jooksvaid tulusid ja kulusid ning asjakohasel juhul kapitalikulumeetmeid.

12

(13)  Eeldatakse, et Ukrainast liitu põgenenud isikute koguarv jõuab 2022. aasta lõpuks järk-järgult 6 miljonini ning nende geograafiline jaotus põhineb olemasoleva diasporaa suurusel, vastuvõtva liikmesriigi elanikkonna suhtelisel suurusel ja Ukrainast põgenenud isikute tegelikul jaotusel üle kogu liidu 2022. aasta märtsi seisuga. Inimese kohta arvutatud eelarvekulude puhul põhinevad hinnangud komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse Euromodi mikrosimulatsiooni mudelil, võttes arvesse nii rahaülekandeid kui ka mitterahalisi hüvitisi, nagu haridus ja tervishoid.

13

(14)  Näitaja miinusmärk vastab esmaste kulude kasvu liigsele kasvule võrreldes keskpika perioodi majanduskasvuga, osutades ekspansiivsele eelarvepoliitikale.

14

(15)  Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud peaksid andma ekspansiivse panuse 0,1 protsendipunkti SKPst.

15

(16)  Näitaja miinusmärk (plussmärk) vastab esmaste kulude kasvu liigsele (vähesele) kasvule võrreldes keskpika perioodi majanduskasvuga, osutades ekspansiivsele (pärssivale) eelarvepoliitikale.

16

(17)  Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud peaksid andma neutraalse panuse.

17

(18)  Euroopa Komisjon, 2021, „The 2021 Ageing Report: Economic and Budgetary Projections for the EU Member States (2019–2070)“, institutsiooni töödokument 148.

18

(19)  Devos C, Cordon A, Lefèvre M, Obyn C, Renard F, Bouckaert N, Gerkens S, Maertens de Noordhout C, Devleesschauwer B, Haelterman M, Léonard C, Meeus P (2019), Performance du système de santé belge – Rapport 2019 – Synthèse. Health Services Research (HSR). Bruxelles: Centre Fédéral d’Expertise des Soins de Santé (KCE). KCE Reports 313B. D/2019/10.273/33.

19

(20)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1060, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfond+, Ühtekuuluvusfondi, Õiglase Ülemineku Fondi ja Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfondi kohta ning nende ja Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastu suhtes kohaldatavad finantsreeglid (ELT L 231, 30.6.2021, lk 159).

20

(21)  OECD – 2018. aasta PISA testi tulemused, 1. osa.

21

(22)  Eurostat (2020), Venemaa impordi osakaal maagaasi, toornafta ja kivisöe koguimpordis. ELi 27 liikmesriigi keskmise impordi puhul põhineb koguimport ELi 27 liikmesriigist väljastpoolt pärit impordil. Belgia puhul hõlmab koguimport ELi-sisest kaubandust. Toornafta ei hõlma rafineeritud naftatooteid.

22

(23)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1057, millega luuakse Euroopa Sotsiaalfond+ (ESF+) ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1296/2013 (ELT L 231, 30.6.2021, lk 21).

23

(24)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.

24

---

SOOVITUSED

| 1.9.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 334/11 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 334/11

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

12. juuli 2022,

milles käsitletakse Bulgaaria 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Bulgaaria 2022. aasta lähenemisprogrammi kohta

(2022/C 334/02)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arves nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | 19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, (2) millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu. Taaste- ja vastupidavusrahastust antakse rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. See aitab majandusel taastuda ning teha eelkõige rohe- ja digipöörde edendamiseks kestlikke ja majanduskasvu soodustavaid reforme ja investeeringuid, tugevdades samas liikmesriikide majanduse vastupidavust ja potentsiaalset majanduskasvu. Samuti aitab see tugevdada riigi rahanduse kestlikkust ning edendada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis. 2022. aasta juunis ajakohastatakse kooskõlas määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikega 2 taaste- ja vastupidavusrahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust. |
| --- | --- |

(1)

19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, (2) millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu. Taaste- ja vastupidavusrahastust antakse rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. See aitab majandusel taastuda ning teha eelkõige rohe- ja digipöörde edendamiseks kestlikke ja majanduskasvu soodustavaid reforme ja investeeringuid, tugevdades samas liikmesriikide majanduse vastupidavust ja potentsiaalset majanduskasvu. Samuti aitab see tugevdada riigi rahanduse kestlikkust ning edendada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis. 2022. aasta juunis ajakohastatakse kooskõlas määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikega 2 taaste- ja vastupidavusrahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust.

| (2) | 24. novembril 2021 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2022) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse 7. mail 2021 allkirjastatud Porto sotsiaalkohustust rakendada edasi Euroopa sotsiaalõiguste sammast, mille Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kuulutasid välja 17. novembril 2017. Euroopa Ülemkogu kiitis 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid heaks 25. märtsil 2022. 24. novembril 2021 võttis komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1176/2011 (3) alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Bulgaariat ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka ettepaneku 2022. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist. Nõukogu võttis ühise tööhõivearuande vastu 14. märtsil 2022. |
| --- | --- |

(2)

24. novembril 2021 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2022) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse 7. mail 2021 allkirjastatud Porto sotsiaalkohustust rakendada edasi Euroopa sotsiaalõiguste sammast, mille Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kuulutasid välja 17. novembril 2017. Euroopa Ülemkogu kiitis 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid heaks 25. märtsil 2022. 24. novembril 2021 võttis komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1176/2011 (3) alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Bulgaariat ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka ettepaneku 2022. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist. Nõukogu võttis ühise tööhõivearuande vastu 14. märtsil 2022.

| (3) | Venemaa sissetung Ukrainasse pärast ülemaailmset pandeemiat on märkimisväärselt muutnud geopoliitilist ja majanduslikku olukorda. Sissetungi mõju liikmesriikide majandusele avaldub muu hulgas kõrgemates energia-, toidu- ja toorainehindades ning kehvemates kasvuväljavaadetes. Kõrgemad energiahinnad mõjutavad tugevasti eelkõige kõige haavatavamaid leibkondi, kes kannatavad energiaostuvõimetuse all või elavad selle ohus, samuti ettevõtteid, mis on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad. Liit seisab silmitsi ka Ukrainast põgenevate inimeste enneolematu sissevooluga. Venemaa agressioonisõjast tulenevad majanduslikud tagajärjed on mõjutanud liikmesriike ebaühtlaselt. Sellega seoses käivitati 4. märtsil 2022 nõukogu rakendusotsusega (EL) 2022/382 (4) esimest korda nõukogu direktiiv 2001/55/EÜ, (5) millega anti Ukrainast pärit põgenikele õigus seaduslikult liidus viibida ning juurdepääs haridusele ja koolitusele, tööturule, tervishoiule, eluasemele ja sotsiaalhoolekandele. Bulgaariale on algatuse „Ühtekuuluvusmeetmed pagulaste toetamiseks Euroopas“ (CARE) ning programmi „Ühtekuuluvust ja Euroopa territooriume toetav taasteabi“ (REACT-EU) täiendavate eelmaksete kaudu tehtud kättesaadavaks erakorraline toetus, et kiiresti reageerida Ukrainast põgenevate inimeste vastuvõtu ja integreerimise vajadustele. |
| --- | --- |

(3)

Venemaa sissetung Ukrainasse pärast ülemaailmset pandeemiat on märkimisväärselt muutnud geopoliitilist ja majanduslikku olukorda. Sissetungi mõju liikmesriikide majandusele avaldub muu hulgas kõrgemates energia-, toidu- ja toorainehindades ning kehvemates kasvuväljavaadetes. Kõrgemad energiahinnad mõjutavad tugevasti eelkõige kõige haavatavamaid leibkondi, kes kannatavad energiaostuvõimetuse all või elavad selle ohus, samuti ettevõtteid, mis on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad. Liit seisab silmitsi ka Ukrainast põgenevate inimeste enneolematu sissevooluga. Venemaa agressioonisõjast tulenevad majanduslikud tagajärjed on mõjutanud liikmesriike ebaühtlaselt. Sellega seoses käivitati 4. märtsil 2022 nõukogu rakendusotsusega (EL) 2022/382 (4) esimest korda nõukogu direktiiv 2001/55/EÜ, (5) millega anti Ukrainast pärit põgenikele õigus seaduslikult liidus viibida ning juurdepääs haridusele ja koolitusele, tööturule, tervishoiule, eluasemele ja sotsiaalhoolekandele. Bulgaariale on algatuse „Ühtekuuluvusmeetmed pagulaste toetamiseks Euroopas“ (CARE) ning programmi „Ühtekuuluvust ja Euroopa territooriume toetav taasteabi“ (REACT-EU) täiendavate eelmaksete kaudu tehtud kättesaadavaks erakorraline toetus, et kiiresti reageerida Ukrainast põgenevate inimeste vastuvõtu ja integreerimise vajadustele.

| (4) | Võttes arvesse kiiresti muutuvat majanduslikku ja geopoliitilist olukorda, jätkub Euroopa poolaasta raames 2022. aastal majandus- ja tööhõivepoliitika ulatuslik koordineerimine, lähtudes samal ajal taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamisnõuetest, nagu on märgitud 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsis. Vastuvõetud taaste- ja vastupidavuskavade rakendamine on oluline poliitiliste prioriteetide elluviimiseks Euroopa poolaasta raames, kuna kavades käsitletakse kõiki 2019. ja 2020. aasta Euroopa poolaasta tsüklites esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019. ja 2020. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mida on läbi vaadatud, ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21, nagu ka riigipõhised soovitused, mis esitati enne selliste läbivaadatud, ajakohastatud või muudetud kavade esitamise kuupäeva. |
| --- | --- |

(4)

Võttes arvesse kiiresti muutuvat majanduslikku ja geopoliitilist olukorda, jätkub Euroopa poolaasta raames 2022. aastal majandus- ja tööhõivepoliitika ulatuslik koordineerimine, lähtudes samal ajal taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamisnõuetest, nagu on märgitud 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsis. Vastuvõetud taaste- ja vastupidavuskavade rakendamine on oluline poliitiliste prioriteetide elluviimiseks Euroopa poolaasta raames, kuna kavades käsitletakse kõiki 2019. ja 2020. aasta Euroopa poolaasta tsüklites esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019. ja 2020. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mida on läbi vaadatud, ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21, nagu ka riigipõhised soovitused, mis esitati enne selliste läbivaadatud, ajakohastatud või muudetud kavade esitamise kuupäeva.

| (5) | Stabiilsuse ja kasvu pakti üldist vabastusklauslit on kohaldatud alates 2020. aasta märtsist. Oma 3. märtsi 2021. aasta teatises „Üks aasta pärast COVID-19 puhangu algust: eelarvepoliitika meetmed“ esitas komisjon oma seisukoha, et otsuse tegemisel üldise vabastusklausli kohaldamise lõpetamise või jätkamise kohta tuleks lähtuda majandusolukorra üldhinnangust, kusjuures peamiseks kvantitatiivseks kriteeriumiks peaks olema liidu või euroala majandustegevuse tase võrreldes kriisieelse tasemega (2019. aasta lõpp). Võttes arvesse suurenenud ebakindlust ja majandusväljavaateid ohustavaid suuri langusriske Euroopas toimuva sõja kontekstis, enneolematut energiahindade tõusu ja jätkuvaid häireid tarneahelates, on põhjendatud stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamisaja pikendamine 2023. aastani. |
| --- | --- |

(5)

Stabiilsuse ja kasvu pakti üldist vabastusklauslit on kohaldatud alates 2020. aasta märtsist. Oma 3. märtsi 2021. aasta teatises „Üks aasta pärast COVID-19 puhangu algust: eelarvepoliitika meetmed“ esitas komisjon oma seisukoha, et otsuse tegemisel üldise vabastusklausli kohaldamise lõpetamise või jätkamise kohta tuleks lähtuda majandusolukorra üldhinnangust, kusjuures peamiseks kvantitatiivseks kriteeriumiks peaks olema liidu või euroala majandustegevuse tase võrreldes kriisieelse tasemega (2019. aasta lõpp). Võttes arvesse suurenenud ebakindlust ja majandusväljavaateid ohustavaid suuri langusriske Euroopas toimuva sõja kontekstis, enneolematut energiahindade tõusu ja jätkuvaid häireid tarneahelates, on põhjendatud stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamisaja pikendamine 2023. aastani.

| (6) | Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovituses, (6) milles esitatakse nõukogu arvamus Bulgaaria 2021. aasta lähenemisprogrammi kohta, esitatud lähenemisviisi kohaselt on üldist eelarvepoliitikat praegu kõige parem mõõta esmaste kulude (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) muutusena keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu suhtes, jättes välja COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed, kuid võttes arvesse taaste- ja vastupidavusrahastu tagastamatute toetuste ja muude liidu vahenditega rahastatavaid kulusid (7). Selleks et hinnata, kas riigi eelarvepoliitika on konservatiivne ja kas eelarve struktuur soodustab kestlikku taastumist kooskõlas rohe- ja digipöördega, tuleks üldisest eelarvepoliitikast kaugemale minnes pöörata tähelepanu ka riiklikult rahastatavate (8) esmaste jooksvate kulude (millest on maha arvatud kaalutlusõiguse alusel võetud tulumeetmed ja välja jäetud COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed) ja investeeringute arengule. |
| --- | --- |

(6)

Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovituses, (6) milles esitatakse nõukogu arvamus Bulgaaria 2021. aasta lähenemisprogrammi kohta, esitatud lähenemisviisi kohaselt on üldist eelarvepoliitikat praegu kõige parem mõõta esmaste kulude (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) muutusena keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu suhtes, jättes välja COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed, kuid võttes arvesse taaste- ja vastupidavusrahastu tagastamatute toetuste ja muude liidu vahenditega rahastatavaid kulusid (7). Selleks et hinnata, kas riigi eelarvepoliitika on konservatiivne ja kas eelarve struktuur soodustab kestlikku taastumist kooskõlas rohe- ja digipöördega, tuleks üldisest eelarvepoliitikast kaugemale minnes pöörata tähelepanu ka riiklikult rahastatavate (8) esmaste jooksvate kulude (millest on maha arvatud kaalutlusõiguse alusel võetud tulumeetmed ja välja jäetud COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed) ja investeeringute arengule.

| (7) | 2. märtsil 2022 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse 2023. aasta eelarvepoliitika üldised suunised („eelarvesuunised“), et toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon märkis, et 2022. aasta talveprognoosi makromajandusliku prognoosi kohaselt näib üleminek 2020.–2022. aasta üldiselt toetavalt eelarvepoliitikalt üldiselt neutraalsele eelarvepoliitikale, olles samas valmis reageerima muutuvale majandusolukorrale, 2023. aastal asjakohane. Komisjon teatas, et 2023. aasta eelarvesoovitused peaksid jätkuvalt olema liikmesriikide vahel diferentseeritud ja nendes tuleks arvesse võtta võimalikku ülekanduvat mõju riikide vahel. Komisjon kutsus liikmesriike üles kajastama suuniseid oma stabiilsus- ja lähenemisprogrammides. Komisjon võttis kohustuse jälgida tähelepanelikult majandusarengut ja kohandada oma poliitikasuuniseid vastavalt vajadusele ning hiljemalt 2022. aasta mai lõpus esitatavas Euroopa poolaasta kevadpaketis. |
| --- | --- |

(7)

2. märtsil 2022 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse 2023. aasta eelarvepoliitika üldised suunised („eelarvesuunised“), et toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon märkis, et 2022. aasta talveprognoosi makromajandusliku prognoosi kohaselt näib üleminek 2020.–2022. aasta üldiselt toetavalt eelarvepoliitikalt üldiselt neutraalsele eelarvepoliitikale, olles samas valmis reageerima muutuvale majandusolukorrale, 2023. aastal asjakohane. Komisjon teatas, et 2023. aasta eelarvesoovitused peaksid jätkuvalt olema liikmesriikide vahel diferentseeritud ja nendes tuleks arvesse võtta võimalikku ülekanduvat mõju riikide vahel. Komisjon kutsus liikmesriike üles kajastama suuniseid oma stabiilsus- ja lähenemisprogrammides. Komisjon võttis kohustuse jälgida tähelepanelikult majandusarengut ja kohandada oma poliitikasuuniseid vastavalt vajadusele ning hiljemalt 2022. aasta mai lõpus esitatavas Euroopa poolaasta kevadpaketis.

| (8) | Seoses eelarvesuunistega võetakse 2023. aasta eelarvesoovitustes arvesse halvenenud majandusväljavaateid, suurenenud ebakindlust ja täiendavaid langusriske ning võrreldes komisjoni 2022. aasta talveprognoosiga kiiremat inflatsiooni. Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleb eelarvemeetmete abil suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse ning säilitada kõige haavatavamate leibkondade ostujõud, et leevendada energiahinna tõusu mõju ja aidata piirata teisest inflatsioonisurvet sihipäraste ja ajutiste meetmete abil. Eelarvepoliitika peab jääma paindlikuks, et kohaneda kiiresti muutuvate oludega, sealhulgas Venemaa Ukraina-vastasest agressioonisõjast kaitse ja julgeoleku osas tulenevate väljakutsetega, ning see peab olema liikmesriikide vahel diferentseeritud vastavalt nende eelarve- ja majandusolukorrale, võttes sealhulgas arvesse, kuidas neile mõjub kriis ja Ukrainast põgenenud inimeste sisseränne. |
| --- | --- |

(8)

Seoses eelarvesuunistega võetakse 2023. aasta eelarvesoovitustes arvesse halvenenud majandusväljavaateid, suurenenud ebakindlust ja täiendavaid langusriske ning võrreldes komisjoni 2022. aasta talveprognoosiga kiiremat inflatsiooni. Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleb eelarvemeetmete abil suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse ning säilitada kõige haavatavamate leibkondade ostujõud, et leevendada energiahinna tõusu mõju ja aidata piirata teisest inflatsioonisurvet sihipäraste ja ajutiste meetmete abil. Eelarvepoliitika peab jääma paindlikuks, et kohaneda kiiresti muutuvate oludega, sealhulgas Venemaa Ukraina-vastasest agressioonisõjast kaitse ja julgeoleku osas tulenevate väljakutsetega, ning see peab olema liikmesriikide vahel diferentseeritud vastavalt nende eelarve- ja majandusolukorrale, võttes sealhulgas arvesse, kuidas neile mõjub kriis ja Ukrainast põgenenud inimeste sisseränne.

| (9) | 15. oktoobril 2021 esitas Bulgaaria vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon hindas määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas esitatud hindamissuunistega. 4. mail 2022 võttis nõukogu vastu rakendusotsuse Bulgaaria taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnangu heakskiitmise kohta (9). Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsuse vastuvõtmisest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Bulgaaria on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjakohased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud. |
| --- | --- |

(9)

15. oktoobril 2021 esitas Bulgaaria vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon hindas määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas esitatud hindamissuunistega. 4. mail 2022 võttis nõukogu vastu rakendusotsuse Bulgaaria taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnangu heakskiitmise kohta (9). Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsuse vastuvõtmisest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Bulgaaria on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjakohased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud.

| (10) | 29. aprillil 2022 esitas Bulgaaria kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artiklis 8 sätestatud tähtajaga oma 2022. aasta riikliku reformikava ja 2022. aasta lähenemisprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. |
| --- | --- |

(10)

29. aprillil 2022 esitas Bulgaaria kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artiklis 8 sätestatud tähtajaga oma 2022. aasta riikliku reformikava ja 2022. aasta lähenemisprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos.

| (11) | 23. mail 2022 avaldas komisjon Bulgaaria kohta 2022. aasta riigiaruande. Selles hinnati Bulgaaria edusamme nõukogu poolt 2019., 2020. ja 2021. aastal vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti taaste ja vastupidavuse tulemustabeli põhjal kokkuvõte Bulgaaria taaste- ja vastupidavuskavast. Selle analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega, sealhulgas nendega, mis tekivad seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse. Samuti hinnati Bulgaaria edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning liidu peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamisel. |
| --- | --- |

(11)

23. mail 2022 avaldas komisjon Bulgaaria kohta 2022. aasta riigiaruande. Selles hinnati Bulgaaria edusamme nõukogu poolt 2019., 2020. ja 2021. aastal vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti taaste ja vastupidavuse tulemustabeli põhjal kokkuvõte Bulgaaria taaste- ja vastupidavuskavast. Selle analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega, sealhulgas nendega, mis tekivad seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse. Samuti hinnati Bulgaaria edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning liidu peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamisel.

| (12) | 23. mail 2022 esitas komisjon Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 3 kohase aruande. Kõnealuses aruandes arutati Bulgaaria eelarveseisundit, kuna riigi valitsemissektori eelarvepuudujääk ületas 2021. aastal aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % sisemajanduse koguproduktist (SKP). Aruandes jõuti järeldusele, et puudujäägikriteerium ei ole täidetud. Kooskõlas 2. märtsi 2022. aasta teatisega ei teinud komisjon 2022. aasta kevadel ettepanekut algatada uusi ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusi ning hindab 2022. aasta sügisel uuesti, kas on vaja teha ettepanek selliste menetluste algatamiseks. |
| --- | --- |

(12)

23. mail 2022 esitas komisjon Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 3 kohase aruande. Kõnealuses aruandes arutati Bulgaaria eelarveseisundit, kuna riigi valitsemissektori eelarvepuudujääk ületas 2021. aastal aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % sisemajanduse koguproduktist (SKP). Aruandes jõuti järeldusele, et puudujäägikriteerium ei ole täidetud. Kooskõlas 2. märtsi 2022. aasta teatisega ei teinud komisjon 2022. aasta kevadel ettepanekut algatada uusi ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusi ning hindab 2022. aasta sügisel uuesti, kas on vaja teha ettepanek selliste menetluste algatamiseks.

| (13) | Oma 20. juuli 2020. aasta soovituses (10) soovitas nõukogu Bulgaarial võtta 2020. ja 2021. aastal kooskõlas üldise vabastusklausliga kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida COVID-19 pandeemiale ning toetada majandust ja selle taastumist. Samuti soovitati Bulgaarial juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon keskpikas perspektiivis ja tagada võla kestlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Eurostati kinnitatud andmete põhjal suurenes Bulgaaria valitsemissektori eelarvepuudujääk 4,0 %-lt SKPst 2020. aastal 4,1 %-le SKPst 2021. aastal. Bulgaaria eelarvepoliitilised meetmed toetasid majanduse taastumist 2021. aastal, samal ajal kui ajutised erakorralised meetmed suurenesid 2,9 %-lt SKPst 2020. aastal 4,3 %-le SKPst 2021. aastal. Bulgaaria 2021. aasta meetmed olid kooskõlas nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitusega. 2020. ja 2021. aastal valitsuse poolt kaalutlusõiguse alusel võetud eelarvemeetmed olid enamasti ajutised või kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega. Eurostati kinnitatud andmete kohaselt suurenes valitsemissektori võlg 24,7 %-lt SKPst 2020. aastal 25,1 %-le SKPst 2021. aastal. |
| --- | --- |

(13)

Oma 20. juuli 2020. aasta soovituses (10) soovitas nõukogu Bulgaarial võtta 2020. ja 2021. aastal kooskõlas üldise vabastusklausliga kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida COVID-19 pandeemiale ning toetada majandust ja selle taastumist. Samuti soovitati Bulgaarial juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon keskpikas perspektiivis ja tagada võla kestlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Eurostati kinnitatud andmete põhjal suurenes Bulgaaria valitsemissektori eelarvepuudujääk 4,0 %-lt SKPst 2020. aastal 4,1 %-le SKPst 2021. aastal. Bulgaaria eelarvepoliitilised meetmed toetasid majanduse taastumist 2021. aastal, samal ajal kui ajutised erakorralised meetmed suurenesid 2,9 %-lt SKPst 2020. aastal 4,3 %-le SKPst 2021. aastal. Bulgaaria 2021. aasta meetmed olid kooskõlas nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitusega. 2020. ja 2021. aastal valitsuse poolt kaalutlusõiguse alusel võetud eelarvemeetmed olid enamasti ajutised või kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega. Eurostati kinnitatud andmete kohaselt suurenes valitsemissektori võlg 24,7 %-lt SKPst 2020. aastal 25,1 %-le SKPst 2021. aastal.

| (14) | 2022. aasta lähenemisprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on 2022. aastal soodne ja seejärel realistlik. Valitsuse prognoosi kohaselt kasvab reaalne SKP 2022. aastal 2,6 % ja 2023. aastal 2,8 %. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on SKP reaalkasv väiksem 2022. aastal (2,1 %) ja suurem 2023. aastal (3,1 %), mis tuleneb peamiselt erinevatest tööhõive ja investeeringute kasvu prognoosidest. Valitsus prognoosib oma 2022. aasta lähenemisprogrammis, et valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk suureneb 2022. aastal 5,3 %-le SKPst ja väheneb 2023. aastal 2,9 %-le SKPst. Eelarvepuudujäägi suurenemine 2022. aastal, mida leevendab mõnede COVIDiga seotud erakorraliste meetmete järkjärguline lõpetamine, kajastub peamiselt vahetarbimise järsus tõusus, ettevõtete toetamise ja energiameetmetes, aga ka pensionisüsteemi muudatustes. 2022. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse kasvama 2022. aastal 25,5 %ni ja 2023. aastal 27,7 %ni. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2022. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk on 2022. ja 2023. aastal vastavalt 3,7 % SKPst ja 2,4 % SKPst. See on märkimisväärselt väiksem kui 2022. aasta lähenemisprogrammis prognoositud 2022. aasta eelarvepuudujääk, mis tuleneb ennekõike erinevatest makromajanduslikest prognoosidest, väiksemast vahetarbimise kasvust ning 2022. aastal tootmis- ja impordimaksudest saadavast suuremast tulust. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse väiksem: 2022. aastal 25,3 % ja 2023. aastal 25,6 %. Erinevus tuleneb väiksemast eelarvepuudujäägist mõlemal aastal ja suuremast prognoositud majanduskasvust 2023. aastal. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on keskpika perioodi (kümme aastat) keskmine potentsiaalne SKP kasv hinnanguliselt 1,8 %. See hinnang ei hõlma aga selliste reformide mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ja võivad hoogustada Bulgaaria potentsiaalset majanduskasvu. |
| --- | --- |

(14)

2022. aasta lähenemisprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on 2022. aastal soodne ja seejärel realistlik. Valitsuse prognoosi kohaselt kasvab reaalne SKP 2022. aastal 2,6 % ja 2023. aastal 2,8 %. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on SKP reaalkasv väiksem 2022. aastal (2,1 %) ja suurem 2023. aastal (3,1 %), mis tuleneb peamiselt erinevatest tööhõive ja investeeringute kasvu prognoosidest. Valitsus prognoosib oma 2022. aasta lähenemisprogrammis, et valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk suureneb 2022. aastal 5,3 %-le SKPst ja väheneb 2023. aastal 2,9 %-le SKPst. Eelarvepuudujäägi suurenemine 2022. aastal, mida leevendab mõnede COVIDiga seotud erakorraliste meetmete järkjärguline lõpetamine, kajastub peamiselt vahetarbimise järsus tõusus, ettevõtete toetamise ja energiameetmetes, aga ka pensionisüsteemi muudatustes. 2022. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse kasvama 2022. aastal 25,5 %ni ja 2023. aastal 27,7 %ni. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2022. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk on 2022. ja 2023. aastal vastavalt 3,7 % SKPst ja 2,4 % SKPst. See on märkimisväärselt väiksem kui 2022. aasta lähenemisprogrammis prognoositud 2022. aasta eelarvepuudujääk, mis tuleneb ennekõike erinevatest makromajanduslikest prognoosidest, väiksemast vahetarbimise kasvust ning 2022. aastal tootmis- ja impordimaksudest saadavast suuremast tulust. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse väiksem: 2022. aastal 25,3 % ja 2023. aastal 25,6 %. Erinevus tuleneb väiksemast eelarvepuudujäägist mõlemal aastal ja suuremast prognoositud majanduskasvust 2023. aastal. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on keskpika perioodi (kümme aastat) keskmine potentsiaalne SKP kasv hinnanguliselt 1,8 %. See hinnang ei hõlma aga selliste reformide mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ja võivad hoogustada Bulgaaria potentsiaalset majanduskasvu.

| (15) | 2022. aastal kaotab valitsus järk-järgult enamiku COVID-19 kriisile reageerimiseks võetud meetmetest, nii et ajutised erakorralised meetmed peaksid prognooside kohaselt vähenema 4,3 %-lt SKPst 2021. aastal 1,8 %-le SKPst 2022. aastal. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetud meetmed, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 0,9 % SKPst ja 2023. aastal 0,0 % SKPst (11). Need meetmed koosnevad peamiselt kommunaalettevõtete, elektri tööstuslike lõpptarbijate ja gaasi kodutarbijate toetamise programmidest. Need meetmed on kavandatud enamasti ajutistena. Kui aga energiahinnad jäävad kõrgeks ka 2023. aastal, võidakse mõned neist meetmetest säilitada. Mõned neist meetmetest ei ole suunatud, eelkõige kodumajapidamiste energiahindade moratooriumi kehtestamine. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad ka Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse pakkumise kulud, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 0,1 % SKPst ja 2023. aastal 0,2 % SKPst (12). |
| --- | --- |

(15)

2022. aastal kaotab valitsus järk-järgult enamiku COVID-19 kriisile reageerimiseks võetud meetmetest, nii et ajutised erakorralised meetmed peaksid prognooside kohaselt vähenema 4,3 %-lt SKPst 2021. aastal 1,8 %-le SKPst 2022. aastal. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetud meetmed, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 0,9 % SKPst ja 2023. aastal 0,0 % SKPst (11). Need meetmed koosnevad peamiselt kommunaalettevõtete, elektri tööstuslike lõpptarbijate ja gaasi kodutarbijate toetamise programmidest. Need meetmed on kavandatud enamasti ajutistena. Kui aga energiahinnad jäävad kõrgeks ka 2023. aastal, võidakse mõned neist meetmetest säilitada. Mõned neist meetmetest ei ole suunatud, eelkõige kodumajapidamiste energiahindade moratooriumi kehtestamine. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad ka Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse pakkumise kulud, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 0,1 % SKPst ja 2023. aastal 0,2 % SKPst (12).

| (16) | Oma 18. juuni 2021. aasta soovituses soovitas nõukogu Bulgaarial jätkata 2022. aastal toetavat eelarvepoliitikat, sealhulgas taaste- ja vastupidavusrahastust saadava impulsi toel, ning säilitada riiklikult rahastatavad investeeringud. Samuti soovitas nõukogu Bulgaarial hoida riiklikult rahastatavate jooksvate kulude kasv kontrolli all. Samuti soovitati Bulgaarial juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon ja tagada riigi rahanduse kestlikkus keskpikas perspektiivis ning samal ajal suurendada investeeringuid, et hoogustada võimalikku majanduskasvu. |
| --- | --- |

(16)

Oma 18. juuni 2021. aasta soovituses soovitas nõukogu Bulgaarial jätkata 2022. aastal toetavat eelarvepoliitikat, sealhulgas taaste- ja vastupidavusrahastust saadava impulsi toel, ning säilitada riiklikult rahastatavad investeeringud. Samuti soovitas nõukogu Bulgaarial hoida riiklikult rahastatavate jooksvate kulude kasv kontrolli all. Samuti soovitati Bulgaarial juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon ja tagada riigi rahanduse kestlikkus keskpikas perspektiivis ning samal ajal suurendada investeeringuid, et hoogustada võimalikku majanduskasvu.

| (17) | Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi ja Bulgaaria 2022. aasta lähenemisprogrammis esitatud teabe kohaselt prognoositakse, et eelarvepoliitika on 2022. aastal toetav (– 3,4 % SKPst), nagu soovitas nõukogu (13). Bulgaaria kavatseb jätkuvalt toetada majanduse taastamist, kasutades taaste- ja vastupidavusrahastut täiendavate investeeringute rahastamiseks, nagu on soovitanud nõukogu. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2021. aastaga suurenema 1,1 protsendipunkti SKPst. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2022. aastal andma eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 1,1 protsendipunkti SKPst (14). Seepärast kavatseb Bulgaaria säilitada riiklikult rahastatavad investeeringud, nagu on soovitanud nõukogu. Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2022. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 1,4 protsendipunkti. See märkimisväärne ekspansiivne panus hõlmab energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõjuga tegelemise meetmete täiendavat mõju (0,2 protsendipunkti SKPst) ning Ukrainast ümberasustatud isikutele ajutise kaitse pakkumise kulusid (0,1 protsendipunkti SKPst), samas kui pensionisüsteemi muudatused (0,6 % SKPst) ja palgatõus (0,3 % SKPst) peaksid samuti aitama kaasa jooksvate netokulude kasvule. Seepärast ei hoia Bulgaaria komisjoni praeguste hinnangute kohaselt 2022. aastal oma riiklikult rahastatud jooksvate kulude kasvu piisavalt kontrolli all. |
| --- | --- |

(17)

Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi ja Bulgaaria 2022. aasta lähenemisprogrammis esitatud teabe kohaselt prognoositakse, et eelarvepoliitika on 2022. aastal toetav (– 3,4 % SKPst), nagu soovitas nõukogu (13). Bulgaaria kavatseb jätkuvalt toetada majanduse taastamist, kasutades taaste- ja vastupidavusrahastut täiendavate investeeringute rahastamiseks, nagu on soovitanud nõukogu. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2021. aastaga suurenema 1,1 protsendipunkti SKPst. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2022. aastal andma eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 1,1 protsendipunkti SKPst (14). Seepärast kavatseb Bulgaaria säilitada riiklikult rahastatavad investeeringud, nagu on soovitanud nõukogu. Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2022. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 1,4 protsendipunkti. See märkimisväärne ekspansiivne panus hõlmab energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõjuga tegelemise meetmete täiendavat mõju (0,2 protsendipunkti SKPst) ning Ukrainast ümberasustatud isikutele ajutise kaitse pakkumise kulusid (0,1 protsendipunkti SKPst), samas kui pensionisüsteemi muudatused (0,6 % SKPst) ja palgatõus (0,3 % SKPst) peaksid samuti aitama kaasa jooksvate netokulude kasvule. Seepärast ei hoia Bulgaaria komisjoni praeguste hinnangute kohaselt 2022. aastal oma riiklikult rahastatud jooksvate kulude kasvu piisavalt kontrolli all.

| (18) | Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika seisund, eeldusel et poliitikat ei muudeta, 2023. aastal – 1,3 % SKPst (15). Prognooside kohaselt jätkab Bulgaaria 2023. aastal taaste- ja vastupidavusrahastust antavate toetuste kasutamist, et rahastada täiendavaid investeeringuid majanduse taastamise toetuseks. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2022. aastaga suurenema 0,7 protsendipunkti SKPst. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2023. aastal andma ekspansiivse panuse 0,2 protsendipunkti (16). Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2023. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,5 protsendipunkti. See hõlmab energiahindade tõusu leevendamiseks võetud meetmete järkjärgulise kaotamise mõju (0,9 % SKPst), samas kui suuremad sotsiaalsiirded ja palgakasv panustavad eeldatavasti jooksvate netokulude kasvu. |
| --- | --- |

(18)

Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika seisund, eeldusel et poliitikat ei muudeta, 2023. aastal – 1,3 % SKPst (15). Prognooside kohaselt jätkab Bulgaaria 2023. aastal taaste- ja vastupidavusrahastust antavate toetuste kasutamist, et rahastada täiendavaid investeeringuid majanduse taastamise toetuseks. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2022. aastaga suurenema 0,7 protsendipunkti SKPst. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2023. aastal andma ekspansiivse panuse 0,2 protsendipunkti (16). Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2023. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,5 protsendipunkti. See hõlmab energiahindade tõusu leevendamiseks võetud meetmete järkjärgulise kaotamise mõju (0,9 % SKPst), samas kui suuremad sotsiaalsiirded ja palgakasv panustavad eeldatavasti jooksvate netokulude kasvu.

| (19) | 2022. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk järk-järgult vähenema 2,8 %-le SKPst 2024. aastal ja 2,4 %-le SKPst 2025. aastal. Seega peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk jääma programmiperioodi jooksul alla 3 % SKPst. Nendes prognoosides eeldatakse, et tulu kasvab otseste maksude ja sotsiaalmaksete arvelt tänu leibkondade tulu suurenemisele ja taaste- ja vastupidavusrahastust tingitud suurematele kapitalisiiretele. 2022. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse 2025. aastani kasvama – 2024. aastal 29,1 %ni ja 2025. aastal 30,4 %ni. Komisjoni analüüsi kohaselt näivad võla kestlikkusega seotud riskid keskpikas perspektiivis keskmised. |
| --- | --- |

(19)

2022. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk järk-järgult vähenema 2,8 %-le SKPst 2024. aastal ja 2,4 %-le SKPst 2025. aastal. Seega peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk jääma programmiperioodi jooksul alla 3 % SKPst. Nendes prognoosides eeldatakse, et tulu kasvab otseste maksude ja sotsiaalmaksete arvelt tänu leibkondade tulu suurenemisele ja taaste- ja vastupidavusrahastust tingitud suurematele kapitalisiiretele. 2022. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse 2025. aastani kasvama – 2024. aastal 29,1 %ni ja 2025. aastal 30,4 %ni. Komisjoni analüüsi kohaselt näivad võla kestlikkusega seotud riskid keskpikas perspektiivis keskmised.

| (20) | Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja nimetatud määruse V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mille rakendamise suunav ajakava tuleb lõpule viia 31. augustiks 2026. Need aitavad lahendada kõiki majanduslikke ja sotsiaalseid probleeme või olulist osa majanduslikest ja sotsiaalsetest probleemidest, millele on osutatud riigipõhistes soovitustes, mille nõukogu esitas Bulgaariale Euroopa poolaasta raames 2019. ja 2020. aastal, nagu ka riigipõhistes soovitustes, mis esitati enne taaste- ja vastupidavuskava vastuvõtmise kuupäeva. Täpsemalt käsitletakse taaste- ja vastupidavuskavas sotsiaalvaldkonna riigipõhiseid soovitusi koos sotsiaalse kaasatuse suurendamise meetmetega, mis parandavad eeldatavasti miinimumsissetuleku kava piisavust ja katvust, ning tööhõive- ja sotsiaalteenuste integreerimise kiirendamise meetmetega. Muud meetmed, mis käsitlevad riigipõhiseid soovitusi, keskenduvad oskuste – täpsemalt digioskuste – omandamisele, haridus- ja elukestva õppe süsteemide vastavusele tööturu vajadustega ning tervishoiuteenuste pakkumise laiendamisele terves Bulgaarias. Need meetmed aitavad saavutada eesmärgid ja teha lisaedusamme seoses Euroopa sotsiaalõiguste samba ja selle tegevuskavaga 2030. aastaks. Peale selle käsitletakse taaste- ja vastupidavuskavas riigipõhiseid soovitusi, edendades energiasektori CO2 heitkoguste vähendamist, suurendades üldist energiatõhusust ja rakendades kestliku transpordi ning digitaristu ja -teenustega seotud meetmeid. Veel sisaldab kava kaugeleulatuvaid meetmeid avaliku halduse ja kohtusüsteemi tõhususe parandamiseks, korruptsiooni ennetamiseks, tuvastamiseks ja kõrvaldamiseks, ärikeskkonna parandamiseks, investeeringute soodustamiseks ning teadusuuringute ja innovatsiooni süsteemi parandamiseks. See aitab ka toetada Bulgaariat õigusriigi mehhanismiga seotud mureküsimuste ja tähelepanekute käsitlemisel. |
| --- | --- |

(20)

Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja nimetatud määruse V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mille rakendamise suunav ajakava tuleb lõpule viia 31. augustiks 2026. Need aitavad lahendada kõiki majanduslikke ja sotsiaalseid probleeme või olulist osa majanduslikest ja sotsiaalsetest probleemidest, millele on osutatud riigipõhistes soovitustes, mille nõukogu esitas Bulgaariale Euroopa poolaasta raames 2019. ja 2020. aastal, nagu ka riigipõhistes soovitustes, mis esitati enne taaste- ja vastupidavuskava vastuvõtmise kuupäeva. Täpsemalt käsitletakse taaste- ja vastupidavuskavas sotsiaalvaldkonna riigipõhiseid soovitusi koos sotsiaalse kaasatuse suurendamise meetmetega, mis parandavad eeldatavasti miinimumsissetuleku kava piisavust ja katvust, ning tööhõive- ja sotsiaalteenuste integreerimise kiirendamise meetmetega. Muud meetmed, mis käsitlevad riigipõhiseid soovitusi, keskenduvad oskuste – täpsemalt digioskuste – omandamisele, haridus- ja elukestva õppe süsteemide vastavusele tööturu vajadustega ning tervishoiuteenuste pakkumise laiendamisele terves Bulgaarias. Need meetmed aitavad saavutada eesmärgid ja teha lisaedusamme seoses Euroopa sotsiaalõiguste samba ja selle tegevuskavaga 2030. aastaks. Peale selle käsitletakse taaste- ja vastupidavuskavas riigipõhiseid soovitusi, edendades energiasektori CO2 heitkoguste vähendamist, suurendades üldist energiatõhusust ja rakendades kestliku transpordi ning digitaristu ja -teenustega seotud meetmeid. Veel sisaldab kava kaugeleulatuvaid meetmeid avaliku halduse ja kohtusüsteemi tõhususe parandamiseks, korruptsiooni ennetamiseks, tuvastamiseks ja kõrvaldamiseks, ärikeskkonna parandamiseks, investeeringute soodustamiseks ning teadusuuringute ja innovatsiooni süsteemi parandamiseks. See aitab ka toetada Bulgaariat õigusriigi mehhanismiga seotud mureküsimuste ja tähelepanekute käsitlemisel.

| (21) | Bulgaaria taaste- ja vastupidavuskava rakendamine aitab eeldatavasti teha täiendavaid edusamme rohe- ja digipöörde valdkonnas. Bulgaaria kliimaeesmärkide saavutamist toetavad meetmed moodustavad taaste- ja vastupidavuskava kogueraldisest 58,9 %, samas kui digieesmärke toetavad meetmed moodustavad kava kogueraldisest 25,8 %. Taaste- ja vastupidavuskava täielik rakendamine kooskõlas asjakohaste eesmärkide ja sihtidega aitab Bulgaarial COVID-19 kriisist kiiresti taastuda, tugevdades samal ajal tema vastupanuvõimet. Samal ajal aitavad lisapingutused, mis tehakse avalike tööturuasutuste täielikuks kasutamiseks ning lõimitud tööhõive- ja sotsiaalabi osutamiseks, leevendada prognoositud demograafiliste muutuste mõju ning toetada õiglast rohe- ja digipööret. Sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üleüldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest. |
| --- | --- |

(21)

Bulgaaria taaste- ja vastupidavuskava rakendamine aitab eeldatavasti teha täiendavaid edusamme rohe- ja digipöörde valdkonnas. Bulgaaria kliimaeesmärkide saavutamist toetavad meetmed moodustavad taaste- ja vastupidavuskava kogueraldisest 58,9 %, samas kui digieesmärke toetavad meetmed moodustavad kava kogueraldisest 25,8 %. Taaste- ja vastupidavuskava täielik rakendamine kooskõlas asjakohaste eesmärkide ja sihtidega aitab Bulgaarial COVID-19 kriisist kiiresti taastuda, tugevdades samal ajal tema vastupanuvõimet. Samal ajal aitavad lisapingutused, mis tehakse avalike tööturuasutuste täielikuks kasutamiseks ning lõimitud tööhõive- ja sotsiaalabi osutamiseks, leevendada prognoositud demograafiliste muutuste mõju ning toetada õiglast rohe- ja digipööret. Sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üleüldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest.

| (22) | Bulgaaria esitas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1060 (17) ettenähtud partnerluslepingu 11. mail 2022, kuid ei ole veel esitanud muid ühtekuuluvuspoliitika programmidokumente. Kooskõlas määrusega (EL) 2021/1060 peab Bulgaaria arvesse võtma asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi ühtekuuluvuspoliitika 2021.–2027. aasta fondide programmitöös. See on eeltingimus ühtekuuluvuspoliitika fondidest saadava rahalise toetuse tulemuslikkuse suurendamiseks ja lisaväärtuse maksimeerimiseks, edendades samal ajal nende ühtekuuluvuspoliitika fondide ning muude liidu vahendite ja fondide vahelist koordineerimist, vastastikust täiendavust ja sidusust. Taaste- ja vastupidavusrahastu ning ühtekuuluvuspoliitika programmide edukas rakendamine sõltub ka selliste kitsaskohtade kõrvaldamisest, mis pärsivad investeeringuid, mis toetavad rohe- ja digipööret ning tasakaalustatud territoriaalset arengut. |
| --- | --- |

(22)

Bulgaaria esitas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1060 (17) ettenähtud partnerluslepingu 11. mail 2022, kuid ei ole veel esitanud muid ühtekuuluvuspoliitika programmidokumente. Kooskõlas määrusega (EL) 2021/1060 peab Bulgaaria arvesse võtma asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi ühtekuuluvuspoliitika 2021.–2027. aasta fondide programmitöös. See on eeltingimus ühtekuuluvuspoliitika fondidest saadava rahalise toetuse tulemuslikkuse suurendamiseks ja lisaväärtuse maksimeerimiseks, edendades samal ajal nende ühtekuuluvuspoliitika fondide ning muude liidu vahendite ja fondide vahelist koordineerimist, vastastikust täiendavust ja sidusust. Taaste- ja vastupidavusrahastu ning ühtekuuluvuspoliitika programmide edukas rakendamine sõltub ka selliste kitsaskohtade kõrvaldamisest, mis pärsivad investeeringuid, mis toetavad rohe- ja digipööret ning tasakaalustatud territoriaalset arengut.

| (23) | Versailles’ deklaratsioonis liidu riigipeadelt ja valitsusjuhtidelt saadud volituste kohaselt soovitakse komisjoni ettepanekuga kava „REPowerEU“ kohta kaotada järk-järgult võimalikult kiiresti liidu sõltuvus Venemaalt imporditavast fossiilkütusest. Selleks kavatseb komisjon määrata dialoogis liikmesriikidega kindlaks kõige sobivamad projektid, investeeringud ja reformid riiklikul, piirkondlikul ja liidu tasandil. Seoses energiakriisiga ning kooskõlas Euroopa Ülemkogu poolt 2022. aasta märtsis antud volitustega on komisjon ja liikmesriigid loonud ELi energiaplatvormi gaasi, veeldatud maagaasi ja vesiniku vabatahtlikeks ühisostudeks. Nende meetmete eesmärk on vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest ja suunata fossiilkütuste import Venemaalt eemale. |
| --- | --- |

(23)

Versailles’ deklaratsioonis liidu riigipeadelt ja valitsusjuhtidelt saadud volituste kohaselt soovitakse komisjoni ettepanekuga kava „REPowerEU“ kohta kaotada järk-järgult võimalikult kiiresti liidu sõltuvus Venemaalt imporditavast fossiilkütusest. Selleks kavatseb komisjon määrata dialoogis liikmesriikidega kindlaks kõige sobivamad projektid, investeeringud ja reformid riiklikul, piirkondlikul ja liidu tasandil. Seoses energiakriisiga ning kooskõlas Euroopa Ülemkogu poolt 2022. aasta märtsis antud volitustega on komisjon ja liikmesriigid loonud ELi energiaplatvormi gaasi, veeldatud maagaasi ja vesiniku vabatahtlikeks ühisostudeks. Nende meetmete eesmärk on vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest ja suunata fossiilkütuste import Venemaalt eemale.

| (24) | Bulgaaria majandus on liidu kõige CO2-mahukam, sealjuures on kasvuhoonegaaside heitemahukus liidu keskmisest rohkem kui neli korda suurem. Fossiilkütuste praegune osakaal Bulgaaria energiaallikate jaotuses on 61,5 %, sealjuures on tuumaenergia osakaal 24 % ja taastuvenergia osakaal 14,5 % (väiksem kui liidu taastuvenergia keskmine ehk 19 %). Riik sõltus kuni 2022. aasta aprillini suuresti Venemaa maagaasist (18). 2020. aastal imporditi Venemaalt 75 % maagaasist, mis ületab liidu keskmist ehk 43,2 %. Selle osakaal energiaallikate jaotuses oli aga vaid 13,9 %, mis on väiksem kui liidu keskmine ehk 24,4 %. Tööstussektor on 40 % osakaalu juures (sh muu kui energiakasutus) endiselt suurim gaasitarbija, samal ajal kui energiasektori osakaal on alates 2010. aastast vähenenud: 30 %-lt 25 %-le 2019. aastal. Kaugküte tugineb maagaasile, sealjuures on olukorra parandamiseks vähe ruumi, kuna kaugküttesüsteeme ei saa alternatiivsete allikatega asendada. Kuigi taaste- ja vastupidavuskavas uuritakse geotermilise energia küttepotentsiaali, võiks kavandada lisainvesteeringuid suurte soojuspumpade paigaldamise toetamiseks. Kivisöel põhinev elektritootmine on täielikult kaetud riigisisese pruunsöe tootmisega ning Bulgaaria impordib Venemaalt piiratud koguses kivisütt tööstuslikuks kasutuseks (0,56 miljonit tonni, mis moodustab 85 % kivisöe koguimpordist). Teisest küljest sõltub Bulgaaria Venemaa toornaftast (63 % selle toornaftast pärineb Venemaalt, (19) mis ületab märkimisväärselt liidu keskmist ehk 26 %) ja impordib 22 % oma rafineeritud naftatoodetest Venemaalt, mis jääb liidu keskmisest ehk 35 % allapoole. Üldiselt oli 2020. aastal nafta osakaal energiaallikate jaotuses 23,9 %, mis on väiksem kui liidu keskmine ehk 32,7 %. Bulgaaria taaste- ja vastupidavuskava hõlmab kliimaneutraalsuse tegevuskava vastuvõtmist. See hõlmab meetmeid kivi- ja pruunsöe kasutamise järkjärguliseks lõpetamiseks hiljemalt aastaks 2038 ning märkimisväärseid investeeringuid ja reforme taastuvate energiaallikate kasutuselevõtu kiirendamiseks, sealjuures on vaja teha lisapingutusi, et saavutada kliima- ja energiapöörde eesmärgid.
  Seoses taastuvate energiaallikatega on Bulgaaria võtnud kohustuse lisada taastuvatest energiaallikatest (tuul ja päike) vähemalt 3 500 MW ulatuses uut tootmisvõimsust ning luua tehnilised tingimused elektrisüsteemi tootmisvõimsuse suurendamiseks veel 4 500 MW võrra 2026. aastaks. Lisaks hõlmab kava reformi, millega kõrvaldatakse peamised taastuvallikatest toodetava vesinikuga seotud tehnoloogia ja väärtusahelate väljatöötamise takistused, ning investeeringuid katseprojektide väljatöötamiseks, et toota saastevaba vesinikku ja kestlikku biogaasi. Kavas on võtta ka meetmeid, et aidata leibkondadel paigaldada päikese-veesoojendus- ja päikeseelektrisüsteeme. Kavas määratletakse ka energiaostuvõimetus. Selleks, et Bulgaaria oleks kooskõlas paketi „Eesmärk 55“ eesmärkidega, tuleb veelgi ambitsioonikamalt vähendada kasvuhoonegaaside heidet ning suurendada taastuvate energiaallikate tootmist ja energiatõhusust. |
| --- | --- |

(24)

Bulgaaria majandus on liidu kõige CO2-mahukam, sealjuures on kasvuhoonegaaside heitemahukus liidu keskmisest rohkem kui neli korda suurem. Fossiilkütuste praegune osakaal Bulgaaria energiaallikate jaotuses on 61,5 %, sealjuures on tuumaenergia osakaal 24 % ja taastuvenergia osakaal 14,5 % (väiksem kui liidu taastuvenergia keskmine ehk 19 %). Riik sõltus kuni 2022. aasta aprillini suuresti Venemaa maagaasist (18). 2020. aastal imporditi Venemaalt 75 % maagaasist, mis ületab liidu keskmist ehk 43,2 %. Selle osakaal energiaallikate jaotuses oli aga vaid 13,9 %, mis on väiksem kui liidu keskmine ehk 24,4 %. Tööstussektor on 40 % osakaalu juures (sh muu kui energiakasutus) endiselt suurim gaasitarbija, samal ajal kui energiasektori osakaal on alates 2010. aastast vähenenud: 30 %-lt 25 %-le 2019. aastal. Kaugküte tugineb maagaasile, sealjuures on olukorra parandamiseks vähe ruumi, kuna kaugküttesüsteeme ei saa alternatiivsete allikatega asendada. Kuigi taaste- ja vastupidavuskavas uuritakse geotermilise energia küttepotentsiaali, võiks kavandada lisainvesteeringuid suurte soojuspumpade paigaldamise toetamiseks. Kivisöel põhinev elektritootmine on täielikult kaetud riigisisese pruunsöe tootmisega ning Bulgaaria impordib Venemaalt piiratud koguses kivisütt tööstuslikuks kasutuseks (0,56 miljonit tonni, mis moodustab 85 % kivisöe koguimpordist). Teisest küljest sõltub Bulgaaria Venemaa toornaftast (63 % selle toornaftast pärineb Venemaalt, (19) mis ületab märkimisväärselt liidu keskmist ehk 26 %) ja impordib 22 % oma rafineeritud naftatoodetest Venemaalt, mis jääb liidu keskmisest ehk 35 % allapoole. Üldiselt oli 2020. aastal nafta osakaal energiaallikate jaotuses 23,9 %, mis on väiksem kui liidu keskmine ehk 32,7 %. Bulgaaria taaste- ja vastupidavuskava hõlmab kliimaneutraalsuse tegevuskava vastuvõtmist. See hõlmab meetmeid kivi- ja pruunsöe kasutamise järkjärguliseks lõpetamiseks hiljemalt aastaks 2038 ning märkimisväärseid investeeringuid ja reforme taastuvate energiaallikate kasutuselevõtu kiirendamiseks, sealjuures on vaja teha lisapingutusi, et saavutada kliima- ja energiapöörde eesmärgid.

Seoses taastuvate energiaallikatega on Bulgaaria võtnud kohustuse lisada taastuvatest energiaallikatest (tuul ja päike) vähemalt 3 500 MW ulatuses uut tootmisvõimsust ning luua tehnilised tingimused elektrisüsteemi tootmisvõimsuse suurendamiseks veel 4 500 MW võrra 2026. aastaks. Lisaks hõlmab kava reformi, millega kõrvaldatakse peamised taastuvallikatest toodetava vesinikuga seotud tehnoloogia ja väärtusahelate väljatöötamise takistused, ning investeeringuid katseprojektide väljatöötamiseks, et toota saastevaba vesinikku ja kestlikku biogaasi. Kavas on võtta ka meetmeid, et aidata leibkondadel paigaldada päikese-veesoojendus- ja päikeseelektrisüsteeme. Kavas määratletakse ka energiaostuvõimetus. Selleks, et Bulgaaria oleks kooskõlas paketi „Eesmärk 55“ eesmärkidega, tuleb veelgi ambitsioonikamalt vähendada kasvuhoonegaaside heidet ning suurendada taastuvate energiaallikate tootmist ja energiatõhusust.

| (25) | Samal ajal on Bulgaaria taaste- ja vastupidavuskavas ette nähtud rohkem kui 1 miljardi euro ulatuses investeeringuid energiatõhususe meetmetesse, mis on mõeldud avaliku ja erasektori hoonefondi jaoks. Seda toetatakse reformidega, et tegeleda energiatõhususe investeeringute takistustega ja vähendada renoveerimisega seotud halduskoormust. Sellegipoolest peaks Bulgaaria püüdma energiatarbimist ja sõltuvust fossiilkütustest veelgi vähendada, et saavutada oma eesmärgid kooskõlas hoonefondi renoveerimise pikaajalise strateegiaga. Seda meedet võib toetada riiklik CO2 heite vähendamise fond, mis luuakse 2023. aastal. Paralleelselt peab Bulgaaria tagama piisava võimsusega energiaühendused, sh naaberriikidega. Käimasolevate investeeringute lõpuleviimise kaudu saab Bulgaaria lõigata kasu ühtse turu eelistest, tagada tarnekindluse ja kiirendada gaasitransiiditeede mitmekesistamist. Gaasiga seotud uus taristu peaks võimaluse korral olema tulevikukindel, et hõlbustada selle pikaajalist kestlikkust tulevikus säästvatele kütustele kohandamise kaudu. |
| --- | --- |

(25)

Samal ajal on Bulgaaria taaste- ja vastupidavuskavas ette nähtud rohkem kui 1 miljardi euro ulatuses investeeringuid energiatõhususe meetmetesse, mis on mõeldud avaliku ja erasektori hoonefondi jaoks. Seda toetatakse reformidega, et tegeleda energiatõhususe investeeringute takistustega ja vähendada renoveerimisega seotud halduskoormust. Sellegipoolest peaks Bulgaaria püüdma energiatarbimist ja sõltuvust fossiilkütustest veelgi vähendada, et saavutada oma eesmärgid kooskõlas hoonefondi renoveerimise pikaajalise strateegiaga. Seda meedet võib toetada riiklik CO2 heite vähendamise fond, mis luuakse 2023. aastal. Paralleelselt peab Bulgaaria tagama piisava võimsusega energiaühendused, sh naaberriikidega. Käimasolevate investeeringute lõpuleviimise kaudu saab Bulgaaria lõigata kasu ühtse turu eelistest, tagada tarnekindluse ja kiirendada gaasitransiiditeede mitmekesistamist. Gaasiga seotud uus taristu peaks võimaluse korral olema tulevikukindel, et hõlbustada selle pikaajalist kestlikkust tulevikus säästvatele kütustele kohandamise kaudu.

| (26) | Kuigi kliimaneutraalsusele ülemineku ja fossiilkütustest loobumise kiirendamine tekitab mitmes sektoris märkimisväärseid ümberkorralduskulusid, saab Bulgaaria ühtekuuluvuspoliitika raames kasutada õiglase ülemineku mehhanismi, et leevendada ülemineku sotsiaal-majanduslikku mõju kõige enam mõjutatud piirkondades. Lisaks saab Bulgaaria kasutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1057 (20) loodud Euroopa Sotsiaalfond+, et parandada tööhõivevõimalusi ja tugevdada sotsiaalset ühtekuuluvust. |
| --- | --- |

(26)

Kuigi kliimaneutraalsusele ülemineku ja fossiilkütustest loobumise kiirendamine tekitab mitmes sektoris märkimisväärseid ümberkorralduskulusid, saab Bulgaaria ühtekuuluvuspoliitika raames kasutada õiglase ülemineku mehhanismi, et leevendada ülemineku sotsiaal-majanduslikku mõju kõige enam mõjutatud piirkondades. Lisaks saab Bulgaaria kasutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1057 (20) loodud Euroopa Sotsiaalfond+, et parandada tööhõivevõimalusi ja tugevdada sotsiaalset ühtekuuluvust.

| (27) | Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2022. aasta lähenemisprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (21) kajastub esitatud soovituses 1. |
| --- | --- |

(27)

Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2022. aasta lähenemisprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (21) kajastub esitatud soovituses 1.

| (28) | 10. juulil 2020 lisati Bulgaaria leev ettevalmistava sammuna euro kasutuselevõtuks Euroopa vahetuskursimehhanismi II (ERM II). Majandusliku ja finantsstabiilsuse säilitamiseks ning majanduse kestliku lähenemise tulemuslikuks saavutamiseks on Bulgaaria ametiasutused kohustunud rakendama konkreetseid poliitikameetmeid, et tagada pangandusvälise finantssektori kestlikkus ja tugevdada riigi osalusega ettevõtete juhtimist, aga ka maksejõuetuse ja rahapesu tõkestamisega seotud raamistikke. Bulgaaria edusamme euro kasutuselevõtuks vajalike nõuete täitmisel hinnatakse Euroopa Komisjoni ja Euroopa Keskpanga 2022. aasta lähenemisaruannetes, |
| --- | --- |

(28)

10. juulil 2020 lisati Bulgaaria leev ettevalmistava sammuna euro kasutuselevõtuks Euroopa vahetuskursimehhanismi II (ERM II). Majandusliku ja finantsstabiilsuse säilitamiseks ning majanduse kestliku lähenemise tulemuslikuks saavutamiseks on Bulgaaria ametiasutused kohustunud rakendama konkreetseid poliitikameetmeid, et tagada pangandusvälise finantssektori kestlikkus ja tugevdada riigi osalusega ettevõtete juhtimist, aga ka maksejõuetuse ja rahapesu tõkestamisega seotud raamistikke. Bulgaaria edusamme euro kasutuselevõtuks vajalike nõuete täitmisel hinnatakse Euroopa Komisjoni ja Euroopa Keskpanga 2022. aasta lähenemisaruannetes,

SOOVITAB Bulgaarial võtta 2022. ja 2023. aastal järgmisi meetmeid.

1.

Tagada 2023. aastal, et riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv oleks kooskõlas üldiselt neutraalse eelarvepoliitikaga, võttes arvesse jätkuvat ajutist ja suunatud toetust kodumajapidamistele ja ettevõtetele, mis on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ja Ukrainast põgenevatele inimestele. Olla valmis kohandama jooksvaid kulutusi vastavalt muutuvale olukorrale. Suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, võttes arvesse algatust „REPowerEU“, sealhulgas kasutades taaste- ja vastupidavusrahastut ning muid liidu vahendeid. Järgida pärast 2023. aastat eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne keskpika perioodi eelarvepositsioon.

2.

Jätkata oma taaste- ja vastupidavuskava rakendamist kooskõlas nõukogu 4. mai 2022. aasta rakendusotsuses esitatud eesmärkide ja sihtidega. Esitada 2021.–2027. aasta ühtekuuluvuspoliitika programmidokumendid, et viia lõpule läbirääkimised komisjoniga ja seejärel alustada nende dokumentide rakendamist.

3.

Vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest ja fossiilkütuse impordist, kiirendades taastuvate energiaallikate väljatöötamist, ning mitmekesistada gaasi tarneallikaid ja -teid, suurendades ühenduste arvu naaberriikidega. Suurendada jõupingutusi energianõudluse vähendamiseks, suurendades tööstussektori ning avaliku ja erasektori hoonefondi energiatõhusust. Edendada tsentraliseeritud kaugkütte valdkonnas uusi kestlikke lahendusi.

Brüssel, 12. juuli 2022

Nõukogu nimel

eesistuja

Z. STANJURA

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (ELT L 57, 18.2.2021, lk 17).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta (ELT L 306, 23.11.2011, lk 25).

3

(4)  Nõukogu 4. märtsi 2022. aasta rakendusotsus (EL) 2022/382, millega määratakse kindlaks Ukrainast lähtuva põgenike massilise sissevoolu olemasolu direktiivi 2001/55/EÜ artikli 5 tähenduses ning nähakse selle tulemusena ette ajutine kaitse (ELT L 71, 4.3.2022, lk 1).

4

(5)  Nõukogu 20. juuli 2001. aasta direktiiv 2001/55/EÜ miinimumnõuete kohta ajutise kaitse andmiseks ümberasustatud isikute massilise sissevoolu korral ning meetmete kohta liikmesriikide jõupingutuste tasakaalustamiseks nende isikute vastuvõtmisel ning selle tagajärgede kandmisel (EÜT L 212, 7.8.2001, lk 12).

5

(6)  Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovitus, milles esitatakse nõukogu arvamus Bulgaaria 2021. aasta lähenemisprogrammi kohta (ELT C 304, 29.7.2021, lk 6).

6

(7)  Käesolevas soovituses esitatud hinnangud eelarvepoliitika ja selle komponentide kohta on komisjoni hinnangud, mis põhinevad komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi aluseks olevatel eeldustel. Komisjoni hinnangud keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu kohta ei hõlma selliste reformide positiivset mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ja võivad hoogustada potentsiaalset majanduskasvu.

7

(8)  Ei rahastata taaste- ja vastupidavusrahastust ega muudest liidu vahenditest antavate toetustega.

8

(9)  ST 8091/2022; ST 8091/2022 ADD 1.

9

(10)  Nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitus, milles käsitletakse Bulgaaria 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Bulgaaria 2020. aasta lähenemisprogrammi kohta (ELT C 282, 26.8.2020, lk 8).

10

(11)  Näitajad kajastavad alates 2021. aasta sügisest võetud meetmete aastaste eelarvekulude taset, sealhulgas jooksvaid tulusid ja kulusid ning asjakohasel juhul kapitalikulumeetmeid.

11

(12)  Eeldatakse, et Ukrainast liitu põgenenud isikute koguarv jõuab 2022. aasta lõpuks järk-järgult 6 miljonini ning nende geograafiline jaotus põhineb olemasoleva diasporaa suurusel, vastuvõtva liikmesriigi elanikkonna suhtelisel suurusel ja Ukrainast põgenenud isikute tegelikul jaotusel üle kogu liidu 2022. aasta märtsi seisuga. Inimese kohta arvutatud eelarvekulude puhul põhinevad hinnangud komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse Euromodi mikrosimulatsiooni mudelil, võttes arvesse nii rahaülekandeid kui ka mitterahalisi hüvitisi, nagu haridus ja tervishoid.

12

(13)  Näitaja miinusmärk vastab esmaste kulude kasvu liigsele kasvule võrreldes keskpika perioodi majanduskasvuga, osutades ekspansiivsele eelarvepoliitikale.

13

(14)  Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud peaksid andma pärssiva panuse 0,1 protsendipunkti SKPst.

14

(15)  Näitaja miinusmärk vastab esmaste kulude kasvu liigsele kasvule võrreldes keskpika perioodi majanduskasvuga, osutades ekspansiivsele eelarvepoliitikale.

15

(16)  Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud peaksid andma neutraalse panuse 0,0 protsendipunkti SKPst.

16

(17)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1060, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfond+, Ühtekuuluvusfondi, Õiglase Ülemineku Fondi ja Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfondi kohta ning nende ja Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastu suhtes kohaldatavad finantsreeglid (ELT L 231, 30.6.2021, lk 159).

17

(18)  Alates 2022. aasta aprillist ei saa Bulgaaria pärast Gazpromi ühepoolset gaasitarnete peatamist enam Venemaalt gaasitarneid.

18

(19)  Bulgaaria impordiandmed põhinevad Eurostati 2019. aasta andmetel. 2020. aasta impordiandmed ei ole informatiivsed, kuna suur kogus imporditud toornaftat on liigitatud määratlemata kaubanduspartneritelt pärinevaks. ELi keskmine osutab vastavalt toornafta ja rafineeritud naftatoodete Venemaalt pärit impordi osakaalule mujalt kui EL 27 riikidest pärit koguimpordis.

19

(20)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1057, millega luuakse Euroopa Sotsiaalfond+ (ESF+) ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1296/2013 (ELT L 231, 30.6.2021, lk 21).

20

(21)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 lõikele 2.

21

---

| 1.9.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 334/19 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 334/19

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

12. juuli 2022,

milles käsitletakse Tšehhi 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Tšehhi 2022. aasta lähenemisprogrammi kohta

(2022/C 334/03)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arves nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | 19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, (2) millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu. Taaste- ja vastupidavusrahastust antakse rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. See aitab majandusel taastuda ning teha eelkõige rohe- ja digipöörde edendamiseks kestlikke ja majanduskasvu soodustavaid reforme ja investeeringuid, tugevdades samas liikmesriikide majanduse vastupidavust ja potentsiaalset majanduskasvu. Samuti aitab see tugevdada riigi rahanduse kestlikkust ning edendada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis. 2022. aasta juunis ajakohastatakse kooskõlas määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikega 2 taaste- ja vastupidavusrahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust. |
| --- | --- |

(1)

19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, (2) millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu. Taaste- ja vastupidavusrahastust antakse rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. See aitab majandusel taastuda ning teha eelkõige rohe- ja digipöörde edendamiseks kestlikke ja majanduskasvu soodustavaid reforme ja investeeringuid, tugevdades samas liikmesriikide majanduse vastupidavust ja potentsiaalset majanduskasvu. Samuti aitab see tugevdada riigi rahanduse kestlikkust ning edendada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis. 2022. aasta juunis ajakohastatakse kooskõlas määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikega 2 taaste- ja vastupidavusrahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust.

| (2) | 24. novembril 2021 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2022) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse 7. mail 2021 allkirjastatud Porto sotsiaalkohustust rakendada edasi Euroopa sotsiaalõiguste sammast, mille Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kuulutasid välja 17. novembril 2017. Euroopa Ülemkogu kiitis 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid heaks 25. märtsil 2022. 24. novembril 2021 võttis komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1176/2011 (3) alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Tšehhit ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka ettepaneku 2022. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist. Nõukogu võttis ühise tööhõivearuande vastu 14. märtsil 2022. |
| --- | --- |

(2)

24. novembril 2021 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2022) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse 7. mail 2021 allkirjastatud Porto sotsiaalkohustust rakendada edasi Euroopa sotsiaalõiguste sammast, mille Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kuulutasid välja 17. novembril 2017. Euroopa Ülemkogu kiitis 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid heaks 25. märtsil 2022. 24. novembril 2021 võttis komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1176/2011 (3) alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Tšehhit ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka ettepaneku 2022. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist. Nõukogu võttis ühise tööhõivearuande vastu 14. märtsil 2022.

| (3) | Venemaa sissetung Ukrainasse pärast ülemaailmset pandeemiat on märkimisväärselt muutnud geopoliitilist ja majanduslikku olukorda. Sissetungi mõju liikmesriikide majandusele avaldub muu hulgas kõrgemates energia-, toidu- ja toorainehindades ning kehvemates kasvuväljavaadetes. Kõrgemad energiahinnad mõjutavad tugevasti eelkõige kõige haavatavamaid leibkondi, kes kannatavad energiaostuvõimetuse all või elavad selle ohus, samuti ettevõtteid, mis on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad. Liit seisab silmitsi ka Ukrainast põgenevate inimeste enneolematu sissevooluga. Venemaa agressioonisõjast tulenevad majanduslikud tagajärjed on mõjutanud liikmesriike ebaühtlaselt. Sellega seoses käivitati 4. märtsil 2022 nõukogu rakendusotsusega (EL) 2022/382 (4) esimest korda nõukogu direktiiv 2001/55/EÜ, (5) millega anti Ukrainast pärit põgenikele õigus seaduslikult liidus viibida ning juurdepääs haridusele ja koolitusele, tööturule, tervishoiule, eluasemele ja sotsiaalhoolekandele. Tšehhile on algatuse „Ühtekuuluvusmeetmed pagulaste toetamiseks Euroopas“ (CARE) ning programmi „Ühtekuuluvust ja Euroopa territooriume toetav taasteabi“ (REACT-EU) täiendavate eelmaksete kaudu tehtud kättesaadavaks erakorraline toetus, et kiiresti reageerida Ukrainast põgenevate inimeste vastuvõtu ja integreerimise vajadustele. |
| --- | --- |

(3)

Venemaa sissetung Ukrainasse pärast ülemaailmset pandeemiat on märkimisväärselt muutnud geopoliitilist ja majanduslikku olukorda. Sissetungi mõju liikmesriikide majandusele avaldub muu hulgas kõrgemates energia-, toidu- ja toorainehindades ning kehvemates kasvuväljavaadetes. Kõrgemad energiahinnad mõjutavad tugevasti eelkõige kõige haavatavamaid leibkondi, kes kannatavad energiaostuvõimetuse all või elavad selle ohus, samuti ettevõtteid, mis on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad. Liit seisab silmitsi ka Ukrainast põgenevate inimeste enneolematu sissevooluga. Venemaa agressioonisõjast tulenevad majanduslikud tagajärjed on mõjutanud liikmesriike ebaühtlaselt. Sellega seoses käivitati 4. märtsil 2022 nõukogu rakendusotsusega (EL) 2022/382 (4) esimest korda nõukogu direktiiv 2001/55/EÜ, (5) millega anti Ukrainast pärit põgenikele õigus seaduslikult liidus viibida ning juurdepääs haridusele ja koolitusele, tööturule, tervishoiule, eluasemele ja sotsiaalhoolekandele. Tšehhile on algatuse „Ühtekuuluvusmeetmed pagulaste toetamiseks Euroopas“ (CARE) ning programmi „Ühtekuuluvust ja Euroopa territooriume toetav taasteabi“ (REACT-EU) täiendavate eelmaksete kaudu tehtud kättesaadavaks erakorraline toetus, et kiiresti reageerida Ukrainast põgenevate inimeste vastuvõtu ja integreerimise vajadustele.

| (4) | Võttes arvesse kiiresti muutuvat majanduslikku ja geopoliitilist olukorda, jätkub Euroopa poolaasta raames 2022. aastal majandus- ja tööhõivepoliitika ulatuslik koordineerimine, lähtudes samal ajal taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamisnõuetest, nagu on märgitud 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsis. Vastuvõetud taaste- ja vastupidavuskavade rakendamine on oluline poliitiliste prioriteetide elluviimiseks Euroopa poolaasta raames, kuna kavades käsitletakse kõiki 2019. ja 2020. aasta Euroopa poolaasta tsüklites esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019. ja 2020. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mida on läbi vaadatud, ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21, nagu ka riigipõhised soovitused, mis esitati enne selliste läbivaadatud, ajakohastatud või muudetud kavade esitamise kuupäeva. |
| --- | --- |

(4)

Võttes arvesse kiiresti muutuvat majanduslikku ja geopoliitilist olukorda, jätkub Euroopa poolaasta raames 2022. aastal majandus- ja tööhõivepoliitika ulatuslik koordineerimine, lähtudes samal ajal taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamisnõuetest, nagu on märgitud 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsis. Vastuvõetud taaste- ja vastupidavuskavade rakendamine on oluline poliitiliste prioriteetide elluviimiseks Euroopa poolaasta raames, kuna kavades käsitletakse kõiki 2019. ja 2020. aasta Euroopa poolaasta tsüklites esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019. ja 2020. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mida on läbi vaadatud, ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21, nagu ka riigipõhised soovitused, mis esitati enne selliste läbivaadatud, ajakohastatud või muudetud kavade esitamise kuupäeva.

| (5) | Stabiilsuse ja kasvu pakti üldist vabastusklauslit on kohaldatud alates 2020. aasta märtsist. Oma 3. märtsi 2021. aasta teatises „Üks aasta pärast COVID-19 puhangu algust: eelarvepoliitika meetmed“ esitas komisjon oma seisukoha, et otsuse tegemisel üldise vabastusklausli kohaldamise lõpetamise või jätkamise kohta tuleks lähtuda majandusolukorra üldhinnangust, kusjuures peamiseks kvantitatiivseks kriteeriumiks peaks olema liidu või euroala majandustegevuse tase võrreldes kriisieelse tasemega (2019. aasta lõpp). Võttes arvesse suurenenud ebakindlust ja majandusväljavaateid ohustavaid suuri langusriske Euroopas toimuva sõja kontekstis, enneolematut energiahindade tõusu ja jätkuvaid häireid tarneahelates, on põhjendatud stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamisaja pikendamine 2023. aastani. |
| --- | --- |

(5)

Stabiilsuse ja kasvu pakti üldist vabastusklauslit on kohaldatud alates 2020. aasta märtsist. Oma 3. märtsi 2021. aasta teatises „Üks aasta pärast COVID-19 puhangu algust: eelarvepoliitika meetmed“ esitas komisjon oma seisukoha, et otsuse tegemisel üldise vabastusklausli kohaldamise lõpetamise või jätkamise kohta tuleks lähtuda majandusolukorra üldhinnangust, kusjuures peamiseks kvantitatiivseks kriteeriumiks peaks olema liidu või euroala majandustegevuse tase võrreldes kriisieelse tasemega (2019. aasta lõpp). Võttes arvesse suurenenud ebakindlust ja majandusväljavaateid ohustavaid suuri langusriske Euroopas toimuva sõja kontekstis, enneolematut energiahindade tõusu ja jätkuvaid häireid tarneahelates, on põhjendatud stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamisaja pikendamine 2023. aastani.

| (6) | Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovituses, (6) milles esitatakse nõukogu arvamus Tšehhi 2021. aasta lähenemisprogrammi kohta, esitatud lähenemisviisi kohaselt on üldist eelarvepoliitikat praegu kõige parem mõõta esmaste kulude (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) muutusena keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu suhtes, jättes välja COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed, kuid võttes arvesse taaste- ja vastupidavusrahastu tagastamatute toetuste ja muude liidu vahenditega rahastatavaid kulusid (7). Selleks et hinnata, kas riigi eelarvepoliitika on konservatiivne ja kas eelarve struktuur soodustab kestlikku taastumist kooskõlas rohe- ja digipöördega, tuleks üldisest eelarvepoliitikast kaugemale minnes pöörata tähelepanu ka riiklikult rahastatavate (8) esmaste jooksvate kulude (millest on maha arvatud kaalutlusõiguse alusel võetud tulumeetmed ja välja jäetud COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed) ja investeeringute arengule. |
| --- | --- |

(6)

Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovituses, (6) milles esitatakse nõukogu arvamus Tšehhi 2021. aasta lähenemisprogrammi kohta, esitatud lähenemisviisi kohaselt on üldist eelarvepoliitikat praegu kõige parem mõõta esmaste kulude (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) muutusena keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu suhtes, jättes välja COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed, kuid võttes arvesse taaste- ja vastupidavusrahastu tagastamatute toetuste ja muude liidu vahenditega rahastatavaid kulusid (7). Selleks et hinnata, kas riigi eelarvepoliitika on konservatiivne ja kas eelarve struktuur soodustab kestlikku taastumist kooskõlas rohe- ja digipöördega, tuleks üldisest eelarvepoliitikast kaugemale minnes pöörata tähelepanu ka riiklikult rahastatavate (8) esmaste jooksvate kulude (millest on maha arvatud kaalutlusõiguse alusel võetud tulumeetmed ja välja jäetud COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed) ja investeeringute arengule.

| (7) | 2. märtsil 2022 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse 2023. aasta eelarvepoliitika üldised suunised („eelarvesuunised“), et toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon märkis, et 2022. aasta talveprognoosi makromajandusliku prognoosi kohaselt näib üleminek 2020.–2022. aasta üldiselt toetavalt eelarvepoliitikalt üldiselt neutraalsele eelarvepoliitikale, olles samas valmis reageerima muutuvale majandusolukorrale, 2023. aastal asjakohane. Komisjon teatas, et 2023. aasta eelarvesoovitused peaksid jätkuvalt olema liikmesriikide vahel diferentseeritud ja nendes tuleks arvesse võtta võimalikku ülekanduvat mõju riikide vahel. Komisjon kutsus liikmesriike üles kajastama suuniseid oma stabiilsus- ja lähenemisprogrammides. Komisjon võttis kohustuse jälgida tähelepanelikult majandusarengut ja kohandada oma poliitikasuuniseid vastavalt vajadusele ning hiljemalt 2022. aasta mai lõpus esitatavas Euroopa poolaasta kevadpaketis. |
| --- | --- |

(7)

2. märtsil 2022 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse 2023. aasta eelarvepoliitika üldised suunised („eelarvesuunised“), et toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon märkis, et 2022. aasta talveprognoosi makromajandusliku prognoosi kohaselt näib üleminek 2020.–2022. aasta üldiselt toetavalt eelarvepoliitikalt üldiselt neutraalsele eelarvepoliitikale, olles samas valmis reageerima muutuvale majandusolukorrale, 2023. aastal asjakohane. Komisjon teatas, et 2023. aasta eelarvesoovitused peaksid jätkuvalt olema liikmesriikide vahel diferentseeritud ja nendes tuleks arvesse võtta võimalikku ülekanduvat mõju riikide vahel. Komisjon kutsus liikmesriike üles kajastama suuniseid oma stabiilsus- ja lähenemisprogrammides. Komisjon võttis kohustuse jälgida tähelepanelikult majandusarengut ja kohandada oma poliitikasuuniseid vastavalt vajadusele ning hiljemalt 2022. aasta mai lõpus esitatavas Euroopa poolaasta kevadpaketis.

| (8) | Seoses eelarvesuunistega võetakse 2023. aasta eelarvesoovitustes arvesse halvenenud majandusväljavaateid, suurenenud ebakindlust ja täiendavaid langusriske ning võrreldes komisjoni 2022. aasta talveprognoosiga kiiremat inflatsiooni. Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleb eelarvemeetmete abil suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse ning säilitada kõige haavatavamate leibkondade ostujõud, et leevendada energiahinna tõusu mõju ja aidata piirata teisest inflatsioonisurvet sihipäraste ja ajutiste meetmete abil. Eelarvepoliitika peab jääma paindlikuks, et kohaneda kiiresti muutuvate oludega, sealhulgas Venemaa Ukraina-vastasest agressioonisõjast kaitse ja julgeoleku osas tulenevate väljakutsetega, ning see peab olema liikmesriikide vahel diferentseeritud vastavalt nende eelarve- ja majandusolukorrale, võttes sealhulgas arvesse, kuidas neile mõjub kriis ja Ukrainast põgenenud inimeste sisseränne. |
| --- | --- |

(8)

Seoses eelarvesuunistega võetakse 2023. aasta eelarvesoovitustes arvesse halvenenud majandusväljavaateid, suurenenud ebakindlust ja täiendavaid langusriske ning võrreldes komisjoni 2022. aasta talveprognoosiga kiiremat inflatsiooni. Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleb eelarvemeetmete abil suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse ning säilitada kõige haavatavamate leibkondade ostujõud, et leevendada energiahinna tõusu mõju ja aidata piirata teisest inflatsioonisurvet sihipäraste ja ajutiste meetmete abil. Eelarvepoliitika peab jääma paindlikuks, et kohaneda kiiresti muutuvate oludega, sealhulgas Venemaa Ukraina-vastasest agressioonisõjast kaitse ja julgeoleku osas tulenevate väljakutsetega, ning see peab olema liikmesriikide vahel diferentseeritud vastavalt nende eelarve- ja majandusolukorrale, võttes sealhulgas arvesse, kuidas neile mõjub kriis ja Ukrainast põgenenud inimeste sisseränne.

| (9) | 1. juunil 2021 esitas Tšehhi vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon hindas määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas esitatud hindamissuunistega. 13. juulil 2021 võttis nõukogu vastu rakendusotsuse Tšehhi taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnangu heakskiitmise kohta (9). Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsuse vastuvõtmisest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Tšehhi on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjakohased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud. |
| --- | --- |

(9)

1. juunil 2021 esitas Tšehhi vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon hindas määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas esitatud hindamissuunistega. 13. juulil 2021 võttis nõukogu vastu rakendusotsuse Tšehhi taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnangu heakskiitmise kohta (9). Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsuse vastuvõtmisest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Tšehhi on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjakohased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud.

| (10) | Tšehhi esitas oma 2022. aasta riikliku reformikava 28. aprillil 2022 ja oma 2022. aasta lähenemisprogrammi 11. mail 2022, ületades määruse (EÜ) nr 1466/97 artiklis 8 sätestatud tähtaega. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2022. aasta riiklik reformikava ka Tšehhi kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava rakendamisel tehtud edusammude kohta. |
| --- | --- |

(10)

Tšehhi esitas oma 2022. aasta riikliku reformikava 28. aprillil 2022 ja oma 2022. aasta lähenemisprogrammi 11. mail 2022, ületades määruse (EÜ) nr 1466/97 artiklis 8 sätestatud tähtaega. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2022. aasta riiklik reformikava ka Tšehhi kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava rakendamisel tehtud edusammude kohta.

| (11) | 23. mail 2022 avaldas komisjon Tšehhi kohta 2022. aasta riigiaruande. Selles hinnati Tšehhi edusamme nõukogu poolt 2019., 2020. ja 2021. aastal vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti taaste ja vastupidavuse tulemustabeli põhjal kokkuvõte sellest, kuidas Tšehhi on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Selle analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega, sealhulgas nendega, mis tekivad seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse. Samuti hinnati Tšehhi edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning liidu peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamisel. |
| --- | --- |

(11)

23. mail 2022 avaldas komisjon Tšehhi kohta 2022. aasta riigiaruande. Selles hinnati Tšehhi edusamme nõukogu poolt 2019., 2020. ja 2021. aastal vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti taaste ja vastupidavuse tulemustabeli põhjal kokkuvõte sellest, kuidas Tšehhi on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Selle analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega, sealhulgas nendega, mis tekivad seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse. Samuti hinnati Tšehhi edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning liidu peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamisel.

| (12) | 23. mail 2022 esitas komisjon Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 3 kohase aruande. Kõnealuses aruandes arutati Tšehhi eelarveseisundit, kuna riigi valitsemissektori eelarvepuudujääk ületas 2021. aastal aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % sisemajanduse koguproduktist (SKP). Aruandes jõuti järeldusele, et puudujäägikriteerium ei ole täidetud. Kooskõlas 2. märtsi 2022. aasta teatisega ei teinud komisjon 2022. aasta kevadel ettepanekut algatada uusi ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusi ning hindab 2022. aasta sügisel uuesti, kas on vaja teha ettepanek selliste menetluste algatamiseks. |
| --- | --- |

(12)

23. mail 2022 esitas komisjon Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 3 kohase aruande. Kõnealuses aruandes arutati Tšehhi eelarveseisundit, kuna riigi valitsemissektori eelarvepuudujääk ületas 2021. aastal aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % sisemajanduse koguproduktist (SKP). Aruandes jõuti järeldusele, et puudujäägikriteerium ei ole täidetud. Kooskõlas 2. märtsi 2022. aasta teatisega ei teinud komisjon 2022. aasta kevadel ettepanekut algatada uusi ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusi ning hindab 2022. aasta sügisel uuesti, kas on vaja teha ettepanek selliste menetluste algatamiseks.

| (13) | Oma 20. juuli 2020. aasta soovituses (10) soovitas nõukogu Tšehhil võtta 2020. ja 2021. aastal kooskõlas üldise vabastusklausliga kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida COVID-19 pandeemiale ning toetada majandust ja selle taastumist. Samuti soovitati Tšehhil juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon keskpikas perspektiivis ja tagada võla kestlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Eurostati kinnitatud andmete põhjal suurenes Tšehhi valitsemissektori eelarvepuudujääk 5,8 %-lt SKPst 2020. aastal 5,9 %-le SKPst 2021. aastal. Tšehhi eelarvepoliitilised meetmed toetasid majanduse taastumist 2021. aastal, samal ajal kui ajutised erakorralised meetmed vähenesid 3,1 %-lt SKPst 2020. aastal 2,3 %-le SKPst 2021. aastal. Tšehhi 2021. aasta meetmed olid kooskõlas nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitusega. 2020. ja 2021. aastal valitsuse poolt kaalutlusõiguse alusel võetud eelarvemeetmed olid enamasti ajutised või kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega. Samal ajal ei olnud mõned ajavahemikul 2020–2021 valitsuse poolt kaalutlusõiguse alusel vastu võetud meetmed ajutised ega kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega, kusjuures peamiselt hõlmasid need füüsilise isiku tulumaksu vähendamist, mille mõju oli umbes 1,9 % SKPst. Eurostati kinnitatud andmete kohaselt suurenes valitsemissektori võlg 37,7 %-lt SKPst 2020. aastal 41,9 %-le SKPst 2021. aastal. |
| --- | --- |

(13)

Oma 20. juuli 2020. aasta soovituses (10) soovitas nõukogu Tšehhil võtta 2020. ja 2021. aastal kooskõlas üldise vabastusklausliga kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida COVID-19 pandeemiale ning toetada majandust ja selle taastumist. Samuti soovitati Tšehhil juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon keskpikas perspektiivis ja tagada võla kestlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Eurostati kinnitatud andmete põhjal suurenes Tšehhi valitsemissektori eelarvepuudujääk 5,8 %-lt SKPst 2020. aastal 5,9 %-le SKPst 2021. aastal. Tšehhi eelarvepoliitilised meetmed toetasid majanduse taastumist 2021. aastal, samal ajal kui ajutised erakorralised meetmed vähenesid 3,1 %-lt SKPst 2020. aastal 2,3 %-le SKPst 2021. aastal. Tšehhi 2021. aasta meetmed olid kooskõlas nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitusega. 2020. ja 2021. aastal valitsuse poolt kaalutlusõiguse alusel võetud eelarvemeetmed olid enamasti ajutised või kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega. Samal ajal ei olnud mõned ajavahemikul 2020–2021 valitsuse poolt kaalutlusõiguse alusel vastu võetud meetmed ajutised ega kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega, kusjuures peamiselt hõlmasid need füüsilise isiku tulumaksu vähendamist, mille mõju oli umbes 1,9 % SKPst. Eurostati kinnitatud andmete kohaselt suurenes valitsemissektori võlg 37,7 %-lt SKPst 2020. aastal 41,9 %-le SKPst 2021. aastal.

| (14) | 2022. aasta lähenemisprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on 2022. aastal konservatiivne ja 2023. aastal soodne. Valitsuse prognoosi kohaselt kasvab reaalne SKP 2022. aastal 1,2 % ja 2023. aastal 3,6 %. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks SKP reaalkasv olema 2022. aastal suurem (1,9 %) ja 2023. aastal väiksem (2,7 %), mis on peamiselt tingitud erinevast eratarbimise väljavaatest, mis tuleneb erinevatest eeldustest säästude kasutamise ja palkade indekseerimise kohta. Valitsus prognoosib oma 2022. aasta lähenemisprogrammis, et valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk väheneb 2022. aastal 4,5 %-le SKPst ja 2023. aastal 3,2 %-le SKPst. See vähenemine tuleneb peamiselt enamiku erakorraliste meetmete lõpetamisest ja suurest SKP nominaalkasvust. Programmi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse kasvama 2022. aastal 42,7 %ni ja seejärel 2023. aastal 43,4 %ni. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2022. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk on 2022. ja 2023. aastal vastavalt 4,3 % SKPst ja 3,9 % SKPst. 2022. aasta puhul on see kooskõlas 2022. aasta lähenemisprogrammis prognoositud puudujäägiga ja 2023. aasta puhul sellest suurem, mis on peamiselt tingitud komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi pisut vähem optimistlikust makromajanduslikust stsenaariumist ning erinevatest eeldustest seoses inflatsioonimääraga ja selle ülekandumisega valitsemissektori kulutustesse. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse sarnane: 42,8 % 2022. aastal ja 44,0 % 2023. aastal. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on keskpika perioodi (kümme aastat) keskmine potentsiaalne SKP kasv hinnanguliselt 2,0 %. See hinnang ei hõlma aga selliste reformide mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ja võivad hoogustada Tšehhi potentsiaalset majanduskasvu. |
| --- | --- |

(14)

2022. aasta lähenemisprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on 2022. aastal konservatiivne ja 2023. aastal soodne. Valitsuse prognoosi kohaselt kasvab reaalne SKP 2022. aastal 1,2 % ja 2023. aastal 3,6 %. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks SKP reaalkasv olema 2022. aastal suurem (1,9 %) ja 2023. aastal väiksem (2,7 %), mis on peamiselt tingitud erinevast eratarbimise väljavaatest, mis tuleneb erinevatest eeldustest säästude kasutamise ja palkade indekseerimise kohta. Valitsus prognoosib oma 2022. aasta lähenemisprogrammis, et valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk väheneb 2022. aastal 4,5 %-le SKPst ja 2023. aastal 3,2 %-le SKPst. See vähenemine tuleneb peamiselt enamiku erakorraliste meetmete lõpetamisest ja suurest SKP nominaalkasvust. Programmi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse kasvama 2022. aastal 42,7 %ni ja seejärel 2023. aastal 43,4 %ni. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2022. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk on 2022. ja 2023. aastal vastavalt 4,3 % SKPst ja 3,9 % SKPst. 2022. aasta puhul on see kooskõlas 2022. aasta lähenemisprogrammis prognoositud puudujäägiga ja 2023. aasta puhul sellest suurem, mis on peamiselt tingitud komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi pisut vähem optimistlikust makromajanduslikust stsenaariumist ning erinevatest eeldustest seoses inflatsioonimääraga ja selle ülekandumisega valitsemissektori kulutustesse. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse sarnane: 42,8 % 2022. aastal ja 44,0 % 2023. aastal. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on keskpika perioodi (kümme aastat) keskmine potentsiaalne SKP kasv hinnanguliselt 2,0 %. See hinnang ei hõlma aga selliste reformide mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ja võivad hoogustada Tšehhi potentsiaalset majanduskasvu.

| (15) | 2022. aastal kaotab valitsus järk-järgult enamiku COVID-19 kriisile reageerimiseks võetud meetmetest, nii et ajutised erakorralised meetmed peaksid prognooside kohaselt vähenema 2,3 %-lt SKPst 2021. aastal 0,1 %-le SKPst 2022. aastal. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetud meetmed, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 0,1 % SKPst ja mis eeldatavasti kaotatakse järk-järgult 2023. aastal (11). Need meetmed hõlmavad peamiselt energiatarbimise kaudsete maksude alandamist. Need meetmed on kavandatud ajutistena. Kui aga energiahinnad jäävad kõrgeks ka 2023. aastal, võidakse mõned neist meetmetest säilitada. Mõned neist meetmetest ei ole suunatud, eelkõige üldine aktsiiside alandamine. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad ka Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse pakkumise kulud, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 0,4 % SKPst ja 2023. aastal 0,6 % SKPst (12). |
| --- | --- |

(15)

2022. aastal kaotab valitsus järk-järgult enamiku COVID-19 kriisile reageerimiseks võetud meetmetest, nii et ajutised erakorralised meetmed peaksid prognooside kohaselt vähenema 2,3 %-lt SKPst 2021. aastal 0,1 %-le SKPst 2022. aastal. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetud meetmed, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 0,1 % SKPst ja mis eeldatavasti kaotatakse järk-järgult 2023. aastal (11). Need meetmed hõlmavad peamiselt energiatarbimise kaudsete maksude alandamist. Need meetmed on kavandatud ajutistena. Kui aga energiahinnad jäävad kõrgeks ka 2023. aastal, võidakse mõned neist meetmetest säilitada. Mõned neist meetmetest ei ole suunatud, eelkõige üldine aktsiiside alandamine. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad ka Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse pakkumise kulud, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 0,4 % SKPst ja 2023. aastal 0,6 % SKPst (12).

| (16) | Oma 18. juuni 2021. aasta soovituses soovitas nõukogu Tšehhil säilitada 2022. aastal toetav eelarvepoliitika, sealhulgas taaste- ja vastupidavusrahastust saadav impulss, ning riiklikult rahastatavad investeeringud. Samuti soovitas nõukogu Tšehhil juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon ja tagada riigi rahanduse kestlikkus keskpikas perspektiivis ning samal ajal suurendada investeeringuid majanduskasvu potentsiaali hoogustamiseks. |
| --- | --- |

(16)

Oma 18. juuni 2021. aasta soovituses soovitas nõukogu Tšehhil säilitada 2022. aastal toetav eelarvepoliitika, sealhulgas taaste- ja vastupidavusrahastust saadav impulss, ning riiklikult rahastatavad investeeringud. Samuti soovitas nõukogu Tšehhil juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon ja tagada riigi rahanduse kestlikkus keskpikas perspektiivis ning samal ajal suurendada investeeringuid majanduskasvu potentsiaali hoogustamiseks.

| (17) | Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi ja Tšehhi 2022. aasta lähenemisprogrammis esitatud teabe kohaselt peaks eelarvepoliitika olema 2022. aastal üldjoontes neutraalne, + 0,1 % SKPst, samas kui nõukogu soovitas toetavat eelarvepoliitikat (13). Tšehhi kavatseb jätkuvalt toetada majanduse taastamist, kasutades taaste- ja vastupidavusrahastut täiendavate investeeringute rahastamiseks, nagu on soovitanud nõukogu. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2021. aastaga suurenema 1,0 protsendipunkti SKPst. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2022. aastal andma eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 0,6 protsendipunkti (14). Seetõttu ei kavatse Tšehhi säilitada riiklikult rahastatavaid investeeringuid. Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2022. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 0,7 protsendipunkti. See hõlmab energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõjuga tegelemise meetmete (0,03 % SKPst) ning Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse andmise kulude (0,4 % SKPst) täiendavat mõju. |
| --- | --- |

(17)

Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi ja Tšehhi 2022. aasta lähenemisprogrammis esitatud teabe kohaselt peaks eelarvepoliitika olema 2022. aastal üldjoontes neutraalne, + 0,1 % SKPst, samas kui nõukogu soovitas toetavat eelarvepoliitikat (13). Tšehhi kavatseb jätkuvalt toetada majanduse taastamist, kasutades taaste- ja vastupidavusrahastut täiendavate investeeringute rahastamiseks, nagu on soovitanud nõukogu. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2021. aastaga suurenema 1,0 protsendipunkti SKPst. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2022. aastal andma eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 0,6 protsendipunkti (14). Seetõttu ei kavatse Tšehhi säilitada riiklikult rahastatavaid investeeringuid. Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2022. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 0,7 protsendipunkti. See hõlmab energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõjuga tegelemise meetmete (0,03 % SKPst) ning Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse andmise kulude (0,4 % SKPst) täiendavat mõju.

| (18) | Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika seisund, eeldusel et poliitikat ei muudeta, 2023. aastal 0,1 % SKPst (15). Prognooside kohaselt jätkab Tšehhi 2023. aastal taaste- ja vastupidavusrahastust antavate toetuste kasutamist, et rahastada täiendavaid investeeringuid majanduse taastamise toetuseks. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2022. aastaga suurenema 0,1 protsendipunkti SKPst. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2023. aastal andma eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,2 protsendipunkti (16). Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2023. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 0,4 protsendipunkti. See hõlmab energiahindade tõusu leevendamiseks võetud meetmete (0,1 % SKPst) järkjärgulise kaotamise ja Ukrainast põgenenud inimestele ajutise kaitse andmisega seotud täiendavate kulude (0,2 % SKPst) mõju. |
| --- | --- |

(18)

Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika seisund, eeldusel et poliitikat ei muudeta, 2023. aastal 0,1 % SKPst (15). Prognooside kohaselt jätkab Tšehhi 2023. aastal taaste- ja vastupidavusrahastust antavate toetuste kasutamist, et rahastada täiendavaid investeeringuid majanduse taastamise toetuseks. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2022. aastaga suurenema 0,1 protsendipunkti SKPst. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2023. aastal andma eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,2 protsendipunkti (16). Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2023. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 0,4 protsendipunkti. See hõlmab energiahindade tõusu leevendamiseks võetud meetmete (0,1 % SKPst) järkjärgulise kaotamise ja Ukrainast põgenenud inimestele ajutise kaitse andmisega seotud täiendavate kulude (0,2 % SKPst) mõju.

| (19) | 2022. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk järk-järgult vähenema 3,2 %-le SKPst 2023. aastal, 2,9 %-le SKPst 2024. aastal ja 2,7 %-le SKPst 2025. aastaks. Seega peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk jääma 2024. aastal alla 3 % SKPst. Nendes prognoosides eeldatakse, et avaliku sektori kulutuste – sh hüvitised töötajatele, vahetarbimine ja mitterahalised sotsiaalsiirded – kasvu piiratakse tulude kasvust ja SKP nominaalkasvust aeglasemalt. Avaliku sektori investeeringute vähenemine protsendina SKPst on kavandatud ka pärast 2023. aasta tipptaset. 2022. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse 2025. aastani kasvama – 2024. aastal 44,4 %ni ja 2025. aastal 45,4 %ni. Komisjoni analüüsi kohaselt näivad võla kestlikkusega seotud riskid keskpikas perspektiivis keskmised. |
| --- | --- |

(19)

2022. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk järk-järgult vähenema 3,2 %-le SKPst 2023. aastal, 2,9 %-le SKPst 2024. aastal ja 2,7 %-le SKPst 2025. aastaks. Seega peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk jääma 2024. aastal alla 3 % SKPst. Nendes prognoosides eeldatakse, et avaliku sektori kulutuste – sh hüvitised töötajatele, vahetarbimine ja mitterahalised sotsiaalsiirded – kasvu piiratakse tulude kasvust ja SKP nominaalkasvust aeglasemalt. Avaliku sektori investeeringute vähenemine protsendina SKPst on kavandatud ka pärast 2023. aasta tipptaset. 2022. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse 2025. aastani kasvama – 2024. aastal 44,4 %ni ja 2025. aastal 45,4 %ni. Komisjoni analüüsi kohaselt näivad võla kestlikkusega seotud riskid keskpikas perspektiivis keskmised.

| (20) | Tšehhi seisab keskmises ja pikas perspektiivis silmitsi riigi rahanduse kestlikkusega seotud riskidega. See on tingitud ebasoodsast algsaldost ja rahvastiku vananemisega seotud kuludest. Algsaldot mõjutavad negatiivselt viimase kahe aasta jooksul rakendatud püsivad maksuvähendused (millest suurim tulenes füüsilise isiku tulumaksu baasi vähendamisest). Neid ei ole vastavate kulutuste kärbetega kompenseeritud ja need on põhjustanud struktuurse eelarvepuudujäägi suurenemise. Keskpikas ja pikas perspektiivis avaldavad rahvastiku vananemisega seotud kulud lisasurvet. Vanadussõltuvusmäära prognoositud kahekordistumine (komisjoni 2021. aasta rahvastiku vananemise aruande kohaselt) ja vanaduspensioniea ülempiiri kehtestamine suurendavad oodatavasti pensionikulusid 8,8 %-lt SKPst 2030. aastal 11,4 %-le SKPst 2050. aastaks. Lisaks prognoositakse, et avaliku sektori kulutused tervishoiule ja pikaajalisele hooldusele kasvavad rahvastiku vananemise tõttu 2070. aastaks vastavalt 0,9 protsendipunkti ja 1,7 protsendipunkti. Kuigi pikaajalise hoolduse juhtimise ja rahastamise killustatus on juba taaste- ja vastupidavuskavaga hõlmatud, on hädavajalik vananemisega seotud probleemidega täiendavalt tegeleda, et taastada riigi rahanduse pikaajaline kestlikkus. Poliitikavariantide hulka kuulub vanaduspensioniea tõstmine kooskõlas oodatava eluea pikenemisega, pensioni indekseerimise määrade korrigeerimine, et kajastada pensionisüsteemi rahalist kestlikkust, üle 60-aastaste inimeste tööturul osalemise määrade kasvu stimuleerimine või muude meetmete võtmine, et suurendada tööjõupakkumist. |
| --- | --- |

(20)

Tšehhi seisab keskmises ja pikas perspektiivis silmitsi riigi rahanduse kestlikkusega seotud riskidega. See on tingitud ebasoodsast algsaldost ja rahvastiku vananemisega seotud kuludest. Algsaldot mõjutavad negatiivselt viimase kahe aasta jooksul rakendatud püsivad maksuvähendused (millest suurim tulenes füüsilise isiku tulumaksu baasi vähendamisest). Neid ei ole vastavate kulutuste kärbetega kompenseeritud ja need on põhjustanud struktuurse eelarvepuudujäägi suurenemise. Keskpikas ja pikas perspektiivis avaldavad rahvastiku vananemisega seotud kulud lisasurvet. Vanadussõltuvusmäära prognoositud kahekordistumine (komisjoni 2021. aasta rahvastiku vananemise aruande kohaselt) ja vanaduspensioniea ülempiiri kehtestamine suurendavad oodatavasti pensionikulusid 8,8 %-lt SKPst 2030. aastal 11,4 %-le SKPst 2050. aastaks. Lisaks prognoositakse, et avaliku sektori kulutused tervishoiule ja pikaajalisele hooldusele kasvavad rahvastiku vananemise tõttu 2070. aastaks vastavalt 0,9 protsendipunkti ja 1,7 protsendipunkti. Kuigi pikaajalise hoolduse juhtimise ja rahastamise killustatus on juba taaste- ja vastupidavuskavaga hõlmatud, on hädavajalik vananemisega seotud probleemidega täiendavalt tegeleda, et taastada riigi rahanduse pikaajaline kestlikkus. Poliitikavariantide hulka kuulub vanaduspensioniea tõstmine kooskõlas oodatava eluea pikenemisega, pensioni indekseerimise määrade korrigeerimine, et kajastada pensionisüsteemi rahalist kestlikkust, üle 60-aastaste inimeste tööturul osalemise määrade kasvu stimuleerimine või muude meetmete võtmine, et suurendada tööjõupakkumist.

| (21) | Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja nimetatud määruse V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mille rakendamise suunav ajakava tuleb lõpule viia 31. augustiks 2026. Need aitavad lahendada kõiki majanduslikke ja sotsiaalseid probleeme või olulist osa majanduslikest ja sotsiaalsetest probleemidest, millele on osutatud riigipõhistes soovitustes, mille nõukogu esitas Tšehhile Euroopa poolaasta raames 2019. ja 2020. aastal, nagu ka riigipõhistes soovitustes, mis esitati enne taaste- ja vastupidavuskava vastuvõtmise kuupäeva. Täpsemalt energia valdkonnas kavatseb Tšehhi kasutada taaste- ja vastupidavusrahastut, et laiendada taastuvate energiaallikate, eriti fotogalvaanika kasutamist, parandada elumajade ja üldkasutatavate hoonete energiatõhusust ning toetada söeküttel katelde asendamist kodumajapidamistes. Kestlikku transporti edendatakse raudteetaristusse ja puhtasse linnatransporti investeerimise ning vähese heitega sõidukite kasutamise soodustamise kaudu. Teadus- ja arendustegevuse valdkonna soovitusi võetakse arvesse avaliku ja erasektori koostöö suurendamisele suunatud investeeringute, aga ka innovatsiooni raamprogrammi toetuse ja uuenduslikele ettevõtetele mõeldud rahalise/mitterahalise toetuse abil. Ettevõtluskeskkonna parandamiseks kasutatakse mitut e-valitsuse meedet, korruptsioonivastaseid reforme ja põhjalikku reformi seoses ehituslubade andmise korraga, mis on praegu Tšehhis investeeringute tegemisel suureks takistuseks. Tööturu valdkonna soovituste käsitlemiseks võetavate põhimeetmete hulka kuuluvad täiendus- ja ümberõppe programmid, et valmistada tööjõudu ette rohe- ja digipöördeks, ning uued lastehoiuasutused alla 3-aastastele lastele, et suurendada töötavate või tööd otsivate naiste arvu. Hariduse vallas soovitakse taaste- ja vastupidavuskava abil suurendada õpilaste ja õpetajate digikirjaoskust ning varustada koole digiseadmetega, tagades ühtlasi kaasava hariduse ebasoodsas olukorras olevate koolide toetamise ja juhendamise abil. Tervishoiuga seotud soovitusi käsitletakse vähiennetuse ja taastusravi tõhustamise, integreeritud hooldustavade edendamiseks mõeldud e-tervise portaali väljatöötamise ning tervishoiualase hariduse toetamise teel. Vastastikku täiendavad lisameetmed hõlmavad pikaajalise hoolduse parandamise meetmeid. |
| --- | --- |

(21)

Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja nimetatud määruse V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mille rakendamise suunav ajakava tuleb lõpule viia 31. augustiks 2026. Need aitavad lahendada kõiki majanduslikke ja sotsiaalseid probleeme või olulist osa majanduslikest ja sotsiaalsetest probleemidest, millele on osutatud riigipõhistes soovitustes, mille nõukogu esitas Tšehhile Euroopa poolaasta raames 2019. ja 2020. aastal, nagu ka riigipõhistes soovitustes, mis esitati enne taaste- ja vastupidavuskava vastuvõtmise kuupäeva. Täpsemalt energia valdkonnas kavatseb Tšehhi kasutada taaste- ja vastupidavusrahastut, et laiendada taastuvate energiaallikate, eriti fotogalvaanika kasutamist, parandada elumajade ja üldkasutatavate hoonete energiatõhusust ning toetada söeküttel katelde asendamist kodumajapidamistes. Kestlikku transporti edendatakse raudteetaristusse ja puhtasse linnatransporti investeerimise ning vähese heitega sõidukite kasutamise soodustamise kaudu. Teadus- ja arendustegevuse valdkonna soovitusi võetakse arvesse avaliku ja erasektori koostöö suurendamisele suunatud investeeringute, aga ka innovatsiooni raamprogrammi toetuse ja uuenduslikele ettevõtetele mõeldud rahalise/mitterahalise toetuse abil. Ettevõtluskeskkonna parandamiseks kasutatakse mitut e-valitsuse meedet, korruptsioonivastaseid reforme ja põhjalikku reformi seoses ehituslubade andmise korraga, mis on praegu Tšehhis investeeringute tegemisel suureks takistuseks. Tööturu valdkonna soovituste käsitlemiseks võetavate põhimeetmete hulka kuuluvad täiendus- ja ümberõppe programmid, et valmistada tööjõudu ette rohe- ja digipöördeks, ning uued lastehoiuasutused alla 3-aastastele lastele, et suurendada töötavate või tööd otsivate naiste arvu. Hariduse vallas soovitakse taaste- ja vastupidavuskava abil suurendada õpilaste ja õpetajate digikirjaoskust ning varustada koole digiseadmetega, tagades ühtlasi kaasava hariduse ebasoodsas olukorras olevate koolide toetamise ja juhendamise abil. Tervishoiuga seotud soovitusi käsitletakse vähiennetuse ja taastusravi tõhustamise, integreeritud hooldustavade edendamiseks mõeldud e-tervise portaali väljatöötamise ning tervishoiualase hariduse toetamise teel. Vastastikku täiendavad lisameetmed hõlmavad pikaajalise hoolduse parandamise meetmeid.

| (22) | Tšehhi taaste- ja vastupidavuskava rakendamine aitab eeldatavasti teha täiendavaid edusamme rohe- ja digipöörde valdkonnas. Tšehhi kliimaeesmärkide saavutamist toetavad meetmed moodustavad taaste- ja vastupidavuskava kogueraldisest 42 %, samas kui digieesmärke toetavad meetmed moodustavad kava kogueraldisest 22 %. Taaste- ja vastupidavuskava täielik rakendamine kooskõlas asjakohaste eesmärkide ja sihtidega aitab Tšehhil COVID-19 kriisist kiiresti taastuda, tugevdades samal ajal tema vastupanuvõimet. Sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üleüldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest. |
| --- | --- |

(22)

Tšehhi taaste- ja vastupidavuskava rakendamine aitab eeldatavasti teha täiendavaid edusamme rohe- ja digipöörde valdkonnas. Tšehhi kliimaeesmärkide saavutamist toetavad meetmed moodustavad taaste- ja vastupidavuskava kogueraldisest 42 %, samas kui digieesmärke toetavad meetmed moodustavad kava kogueraldisest 22 %. Taaste- ja vastupidavuskava täielik rakendamine kooskõlas asjakohaste eesmärkide ja sihtidega aitab Tšehhil COVID-19 kriisist kiiresti taastuda, tugevdades samal ajal tema vastupanuvõimet. Sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üleüldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest.

| (23) | 13. mail 2022 kiitis komisjon heaks Tšehhi partnerluslepingu, mis on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2021/1060 (17). 2021. aasta detsembris ja 2022. aasta jaanuaris esitas Tšehhi seitse kõnealuse määrusega ettenähtud programmi. Õiglase ülemineku programm esitati 16. märtsil 2022. Kooskõlas määrusega (EL) 2021/1060 peab Tšehhi arvesse võtma asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi ühtekuuluvuspoliitika 2021.–2027. aasta fondide programmitöös. See on eeltingimus ühtekuuluvuspoliitika fondidest saadava rahalise toetuse tulemuslikkuse suurendamiseks ja lisaväärtuse maksimeerimiseks, edendades samal ajal nende ühtekuuluvuspoliitika fondide ning muude liidu vahendite ja fondide vahelist koordineerimist, vastastikust täiendavust ja sidusust. Taaste- ja vastupidavusrahastu ning ühtekuuluvuspoliitika programmide edukas rakendamine sõltub ka selliste kitsaskohtade kõrvaldamisest, mis pärsivad investeeringuid, mis toetavad rohe- ja digipööret ning tasakaalustatud territoriaalset arengut. |
| --- | --- |

(23)

13. mail 2022 kiitis komisjon heaks Tšehhi partnerluslepingu, mis on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2021/1060 (17). 2021. aasta detsembris ja 2022. aasta jaanuaris esitas Tšehhi seitse kõnealuse määrusega ettenähtud programmi. Õiglase ülemineku programm esitati 16. märtsil 2022. Kooskõlas määrusega (EL) 2021/1060 peab Tšehhi arvesse võtma asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi ühtekuuluvuspoliitika 2021.–2027. aasta fondide programmitöös. See on eeltingimus ühtekuuluvuspoliitika fondidest saadava rahalise toetuse tulemuslikkuse suurendamiseks ja lisaväärtuse maksimeerimiseks, edendades samal ajal nende ühtekuuluvuspoliitika fondide ning muude liidu vahendite ja fondide vahelist koordineerimist, vastastikust täiendavust ja sidusust. Taaste- ja vastupidavusrahastu ning ühtekuuluvuspoliitika programmide edukas rakendamine sõltub ka selliste kitsaskohtade kõrvaldamisest, mis pärsivad investeeringuid, mis toetavad rohe- ja digipööret ning tasakaalustatud territoriaalset arengut.

| (24) | Lisaks taaste- ja vastupidavuskavas käsitletud majanduslikele ja sotsiaalsetele probleemidele seisab Tšehhi silmitsi mitmete muude probleemidega, mis on seotud elamumajandusega. Eluasemete taskukohasuse tase on Tšehhis olnud viimasel viiel aastal üks liidu madalamaid. Lisaks ei suuda väike sotsiaaleluruumide osakaal katta väikese sissetulekuga ja haavatavate leibkondade täit nõudlust (see moodustas 2019. aastal kogu elamufondist 0,4 %, samal ajal kui liidu keskmine on 7–8 %) ning olemasolevad eluasemetoetused on alakasutatud. Viimastel aastatel on ühtekuuluvuspoliitika rahaliste vahendite abil toetatud investeeringuid uutesse sotsiaaleluruumidesse ja uuel programmitöö perioodil jätkatakse sotsiaalse kaasatuse edendamist, sh sotsiaaleluruumide kaudu. Tšehhis puuduvad sotsiaaleluruume käsitlevad õigusaktid ja kõikehõlmav raamistik. See takistab killustatud elamumajanduspoliitika suundade koordineerimist ning riiklike ja piirkondlike organite vastutuse määratlemist. COVID-19 pandeemia ja Ukrainast põgenevate inimeste sissevool on neid olemasolevaid probleeme veelgi süvendanud. |
| --- | --- |

(24)

Lisaks taaste- ja vastupidavuskavas käsitletud majanduslikele ja sotsiaalsetele probleemidele seisab Tšehhi silmitsi mitmete muude probleemidega, mis on seotud elamumajandusega. Eluasemete taskukohasuse tase on Tšehhis olnud viimasel viiel aastal üks liidu madalamaid. Lisaks ei suuda väike sotsiaaleluruumide osakaal katta väikese sissetulekuga ja haavatavate leibkondade täit nõudlust (see moodustas 2019. aastal kogu elamufondist 0,4 %, samal ajal kui liidu keskmine on 7–8 %) ning olemasolevad eluasemetoetused on alakasutatud. Viimastel aastatel on ühtekuuluvuspoliitika rahaliste vahendite abil toetatud investeeringuid uutesse sotsiaaleluruumidesse ja uuel programmitöö perioodil jätkatakse sotsiaalse kaasatuse edendamist, sh sotsiaaleluruumide kaudu. Tšehhis puuduvad sotsiaaleluruume käsitlevad õigusaktid ja kõikehõlmav raamistik. See takistab killustatud elamumajanduspoliitika suundade koordineerimist ning riiklike ja piirkondlike organite vastutuse määratlemist. COVID-19 pandeemia ja Ukrainast põgenevate inimeste sissevool on neid olemasolevaid probleeme veelgi süvendanud.

| (25) | Versailles’ deklaratsioonis liidu riigipeadelt ja valitsusjuhtidelt saadud volituste kohaselt soovitakse komisjoni ettepanekuga kava „REPowerEU“ kohta kaotada järk-järgult võimalikult kiiresti liidu sõltuvus Venemaalt imporditavast fossiilkütusest. Selleks kavatseb komisjon määrata dialoogis liikmesriikidega kindlaks kõige sobivamad projektid, investeeringud ja reformid riiklikul, piirkondlikul ja liidu tasandil. Nende meetmete eesmärk on vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest ja suunata fossiilkütuste import Venemaalt eemale. |
| --- | --- |

(25)

Versailles’ deklaratsioonis liidu riigipeadelt ja valitsusjuhtidelt saadud volituste kohaselt soovitakse komisjoni ettepanekuga kava „REPowerEU“ kohta kaotada järk-järgult võimalikult kiiresti liidu sõltuvus Venemaalt imporditavast fossiilkütusest. Selleks kavatseb komisjon määrata dialoogis liikmesriikidega kindlaks kõige sobivamad projektid, investeeringud ja reformid riiklikul, piirkondlikul ja liidu tasandil. Nende meetmete eesmärk on vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest ja suunata fossiilkütuste import Venemaalt eemale.

| (26) | Tšehhi roheenergiale ülemineku ulatus ja kiirus on ebapiisavad. Et vähendada sõltuvust fossiilkütustest, sh maagaasist, on hädavajalik kiirendada taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu, keskendudes eeskätt päikese- ja tuuleenergiale ning soojuspumpadele. Lubade andmist uute seadmete paigaldamiseks saab lihtsustada ja kiirendada ning sellega kaasnevat reguleerivat raamistikku parandada. Tšehhi energiamahukus on liidu keskmisest kaks korda suurem, mis tähendab, et sellele tuleks kasuks ka energiasäästu kiirendamine põhjalikule renoveerimisele keskendumise teel. Teine oluline element on investeeringute kiirendamine kütte- ja tööstussektorite CO2 heite vähendamisse. Paketi „Eesmärk 55“ eesmärkide saavutamiseks tuleb Tšehhil veelgi vähendada kasvuhoonegaaside heidet ning suurendada taastuvenergia tootmist ja energiatõhusust. |
| --- | --- |

(26)

Tšehhi roheenergiale ülemineku ulatus ja kiirus on ebapiisavad. Et vähendada sõltuvust fossiilkütustest, sh maagaasist, on hädavajalik kiirendada taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu, keskendudes eeskätt päikese- ja tuuleenergiale ning soojuspumpadele. Lubade andmist uute seadmete paigaldamiseks saab lihtsustada ja kiirendada ning sellega kaasnevat reguleerivat raamistikku parandada. Tšehhi energiamahukus on liidu keskmisest kaks korda suurem, mis tähendab, et sellele tuleks kasuks ka energiasäästu kiirendamine põhjalikule renoveerimisele keskendumise teel. Teine oluline element on investeeringute kiirendamine kütte- ja tööstussektorite CO2 heite vähendamisse. Paketi „Eesmärk 55“ eesmärkide saavutamiseks tuleb Tšehhil veelgi vähendada kasvuhoonegaaside heidet ning suurendada taastuvenergia tootmist ja energiatõhusust.

| (27) | 2020. aasta andmete kohaselt pärineb kogu imporditud maagaas Venemaalt (100 % võrreldes liidu keskmisega 44 %) ning sõltuvus Venemaa toornaftast (49 % võrreldes 26 %ga) ja kivisöest (70 % võrreldes 54 %ga) on samuti liidu keskmisest märkimisväärselt suurem (18). Maagaasi (17,7 % võrreldes 24,4 %ga) ja nafta (20,9 % võrreldes 32,7 %ga) osakaalud energiaallikate jaotuses on liidu keskmisest väiksemad, kuid kivisöe osakaal on suurem (29,6 % võrreldes 10,8 %ga). Tuumaenergia moodustab energiaallikate jaotusest kuni 18,2 % võrreldes 13,1 %ga liidu puhul ning taastuvad energiaallikad ja biokütused moodustavad 13,4 %. Tšehhi praegune taastuvate energiaallikate osakaalu eesmärk 2030. aastaks on 22 % ning kuigi taaste- ja vastupidavuskava hõlmab investeeringuid vähemalt 270 MW päikeseenergia tootmisvõimsuse loomisesse, moodustab see vaid väikese osa kõikide taastuvenergiapaigaldiste tootmisvõimsusest. Tšehhi peab kiirendama taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu, parandades ennekõike reguleerivaid ja lubade andmise raamistikke. Seda eesmärki saab täita näiteks taastuvate energiaallikate jaoks lihtsustatud loa andmise menetluste ühtsesse kontaktpunkti koondamise, ehituslubade erandite künniste suurendamise, taastuvenergiapaigaldiste omanike ettevõtjatena registreerimise kohustuslikuks tegemise ning olemasolevale võrguvõimsusele ligipääsetavuse suurendamise teel. Täiendavad toetavad meetmed võiksid hõlmata energiat ja taastuvaid energiaallikaid käsitlevate õigusaktide, aga ka vastavate toetuskavade (nt energiakogukondade motiveerimine, tariifidel põhinevad toetuskavad väikesemahuliste taastuvate energiaallikate jaoks, enampakkumised uute seadmete jaoks, uued valdkondlike eesmärkide toetuskavad, taastuvad energiaallikad kütte ja jahutuse jaoks, sihipärased soojuspumpade, maakütte, taastuvallikatest toodetud vesiniku ja säästva biometaani toetused) läbivaatamist.
  Tšehhi saaks kasu ka elektrivõrgu digitaliseerimisest ja moderniseerimisest, et arvestada muutliku taastuvenergia suurema osakaaluga võrgus, ja investeeringutest energiasalvestusüksustesse. Olemasolevate omavahel ühendatud gaasivõrkude ja saadaoleva hoiustamisvõimsuse kasutamise parandamine on hädavajalik, et suunata maagaasi import Venemaalt eemale. Gaasiga seotud uued taristu- ja võrguinvesteeringud peaksid võimaluse korral olema tulevikukindlad, et hõlbustada nende pikaajalist kestlikkust tulevikus säästvatele kütustele kohandamise kaudu. |
| --- | --- |

(27)

2020. aasta andmete kohaselt pärineb kogu imporditud maagaas Venemaalt (100 % võrreldes liidu keskmisega 44 %) ning sõltuvus Venemaa toornaftast (49 % võrreldes 26 %ga) ja kivisöest (70 % võrreldes 54 %ga) on samuti liidu keskmisest märkimisväärselt suurem (18). Maagaasi (17,7 % võrreldes 24,4 %ga) ja nafta (20,9 % võrreldes 32,7 %ga) osakaalud energiaallikate jaotuses on liidu keskmisest väiksemad, kuid kivisöe osakaal on suurem (29,6 % võrreldes 10,8 %ga). Tuumaenergia moodustab energiaallikate jaotusest kuni 18,2 % võrreldes 13,1 %ga liidu puhul ning taastuvad energiaallikad ja biokütused moodustavad 13,4 %. Tšehhi praegune taastuvate energiaallikate osakaalu eesmärk 2030. aastaks on 22 % ning kuigi taaste- ja vastupidavuskava hõlmab investeeringuid vähemalt 270 MW päikeseenergia tootmisvõimsuse loomisesse, moodustab see vaid väikese osa kõikide taastuvenergiapaigaldiste tootmisvõimsusest. Tšehhi peab kiirendama taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu, parandades ennekõike reguleerivaid ja lubade andmise raamistikke. Seda eesmärki saab täita näiteks taastuvate energiaallikate jaoks lihtsustatud loa andmise menetluste ühtsesse kontaktpunkti koondamise, ehituslubade erandite künniste suurendamise, taastuvenergiapaigaldiste omanike ettevõtjatena registreerimise kohustuslikuks tegemise ning olemasolevale võrguvõimsusele ligipääsetavuse suurendamise teel. Täiendavad toetavad meetmed võiksid hõlmata energiat ja taastuvaid energiaallikaid käsitlevate õigusaktide, aga ka vastavate toetuskavade (nt energiakogukondade motiveerimine, tariifidel põhinevad toetuskavad väikesemahuliste taastuvate energiaallikate jaoks, enampakkumised uute seadmete jaoks, uued valdkondlike eesmärkide toetuskavad, taastuvad energiaallikad kütte ja jahutuse jaoks, sihipärased soojuspumpade, maakütte, taastuvallikatest toodetud vesiniku ja säästva biometaani toetused) läbivaatamist.

Tšehhi saaks kasu ka elektrivõrgu digitaliseerimisest ja moderniseerimisest, et arvestada muutliku taastuvenergia suurema osakaaluga võrgus, ja investeeringutest energiasalvestusüksustesse. Olemasolevate omavahel ühendatud gaasivõrkude ja saadaoleva hoiustamisvõimsuse kasutamise parandamine on hädavajalik, et suunata maagaasi import Venemaalt eemale. Gaasiga seotud uued taristu- ja võrguinvesteeringud peaksid võimaluse korral olema tulevikukindlad, et hõlbustada nende pikaajalist kestlikkust tulevikus säästvatele kütustele kohandamise kaudu.

| (28) | Kuigi riiklik taaste- ja vastupidavuskava ning 2021.–2027. aasta ühtekuuluvusfondi programmid sisaldavad märkimisväärseid investeeringuid hoonete renoveerimisse, on vaja teha lisapingutusi, et tegeleda Tšehhi ehitussektori keskmisest suurema ühtse soojustarbimisega. Arenguruumi on seoses hoonete energiatõhusaks renoveerimise kiirendamise ja süvendamise, energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtte järjepideva kohaldamise, taastuvatesse soojusallikatesse investeerimise, hoonefondi kütte CO2 heite vähendamise riikliku strateegia koostamise, riiklikul tasandil säästva energia agentuuri loomise ning tööstussektori ja väikeettevõtete energiatõhususmeetmete enampakkumiste toetuskava vastuvõtmisega. Kivisöepõhise kaugküttega ühendatud hooned ja küttevõrgustikud tuleb renoveerida esimesel võimalusel kõrgeimate energiatõhususstandardite kohaselt, et tagada kivisöe kasutamise kulutõhus järkjärguline lõpetamine. |
| --- | --- |

(28)

Kuigi riiklik taaste- ja vastupidavuskava ning 2021.–2027. aasta ühtekuuluvusfondi programmid sisaldavad märkimisväärseid investeeringuid hoonete renoveerimisse, on vaja teha lisapingutusi, et tegeleda Tšehhi ehitussektori keskmisest suurema ühtse soojustarbimisega. Arenguruumi on seoses hoonete energiatõhusaks renoveerimise kiirendamise ja süvendamise, energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtte järjepideva kohaldamise, taastuvatesse soojusallikatesse investeerimise, hoonefondi kütte CO2 heite vähendamise riikliku strateegia koostamise, riiklikul tasandil säästva energia agentuuri loomise ning tööstussektori ja väikeettevõtete energiatõhususmeetmete enampakkumiste toetuskava vastuvõtmisega. Kivisöepõhise kaugküttega ühendatud hooned ja küttevõrgustikud tuleb renoveerida esimesel võimalusel kõrgeimate energiatõhususstandardite kohaselt, et tagada kivisöe kasutamise kulutõhus järkjärguline lõpetamine.

| (29) | Kuigi kliimaneutraalsusele ülemineku ja fossiilkütustest loobumise kiirendamine tekitab mitmes sektoris märkimisväärseid ümberkorralduskulusid, saab Tšehhi ühtekuuluvuspoliitika raames kasutada õiglase ülemineku mehhanismi, et leevendada ülemineku sotsiaal-majanduslikku mõju kõige enam mõjutatud piirkondades. Lisaks saab Tšehhi kasutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1057 (19) loodud Euroopa Sotsiaalfond+, et parandada tööhõivevõimalusi ja tugevdada sotsiaalset ühtekuuluvust. |
| --- | --- |

(29)

Kuigi kliimaneutraalsusele ülemineku ja fossiilkütustest loobumise kiirendamine tekitab mitmes sektoris märkimisväärseid ümberkorralduskulusid, saab Tšehhi ühtekuuluvuspoliitika raames kasutada õiglase ülemineku mehhanismi, et leevendada ülemineku sotsiaal-majanduslikku mõju kõige enam mõjutatud piirkondades. Lisaks saab Tšehhi kasutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1057 (19) loodud Euroopa Sotsiaalfond+, et parandada tööhõivevõimalusi ja tugevdada sotsiaalset ühtekuuluvust.

| (30) | Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2022. aasta lähenemisprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (20) kajastub soovituses 1, |
| --- | --- |

(30)

Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2022. aasta lähenemisprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (20) kajastub soovituses 1,

SOOVITAB Tšehhil võtta 2022. ja 2023. aastal järgmisi meetmeid.

1.

Tagada 2023. aastal, et riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv oleks kooskõlas üldiselt neutraalse eelarvepoliitikaga, võttes arvesse jätkuvat ajutist ja suunatud toetust kodumajapidamistele ja ettevõtetele, mis on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ja Ukrainast põgenevatele inimestele. Olla valmis kohandama jooksvaid kulutusi vastavalt muutuvale olukorrale. Suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, võttes arvesse algatust „REPowerEU“, sealhulgas kasutades taaste- ja vastupidavusrahastut ning muid liidu vahendeid. Järgida pärast 2023. aastat eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne keskpika perioodi eelarvepositsioon. Võtta meetmeid, et tagada riigi rahanduse pikaajaline kestlikkus, sh pensionisüsteemi kestlikkus.

2.

Jätkata oma taaste- ja vastupidavuskava rakendamist kooskõlas nõukogu 8. septembri 2021. aasta rakendusotsuses esitatud eesmärkide ja sihtidega. Viia kiiresti lõpule komisjoniga peetavad läbirääkimised 2021.–2027. aasta ühtekuuluvuspoliitika programmidokumentide üle, et alustada nende rakendamist.

3.

Suurendada sotsiaaleluruumide ja taskukohaste eluasemete pakkumist, sh võttes vastu konkreetse sotsiaaleluruumide õigusraamistiku ja parandades koordineeritust erinevate avaliku sektori organite vahel.

4.

Vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest ja mitmekesistada fossiilkütuse importi. Kiirendada taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu, lihtsustada lubade andmise menetlusi ja muuta võrgud ligipääsetavamaks. Suurendada kaugküttesüsteemide ja hoonefondi energiatõhusust põhjaliku renoveerimise ja taastuvatest energiaallikatest pärit soojuse kasutamise stimuleerimise teel.

Brüssel, 12. juuli 2022

Nõukogu nimel

eesistuja

Z. STANJURA

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (ELT L 57, 18.2.2021, lk 17).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta (ELT L 306, 23.11.2011, lk 25).

3

(4)  Nõukogu 4. märtsi 2022. aasta rakendusotsus (EL) 2022/382, millega määratakse kindlaks Ukrainast lähtuva põgenike massilise sissevoolu olemasolu direktiivi 2001/55/EÜ artikli 5 tähenduses ning nähakse selle tulemusena ette ajutine kaitse (ELT L 71, 4.3.2022, lk 1).

4

(5)  Nõukogu 20. juuli 2001. aasta direktiiv 2001/55/EÜ miinimumnõuete kohta ajutise kaitse andmiseks ümberasustatud isikute massilise sissevoolu korral ning meetmete kohta liikmesriikide jõupingutuste tasakaalustamiseks nende isikute vastuvõtmisel ning selle tagajärgede kandmisel (EÜT L 212, 7.8.2001, lk 12).

5

(6)  Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovitus, milles esitatakse nõukogu arvamus Tšehhi 2021. aasta lähenemisprogrammi kohta (ELT C 304, 29.7.2021, lk 10).

6

(7)  Käesolevas soovituses esitatud hinnangud eelarvepoliitika ja selle komponentide kohta on komisjoni hinnangud, mis põhinevad komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi aluseks olevatel eeldustel. Komisjoni hinnangud keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu kohta ei hõlma selliste reformide positiivset mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ja võivad hoogustada potentsiaalset majanduskasvu.

7

(8)  Ei rahastata taaste- ja vastupidavusrahastust ega muudest liidu vahenditest antavate toetustega.

8

(9)  ST 11047/2021; ST 11047/2021 ADD 1; ST 11047/2021 COR 1.

9

(10)  Nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitus, milles käsitletakse Tšehhi 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Tšehhi 2020. aasta lähenemisprogrammi kohta (ELT C 282, 26.8.2020, lk 15).

10

(11)  Näitajad kajastavad alates 2021. aasta sügisest võetud meetmete aastaste eelarvekulude taset, sealhulgas jooksvaid tulusid ja kulusid ning asjakohasel juhul kapitalikulumeetmeid.

11

(12)  Eeldatakse, et Ukrainast liitu põgenenud isikute koguarv jõuab 2022. aasta lõpuks järk-järgult 6 miljonini ning nende geograafiline jaotus põhineb olemasoleva diasporaa suurusel, vastuvõtva liikmesriigi elanikkonna suhtelisel suurusel ja Ukrainast põgenenud isikute tegelikul jaotusel üle kogu liidu 2022. aasta märtsi seisuga. Inimese kohta arvutatud eelarvekulude puhul põhinevad hinnangud komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse Euromodi mikrosimulatsiooni mudelil, võttes arvesse nii rahaülekandeid kui ka mitterahalisi hüvitisi, nagu haridus ja tervishoid.

12

(13)  Näitaja miinusmärk (plussmärk) vastab esmaste kulude kasvu liigsele (vähesele) kasvule võrreldes keskpika perioodi majanduskasvuga, osutades ekspansiivsele (pärssivale) eelarvepoliitikale.

13

(14)  Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud peaksid andma ekspansiivse panuse 0,3 protsendipunkti SKPst.

14

(15)  Näitaja miinusmärk (plussmärk) vastab esmaste kulude kasvu liigsele (vähesele) kasvule võrreldes keskpika perioodi majanduskasvuga, osutades ekspansiivsele (pärssivale) eelarvepoliitikale.

15

(16)  Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud peaksid andma neutraalse panuse.

16

(17)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1060, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfond+, Ühtekuuluvusfondi, Õiglase Ülemineku Fondi ja Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfondi kohta ning nende ja Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastu suhtes kohaldatavad finantsreeglid (ELT L 231, 30.6.2021, lk 159).

17

(18)  Eurostat (2020), Venemaa impordi osakaal maagaasi, toornafta ja kivisöe koguimpordis. ELi 27 liikmesriigi keskmise impordi puhul põhineb koguimport ELi 27 liikmesriigist väljastpoolt pärit impordil. Tšehhi puhul hõlmab koguimport liidusisest kaubandust. Toornafta ei hõlma rafineeritud naftatooteid. Tšehhil on kaudne sõltuvus Venemaa impordist liidusisese kaubanduse kaudu. Kui arvestada kaudset sõltuvust Venemaa kivisöest liidusisese impordi kaudu, võib hinnanguliselt väita, et Tšehhi sõltub 70 % ulatuses Venemaalt imporditud kivisöest.

18

(19)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1057, millega luuakse Euroopa Sotsiaalfond+ (ESF+) ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1296/2013 (ELT L 231, 30.6.2021, lk 21).

19

(20)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 lõikele 2.

20

---

| 1.9.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 334/27 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 334/27

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

12. juuli 2022,

milles käsitletakse Taani 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Taani 2022. aasta lähenemisprogrammi kohta

(2022/C 334/04)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arves nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | 19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, (2) millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu. Taaste- ja vastupidavusrahastust antakse rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. See aitab majandusel taastuda ning teha eelkõige rohe- ja digipöörde edendamiseks kestlikke ja majanduskasvu soodustavaid reforme ja investeeringuid, tugevdades samas liikmesriikide majanduse vastupidavust ja potentsiaalset majanduskasvu. Samuti aitab see tugevdada riigi rahanduse jätkusuutlikkust ning edendada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis. 2022. aasta juunis ajakohastatakse kooskõlas määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikega 2 taaste- ja vastupidavusrahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust. |
| --- | --- |

(1)

19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, (2) millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu. Taaste- ja vastupidavusrahastust antakse rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. See aitab majandusel taastuda ning teha eelkõige rohe- ja digipöörde edendamiseks kestlikke ja majanduskasvu soodustavaid reforme ja investeeringuid, tugevdades samas liikmesriikide majanduse vastupidavust ja potentsiaalset majanduskasvu. Samuti aitab see tugevdada riigi rahanduse jätkusuutlikkust ning edendada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis. 2022. aasta juunis ajakohastatakse kooskõlas määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikega 2 taaste- ja vastupidavusrahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust.

| (2) | 24. novembril 2021 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2022) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse 7. mail 2021 allkirjastatud Porto sotsiaalkohustust rakendada edasi Euroopa sotsiaalõiguste sammast, mille Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kuulutasid välja 17. novembril 2017. Euroopa Ülemkogu kiitis 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid heaks 25. märtsil 2022. 24. novembril 2021 võttis komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1176/2011 (3) alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Taanit ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka ettepaneku 2022. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist. Nõukogu võttis ühise tööhõivearuande vastu 14. märtsil 2022. |
| --- | --- |

(2)

24. novembril 2021 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2022) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse 7. mail 2021 allkirjastatud Porto sotsiaalkohustust rakendada edasi Euroopa sotsiaalõiguste sammast, mille Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kuulutasid välja 17. novembril 2017. Euroopa Ülemkogu kiitis 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid heaks 25. märtsil 2022. 24. novembril 2021 võttis komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1176/2011 (3) alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Taanit ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka ettepaneku 2022. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist. Nõukogu võttis ühise tööhõivearuande vastu 14. märtsil 2022.

| (3) | Venemaa sissetung Ukrainasse pärast ülemaailmset pandeemiat on märkimisväärselt muutnud geopoliitilist ja majanduslikku olukorda. Sissetungi mõju liikmesriikide majandusele avaldub muu hulgas kõrgemates energia-, toidu- ja toorainehindades ning kehvemates kasvuväljavaadetes. Kõrgemad energiahinnad mõjutavad tugevasti eelkõige kõige haavatavamaid leibkondi, kes kannatavad energiaostuvõimetuse all või elavad selle ohus, samuti ettevõtteid, mis on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad. Liit seisab silmitsi ka Ukrainast põgenevate inimeste enneolematu sissevooluga. Venemaa agressioonisõjast tulenevad majanduslikud tagajärjed on mõjutanud liikmesriike ebaühtlaselt. Sellega seoses käivitati 4. märtsil 2022 nõukogu rakendusotsusega (EL) 2022/382 (4) esimest korda nõukogu direktiiv 2001/55/EÜ, (5) millega anti Ukrainast pärit põgenikele õigus seaduslikult liidus viibida ning juurdepääs haridusele ja koolitusele, tööturule, tervishoiule, eluasemele ja sotsiaalhoolekandele. |
| --- | --- |

(3)

Venemaa sissetung Ukrainasse pärast ülemaailmset pandeemiat on märkimisväärselt muutnud geopoliitilist ja majanduslikku olukorda. Sissetungi mõju liikmesriikide majandusele avaldub muu hulgas kõrgemates energia-, toidu- ja toorainehindades ning kehvemates kasvuväljavaadetes. Kõrgemad energiahinnad mõjutavad tugevasti eelkõige kõige haavatavamaid leibkondi, kes kannatavad energiaostuvõimetuse all või elavad selle ohus, samuti ettevõtteid, mis on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad. Liit seisab silmitsi ka Ukrainast põgenevate inimeste enneolematu sissevooluga. Venemaa agressioonisõjast tulenevad majanduslikud tagajärjed on mõjutanud liikmesriike ebaühtlaselt. Sellega seoses käivitati 4. märtsil 2022 nõukogu rakendusotsusega (EL) 2022/382 (4) esimest korda nõukogu direktiiv 2001/55/EÜ, (5) millega anti Ukrainast pärit põgenikele õigus seaduslikult liidus viibida ning juurdepääs haridusele ja koolitusele, tööturule, tervishoiule, eluasemele ja sotsiaalhoolekandele.

| (4) | Võttes arvesse kiiresti muutuvat majanduslikku ja geopoliitilist olukorda, jätkub Euroopa poolaasta raames 2022. aastal majandus- ja tööhõivepoliitika ulatuslik koordineerimine, lähtudes samal ajal taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamisnõuetest, nagu on märgitud 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsis. Vastuvõetud taaste- ja vastupidavuskavade rakendamine on oluline poliitiliste prioriteetide elluviimiseks Euroopa poolaasta raames, kuna kavades käsitletakse kõiki 2019. ja 2020. aasta Euroopa poolaasta tsüklites esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019. ja 2020. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mida on läbi vaadatud, ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21, nagu ka riigipõhised soovitused, mis esitati enne selliste läbivaadatud, ajakohastatud või muudetud kavade esitamise kuupäeva. |
| --- | --- |

(4)

Võttes arvesse kiiresti muutuvat majanduslikku ja geopoliitilist olukorda, jätkub Euroopa poolaasta raames 2022. aastal majandus- ja tööhõivepoliitika ulatuslik koordineerimine, lähtudes samal ajal taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamisnõuetest, nagu on märgitud 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsis. Vastuvõetud taaste- ja vastupidavuskavade rakendamine on oluline poliitiliste prioriteetide elluviimiseks Euroopa poolaasta raames, kuna kavades käsitletakse kõiki 2019. ja 2020. aasta Euroopa poolaasta tsüklites esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019. ja 2020. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mida on läbi vaadatud, ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21, nagu ka riigipõhised soovitused, mis esitati enne selliste läbivaadatud, ajakohastatud või muudetud kavade esitamise kuupäeva.

| (5) | Stabiilsuse ja kasvu pakti üldist vabastusklauslit on kohaldatud alates 2020. aasta märtsist. Oma 3. märtsi 2021. aasta teatises „Üks aasta pärast COVID-19 puhangu algust: eelarvepoliitika meetmed“ esitas komisjon oma seisukoha, et otsuse tegemisel üldise vabastusklausli kohaldamise lõpetamise või jätkamise kohta tuleks lähtuda majandusolukorra üldhinnangust, kusjuures peamiseks kvantitatiivseks kriteeriumiks peaks olema liidu või euroala majandustegevuse tase võrreldes kriisieelse tasemega (2019. aasta lõpp). Võttes arvesse suurenenud ebakindlust ja majandusväljavaateid ohustavaid suuri langusriske Euroopas toimuva sõja kontekstis, enneolematut energiahindade tõusu ja jätkuvaid häireid tarneahelates, on põhjendatud stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamisaja pikendamine 2023. aastani. |
| --- | --- |

(5)

Stabiilsuse ja kasvu pakti üldist vabastusklauslit on kohaldatud alates 2020. aasta märtsist. Oma 3. märtsi 2021. aasta teatises „Üks aasta pärast COVID-19 puhangu algust: eelarvepoliitika meetmed“ esitas komisjon oma seisukoha, et otsuse tegemisel üldise vabastusklausli kohaldamise lõpetamise või jätkamise kohta tuleks lähtuda majandusolukorra üldhinnangust, kusjuures peamiseks kvantitatiivseks kriteeriumiks peaks olema liidu või euroala majandustegevuse tase võrreldes kriisieelse tasemega (2019. aasta lõpp). Võttes arvesse suurenenud ebakindlust ja majandusväljavaateid ohustavaid suuri langusriske Euroopas toimuva sõja kontekstis, enneolematut energiahindade tõusu ja jätkuvaid häireid tarneahelates, on põhjendatud stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamisaja pikendamine 2023. aastani.

| (6) | Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovituses, (6) milles esitatakse nõukogu arvamus Taani 2021. aasta lähenemisprogrammi kohta, esitatud lähenemisviisi kohaselt on üldist eelarvepoliitikat praegu kõige parem mõõta esmaste kulude (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) muutusena keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu suhtes, jättes välja COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed, kuid võttes arvesse taaste- ja vastupidavusrahastu tagastamatute toetuste ja muude liidu vahenditega rahastatavaid kulusid (7). Selleks et hinnata, kas riigi eelarvepoliitika on konservatiivne ja kas eelarve struktuur soodustab kestlikku taastumist kooskõlas rohe- ja digipöördega, tuleks üldisest eelarvepoliitikast kaugemale minnes pöörata tähelepanu ka riiklikult rahastatavate (8) esmaste jooksvate kulude (millest on maha arvatud kaalutlusõiguse alusel võetud tulumeetmed ja välja jäetud COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed) ja investeeringute arengule. |
| --- | --- |

(6)

Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovituses, (6) milles esitatakse nõukogu arvamus Taani 2021. aasta lähenemisprogrammi kohta, esitatud lähenemisviisi kohaselt on üldist eelarvepoliitikat praegu kõige parem mõõta esmaste kulude (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) muutusena keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu suhtes, jättes välja COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed, kuid võttes arvesse taaste- ja vastupidavusrahastu tagastamatute toetuste ja muude liidu vahenditega rahastatavaid kulusid (7). Selleks et hinnata, kas riigi eelarvepoliitika on konservatiivne ja kas eelarve struktuur soodustab kestlikku taastumist kooskõlas rohe- ja digipöördega, tuleks üldisest eelarvepoliitikast kaugemale minnes pöörata tähelepanu ka riiklikult rahastatavate (8) esmaste jooksvate kulude (millest on maha arvatud kaalutlusõiguse alusel võetud tulumeetmed ja välja jäetud COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed) ja investeeringute arengule.

| (7) | 2. märtsil 2022 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse 2023. aasta eelarvepoliitika üldised suunised („eelarvesuunised“), et toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon märkis, et 2022. aasta talveprognoosi makromajandusliku prognoosi kohaselt näib üleminek 2020.–2022. aasta üldiselt toetavalt eelarvepoliitikalt üldiselt neutraalsele eelarvepoliitikale, olles samas valmis reageerima muutuvale majandusolukorrale, 2023. aastal asjakohane. Komisjon teatas, et 2023. aasta eelarvesoovitused peaksid jätkuvalt olema liikmesriikide vahel diferentseeritud ja nendes tuleks arvesse võtta võimalikku ülekanduvat mõju riikide vahel. Komisjon kutsus liikmesriike üles kajastama suuniseid oma stabiilsus- ja lähenemisprogrammides. Komisjon võttis kohustuse jälgida tähelepanelikult majandusarengut ja kohandada oma poliitikasuuniseid vastavalt vajadusele ning hiljemalt 2022. aasta mai lõpus esitatavas Euroopa poolaasta kevadpaketis. |
| --- | --- |

(7)

2. märtsil 2022 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse 2023. aasta eelarvepoliitika üldised suunised („eelarvesuunised“), et toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon märkis, et 2022. aasta talveprognoosi makromajandusliku prognoosi kohaselt näib üleminek 2020.–2022. aasta üldiselt toetavalt eelarvepoliitikalt üldiselt neutraalsele eelarvepoliitikale, olles samas valmis reageerima muutuvale majandusolukorrale, 2023. aastal asjakohane. Komisjon teatas, et 2023. aasta eelarvesoovitused peaksid jätkuvalt olema liikmesriikide vahel diferentseeritud ja nendes tuleks arvesse võtta võimalikku ülekanduvat mõju riikide vahel. Komisjon kutsus liikmesriike üles kajastama suuniseid oma stabiilsus- ja lähenemisprogrammides. Komisjon võttis kohustuse jälgida tähelepanelikult majandusarengut ja kohandada oma poliitikasuuniseid vastavalt vajadusele ning hiljemalt 2022. aasta mai lõpus esitatavas Euroopa poolaasta kevadpaketis.

| (8) | Seoses eelarvesuunistega võetakse 2023. aasta eelarvesoovitustes arvesse halvenenud majandusväljavaateid, suurenenud ebakindlust ja täiendavaid langusriske ning võrreldes komisjoni 2022. aasta talveprognoosiga kiiremat inflatsiooni. Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleb eelarvemeetmete abil suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse ning säilitada kõige haavatavamate leibkondade ostujõud, et leevendada energiahinna tõusu mõju ja aidata piirata teisest inflatsioonisurvet sihipäraste ja ajutiste meetmete abil. Eelarvepoliitika peab jääma paindlikuks, et kohaneda kiiresti muutuvate oludega, sealhulgas Venemaa Ukraina-vastasest agressioonisõjast kaitse ja julgeoleku osas tulenevate väljakutsetega, ning see peab olema liikmesriikide vahel diferentseeritud vastavalt nende eelarve- ja majandusolukorrale, võttes sealhulgas arvesse, kuidas neile mõjub kriis ja Ukrainast põgenenud inimeste sisseränne. |
| --- | --- |

(8)

Seoses eelarvesuunistega võetakse 2023. aasta eelarvesoovitustes arvesse halvenenud majandusväljavaateid, suurenenud ebakindlust ja täiendavaid langusriske ning võrreldes komisjoni 2022. aasta talveprognoosiga kiiremat inflatsiooni. Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleb eelarvemeetmete abil suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse ning säilitada kõige haavatavamate leibkondade ostujõud, et leevendada energiahinna tõusu mõju ja aidata piirata teisest inflatsioonisurvet sihipäraste ja ajutiste meetmete abil. Eelarvepoliitika peab jääma paindlikuks, et kohaneda kiiresti muutuvate oludega, sealhulgas Venemaa Ukraina-vastasest agressioonisõjast kaitse ja julgeoleku osas tulenevate väljakutsetega, ning see peab olema liikmesriikide vahel diferentseeritud vastavalt nende eelarve- ja majandusolukorrale, võttes sealhulgas arvesse, kuidas neile mõjub kriis ja Ukrainast põgenenud inimeste sisseränne.

| (9) | 30. aprillil 2021 esitas Taani määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõike 1 kohaselt komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon hindas määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas esitatud hindamissuunistega. 13. juulil 2021 võttis nõukogu vastu rakendusotsuse Taani taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnangu heakskiitmise kohta (9). Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsuse vastuvõtmisest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Taani on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjakohased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud. |
| --- | --- |

(9)

30. aprillil 2021 esitas Taani määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõike 1 kohaselt komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon hindas määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas esitatud hindamissuunistega. 13. juulil 2021 võttis nõukogu vastu rakendusotsuse Taani taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnangu heakskiitmise kohta (9). Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsuse vastuvõtmisest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Taani on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjakohased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud.

| (10) | Taani esitas oma 2022. aasta riikliku reformikava 29. aprillil 2022 ja 2022. aasta lähenemisprogrammi 12. mail 2022, ületades määruse (EÜ) nr 1466/97 artiklis 8 sätestatud tähtaega. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2022. aasta riiklik reformikava ka Taani kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava rakendamisel tehtud edusammude kohta. |
| --- | --- |

(10)

Taani esitas oma 2022. aasta riikliku reformikava 29. aprillil 2022 ja 2022. aasta lähenemisprogrammi 12. mail 2022, ületades määruse (EÜ) nr 1466/97 artiklis 8 sätestatud tähtaega. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2022. aasta riiklik reformikava ka Taani kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava rakendamisel tehtud edusammude kohta.

| (11) | 23. mail 2022 avaldas komisjon Taani kohta 2022. aasta riigiaruande. Selles hinnati Taani edusamme nõukogu poolt 2019., 2020. ja 2021. aastal vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti taaste ja vastupidavuse tulemustabeli põhjal kokkuvõte sellest, kuidas Taani on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Selle analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega, sealhulgas nendega, mis tekivad seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse. Samuti hinnati Taani edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning liidu peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamisel. |
| --- | --- |

(11)

23. mail 2022 avaldas komisjon Taani kohta 2022. aasta riigiaruande. Selles hinnati Taani edusamme nõukogu poolt 2019., 2020. ja 2021. aastal vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti taaste ja vastupidavuse tulemustabeli põhjal kokkuvõte sellest, kuidas Taani on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Selle analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega, sealhulgas nendega, mis tekivad seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse. Samuti hinnati Taani edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning liidu peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamisel.

| (12) | Oma 20. juuli 2020. aasta soovituses (10) soovitas nõukogu Taanil võtta 2020. ja 2021. aastal kooskõlas üldise vabastusklausliga kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida COVID-19 pandeemiale ning toetada majandust ja selle taastumist. Samuti soovitati Taanil juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon keskpikas perspektiivis ja tagada võla jätkusuutlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Eurostati kinnitatud andmete kohaselt paranes Taani valitsemissektori eelarvepositsioon, kasvades puudujäägist 0,2 % SKPst 2020. aastal ülejäägini 2,3 % 2021. aastal, millele aitas kaasa ühekordne maksutulu. Taani eelarvepoliitilised meetmed toetasid majanduse taastumist 2021. aastal, samal ajal kui ajutised erakorralised meetmed suurenesid 2,6 %-lt SKPst 2020. aastal 4,0 %-le SKPst 2021. aastal Taani 2021. aasta meetmed olid kooskõlas nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitusega. 2020. ja 2021. aastal valitsuse poolt kaalutlusõiguse alusel võetud eelarvemeetmed olid enamasti ajutised või kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega. Eurostati kinnitatud andmete kohaselt langes valitsemissektori võlg 42,1 %-lt SKPst 2020. aastal 36,7 %-le SKPst 2021. aastal. |
| --- | --- |

(12)

Oma 20. juuli 2020. aasta soovituses (10) soovitas nõukogu Taanil võtta 2020. ja 2021. aastal kooskõlas üldise vabastusklausliga kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida COVID-19 pandeemiale ning toetada majandust ja selle taastumist. Samuti soovitati Taanil juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon keskpikas perspektiivis ja tagada võla jätkusuutlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Eurostati kinnitatud andmete kohaselt paranes Taani valitsemissektori eelarvepositsioon, kasvades puudujäägist 0,2 % SKPst 2020. aastal ülejäägini 2,3 % 2021. aastal, millele aitas kaasa ühekordne maksutulu. Taani eelarvepoliitilised meetmed toetasid majanduse taastumist 2021. aastal, samal ajal kui ajutised erakorralised meetmed suurenesid 2,6 %-lt SKPst 2020. aastal 4,0 %-le SKPst 2021. aastal Taani 2021. aasta meetmed olid kooskõlas nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitusega. 2020. ja 2021. aastal valitsuse poolt kaalutlusõiguse alusel võetud eelarvemeetmed olid enamasti ajutised või kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega. Eurostati kinnitatud andmete kohaselt langes valitsemissektori võlg 42,1 %-lt SKPst 2020. aastal 36,7 %-le SKPst 2021. aastal.

| (13) | 2022. aasta lähenemisprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on 2022. aastal soodne ja 2023. aastal realistlik. Valitsuse prognoosi kohaselt kasvab reaalne SKP 2022. aastal 3,4 % ja 2023. aastal 1,9 %. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on SKP reaalkasv väiksem: 2022. aastal 2,6 % ja 2023. aastal 1,8 %, mis tuleneb peamiselt väiksemast eratarbimise kasvust. Valitsus prognoosib oma 2022. aasta lähenemisprogrammis, et valitsemissektori nominaalne eelarveülejääk väheneb 2022. aastal 0,6 %-le SKPst ja 2023. aastal 0,2 %-le SKPst. 2022. aastal tuleneb vähenemine peamiselt majandustegevuse aeglustumisest ja teatavate maksutulude mittekordumisest. 2022. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 2022. aastal 33,3 %ni ja seejärel 2023. aastal 32,5 %ni. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2022. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarveülejääk on 2022. aastal 0,9 % SKPst ja 2023. aastal 0,6 % SKPst. See näitaja on veidi suurem kui 2022. aasta lähenemisprogrammis prognoositud ülejääk. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse suurem: 2022. aastal 34,9 % ja 2023. aastal 33,9 %. See erinevus tuleneb suuremast eeldatavast võlakoormuse muutuse ja eelarvepositsiooni vahelisest erinevusest, eelkõige munitsipaaleluruumide toetusest. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on keskpika perioodi (kümme aastat) keskmine potentsiaalne SKP kasv hinnanguliselt 1,9 %. See hinnang ei hõlma aga selliste reformide mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ja võivad hoogustada Taani potentsiaalset majanduskasvu. |
| --- | --- |

(13)

2022. aasta lähenemisprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on 2022. aastal soodne ja 2023. aastal realistlik. Valitsuse prognoosi kohaselt kasvab reaalne SKP 2022. aastal 3,4 % ja 2023. aastal 1,9 %. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on SKP reaalkasv väiksem: 2022. aastal 2,6 % ja 2023. aastal 1,8 %, mis tuleneb peamiselt väiksemast eratarbimise kasvust. Valitsus prognoosib oma 2022. aasta lähenemisprogrammis, et valitsemissektori nominaalne eelarveülejääk väheneb 2022. aastal 0,6 %-le SKPst ja 2023. aastal 0,2 %-le SKPst. 2022. aastal tuleneb vähenemine peamiselt majandustegevuse aeglustumisest ja teatavate maksutulude mittekordumisest. 2022. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 2022. aastal 33,3 %ni ja seejärel 2023. aastal 32,5 %ni. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2022. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarveülejääk on 2022. aastal 0,9 % SKPst ja 2023. aastal 0,6 % SKPst. See näitaja on veidi suurem kui 2022. aasta lähenemisprogrammis prognoositud ülejääk. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse suurem: 2022. aastal 34,9 % ja 2023. aastal 33,9 %. See erinevus tuleneb suuremast eeldatavast võlakoormuse muutuse ja eelarvepositsiooni vahelisest erinevusest, eelkõige munitsipaaleluruumide toetusest. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on keskpika perioodi (kümme aastat) keskmine potentsiaalne SKP kasv hinnanguliselt 1,9 %. See hinnang ei hõlma aga selliste reformide mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ja võivad hoogustada Taani potentsiaalset majanduskasvu.

| (14) | 2022. aastal kaotab valitsus järk-järgult enamiku COVID-19 kriisile reageerimiseks võetud meetmetest, nii et ajutised erakorralised meetmed peaksid prognooside kohaselt vähenema 4,0 %-lt SKPst 2021. aastal 0,0 %-le SKPst 2022. aastal. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetud meetmed, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 0,1 % SKPst ja 2023. aastal 0,0 % SKPst (11). Need meetmed hõlmavad peamiselt sotsiaalsiirdeid väiksema sissetulekuga leibkondadele. Need meetmed on kavandatud ajutistena. Kui aga energiahinnad jäävad kõrgeks ka 2023. aastal, võidakse mõned neist meetmetest säilitada. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad ka Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse pakkumise kulud, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal ja 2023. aastal 0,2 % SKPst (12). |
| --- | --- |

(14)

2022. aastal kaotab valitsus järk-järgult enamiku COVID-19 kriisile reageerimiseks võetud meetmetest, nii et ajutised erakorralised meetmed peaksid prognooside kohaselt vähenema 4,0 %-lt SKPst 2021. aastal 0,0 %-le SKPst 2022. aastal. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetud meetmed, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 0,1 % SKPst ja 2023. aastal 0,0 % SKPst (11). Need meetmed hõlmavad peamiselt sotsiaalsiirdeid väiksema sissetulekuga leibkondadele. Need meetmed on kavandatud ajutistena. Kui aga energiahinnad jäävad kõrgeks ka 2023. aastal, võidakse mõned neist meetmetest säilitada. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad ka Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse pakkumise kulud, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal ja 2023. aastal 0,2 % SKPst (12).

| (15) | Oma 18. juuni 2021. aasta soovituses soovitas nõukogu Taanil säilitada 2022. aastal toetav eelarvepoliitika, sealhulgas taaste- ja vastupidavusrahastust saadav impulss, ning riiklikult rahastatavad investeeringud. Samuti soovitas nõukogu Taanil juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon ja tagada riigi rahanduse jätkusuutlikkus keskpikas perspektiivis ning samal ajal suurendada investeeringuid majanduskasvu potentsiaali hoogustamiseks. |
| --- | --- |

(15)

Oma 18. juuni 2021. aasta soovituses soovitas nõukogu Taanil säilitada 2022. aastal toetav eelarvepoliitika, sealhulgas taaste- ja vastupidavusrahastust saadav impulss, ning riiklikult rahastatavad investeeringud. Samuti soovitas nõukogu Taanil juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon ja tagada riigi rahanduse jätkusuutlikkus keskpikas perspektiivis ning samal ajal suurendada investeeringuid majanduskasvu potentsiaali hoogustamiseks.

| (16) | Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi ja Taani 2022. aasta lähenemisprogrammis esitatud teabe kohaselt prognoositakse, et eelarvepoliitika on 2022. aastal toetav (– 1,6 % SKPst), nagu soovitas nõukogu (13). Taani kavatseb jätkuvalt toetada majanduse taastamist, kasutades taaste- ja vastupidavusrahastut täiendavate investeeringute rahastamiseks, nagu on soovitanud nõukogu. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks jääma 2021. aastaga võrreldes stabiilseks. Riiklikult rahastatavatel investeeringutel peaks olema 2022. aastal eelarvepoliitikale neutraalne mõju 0,0 protsendipunkti SKPst (14). Seepärast kavatseb Taani säilitada riiklikult rahastatavad investeeringud, nagu on soovitanud nõukogu. Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2022. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 1,6 protsendipunkti. See märkimisväärne ekspansiivne panus hõlmab energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõjuga tegelemise meetmete täiendavat mõju (0,1 % SKPst) ning Ukrainast põgenenud inimestele ajutise kaitse pakkumise kulude täiendavat mõju (0,2 % SKPst). Muude suurenevate kulude hulka kuuluvad eelkõige kaitse- ja julgeolekupoliitikaga seotud valitsemissektori tarbimiskulutused ning lisakulud, mille eesmärk on kiirendada rohepööret ja lõpetada sõltuvus imporditud fossiilkütustest. |
| --- | --- |

(16)

Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi ja Taani 2022. aasta lähenemisprogrammis esitatud teabe kohaselt prognoositakse, et eelarvepoliitika on 2022. aastal toetav (– 1,6 % SKPst), nagu soovitas nõukogu (13). Taani kavatseb jätkuvalt toetada majanduse taastamist, kasutades taaste- ja vastupidavusrahastut täiendavate investeeringute rahastamiseks, nagu on soovitanud nõukogu. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks jääma 2021. aastaga võrreldes stabiilseks. Riiklikult rahastatavatel investeeringutel peaks olema 2022. aastal eelarvepoliitikale neutraalne mõju 0,0 protsendipunkti SKPst (14). Seepärast kavatseb Taani säilitada riiklikult rahastatavad investeeringud, nagu on soovitanud nõukogu. Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2022. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 1,6 protsendipunkti. See märkimisväärne ekspansiivne panus hõlmab energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõjuga tegelemise meetmete täiendavat mõju (0,1 % SKPst) ning Ukrainast põgenenud inimestele ajutise kaitse pakkumise kulude täiendavat mõju (0,2 % SKPst). Muude suurenevate kulude hulka kuuluvad eelkõige kaitse- ja julgeolekupoliitikaga seotud valitsemissektori tarbimiskulutused ning lisakulud, mille eesmärk on kiirendada rohepööret ja lõpetada sõltuvus imporditud fossiilkütustest.

| (17) | Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika seisund, eeldusel et poliitikat ei muudeta, 2023. aastal + 1,6 % SKPst (15). Prognooside kohaselt jätkab Taani 2023. aastal taaste- ja vastupidavusrahastust antavate toetuste kasutamist, et rahastada täiendavaid investeeringuid majanduse taastamise toetuseks. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2022. aastaga vähenema 0,1 protsendipunkti SKPst, kajastades taaste- ja vastupidavusrahastust 2021. ja 2022. aastal antud rahalist toetust. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2022. aastaga võrreldes andma eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,4 protsendipunkti (16). Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2023. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 1,4 protsendipunkti. See hõlmab energiahindade tõusu leevendamiseks võetud meetmete (0,1 % SKPst) järkjärgulise kaotamise ja Ukrainast põgenenud inimestele ajutise kaitse andmisega seotud täiendavate kulude (0,1 % SKPst) mõju. Muude tegurite hulka kuulub valitsemissektori energiatarbimise kulutuste vähenemine. |
| --- | --- |

(17)

Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika seisund, eeldusel et poliitikat ei muudeta, 2023. aastal + 1,6 % SKPst (15). Prognooside kohaselt jätkab Taani 2023. aastal taaste- ja vastupidavusrahastust antavate toetuste kasutamist, et rahastada täiendavaid investeeringuid majanduse taastamise toetuseks. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2022. aastaga vähenema 0,1 protsendipunkti SKPst, kajastades taaste- ja vastupidavusrahastust 2021. ja 2022. aastal antud rahalist toetust. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2022. aastaga võrreldes andma eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,4 protsendipunkti (16). Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2023. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 1,4 protsendipunkti. See hõlmab energiahindade tõusu leevendamiseks võetud meetmete (0,1 % SKPst) järkjärgulise kaotamise ja Ukrainast põgenenud inimestele ajutise kaitse andmisega seotud täiendavate kulude (0,1 % SKPst) mõju. Muude tegurite hulka kuulub valitsemissektori energiatarbimise kulutuste vähenemine.

| (18) | 2022. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarveülejääk järk-järgult stabiliseeruma tasemel 0,6 % SKPst 2024. aastal ja vähenema 0,4 %-le SKPst 2025. aastal. 2022. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse kasvama 2024. aastal 34,0 %ni SKPst ja 2025. aastal 33,9 %ni SKPst. Komisjoni analüüsi kohaselt näivad võla jätkusuutlikkusega seotud riskid keskpikas perspektiivis väikesed. |
| --- | --- |

(18)

2022. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarveülejääk järk-järgult stabiliseeruma tasemel 0,6 % SKPst 2024. aastal ja vähenema 0,4 %-le SKPst 2025. aastal. 2022. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse kasvama 2024. aastal 34,0 %ni SKPst ja 2025. aastal 33,9 %ni SKPst. Komisjoni analüüsi kohaselt näivad võla jätkusuutlikkusega seotud riskid keskpikas perspektiivis väikesed.

| (19) | Taanis on korduvad kinnisvaramaksud praegu piiratud, mistõttu need koos turuhindadega ei suurene. Seega ei suuda need pehmendada eluasemehinna tsükleid ja avaldavad ebasoodsat mõju jaotusele. Parlament kiitis uue kinnisvaramaksu süsteemi heaks juba 2017. aastal, kuid seda ei ole ikka veel rakendatud. Eluasemehindade hüppeline kasv ja munitsipaaleluruumide pikad ootejärjekorrad on põhjustanud taskukohase hinnaga eluasemete nappuse peamistes linnapiirkondades. Peale selle on Kopenhaageni piirkonnas märgatavalt kasvanud selliste hüpoteeklaenude osakaal, mille võla ja sissetuleku suhe on suurem kui 4 ning laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhe on üle 60 %, mistõttu on sellised laenuvõtjad potentsiaalselt haavatavad intressimäärade tõusu või eluasemehindade märkimisväärse languse suhtes. Taani Süsteemsete Riskide Nõukogu on andnud soovitusi selliste hüpoteeklaenudega seotud riskide vähendamiseks, kuid neid soovitusi ei ole rakendatud. |
| --- | --- |

(19)

Taanis on korduvad kinnisvaramaksud praegu piiratud, mistõttu need koos turuhindadega ei suurene. Seega ei suuda need pehmendada eluasemehinna tsükleid ja avaldavad ebasoodsat mõju jaotusele. Parlament kiitis uue kinnisvaramaksu süsteemi heaks juba 2017. aastal, kuid seda ei ole ikka veel rakendatud. Eluasemehindade hüppeline kasv ja munitsipaaleluruumide pikad ootejärjekorrad on põhjustanud taskukohase hinnaga eluasemete nappuse peamistes linnapiirkondades. Peale selle on Kopenhaageni piirkonnas märgatavalt kasvanud selliste hüpoteeklaenude osakaal, mille võla ja sissetuleku suhe on suurem kui 4 ning laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhe on üle 60 %, mistõttu on sellised laenuvõtjad potentsiaalselt haavatavad intressimäärade tõusu või eluasemehindade märkimisväärse languse suhtes. Taani Süsteemsete Riskide Nõukogu on andnud soovitusi selliste hüpoteeklaenudega seotud riskide vähendamiseks, kuid neid soovitusi ei ole rakendatud.

| (20) | Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja nimetatud määruse V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mille rakendamise suunav ajakava tuleb lõpule viia 31. augustiks 2026. Need käsitlevad kõiki majanduslikke ja sotsiaalseid probleeme või olulist osa majanduslikest ja sotsiaalsetest probleemidest, millele on osutatud riigipõhistes soovitustes, mille nõukogu esitas Taanile Euroopa poolaasta raames 2019. ja 2020. aastal, nagu ka riigipõhistes soovitustes, mis esitati enne taaste- ja vastupidavuskava vastuvõtmise kuupäeva. Eelkõige keskendutakse taaste- ja vastupidavuskavas investeeringute tegemisele rohe- ja digipöördesse, eriti just energia puhtale ja tõhusale tootmisele ja kasutamisele, kestlikule transpordile ning teadusuuringutele ja innovatsioonile. Teadusuuringutega seotud meetmed võivad laiendada innovatsioonibaasi ning kaasata teadus- ja innovatsioonitegevusse rohkem ettevõtteid. Väljaspool taaste- ja vastupidavuskava on käsitletud mõningaid riigipõhiseid soovitusi, nagu „keskenduda investeeringutega seotud majanduspoliitikas haridusele ja oskustele“, ning meetmeid tervishoiutöötajate nappuse leevendamiseks ja rahapesuvastase raamistiku tõhusa järelevalve ja jõustamise tagamiseks. Nende valdkondadega seotud meetmeid taaste- ja vastupidavuskavasse ei lisatud. |
| --- | --- |

(20)

Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja nimetatud määruse V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mille rakendamise suunav ajakava tuleb lõpule viia 31. augustiks 2026. Need käsitlevad kõiki majanduslikke ja sotsiaalseid probleeme või olulist osa majanduslikest ja sotsiaalsetest probleemidest, millele on osutatud riigipõhistes soovitustes, mille nõukogu esitas Taanile Euroopa poolaasta raames 2019. ja 2020. aastal, nagu ka riigipõhistes soovitustes, mis esitati enne taaste- ja vastupidavuskava vastuvõtmise kuupäeva. Eelkõige keskendutakse taaste- ja vastupidavuskavas investeeringute tegemisele rohe- ja digipöördesse, eriti just energia puhtale ja tõhusale tootmisele ja kasutamisele, kestlikule transpordile ning teadusuuringutele ja innovatsioonile. Teadusuuringutega seotud meetmed võivad laiendada innovatsioonibaasi ning kaasata teadus- ja innovatsioonitegevusse rohkem ettevõtteid. Väljaspool taaste- ja vastupidavuskava on käsitletud mõningaid riigipõhiseid soovitusi, nagu „keskenduda investeeringutega seotud majanduspoliitikas haridusele ja oskustele“, ning meetmeid tervishoiutöötajate nappuse leevendamiseks ja rahapesuvastase raamistiku tõhusa järelevalve ja jõustamise tagamiseks. Nende valdkondadega seotud meetmeid taaste- ja vastupidavuskavasse ei lisatud.

| (21) | Taani taaste- ja vastupidavuskava rakendamine aitab eeldatavasti teha uusi edusamme rohe- ja digipöörde valdkonnas. Taani kliimaeesmärkide saavutamist toetavad meetmed moodustavad taaste- ja vastupidavuskava kogueraldisest 59 %, samas kui digieesmärke toetavad meetmed moodustavad kava kogueraldisest 25 %. Taaste- ja vastupidavuskava täielik rakendamine kooskõlas asjakohaste eesmärkide ja sihtidega aitab Taanil COVID-19 kriisist kiiresti taastuda, tugevdades samal ajal tema vastupanuvõimet. Sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üleüldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest. |
| --- | --- |

(21)

Taani taaste- ja vastupidavuskava rakendamine aitab eeldatavasti teha uusi edusamme rohe- ja digipöörde valdkonnas. Taani kliimaeesmärkide saavutamist toetavad meetmed moodustavad taaste- ja vastupidavuskava kogueraldisest 59 %, samas kui digieesmärke toetavad meetmed moodustavad kava kogueraldisest 25 %. Taaste- ja vastupidavuskava täielik rakendamine kooskõlas asjakohaste eesmärkide ja sihtidega aitab Taanil COVID-19 kriisist kiiresti taastuda, tugevdades samal ajal tema vastupanuvõimet. Sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üleüldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest.

| (22) | 25. mail 2022 kiitis komisjon heaks Taani partnerluslepingu, mis on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2021/1060 (17). Taani esitas esimese ühtekuuluvuspoliitika programmidokumendi 11. aprillil 2022. Kooskõlas määrusega (EL) 2021/1060 peab Taani arvesse võtma asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi ühtekuuluvuspoliitika 2021.–2027. aasta fondide programmitöös. See on eeltingimus ühtekuuluvuspoliitika fondidest saadava rahalise toetuse tulemuslikkuse suurendamiseks ja lisaväärtuse maksimeerimiseks, edendades samal ajal nende ühtekuuluvuspoliitika fondide ning muude liidu vahendite ja fondide vahelist koordineerimist, vastastikust täiendavust ja sidusust. Taaste- ja vastupidavusrahastu ning ühtekuuluvuspoliitika programmide edukas rakendamine sõltub ka selliste kitsaskohtade kõrvaldamisest, mis pärsivad investeeringuid, mis toetavad rohe- ja digipööret ning tasakaalustatud territoriaalset arengut. |
| --- | --- |

(22)

25. mail 2022 kiitis komisjon heaks Taani partnerluslepingu, mis on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2021/1060 (17). Taani esitas esimese ühtekuuluvuspoliitika programmidokumendi 11. aprillil 2022. Kooskõlas määrusega (EL) 2021/1060 peab Taani arvesse võtma asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi ühtekuuluvuspoliitika 2021.–2027. aasta fondide programmitöös. See on eeltingimus ühtekuuluvuspoliitika fondidest saadava rahalise toetuse tulemuslikkuse suurendamiseks ja lisaväärtuse maksimeerimiseks, edendades samal ajal nende ühtekuuluvuspoliitika fondide ning muude liidu vahendite ja fondide vahelist koordineerimist, vastastikust täiendavust ja sidusust. Taaste- ja vastupidavusrahastu ning ühtekuuluvuspoliitika programmide edukas rakendamine sõltub ka selliste kitsaskohtade kõrvaldamisest, mis pärsivad investeeringuid, mis toetavad rohe- ja digipööret ning tasakaalustatud territoriaalset arengut.

| (23) | Lisaks taaste- ja vastupidavuskavas käsitletud majanduslikele ja sotsiaalsetele probleemidele seisab Taani silmitsi mitme muu probleemiga, mis on seotud fossiilkütustest sõltuvuse vähendamisega, rohepöörde toetamiseks ringmajanduse tugevdamisega ning kinnisvaraturu ja võlakoormusega majapidamiste vastupanuvõime suurendamisega. |
| --- | --- |

(23)

Lisaks taaste- ja vastupidavuskavas käsitletud majanduslikele ja sotsiaalsetele probleemidele seisab Taani silmitsi mitme muu probleemiga, mis on seotud fossiilkütustest sõltuvuse vähendamisega, rohepöörde toetamiseks ringmajanduse tugevdamisega ning kinnisvaraturu ja võlakoormusega majapidamiste vastupanuvõime suurendamisega.

| (24) | Kuigi Taani taaste- ja vastupidavuskavaga eraldatakse 59 % vahenditest keskkonnahoidlikele algatustele, on Taani tulemused mõnes ringmajanduse valdkonnas kehvad. Materjalide ringkasutuse tase on Taani puhul tublisti alla liidu keskmise. Praegu tekitab riik liidus kõige rohkem olmejäätmeid ühe inimese kohta: 845 kg inimese kohta aastas. Kuigi Taani puhul on ringlussevõtuks kogutud olmejäätmete kogus veidi suurem kui liidu keskmine (53,9 % 2020. aastal, liidu keskmine 47,8 %), põletab ta oma olmejäätmetest 45,2 % ehk peaaegu kaks korda rohkem kui liidus keskmiselt. Suur osa Taani jäätmetest põletatakse energia tootmiseks, mistõttu jäädakse ilma võimalustest ressursitõhusust parandada. Õigel ajal tuleb rakendada uut jäätmekäitluse ja ringmajanduse strateegiat ning sellega seotud riiklikke jäätme- ja ringmajanduse programme ja kavasid. Jäätmete põletamise vähendamisest tuleneva väiksema energiatootmisega seotud kadusid saaks kompenseerida keskkonnasõbralikumate meetoditega, sealhulgas energiatõhususe parandamise ja elektrisoojuspumpade kasutamisega. |
| --- | --- |

(24)

Kuigi Taani taaste- ja vastupidavuskavaga eraldatakse 59 % vahenditest keskkonnahoidlikele algatustele, on Taani tulemused mõnes ringmajanduse valdkonnas kehvad. Materjalide ringkasutuse tase on Taani puhul tublisti alla liidu keskmise. Praegu tekitab riik liidus kõige rohkem olmejäätmeid ühe inimese kohta: 845 kg inimese kohta aastas. Kuigi Taani puhul on ringlussevõtuks kogutud olmejäätmete kogus veidi suurem kui liidu keskmine (53,9 % 2020. aastal, liidu keskmine 47,8 %), põletab ta oma olmejäätmetest 45,2 % ehk peaaegu kaks korda rohkem kui liidus keskmiselt. Suur osa Taani jäätmetest põletatakse energia tootmiseks, mistõttu jäädakse ilma võimalustest ressursitõhusust parandada. Õigel ajal tuleb rakendada uut jäätmekäitluse ja ringmajanduse strateegiat ning sellega seotud riiklikke jäätme- ja ringmajanduse programme ja kavasid. Jäätmete põletamise vähendamisest tuleneva väiksema energiatootmisega seotud kadusid saaks kompenseerida keskkonnasõbralikumate meetoditega, sealhulgas energiatõhususe parandamise ja elektrisoojuspumpade kasutamisega.

| (25) | Versailles’ deklaratsioonis liidu riigipeadelt ja valitsusjuhtidelt saadud volituste kohaselt soovitakse komisjoni ettepanekuga kava „REPowerEU“ kohta kaotada järk-järgult võimalikult kiiresti liidu sõltuvus Venemaalt imporditavast fossiilkütusest. Selleks kavatseb komisjon määrata dialoogis liikmesriikidega kindlaks kõige sobivamad projektid, investeeringud ja reformid riiklikul, piirkondlikul ja liidu tasandil. Nende meetmete eesmärk on vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest ja suunata fossiilkütuste import Venemaalt eemale. |
| --- | --- |

(25)

Versailles’ deklaratsioonis liidu riigipeadelt ja valitsusjuhtidelt saadud volituste kohaselt soovitakse komisjoni ettepanekuga kava „REPowerEU“ kohta kaotada järk-järgult võimalikult kiiresti liidu sõltuvus Venemaalt imporditavast fossiilkütusest. Selleks kavatseb komisjon määrata dialoogis liikmesriikidega kindlaks kõige sobivamad projektid, investeeringud ja reformid riiklikul, piirkondlikul ja liidu tasandil. Nende meetmete eesmärk on vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest ja suunata fossiilkütuste import Venemaalt eemale.

| (26) | Taani on võtnud kohustuse vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid 2030. aastaks 70 % võrreldes 1990. aasta tasemega ja 2028. aastaks loobuda järk-järgult kivisöe kasutamisest. Nende ambitsioonikate eesmärkide saavutamiseks nähakse Taani riiklikus energia- ja kliimakavas ette märkimisväärsed investeeringud taastuvenergia tootmisvõimsuse suurendamisse ja energiatõhususse. Taastuvate energiaallikate ja taastuvallikatest toodetud vesiniku kasutuselevõttu saaks edendada loamenetluste ühtlustamise ja kiirendamisega. Kuna Taani on võtnud kohustuse suurendada avamere tuuleenergiast saadava taastuvenergia võimsust, on vaja teha lisainvesteeringuid energia ülekande võrkudesse, et tagada üha suureneva osakaaluga taastuvenergia tõhus kasutamine. Koos naaberriikidega tehtavad investeeringud energia- ja elektriühendustesse, sealhulgas avamere hübriidvaradesse, suurendaksid märkimisväärselt energiavarustuskindlust ja kohanemisvõimet piirkondlike eripäradega, ka Venemaa Ukrainasse sissetungi kontekstis. Taani üldine energiasõltuvus Venemaalt imporditud fossiilkütustest on 21,1 % (liidu keskmine 24,4 %), seejuures on arvesse võetud kaudseid sõltuvusi, tehes kindlaks kogu reimpordi, kasutades vastavaid eeldusi. 2020. aastal oli sõltuvus Venemaalt pärit fossiilkütustest Taani üldises energiaallikate jaotuses väiksem kui liidu keskmine nafta puhul (Taanil 12 %, liidu keskmine 36,5 %).
  Kuigi kivisöe puhul oli see näitaja suurem (Taanil 97 %, ELi keskmine 19,3 %), on kivisöe osakaal Taani energiaallikate jaotuses väike (4,3 %). Maagaas moodustab riigi energiaallikate jaotuses 12,8 % ja kuigi Taani ei impordi Venemaalt gaasi otse, viitab tema sõltuvus Saksamaa gaasiimpordist märkimisväärsele kaudsele sõltuvusele, mis on suurem kui liidu keskmine: 65 % oma riigis tarbitavast gaasist imporditakse Venemaalt, samas liidu keskmine on 41,1 %. 2020. aasta andmete kohaselt (18) on Taani sõltuvus Venemaalt imporditud naftast ja gaasist endiselt märkimisväärne, kuid prognooside kohaselt peaks see sõltuvus 2023. aastast kaduma, kui viiakse lõpule olemasoleva Põhjamere maardla renoveerimistööd, ja Taanist peaks taas saama gaasi netoeksportija. Käimasolevate energiavõrkude ühendamise projektide kiirendamine võib samuti soodustada energiavarustuse mitmekesistamist. Gaasiga seotud uued taristu- ja võrguinvesteeringud peaksid võimaluse korral olema tulevikukindlad, et hõlbustada nende pikaajalist kestlikkust tulevikus säästvatele kütustele kohandamise kaudu. Taani energiatõhususe eesmärke saaks veelgi suurendada, tehes lisainvesteeringuid tööstuse, teenuste, eramute ja transpordi dekarboniseerimisse. Selleks, et Taani oleks kooskõlas paketi „Eesmärk 55“ eesmärkidega, tuleb veelgi ambitsioonikamalt vähendada kasvuhoonegaaside heidet ning suurendada taastuvate energiaallikate tootmist ja energiatõhusust. |
| --- | --- |

(26)

Taani on võtnud kohustuse vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid 2030. aastaks 70 % võrreldes 1990. aasta tasemega ja 2028. aastaks loobuda järk-järgult kivisöe kasutamisest. Nende ambitsioonikate eesmärkide saavutamiseks nähakse Taani riiklikus energia- ja kliimakavas ette märkimisväärsed investeeringud taastuvenergia tootmisvõimsuse suurendamisse ja energiatõhususse. Taastuvate energiaallikate ja taastuvallikatest toodetud vesiniku kasutuselevõttu saaks edendada loamenetluste ühtlustamise ja kiirendamisega. Kuna Taani on võtnud kohustuse suurendada avamere tuuleenergiast saadava taastuvenergia võimsust, on vaja teha lisainvesteeringuid energia ülekande võrkudesse, et tagada üha suureneva osakaaluga taastuvenergia tõhus kasutamine. Koos naaberriikidega tehtavad investeeringud energia- ja elektriühendustesse, sealhulgas avamere hübriidvaradesse, suurendaksid märkimisväärselt energiavarustuskindlust ja kohanemisvõimet piirkondlike eripäradega, ka Venemaa Ukrainasse sissetungi kontekstis. Taani üldine energiasõltuvus Venemaalt imporditud fossiilkütustest on 21,1 % (liidu keskmine 24,4 %), seejuures on arvesse võetud kaudseid sõltuvusi, tehes kindlaks kogu reimpordi, kasutades vastavaid eeldusi. 2020. aastal oli sõltuvus Venemaalt pärit fossiilkütustest Taani üldises energiaallikate jaotuses väiksem kui liidu keskmine nafta puhul (Taanil 12 %, liidu keskmine 36,5 %).

Kuigi kivisöe puhul oli see näitaja suurem (Taanil 97 %, ELi keskmine 19,3 %), on kivisöe osakaal Taani energiaallikate jaotuses väike (4,3 %). Maagaas moodustab riigi energiaallikate jaotuses 12,8 % ja kuigi Taani ei impordi Venemaalt gaasi otse, viitab tema sõltuvus Saksamaa gaasiimpordist märkimisväärsele kaudsele sõltuvusele, mis on suurem kui liidu keskmine: 65 % oma riigis tarbitavast gaasist imporditakse Venemaalt, samas liidu keskmine on 41,1 %. 2020. aasta andmete kohaselt (18) on Taani sõltuvus Venemaalt imporditud naftast ja gaasist endiselt märkimisväärne, kuid prognooside kohaselt peaks see sõltuvus 2023. aastast kaduma, kui viiakse lõpule olemasoleva Põhjamere maardla renoveerimistööd, ja Taanist peaks taas saama gaasi netoeksportija. Käimasolevate energiavõrkude ühendamise projektide kiirendamine võib samuti soodustada energiavarustuse mitmekesistamist. Gaasiga seotud uued taristu- ja võrguinvesteeringud peaksid võimaluse korral olema tulevikukindlad, et hõlbustada nende pikaajalist kestlikkust tulevikus säästvatele kütustele kohandamise kaudu. Taani energiatõhususe eesmärke saaks veelgi suurendada, tehes lisainvesteeringuid tööstuse, teenuste, eramute ja transpordi dekarboniseerimisse. Selleks, et Taani oleks kooskõlas paketi „Eesmärk 55“ eesmärkidega, tuleb veelgi ambitsioonikamalt vähendada kasvuhoonegaaside heidet ning suurendada taastuvate energiaallikate tootmist ja energiatõhusust.

| (27) | Kuigi kliimaneutraalsusele ülemineku ja fossiilkütustest loobumise kiirendamine tekitab mitmes sektoris märkimisväärseid ümberkorralduskulusid, saab Taani ühtekuuluvuspoliitika raames kasutada õiglase ülemineku mehhanismi, et leevendada ülemineku sotsiaal-majanduslikku mõju kõige enam mõjutatud piirkondades. Lisaks saab Taani kasutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1057 (19) loodud Euroopa Sotsiaalfond+, et parandada tööhõivevõimalusi ja tugevdada sotsiaalset ühtekuuluvust. |
| --- | --- |

(27)

Kuigi kliimaneutraalsusele ülemineku ja fossiilkütustest loobumise kiirendamine tekitab mitmes sektoris märkimisväärseid ümberkorralduskulusid, saab Taani ühtekuuluvuspoliitika raames kasutada õiglase ülemineku mehhanismi, et leevendada ülemineku sotsiaal-majanduslikku mõju kõige enam mõjutatud piirkondades. Lisaks saab Taani kasutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1057 (19) loodud Euroopa Sotsiaalfond+, et parandada tööhõivevõimalusi ja tugevdada sotsiaalset ühtekuuluvust.

| (28) | Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2022. aasta lähenemisprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (20) kajastub esitatud soovituses 1, |
| --- | --- |

(28)

Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2022. aasta lähenemisprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (20) kajastub esitatud soovituses 1,

SOOVITAB Taanil võtta 2022. ja 2023. aastal järgmisi meetmeid.

1.

Tagada 2023. aastal, et riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv oleks kooskõlas üldiselt neutraalse eelarvepoliitikaga, võttes arvesse jätkuvat ajutist ja suunatud toetust kodumajapidamistele ja ettevõtetele, mis on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ja Ukrainast põgenevatele inimestele. Olla valmis kohandama jooksvaid kulutusi vastavalt muutuvale olukorrale. Suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, võttes arvesse algatust „REPowerEU“, sealhulgas kasutades taaste- ja vastupidavusrahastut ning muid liidu vahendeid. Järgida pärast 2023. aastat eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne keskpika perioodi eelarvepositsioon. Rakendada uut kinnisvaramaksu süsteemi, et taastada seos turuhindade ja maksude vahel ning tagada õiglasem maksustamine. Edendada investeerimist taskukohase hinnaga elamute ehitamisse, et leevendada kõige pakilisemaid vajadusi. Suurendada suure võlakoormusega laenuvõtjate finantssuutlikkust.

2.

Jätkata oma taaste- ja vastupidavuskava rakendamist kooskõlas nõukogu 13. juuli 2021. aasta rakendusotsuses esitatud eesmärkide ja sihtidega. Viia kiiresti lõpule komisjoniga peetavad läbirääkimised 2021.–2027. aasta ühtekuuluvuspoliitika programmide üle ja alustada nende rakendamist.

3.

Tugevdada ringmajandus- ja jäätmekäitluspoliitikat, muu hulgas vältides jäätmeteket ja soodustades korduskasutamist, suurendades ringlussevõttu ning minnes järk-järgult üle olmejäätmete põletamiselt keskkonnahoidlikumatele soojuse tootmise allikatele.

4.

Vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest. Mitmekesistada energiavarustust ja aidata majandust dekarboniseerida, kiirendades taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu, muu hulgas viies läbi haldus- ja loamenetlust lihtsustavaid ja kiirendavaid reforme, ajakohastades energiaülekandevõrke, suurendades energiaühendusi naaberriikidega ja parandades energiatõhusust.

Brüssel, 12. juuli 2022

Nõukogu nimel

eesistuja

Z. STANJURA

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (ELT L 57, 18.2.2021, lk 17).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta (ELT L 306, 23.11.2011, lk 25).

3

(4)  Nõukogu 4. märtsi 2022. aasta rakendusotsus (EL) 2022/382, millega määratakse kindlaks Ukrainast lähtuva põgenike massilise sissevoolu olemasolu direktiivi 2001/55/EÜ artikli 5 tähenduses ning nähakse selle tulemusena ette ajutine kaitse (ELT L 71, 4.3.2022, lk 1).

4

(5)  Nõukogu 20. juuli 2001. aasta direktiiv 2001/55/EÜ miinimumnõuete kohta ajutise kaitse andmiseks ümberasustatud isikute massilise sissevoolu korral ning meetmete kohta liikmesriikide jõupingutuste tasakaalustamiseks nende isikute vastuvõtmisel ning selle tagajärgede kandmisel (EÜT L 212, 7.8.2001, lk 12).

5

(6)  Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovitus, milles esitatakse nõukogu arvamus Taani 2021. aasta lähenemisprogrammi kohta (ELT C 304, 29.7.2021, lk 14).

6

(7)  Käesolevas soovituses esitatud hinnangud eelarvepoliitika ja selle komponentide kohta on komisjoni hinnangud, mis põhinevad komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi aluseks olevatel eeldustel. Komisjoni hinnangud keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu kohta ei hõlma selliste reformide positiivset mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ja võivad hoogustada potentsiaalset majanduskasvu.

7

(8)  Ei rahastata taaste- ja vastupidavusrahastust ega muudest liidu vahenditest antavate toetustega.

8

(9)  ST 10154/21.

9

(10)  Nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitus, milles käsitletakse Taani 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Taani 2020. aasta lähenemisprogrammi kohta (ELT C 282, 26.8.2020, lk 22).

10

(11)  Näitajad kajastavad alates 2021. aasta sügisest võetud meetmete aastaste eelarvekulude taset, sealhulgas jooksvaid tulusid ja kulusid ning asjakohasel juhul kapitalikulumeetmeid.

11

(12)  Eeldatakse, et Ukrainast liitu põgenenud isikute koguarv jõuab 2022. aasta lõpuks järk-järgult 6 miljonini ning nende geograafiline jaotus põhineb olemasoleva diasporaa suurusel, vastuvõtva liikmesriigi elanikkonna suhtelisel suurusel ja Ukrainast põgenenud isikute tegelikul jaotusel üle kogu liidu 2022. aasta märtsi seisuga. Inimese kohta arvutatud eelarvekulude puhul põhinevad hinnangud komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse Euromodi mikrosimulatsiooni mudelil, võttes arvesse nii rahaülekandeid kui ka mitterahalisi hüvitisi, nagu haridus ja tervishoid.

12

(13)  Näitaja miinusmärk vastab esmaste kulude kasvu liigsele kasvule võrreldes keskpika perioodi majanduskasvuga, osutades ekspansiivsele eelarvepoliitikale.

13

(14)  Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud peaksid andma neutraalse panuse 0,0 protsendipunkti SKPst.

14

(15)  Näitaja plussmärk vastab esmaste kulude kasvu vähesele kasvule võrreldes keskpika perioodi majanduskasvuga, osutades pärssivale eelarvepoliitikale.

15

(16)  Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud peaksid andma pärssiva panuse 0,4 protsendipunkti SKPst.

16

(17)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1060, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfond+, Ühtekuuluvusfondi, Õiglase Ülemineku Fondi ja Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfondi kohta ning nende ja Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastu suhtes kohaldatavad finantsreeglid (ELT L 231, 30.6.2021, lk 159).

17

(18)  Eurostat (2020), Venemaa impordi osakaal maagaasi, toornafta ja kivisöe koguimpordis. ELi 27 liikmesriigi keskmise impordi puhul põhineb koguimport ELi 27 liikmesriigist väljastpoolt pärit impordil. Taani puhul hõlmab koguimport ELi-sisest kaubandust. Toornafta ei hõlma rafineeritud naftatooteid. Taanil on kaudne sõltuvus Venemaa impordist liidusisese kaubanduse kaudu. Kui arvestada kaudset sõltuvust Venemaa gaasist liidusisese impordi kaudu, võib hinnanguliselt väita, et Taani sõltub 65 % ulatuses Venemaalt imporditud gaasist.

18

(19)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1057, millega luuakse Euroopa Sotsiaalfond+ (ESF+) ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1296/2013 (ELT L 231, 30.6.2021, lk 21).

19

(20)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 lõikele 2.

20

---

| 1.9.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 334/35 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 334/35

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

12. juuli 2022,

milles käsitletakse Saksamaa 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Saksamaa 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohta

(2022/C 334/05)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta, (2) eriti selle artikli 6 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | 19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, (3) millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu. Taaste- ja vastupidavusrahastust antakse rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. See aitab majandusel taastuda ning teha eelkõige rohe- ja digipöörde edendamiseks kestlikke ja majanduskasvu soodustavaid reforme ja investeeringuid, tugevdades samas liikmesriikide majanduse vastupidavust ja potentsiaalset majanduskasvu. Samuti aitab see tugevdada riigi rahanduse kestlikkust ning edendada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis. 2022. aasta juunis ajakohastatakse kooskõlas määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikega 2 taaste- ja vastupidavusrahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust. |
| --- | --- |

(1)

19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, (3) millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu. Taaste- ja vastupidavusrahastust antakse rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. See aitab majandusel taastuda ning teha eelkõige rohe- ja digipöörde edendamiseks kestlikke ja majanduskasvu soodustavaid reforme ja investeeringuid, tugevdades samas liikmesriikide majanduse vastupidavust ja potentsiaalset majanduskasvu. Samuti aitab see tugevdada riigi rahanduse kestlikkust ning edendada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis. 2022. aasta juunis ajakohastatakse kooskõlas määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikega 2 taaste- ja vastupidavusrahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust.

| (2) | 24. novembril 2021 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2022) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse 7. mail 2021 allkirjastatud Porto sotsiaalkohustust rakendada edasi Euroopa sotsiaalõiguste sammast, mille Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kuulutasid välja 17. novembril 2017. Euroopa Ülemkogu kiitis 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid heaks 25. märtsil 2022. 24. novembril 2021 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles nimetati Saksamaad ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta ning ettepaneku 2022. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist. 5. aprillil 2022 võttis nõukogu vastu soovituse euroala majanduspoliitika kohta (4) ja 14. märtsil 2022 ühise tööhõive aruande. |
| --- | --- |

(2)

24. novembril 2021 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2022) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse 7. mail 2021 allkirjastatud Porto sotsiaalkohustust rakendada edasi Euroopa sotsiaalõiguste sammast, mille Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kuulutasid välja 17. novembril 2017. Euroopa Ülemkogu kiitis 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid heaks 25. märtsil 2022. 24. novembril 2021 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles nimetati Saksamaad ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta ning ettepaneku 2022. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist. 5. aprillil 2022 võttis nõukogu vastu soovituse euroala majanduspoliitika kohta (4) ja 14. märtsil 2022 ühise tööhõive aruande.

| (3) | Venemaa sissetung Ukrainasse pärast ülemaailmset pandeemiat on märkimisväärselt muutnud geopoliitilist ja majanduslikku olukorda. Sissetungi mõju liikmesriikide majandusele avaldub muu hulgas kõrgemates energia-, toidu- ja toorainehindades ning kehvemates kasvuväljavaadetes. Kõrgemad energiahinnad mõjutavad tugevasti eelkõige kõige haavatavamaid leibkondi, kes kannatavad energiaostuvõimetuse all või elavad selle ohus, samuti ettevõtteid, mis on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad. Liit seisab silmitsi ka Ukrainast põgenevate inimeste enneolematu sissevooluga. Venemaa agressioonisõjast tulenevad majanduslikud tagajärjed on mõjutanud liikmesriike ebaühtlaselt. Sellega seoses käivitati 4. märtsil 2022 nõukogu rakendusotsusega (EL) 2022/382 (5) esimest korda nõukogu direktiiv 2001/55/EÜ, (6) millega anti Ukrainast pärit põgenikele õigus seaduslikult liidus viibida ning juurdepääs haridusele ja koolitusele, tööturule, tervishoiule, eluasemele ja sotsiaalhoolekandele. |
| --- | --- |

(3)

Venemaa sissetung Ukrainasse pärast ülemaailmset pandeemiat on märkimisväärselt muutnud geopoliitilist ja majanduslikku olukorda. Sissetungi mõju liikmesriikide majandusele avaldub muu hulgas kõrgemates energia-, toidu- ja toorainehindades ning kehvemates kasvuväljavaadetes. Kõrgemad energiahinnad mõjutavad tugevasti eelkõige kõige haavatavamaid leibkondi, kes kannatavad energiaostuvõimetuse all või elavad selle ohus, samuti ettevõtteid, mis on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad. Liit seisab silmitsi ka Ukrainast põgenevate inimeste enneolematu sissevooluga. Venemaa agressioonisõjast tulenevad majanduslikud tagajärjed on mõjutanud liikmesriike ebaühtlaselt. Sellega seoses käivitati 4. märtsil 2022 nõukogu rakendusotsusega (EL) 2022/382 (5) esimest korda nõukogu direktiiv 2001/55/EÜ, (6) millega anti Ukrainast pärit põgenikele õigus seaduslikult liidus viibida ning juurdepääs haridusele ja koolitusele, tööturule, tervishoiule, eluasemele ja sotsiaalhoolekandele.

| (4) | Võttes arvesse kiiresti muutuvat majanduslikku ja geopoliitilist olukorda, jätkub Euroopa poolaasta raames 2022. aastal majandus- ja tööhõivepoliitika ulatuslik koordineerimine, lähtudes samal ajal taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamisnõuetest, nagu on märgitud 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsis. Vastuvõetud taaste- ja vastupidavuskavade rakendamine on oluline poliitiliste prioriteetide elluviimiseks Euroopa poolaasta raames, kuna kavades käsitletakse kõiki 2019. ja 2020. aasta Euroopa poolaasta tsüklites esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019. ja 2020. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mida on läbi vaadatud, ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21, nagu ka riigipõhised soovitused, mis esitati enne selliste läbivaadatud, ajakohastatud või muudetud kavade esitamise kuupäeva. |
| --- | --- |

(4)

Võttes arvesse kiiresti muutuvat majanduslikku ja geopoliitilist olukorda, jätkub Euroopa poolaasta raames 2022. aastal majandus- ja tööhõivepoliitika ulatuslik koordineerimine, lähtudes samal ajal taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamisnõuetest, nagu on märgitud 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsis. Vastuvõetud taaste- ja vastupidavuskavade rakendamine on oluline poliitiliste prioriteetide elluviimiseks Euroopa poolaasta raames, kuna kavades käsitletakse kõiki 2019. ja 2020. aasta Euroopa poolaasta tsüklites esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019. ja 2020. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mida on läbi vaadatud, ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21, nagu ka riigipõhised soovitused, mis esitati enne selliste läbivaadatud, ajakohastatud või muudetud kavade esitamise kuupäeva.

| (5) | Stabiilsuse ja kasvu pakti üldist vabastusklauslit on kohaldatud alates 2020. aasta märtsist. Oma 3. märtsi 2021. aasta teatises „Üks aasta pärast COVID-19 puhangu algust: eelarvepoliitika meetmed“ esitas komisjon oma seisukoha, et otsuse tegemisel üldise vabastusklausli kohaldamise lõpetamise või jätkamise kohta tuleks lähtuda majandusolukorra üldhinnangust, kusjuures peamiseks kvantitatiivseks kriteeriumiks peaks olema liidu või euroala majandustegevuse tase võrreldes kriisieelse tasemega (2019. aasta lõpp). Võttes arvesse suurenenud ebakindlust ja majandusväljavaateid ohustavaid suuri langusriske Euroopas toimuva sõja kontekstis, enneolematut energiahindade tõusu ja jätkuvaid häireid tarneahelates, on põhjendatud stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamisaja pikendamine 2023. aastani. |
| --- | --- |

(5)

Stabiilsuse ja kasvu pakti üldist vabastusklauslit on kohaldatud alates 2020. aasta märtsist. Oma 3. märtsi 2021. aasta teatises „Üks aasta pärast COVID-19 puhangu algust: eelarvepoliitika meetmed“ esitas komisjon oma seisukoha, et otsuse tegemisel üldise vabastusklausli kohaldamise lõpetamise või jätkamise kohta tuleks lähtuda majandusolukorra üldhinnangust, kusjuures peamiseks kvantitatiivseks kriteeriumiks peaks olema liidu või euroala majandustegevuse tase võrreldes kriisieelse tasemega (2019. aasta lõpp). Võttes arvesse suurenenud ebakindlust ja majandusväljavaateid ohustavaid suuri langusriske Euroopas toimuva sõja kontekstis, enneolematut energiahindade tõusu ja jätkuvaid häireid tarneahelates, on põhjendatud stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamisaja pikendamine 2023. aastani.

| (6) | Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovituses, (7) milles esitatakse nõukogu arvamus Saksamaa 2021. aasta stabiilsusprogrammi kohta, esitatud lähenemisviisi kohaselt on üldist eelarvepoliitikat praegu kõige parem mõõta esmaste kulude (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) muutusena keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu suhtes, jättes välja COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed, kuid võttes arvesse taaste- ja vastupidavusrahastu tagastamatute toetuste ja muude liidu vahenditega rahastatavaid kulusid (8). Selleks et hinnata, kas riigi eelarvepoliitika on konservatiivne ja kas eelarve struktuur soodustab kestlikku taastumist kooskõlas rohe- ja digipöördega, tuleks üldisest eelarvepoliitikast kaugemale minnes pöörata tähelepanu ka riiklikult rahastatavate (9) esmaste jooksvate kulude (millest on maha arvatud kaalutlusõiguse alusel võetud tulumeetmed ja välja jäetud COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed) ja investeeringute arengule. |
| --- | --- |

(6)

Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovituses, (7) milles esitatakse nõukogu arvamus Saksamaa 2021. aasta stabiilsusprogrammi kohta, esitatud lähenemisviisi kohaselt on üldist eelarvepoliitikat praegu kõige parem mõõta esmaste kulude (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) muutusena keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu suhtes, jättes välja COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed, kuid võttes arvesse taaste- ja vastupidavusrahastu tagastamatute toetuste ja muude liidu vahenditega rahastatavaid kulusid (8). Selleks et hinnata, kas riigi eelarvepoliitika on konservatiivne ja kas eelarve struktuur soodustab kestlikku taastumist kooskõlas rohe- ja digipöördega, tuleks üldisest eelarvepoliitikast kaugemale minnes pöörata tähelepanu ka riiklikult rahastatavate (9) esmaste jooksvate kulude (millest on maha arvatud kaalutlusõiguse alusel võetud tulumeetmed ja välja jäetud COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed) ja investeeringute arengule.

| (7) | 2. märtsil 2022 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse 2023. aasta eelarvepoliitika üldised suunised („eelarvesuunised“), et toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon märkis, et 2022. aasta talveprognoosi makromajandusliku prognoosi kohaselt näib üleminek 2020.–2022. aasta üldiselt toetavalt eelarvepoliitikalt üldiselt neutraalsele eelarvepoliitikale, olles samas valmis reageerima muutuvale majandusolukorrale, 2023. aastal asjakohane. Komisjon teatas, et 2023. aasta eelarvesoovitused peaksid jätkuvalt olema liikmesriikide vahel diferentseeritud ja nendes tuleks arvesse võtta võimalikku ülekanduvat mõju riikide vahel. Komisjon kutsus liikmesriike üles kajastama suuniseid oma stabiilsus- ja lähenemisprogrammides. Komisjon võttis kohustuse jälgida tähelepanelikult majandusarengut ja kohandada oma poliitikasuuniseid vastavalt vajadusele ning hiljemalt 2022. aasta mai lõpus esitatavas Euroopa poolaasta kevadpaketis. |
| --- | --- |

(7)

2. märtsil 2022 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse 2023. aasta eelarvepoliitika üldised suunised („eelarvesuunised“), et toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon märkis, et 2022. aasta talveprognoosi makromajandusliku prognoosi kohaselt näib üleminek 2020.–2022. aasta üldiselt toetavalt eelarvepoliitikalt üldiselt neutraalsele eelarvepoliitikale, olles samas valmis reageerima muutuvale majandusolukorrale, 2023. aastal asjakohane. Komisjon teatas, et 2023. aasta eelarvesoovitused peaksid jätkuvalt olema liikmesriikide vahel diferentseeritud ja nendes tuleks arvesse võtta võimalikku ülekanduvat mõju riikide vahel. Komisjon kutsus liikmesriike üles kajastama suuniseid oma stabiilsus- ja lähenemisprogrammides. Komisjon võttis kohustuse jälgida tähelepanelikult majandusarengut ja kohandada oma poliitikasuuniseid vastavalt vajadusele ning hiljemalt 2022. aasta mai lõpus esitatavas Euroopa poolaasta kevadpaketis.

| (8) | Seoses eelarvesuunistega võetakse 2023. aasta eelarvesoovitustes arvesse halvenenud majandusväljavaateid, suurenenud ebakindlust ja täiendavaid langusriske ning võrreldes komisjoni 2022. aasta talveprognoosiga kiiremat inflatsiooni. Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleb eelarvemeetmete abil suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse ning säilitada kõige haavatavamate leibkondade ostujõud, et leevendada energiahinna tõusu mõju ja aidata piirata teisest inflatsioonisurvet sihipäraste ja ajutiste meetmete abil. Eelarvepoliitika peab jääma paindlikuks, et kohaneda kiiresti muutuvate oludega, sealhulgas Venemaa Ukraina-vastasest agressioonisõjast kaitse ja julgeoleku osas tulenevate väljakutsetega, ning see peab olema liikmesriikide vahel diferentseeritud vastavalt nende eelarve- ja majandusolukorrale, võttes sealhulgas arvesse, kuidas neile mõjub kriis ja Ukrainast põgenenud inimeste sisseränne. |
| --- | --- |

(8)

Seoses eelarvesuunistega võetakse 2023. aasta eelarvesoovitustes arvesse halvenenud majandusväljavaateid, suurenenud ebakindlust ja täiendavaid langusriske ning võrreldes komisjoni 2022. aasta talveprognoosiga kiiremat inflatsiooni. Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleb eelarvemeetmete abil suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse ning säilitada kõige haavatavamate leibkondade ostujõud, et leevendada energiahinna tõusu mõju ja aidata piirata teisest inflatsioonisurvet sihipäraste ja ajutiste meetmete abil. Eelarvepoliitika peab jääma paindlikuks, et kohaneda kiiresti muutuvate oludega, sealhulgas Venemaa Ukraina-vastasest agressioonisõjast kaitse ja julgeoleku osas tulenevate väljakutsetega, ning see peab olema liikmesriikide vahel diferentseeritud vastavalt nende eelarve- ja majandusolukorrale, võttes sealhulgas arvesse, kuidas neile mõjub kriis ja Ukrainast põgenenud inimeste sisseränne.

| (9) | 28. aprillil 2021 esitas Saksamaa määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõike 1 kohaselt komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon hindas määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas esitatud hindamissuunistega. 13. juulil 2021 võttis nõukogu vastu rakendusotsuse Saksamaa taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnangu heakskiitmise kohta (10). Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsuse vastuvõtmisest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Saksamaa on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjakohased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud. |
| --- | --- |

(9)

28. aprillil 2021 esitas Saksamaa määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõike 1 kohaselt komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon hindas määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas esitatud hindamissuunistega. 13. juulil 2021 võttis nõukogu vastu rakendusotsuse Saksamaa taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnangu heakskiitmise kohta (10). Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsuse vastuvõtmisest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Saksamaa on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjakohased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud.

| (10) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artiklis 4 sätestatud tähtajaga esitas Saksamaa 2. mail 2022 oma 2022. aasta riikliku reformikava ja 27. aprillil 2022 oma 2022. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2022. aasta riiklik reformikava ka Saksamaa kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava rakendamisel tehtud edusammude kohta. |
| --- | --- |

(10)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artiklis 4 sätestatud tähtajaga esitas Saksamaa 2. mail 2022 oma 2022. aasta riikliku reformikava ja 27. aprillil 2022 oma 2022. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2022. aasta riiklik reformikava ka Saksamaa kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava rakendamisel tehtud edusammude kohta.

| (11) | 23. mail 2022 avaldas komisjon Saksamaa kohta 2022. aasta riigiaruande. Selles hinnati Saksamaa edusamme nõukogu poolt 2019., 2020. ja 2021. aastal vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti taaste ja vastupidavuse tulemustabeli põhjal kokkuvõte sellest, kuidas Saksamaa on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Selle analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega, sealhulgas nendega, mis tekivad seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse. Samuti hinnati Saksamaa edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning liidu peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamisel. |
| --- | --- |

(11)

23. mail 2022 avaldas komisjon Saksamaa kohta 2022. aasta riigiaruande. Selles hinnati Saksamaa edusamme nõukogu poolt 2019., 2020. ja 2021. aastal vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti taaste ja vastupidavuse tulemustabeli põhjal kokkuvõte sellest, kuidas Saksamaa on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Selle analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega, sealhulgas nendega, mis tekivad seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse. Samuti hinnati Saksamaa edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning liidu peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamisel.

| (12) | Komisjon tegi määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 alusel Saksamaa kohta põhjaliku analüüsi ja avaldas selle tulemused 23. mail 2022. Komisjon jõudis järeldusele, et Saksamaal on makromajanduslik tasakaalustamatus. Eelkõige on haavatavus seotud püsiva suure jooksevkonto ülejäägiga, mis kajastab tagasihoidlikke investeeringuid võrreldes säästudega ja millel on piiriülene mõju. |
| --- | --- |

(12)

Komisjon tegi määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 alusel Saksamaa kohta põhjaliku analüüsi ja avaldas selle tulemused 23. mail 2022. Komisjon jõudis järeldusele, et Saksamaal on makromajanduslik tasakaalustamatus. Eelkõige on haavatavus seotud püsiva suure jooksevkonto ülejäägiga, mis kajastab tagasihoidlikke investeeringuid võrreldes säästudega ja millel on piiriülene mõju.

| (13) | 27. aprillil 2022 esitas Saksamaa uue 2022. aasta eelarvekava. Komisjon on esitanud kõnealuse kava kohta arvamuse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 473/2013 (11) artikliga 7. |
| --- | --- |

(13)

27. aprillil 2022 esitas Saksamaa uue 2022. aasta eelarvekava. Komisjon on esitanud kõnealuse kava kohta arvamuse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 473/2013 (11) artikliga 7.

| (14) | 23. mail 2022 esitas komisjon Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 3 kohase aruande. Kõnealuses aruandes arutati Saksamaa eelarveseisundit, kuna riigi valitsemissektori eelarvepuudujääk ületas 2021. aastal aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % sisemajanduse koguproduktist (SKP). Aruandes jõuti järeldusele, et puudujäägikriteerium ei ole täidetud. Kooskõlas 2. märtsi 2022. aasta teatisega ei teinud komisjon 2022. aasta kevadel ettepanekut algatada uusi ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusi ning hindab 2022. aasta sügisel uuesti, kas on vaja teha ettepanek selliste menetluste algatamiseks. |
| --- | --- |

(14)

23. mail 2022 esitas komisjon Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 3 kohase aruande. Kõnealuses aruandes arutati Saksamaa eelarveseisundit, kuna riigi valitsemissektori eelarvepuudujääk ületas 2021. aastal aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % sisemajanduse koguproduktist (SKP). Aruandes jõuti järeldusele, et puudujäägikriteerium ei ole täidetud. Kooskõlas 2. märtsi 2022. aasta teatisega ei teinud komisjon 2022. aasta kevadel ettepanekut algatada uusi ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusi ning hindab 2022. aasta sügisel uuesti, kas on vaja teha ettepanek selliste menetluste algatamiseks.

| (15) | Oma 20. juuli 2020. aasta soovituses (12) soovitas nõukogu Saksamaal võtta 2020. ja 2021. aastal kooskõlas üldise vabastusklausliga kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida COVID-19 pandeemiale ning toetada majandust ja selle taastumist. Samuti soovitas nõukogu Saksamaal juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon keskpikas perspektiivis ja tagada võla kestlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Eurostati kinnitatud andmete põhjal vähenes Saksamaa valitsemissektori eelarvepuudujääk 4,3 %-lt SKPst 2020. aastal 3,7 %-le SKPst 2021. aastal. Saksamaa eelarvepoliitilised meetmed toetasid majanduse taastumist 2021. aastal, samal ajal kui ajutised erakorralised meetmed suurenesid 2,7 %-lt SKPst 2020. aastal 4,2 %-le SKPst 2021. aastal. Saksamaa 2021. aasta meetmed olid kooskõlas nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitusega. 2020. ja 2021. aastal valitsuse poolt kaalutlusõiguse alusel võetud eelarvemeetmed olid enamasti ajutised või kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega. Samal ajal ei olnud mõned ajavahemikul 2020–2021 valitsuse poolt kaalutlusõiguse alusel vastu võetud meetmed ajutised ega kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega, kusjuures peamiselt hõlmasid need peretoetuste, näiteks lapsetoetuse ja ülalpeetava lapse eest ette nähtud maksuvabastuse suurendamist ning suuremaid võimalusi vääringu odavnemiseks. Eurostati kinnitatud andmete kohaselt suurenes valitsemissektori võlg 68,7 %-lt SKPst 2020. aastal 69,3 %-le SKPst 2021. aastal. |
| --- | --- |

(15)

Oma 20. juuli 2020. aasta soovituses (12) soovitas nõukogu Saksamaal võtta 2020. ja 2021. aastal kooskõlas üldise vabastusklausliga kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida COVID-19 pandeemiale ning toetada majandust ja selle taastumist. Samuti soovitas nõukogu Saksamaal juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon keskpikas perspektiivis ja tagada võla kestlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Eurostati kinnitatud andmete põhjal vähenes Saksamaa valitsemissektori eelarvepuudujääk 4,3 %-lt SKPst 2020. aastal 3,7 %-le SKPst 2021. aastal. Saksamaa eelarvepoliitilised meetmed toetasid majanduse taastumist 2021. aastal, samal ajal kui ajutised erakorralised meetmed suurenesid 2,7 %-lt SKPst 2020. aastal 4,2 %-le SKPst 2021. aastal. Saksamaa 2021. aasta meetmed olid kooskõlas nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitusega. 2020. ja 2021. aastal valitsuse poolt kaalutlusõiguse alusel võetud eelarvemeetmed olid enamasti ajutised või kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega. Samal ajal ei olnud mõned ajavahemikul 2020–2021 valitsuse poolt kaalutlusõiguse alusel vastu võetud meetmed ajutised ega kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega, kusjuures peamiselt hõlmasid need peretoetuste, näiteks lapsetoetuse ja ülalpeetava lapse eest ette nähtud maksuvabastuse suurendamist ning suuremaid võimalusi vääringu odavnemiseks. Eurostati kinnitatud andmete kohaselt suurenes valitsemissektori võlg 68,7 %-lt SKPst 2020. aastal 69,3 %-le SKPst 2021. aastal.

| (16) | 2022. aasta stabiilsusprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on 2022. aastal soodne ja seejärel realistlik. Valitsuse prognoosi kohaselt kasvab reaalne SKP 2022. aastal 3,6 % ja 2023. aastal 2,3 %. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on SKP reaalkasv 2022. aastal väiksem (1,6 %) ja 2023. aastal sarnane (2,4 %). See erinevus tuleneb peamiselt prognooside koostamise erinevast tähtajast, mis stabiilsusprogrammi puhul jäi Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja alguse eelsesse aega, kui 2022. aasta majanduskasvu väljavaated olid optimistlikumad. Valitsus prognoosib oma 2022. aasta stabiilsusprogrammis, et valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk jääb 2022. aastal tasemele 33⁄4 % SKPst ja 2023. aastal väheneb 2 %-ni SKPst. Sarnane tase 2022. aastal kajastab eelkõige pandeemiaga seotud erakorraliste meetmete jätkamist, Ukrainas peetava sõja tõttu kaitsekulutuste suurendamist ja sõja tõttu kerkinud energiahindade leevendamiseks vajalike meetmete võtmist ning rohepöördesse lisakulutuste ja -investeeringute tegemist. 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 2022. aastal 663⁄4 %ni ja 2023. aastal 653⁄4 %ni. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2022. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk on 2022. aastal 2,5 % SKPst ja 2023. aastal 1,0 % SKPst. See on väiksem kui 2022. aasta stabiilsusprogrammis 2022. ja 2023. aastaks prognoositud eelarvepuudujääk, tulenedes peamiselt veidi tagasihoidlikumast maksutulu prognoosist, mis põhineb 2021. aasta novembris tehtud ettevaatlikel arvutustel, ning optimistlikumatest ootustest seoses programmi raames antavate toetuste ja tehtavate avaliku sektori investeeringutega. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2022. aastal sarnane ehk 66,4 % ja 2023. aastal väiksem ehk 64,5 %. Lahknevus tuleneb puudujäägiprognoosi sarnasest erinevusest. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on keskpika perioodi (kümme aastat) keskmine potentsiaalne SKP kasv hinnanguliselt 1,1 %. See hinnang ei hõlma aga selliste reformide mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ja võivad hoogustada Saksamaa potentsiaalset majanduskasvu. |
| --- | --- |

(16)

2022. aasta stabiilsusprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on 2022. aastal soodne ja seejärel realistlik. Valitsuse prognoosi kohaselt kasvab reaalne SKP 2022. aastal 3,6 % ja 2023. aastal 2,3 %. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on SKP reaalkasv 2022. aastal väiksem (1,6 %) ja 2023. aastal sarnane (2,4 %). See erinevus tuleneb peamiselt prognooside koostamise erinevast tähtajast, mis stabiilsusprogrammi puhul jäi Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja alguse eelsesse aega, kui 2022. aasta majanduskasvu väljavaated olid optimistlikumad. Valitsus prognoosib oma 2022. aasta stabiilsusprogrammis, et valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk jääb 2022. aastal tasemele 33⁄4 % SKPst ja 2023. aastal väheneb 2 %-ni SKPst. Sarnane tase 2022. aastal kajastab eelkõige pandeemiaga seotud erakorraliste meetmete jätkamist, Ukrainas peetava sõja tõttu kaitsekulutuste suurendamist ja sõja tõttu kerkinud energiahindade leevendamiseks vajalike meetmete võtmist ning rohepöördesse lisakulutuste ja -investeeringute tegemist. 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 2022. aastal 663⁄4 %ni ja 2023. aastal 653⁄4 %ni. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2022. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk on 2022. aastal 2,5 % SKPst ja 2023. aastal 1,0 % SKPst. See on väiksem kui 2022. aasta stabiilsusprogrammis 2022. ja 2023. aastaks prognoositud eelarvepuudujääk, tulenedes peamiselt veidi tagasihoidlikumast maksutulu prognoosist, mis põhineb 2021. aasta novembris tehtud ettevaatlikel arvutustel, ning optimistlikumatest ootustest seoses programmi raames antavate toetuste ja tehtavate avaliku sektori investeeringutega. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2022. aastal sarnane ehk 66,4 % ja 2023. aastal väiksem ehk 64,5 %. Lahknevus tuleneb puudujäägiprognoosi sarnasest erinevusest. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on keskpika perioodi (kümme aastat) keskmine potentsiaalne SKP kasv hinnanguliselt 1,1 %. See hinnang ei hõlma aga selliste reformide mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ja võivad hoogustada Saksamaa potentsiaalset majanduskasvu.

| (17) | 2022. aastal kaotab valitsus järk-järgult enamiku COVID-19 kriisile reageerimiseks võetud meetmetest, nii et ajutised erakorralised meetmed peaksid prognooside kohaselt vähenema 4,2 %-lt SKPst 2021. aastal 1,2 %-le SKPst 2022. aastal. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetud meetmed, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 0,7 % SKPst ja mis eeldatavasti kaotatakse järk-järgult 2023. aastal (13). Need meetmed hõlmavad eelkõige küttekulude jaoks ette nähtud suunatud toetust; taastuvenergiamaksu (EEG-Umlage) kaotamise edendamist; pendelrändetoetuse (Pendlerpauschale) suurendamise edendamist; kütuste puhul energiamaksu vähendamist kolmeks kuuks; energiahinna hüvitamiseks tehtavat ühekordset kindlasummalist makset (Energiepreispauschale) ja lisamakset iga lapse eest; sotsiaalabi saajatele suunatud ühekordset kindlasummalist makset; kohaliku ühistranspordi kuupileti hinna alandamist kolmeks kuuks. Need meetmed on kavandatud ajutistena. Kui aga energiahinnad jäävad kõrgeks ka 2023. aastal, võidakse mõned neist meetmetest säilitada. Mõned neist meetmetest ei ole suunatud, eelkõige pendelrändetoetuse suurendamine ja kütuste puhul energiamaksu vähendamine. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad ka Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse pakkumise kulud, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 0,1 % SKPst ja 2023. aastal 0,2 % SKPst, (14) ning kaitsekulutuste suurenemine 2022. aastal 0,4 % SKPst ja 2023. aastal 0,5 % SKPst. |
| --- | --- |

(17)

2022. aastal kaotab valitsus järk-järgult enamiku COVID-19 kriisile reageerimiseks võetud meetmetest, nii et ajutised erakorralised meetmed peaksid prognooside kohaselt vähenema 4,2 %-lt SKPst 2021. aastal 1,2 %-le SKPst 2022. aastal. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetud meetmed, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 0,7 % SKPst ja mis eeldatavasti kaotatakse järk-järgult 2023. aastal (13). Need meetmed hõlmavad eelkõige küttekulude jaoks ette nähtud suunatud toetust; taastuvenergiamaksu (EEG-Umlage) kaotamise edendamist; pendelrändetoetuse (Pendlerpauschale) suurendamise edendamist; kütuste puhul energiamaksu vähendamist kolmeks kuuks; energiahinna hüvitamiseks tehtavat ühekordset kindlasummalist makset (Energiepreispauschale) ja lisamakset iga lapse eest; sotsiaalabi saajatele suunatud ühekordset kindlasummalist makset; kohaliku ühistranspordi kuupileti hinna alandamist kolmeks kuuks. Need meetmed on kavandatud ajutistena. Kui aga energiahinnad jäävad kõrgeks ka 2023. aastal, võidakse mõned neist meetmetest säilitada. Mõned neist meetmetest ei ole suunatud, eelkõige pendelrändetoetuse suurendamine ja kütuste puhul energiamaksu vähendamine. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad ka Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse pakkumise kulud, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 0,1 % SKPst ja 2023. aastal 0,2 % SKPst, (14) ning kaitsekulutuste suurenemine 2022. aastal 0,4 % SKPst ja 2023. aastal 0,5 % SKPst.

| (18) | Oma 18. juuni 2021. aasta soovituses soovitas nõukogu Saksamaal säilitada 2022. aastal toetav eelarvepoliitika, sealhulgas taaste- ja vastupidavusrahastust saadav impulss, ning riiklikult rahastatavad investeeringud. Samuti soovitas nõukogu Saksamaal juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon ja tagada riigi rahanduse kestlikkus keskpikas perspektiivis ning samal ajal suurendada investeeringuid majanduskasvu potentsiaali hoogustamiseks. |
| --- | --- |

(18)

Oma 18. juuni 2021. aasta soovituses soovitas nõukogu Saksamaal säilitada 2022. aastal toetav eelarvepoliitika, sealhulgas taaste- ja vastupidavusrahastust saadav impulss, ning riiklikult rahastatavad investeeringud. Samuti soovitas nõukogu Saksamaal juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon ja tagada riigi rahanduse kestlikkus keskpikas perspektiivis ning samal ajal suurendada investeeringuid majanduskasvu potentsiaali hoogustamiseks.

| (19) | Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi ja Saksamaa 2022. aasta stabiilsusprogrammis esitatud teabe kohaselt prognoositakse, et eelarvepoliitika on 2022. aastal toetav (– 1,6 % SKPst), nagu soovitas nõukogu (15). Saksamaa kavatseb jätkuvalt toetada majanduse taastamist, kasutades taaste- ja vastupidavusrahastut täiendavate investeeringute rahastamiseks, nagu on soovitanud nõukogu. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks jääma 2021. aastaga võrreldes stabiilseks. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2022. aastal andma eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,2 protsendipunkti (16). Seetõttu kavatseb Saksamaa säilitada riiklikult rahastatavad investeeringud, nagu soovitas nõukogu. Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2022. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 1,5 protsendipunkti. See märkimisväärne ekspansiivne panus hõlmab energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõjuga tegelemise meetmete täiendavat mõju (0,7 % SKPst) ning Ukrainast ümberasustatud isikutele ajutise kaitse pakkumise kulusid (0,1 % SKPst), samas kui rohepöördele tehtavad lisakulutused (0,2 % SKPst) peaksid samuti aitama kaasa jooksvate netokulude kasvule. |
| --- | --- |

(19)

Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi ja Saksamaa 2022. aasta stabiilsusprogrammis esitatud teabe kohaselt prognoositakse, et eelarvepoliitika on 2022. aastal toetav (– 1,6 % SKPst), nagu soovitas nõukogu (15). Saksamaa kavatseb jätkuvalt toetada majanduse taastamist, kasutades taaste- ja vastupidavusrahastut täiendavate investeeringute rahastamiseks, nagu on soovitanud nõukogu. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks jääma 2021. aastaga võrreldes stabiilseks. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2022. aastal andma eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,2 protsendipunkti (16). Seetõttu kavatseb Saksamaa säilitada riiklikult rahastatavad investeeringud, nagu soovitas nõukogu. Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2022. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 1,5 protsendipunkti. See märkimisväärne ekspansiivne panus hõlmab energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõjuga tegelemise meetmete täiendavat mõju (0,7 % SKPst) ning Ukrainast ümberasustatud isikutele ajutise kaitse pakkumise kulusid (0,1 % SKPst), samas kui rohepöördele tehtavad lisakulutused (0,2 % SKPst) peaksid samuti aitama kaasa jooksvate netokulude kasvule.

| (20) | Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika seisund, eeldusel et poliitikat ei muudeta, 2023. aastal 0,6 % SKPst (17). Prognooside kohaselt jätkab Saksamaa 2023. aastal taaste- ja vastupidavusrahastust antavate toetuste kasutamist, et rahastada täiendavaid investeeringuid majanduse taastamise toetuseks. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2022. aastaga vähenema 0,1 protsendipunkti SKPst. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2023. aastal andma eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,1 protsendipunkti (18). Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2023. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 0,7 protsendipunkti. See hõlmab energiahindade tõusu leevendamiseks võetud meetmete (0,7 % SKPst) järkjärgulise kaotamise ja Ukrainast põgenenud inimestele ajutise kaitse andmisega seotud täiendavate kulude (0,05 % SKPst) mõju võrreldes 2022. aastaga. |
| --- | --- |

(20)

Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika seisund, eeldusel et poliitikat ei muudeta, 2023. aastal 0,6 % SKPst (17). Prognooside kohaselt jätkab Saksamaa 2023. aastal taaste- ja vastupidavusrahastust antavate toetuste kasutamist, et rahastada täiendavaid investeeringuid majanduse taastamise toetuseks. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2022. aastaga vähenema 0,1 protsendipunkti SKPst. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2023. aastal andma eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,1 protsendipunkti (18). Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2023. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 0,7 protsendipunkti. See hõlmab energiahindade tõusu leevendamiseks võetud meetmete (0,7 % SKPst) järkjärgulise kaotamise ja Ukrainast põgenenud inimestele ajutise kaitse andmisega seotud täiendavate kulude (0,05 % SKPst) mõju võrreldes 2022. aastaga.

| (21) | 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk järk-järgult vähenema 13⁄4 %-le SKPst 2024. aastal ja 1 %-le SKPst 2025. aastal. Prognoosis eeldatakse, et valitsemissektori tulude osakaal SKPst suureneb, seevastu kulude osakaal SKPst peaks jääma suhteliselt stabiilseks. 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse 2025. aastani kahanema: 2024. aastal 653⁄4 %-le ja 2025. aastal 65 %-le. Komisjoni analüüsi kohaselt näivad võla kestlikkusega seotud riskid keskpikas perspektiivis väikesed. |
| --- | --- |

(21)

2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk järk-järgult vähenema 13⁄4 %-le SKPst 2024. aastal ja 1 %-le SKPst 2025. aastal. Prognoosis eeldatakse, et valitsemissektori tulude osakaal SKPst suureneb, seevastu kulude osakaal SKPst peaks jääma suhteliselt stabiilseks. 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse 2025. aastani kahanema: 2024. aastal 653⁄4 %-le ja 2025. aastal 65 %-le. Komisjoni analüüsi kohaselt näivad võla kestlikkusega seotud riskid keskpikas perspektiivis väikesed.

| (22) | Elanikkonna vananemine ja tööturu pingestumine mõjutavad järgmistel aastatel Saksamaad märkimisväärselt. Seadusjärgne pensioniiga jõuab 2031. aastal 67 eluaastani, kuid pensionisüsteemi pikaajalise kestlikkuse tagamiseks on vaja seda senisest enam kohandada, säilitades samas piisavuse. Tugevamaid tööstiimuleid on vaja ka tööturu pingestumise tõttu. Valitsuse võetud kohustus säilitada pensioniskeemi sissemaksete määra ülempiir käesoleval seadusandlikul perioodil ja sissetuleku asendamise miinimummäär toob eeldatavasti kaasa märkimisväärsed fiskaalülekanded, suurendades veelgi enam nooremate põlvkondade koormust. Riigi subsideeritavad erapensionifondid (Riester Rente) ei ole suutnud pensionisüsteemis olulist rolli täita. Tulud on väikesed ja halduskulud suured. Eelkõige väikese sissetulekuga töötajad ei suuda piisavalt pensionisääste koguda. |
| --- | --- |

(22)

Elanikkonna vananemine ja tööturu pingestumine mõjutavad järgmistel aastatel Saksamaad märkimisväärselt. Seadusjärgne pensioniiga jõuab 2031. aastal 67 eluaastani, kuid pensionisüsteemi pikaajalise kestlikkuse tagamiseks on vaja seda senisest enam kohandada, säilitades samas piisavuse. Tugevamaid tööstiimuleid on vaja ka tööturu pingestumise tõttu. Valitsuse võetud kohustus säilitada pensioniskeemi sissemaksete määra ülempiir käesoleval seadusandlikul perioodil ja sissetuleku asendamise miinimummäär toob eeldatavasti kaasa märkimisväärsed fiskaalülekanded, suurendades veelgi enam nooremate põlvkondade koormust. Riigi subsideeritavad erapensionifondid (Riester Rente) ei ole suutnud pensionisüsteemis olulist rolli täita. Tulud on väikesed ja halduskulud suured. Eelkõige väikese sissetulekuga töötajad ei suuda piisavalt pensionisääste koguda.

| (23) | Maksusüsteem tugineb suurel määral tööjõumaksude laekumisele, samas kui kaasavat majanduskasvu vähem kahjustavad maksubaasid on endiselt alakasutatud. Maksukiil on Saksamaal üks liidu suurimaid. See vähendab netopalka ning pärsib teatud rühmade, näiteks madala ja keskmise sissetulekuga töötajate ja leibkonna teiste palgasaajate hulgas huvi oma töötundide arvu suurendada; see ei aita kuidagi kaasa tööjõupotentsiaali paremale kasutamisele, samal ajal kui tööjõupuudus lokkab. Keskkonnamaksudest saadav tulu on suhteliselt väike, samas keskkonnakahjulikud toetused (sealhulgas maksuvähendused ja -vabastused) õõnestavad keskkonnasäästlikkuse eesmärkide saavutamist ning takistavad CO2 heite vähendamist, energiatõhusust ja taastuvenergia laialdasemat kasutamist. |
| --- | --- |

(23)

Maksusüsteem tugineb suurel määral tööjõumaksude laekumisele, samas kui kaasavat majanduskasvu vähem kahjustavad maksubaasid on endiselt alakasutatud. Maksukiil on Saksamaal üks liidu suurimaid. See vähendab netopalka ning pärsib teatud rühmade, näiteks madala ja keskmise sissetulekuga töötajate ja leibkonna teiste palgasaajate hulgas huvi oma töötundide arvu suurendada; see ei aita kuidagi kaasa tööjõupotentsiaali paremale kasutamisele, samal ajal kui tööjõupuudus lokkab. Keskkonnamaksudest saadav tulu on suhteliselt väike, samas keskkonnakahjulikud toetused (sealhulgas maksuvähendused ja -vabastused) õõnestavad keskkonnasäästlikkuse eesmärkide saavutamist ning takistavad CO2 heite vähendamist, energiatõhusust ja taastuvenergia laialdasemat kasutamist.

| (24) | Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja nimetatud määruse V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mille rakendamise suunav ajakava tuleb lõpule viia 31. augustiks 2026. Need aitavad lahendada kõiki majanduslikke ja sotsiaalseid probleeme või olulist osa majanduslikest ja sotsiaalsetest probleemidest, millele on osutatud riigipõhistes soovitustes, mille nõukogu esitas Saksamaale Euroopa poolaasta raames 2019. ja 2020. aastal, nagu ka riigipõhistes soovitustes, mis esitati enne taaste- ja vastupidavuskava vastuvõtmise kuupäeva. Täpsemalt öeldes pööratakse kavas tähelepanu vajadusele suurendada avaliku ja erasektori investeeringuid, eelkõige rohe- ja digipöördesse, kestlikku transporti, puhastesse, tõhusatesse ja integreeritud energiasüsteemidesse, avaliku halduse ja tervishoiuteenuste digitaliseerimisse, haridusse ning teadusuuringutesse ja innovatsiooni. |
| --- | --- |

(24)

Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja nimetatud määruse V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mille rakendamise suunav ajakava tuleb lõpule viia 31. augustiks 2026. Need aitavad lahendada kõiki majanduslikke ja sotsiaalseid probleeme või olulist osa majanduslikest ja sotsiaalsetest probleemidest, millele on osutatud riigipõhistes soovitustes, mille nõukogu esitas Saksamaale Euroopa poolaasta raames 2019. ja 2020. aastal, nagu ka riigipõhistes soovitustes, mis esitati enne taaste- ja vastupidavuskava vastuvõtmise kuupäeva. Täpsemalt öeldes pööratakse kavas tähelepanu vajadusele suurendada avaliku ja erasektori investeeringuid, eelkõige rohe- ja digipöördesse, kestlikku transporti, puhastesse, tõhusatesse ja integreeritud energiasüsteemidesse, avaliku halduse ja tervishoiuteenuste digitaliseerimisse, haridusse ning teadusuuringutesse ja innovatsiooni.

| (25) | Saksamaa taaste- ja vastupidavuskava rakendamine aitab eeldatavasti teha täiendavaid edusamme rohe- ja digipöörde valdkonnas. Saksamaa kliimaeesmärkide saavutamist toetavad meetmed moodustavad taaste- ja vastupidavuskava kogueraldisest 42 %, samas kui digieesmärke toetavad meetmed moodustavad kava kogueraldisest 52 %. Taaste- ja vastupidavuskava täielik rakendamine kooskõlas asjakohaste eesmärkide ja sihtidega aitab Saksamaal COVID-19 kriisist kiiresti taastuda, tugevdades samal ajal tema vastupanuvõimet. Sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline kaasamine on jätkuvalt väga oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üleüldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest. |
| --- | --- |

(25)

Saksamaa taaste- ja vastupidavuskava rakendamine aitab eeldatavasti teha täiendavaid edusamme rohe- ja digipöörde valdkonnas. Saksamaa kliimaeesmärkide saavutamist toetavad meetmed moodustavad taaste- ja vastupidavuskava kogueraldisest 42 %, samas kui digieesmärke toetavad meetmed moodustavad kava kogueraldisest 52 %. Taaste- ja vastupidavuskava täielik rakendamine kooskõlas asjakohaste eesmärkide ja sihtidega aitab Saksamaal COVID-19 kriisist kiiresti taastuda, tugevdades samal ajal tema vastupanuvõimet. Sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline kaasamine on jätkuvalt väga oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üleüldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest.

| (26) | 4. aprilliks 2022 esitas Saksamaa Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2021/1060 (19) ette nähtud ühtekuuluvuspoliitika programmidokumendid Euroopa Regionaalarengu Fondi kõigi 15 programmi, Euroopa Sotsiaalfond+ kõigi 16 programmi ning Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Euroopa Sotsiaalfond+ segaprogrammi kohta. 19. aprillil 2022 kiitis komisjon heaks Saksamaaga sõlmitava partnerluslepingu ühtekuuluvuspoliitika fondide kasutamise kohta. Kooskõlas määrusega (EL) 2021/1060 on Saksamaa arvesse võtnud asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi ühtekuuluvuspoliitika 2021.–2027. aasta fondide programmitöös. See on eeltingimus ühtekuuluvuspoliitika fondidest saadava rahalise toetuse tulemuslikkuse suurendamiseks ja lisaväärtuse maksimeerimiseks, edendades samal ajal nende ühtekuuluvuspoliitika fondide ning muude liidu vahendite ja fondide vahelist koordineerimist, vastastikust täiendavust ja sidusust. Taaste- ja vastupidavusrahastu ning ühtekuuluvuspoliitika programmide edukas rakendamine sõltub ka selliste kitsaskohtade kõrvaldamisest, mis pärsivad investeeringuid, mis toetavad rohe- ja digipööret ning tasakaalustatud territoriaalset arengut. |
| --- | --- |

(26)

4. aprilliks 2022 esitas Saksamaa Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2021/1060 (19) ette nähtud ühtekuuluvuspoliitika programmidokumendid Euroopa Regionaalarengu Fondi kõigi 15 programmi, Euroopa Sotsiaalfond+ kõigi 16 programmi ning Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Euroopa Sotsiaalfond+ segaprogrammi kohta. 19. aprillil 2022 kiitis komisjon heaks Saksamaaga sõlmitava partnerluslepingu ühtekuuluvuspoliitika fondide kasutamise kohta. Kooskõlas määrusega (EL) 2021/1060 on Saksamaa arvesse võtnud asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi ühtekuuluvuspoliitika 2021.–2027. aasta fondide programmitöös. See on eeltingimus ühtekuuluvuspoliitika fondidest saadava rahalise toetuse tulemuslikkuse suurendamiseks ja lisaväärtuse maksimeerimiseks, edendades samal ajal nende ühtekuuluvuspoliitika fondide ning muude liidu vahendite ja fondide vahelist koordineerimist, vastastikust täiendavust ja sidusust. Taaste- ja vastupidavusrahastu ning ühtekuuluvuspoliitika programmide edukas rakendamine sõltub ka selliste kitsaskohtade kõrvaldamisest, mis pärsivad investeeringuid, mis toetavad rohe- ja digipööret ning tasakaalustatud territoriaalset arengut.

| (27) | Lisaks taaste- ja vastupidavuskavas käsitletud majanduslikele ja sotsiaalsetele probleemidele on Saksamaa endiselt maha jäänud väga suure läbilaskevõimega lairibaühenduse kasutuselevõtul maapiirkondades, kus suuremad investeeringud võiksid edendada tootlikkuse kasvu ning vähendada säästude ja investeeringute tasakaalustamatust. Üldiselt parandas Saksamaa viimase aasta jooksul väga suure läbilaskevõimega lairibaühenduse kättesaadavust märkimisväärselt ja on selle näitaja poolest praegu üle liidu keskmise. Ent maapiirkondades oli katvus 22,5 %, mis jääb alla liidu keskmise (37,1 %). Ainult 15,4 % leibkondadest saab kasutada kiudoptilist ühendust (võrreldes liidu keskmisega 50 %), mis asetab Saksamaa nende liikmesriikide hulka, kus kiudoptilise ühenduse kättesaadavus on kõige kehvem, samas kui esiviisikusse kuuluvate liidu liikmesriikide puhul on see näitaja vähemalt 85 %. Kiudoptilise ühenduse puudumine on iseäranis suur maapiirkondades (11,3 % vs. liidu keskmine 33,8 %). See pärsib tootlikkuse kasvu, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate puhul, kellest paljud asuvad maa- ja poolmaapiirkondades. Lairibaühenduse laiendamist ega 5G-ühendust Saksamaa taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta. Föderaalsel ja piirkondlikul tasandil on olemas kavad, milles on seatud eesmärgiks parandada ühenduvust n-ö hallil alal ja mobiilset ühendust n-ö valgetel laikudel. Koalitsioonileping sisaldab ambitsioonikaid eesmärke tagada kiudoptiline ja 5G-ühendus kõikidele Saksamaa kodumajapidamistele, kuid eesmärkide elluviimise lõpptähtaega ei ole veel kindlaks määratud. Nende eesmärkide õigeaegsel saavutamisel on otsustava tähtsusega tsiviilehituse planeerimis- ja haldussuutlikkuse suurendamine erasektoris ning planeerimise ja rakendamise juhtimine avalikus sektoris. Nende eesmärkide saavutamiseks on vaja täiustada ka taotluste esitamise ja lubade andmise menetlust ning standardida alternatiivseid, vähem aeganõudvaid paigaldamistehnikaid. |
| --- | --- |

(27)

Lisaks taaste- ja vastupidavuskavas käsitletud majanduslikele ja sotsiaalsetele probleemidele on Saksamaa endiselt maha jäänud väga suure läbilaskevõimega lairibaühenduse kasutuselevõtul maapiirkondades, kus suuremad investeeringud võiksid edendada tootlikkuse kasvu ning vähendada säästude ja investeeringute tasakaalustamatust. Üldiselt parandas Saksamaa viimase aasta jooksul väga suure läbilaskevõimega lairibaühenduse kättesaadavust märkimisväärselt ja on selle näitaja poolest praegu üle liidu keskmise. Ent maapiirkondades oli katvus 22,5 %, mis jääb alla liidu keskmise (37,1 %). Ainult 15,4 % leibkondadest saab kasutada kiudoptilist ühendust (võrreldes liidu keskmisega 50 %), mis asetab Saksamaa nende liikmesriikide hulka, kus kiudoptilise ühenduse kättesaadavus on kõige kehvem, samas kui esiviisikusse kuuluvate liidu liikmesriikide puhul on see näitaja vähemalt 85 %. Kiudoptilise ühenduse puudumine on iseäranis suur maapiirkondades (11,3 % vs. liidu keskmine 33,8 %). See pärsib tootlikkuse kasvu, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate puhul, kellest paljud asuvad maa- ja poolmaapiirkondades. Lairibaühenduse laiendamist ega 5G-ühendust Saksamaa taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta. Föderaalsel ja piirkondlikul tasandil on olemas kavad, milles on seatud eesmärgiks parandada ühenduvust n-ö hallil alal ja mobiilset ühendust n-ö valgetel laikudel. Koalitsioonileping sisaldab ambitsioonikaid eesmärke tagada kiudoptiline ja 5G-ühendus kõikidele Saksamaa kodumajapidamistele, kuid eesmärkide elluviimise lõpptähtaega ei ole veel kindlaks määratud. Nende eesmärkide õigeaegsel saavutamisel on otsustava tähtsusega tsiviilehituse planeerimis- ja haldussuutlikkuse suurendamine erasektoris ning planeerimise ja rakendamise juhtimine avalikus sektoris. Nende eesmärkide saavutamiseks on vaja täiustada ka taotluste esitamise ja lubade andmise menetlust ning standardida alternatiivseid, vähem aeganõudvaid paigaldamistehnikaid.

| (28) | Versailles’ deklaratsioonis liidu riigipeadelt ja valitsusjuhtidelt saadud volituste kohaselt soovitakse komisjoni ettepanekuga kava „REPowerEU“ kohta kaotada järk-järgult võimalikult kiiresti liidu sõltuvus Venemaalt imporditavast fossiilkütusest. Selleks kavatseb komisjon määrata dialoogis liikmesriikidega kindlaks kõige sobivamad projektid, investeeringud ja reformid riiklikul, piirkondlikul ja liidu tasandil. Nende meetmete eesmärk on vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest ja suunata fossiilkütuste import Venemaalt eemale. |
| --- | --- |

(28)

Versailles’ deklaratsioonis liidu riigipeadelt ja valitsusjuhtidelt saadud volituste kohaselt soovitakse komisjoni ettepanekuga kava „REPowerEU“ kohta kaotada järk-järgult võimalikult kiiresti liidu sõltuvus Venemaalt imporditavast fossiilkütusest. Selleks kavatseb komisjon määrata dialoogis liikmesriikidega kindlaks kõige sobivamad projektid, investeeringud ja reformid riiklikul, piirkondlikul ja liidu tasandil. Nende meetmete eesmärk on vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest ja suunata fossiilkütuste import Venemaalt eemale.

| (29) | Saksamaa seisab silmitsi probleemidega, mis on seotud nii tema sõltuvusega fossiilkütustest ja Venemaalt energia importimisest kui ka täielikult integreeritud säästvasse energiasüsteemi investeerimise raamtingimustega. 2020. aasta andmete kohaselt on sõltuvus Venemaalt imporditavast gaasist eriti suur (65 % (20)) ja suurem kui liidu keskmine (44 %). Sõltuvus Venemaalt imporditavast naftast on samuti suurem kui liidu keskmine (Saksamaal 34 %, liidu keskmine 26 %) (21). Üle poole Saksamaa energiaallikate jaotusest moodustavad gaas (26 %) ja nafta (35 %). Selline sõltuvus avaldab otsest mõju Saksamaa tööstusele, mille energiatarve hõlmab 35 % maagaasi lõpptarbimisest. Nende probleemide lahendamiseks, kliima- ja energiaeesmärkide saavutamiseks ning investeeringute suurendamiseks võrreldes säästmisega on äärmiselt oluline teha kiiremaid edusamme ülekande- ja jaotusvõrkude laiendamisel ning taastuvenergia kasutuselevõtul. Vaja on teha suuremaid jõupingutusi energiavarustuse ja tarneteede mitmekesistamiseks, kasutades kõiki kättesaadavaid CO2-vabasid energiaallikaid, eelkõige taastuvallikatest toodetud elektrienergiat ja gaasi, sealhulgas saastevaba vesinikku ja veeldatud maagaasi. Gaasiga seotud uued taristu- ja võrguinvesteeringud peaksid võimaluse korral olema tulevikukindlad, et hõlbustada nende pikaajalist kestlikkust tulevikus säästvatele kütustele kohandamise kaudu. Selleks, et Saksamaa oleks kooskõlas paketi „Eesmärk 55“ eesmärkidega, tuleb veelgi ambitsioonikamalt vähendada kasvuhoonegaaside heidet ning suurendada taastuvenergia tootmist ja energiatõhusust. Tuleb pingutada, et kiirendada tööstuse CO2 heite vähendamist, suurendada energiatarbijatele pakutavate võimaluste paindlikkust ja leevendada nende tundlikkust varieeruvate hindade suhtes ning tugevdada energiasüsteemide lõimitust (22).
  Samuti tuleks võtta meetmeid, mille abil suurendada energiatõhusust, kahandada energiatarbimist ning kiirendada CO2 heite vähendamist hoonefondi puhul ja transpordisektoris, mis 2021. aastal ei suutnud heitkoguste vähendamise riiklikke eesmärke saavutada. Jagatud liikuvuse ja kestliku ühistranspordi senisest laialdasema kasutamise tulemusena võib väheneda fossiilkütuste kulu. Saksamaa elektrivõrkude laiendamisel on esinenud märkimisväärseid viivitusi. Peamised takistused on muu hulgas planeerimise, loa saamise ja edasikaebamise menetluste keerukus ja pikkus. Elektrivõrkude laiendamisel esinenud viivitused on tekitanud vajaduse piirata taastuvate energiaallikate kasutamist teatud piirkondades. Peale selle mõjutavad elektrivõrkude laiendamisel esinevad viivitused oluliselt naaberliikmesriikide võrke, kuna Saksamaa elektrivõrgu läbilaskevõime ei ole piisav, et transportida vastavas hinnavööndis kaubeldavaid elektrikoguseid. Valitsus on võtnud kohustuse suurendada elektritootmises taastuvate energiaallikate osakaalu 2030. aastaks 80 %ni ning Saksamaa parlament on arutamas seadusandlikku ettepanekut taastuvenergia seaduse kohta, mis sisaldab eesmärki saavutada elektrisektoris 2035. aastaks kasvuhoonegaaside osas peaaegu netonullheide. Samas on taastuvenergia, eelkõige maismaa tuuleenergia kasutuselevõtt viimastel aastatel märkimisväärselt aeglustunud, kuna selle rakendamisel esineb endiselt takistusi. Nende takistuste kõrvaldamiseks tuleb varajases etapis lahendada maakasutusega seotud konfliktid, leevendada minimaalse vahemaa nõudeid, parandada ruumilist planeerimist, et määrata kindlaks tuuleenergia kasutuselevõtuks sobivad piirkonnad, ning lihtsustada lubade saamist. Kohaliku kogukonna heakskiidu saamisele saab kaasa aidata muu hulgas sujuvama konsulteerimisprotsessi, kodanike osaluse suurendamise ja projektidest saadava tulu jagamise kaudu. Taastuvate energiaallikate laialdasem kasutuselevõtt ja energiatõhususe suurendamine ei kahanda mitte üksnes sõltuvust energiaimpordist, vaid vähendab oluliselt ka energiahindu. Olemasolevate energiaühenduste puhul saab senisest veelgi enam tugevdada osalemist energiaalases piiriüleses koostöös ning suurendada paindlikkust ja vastassuunavoogu. |
| --- | --- |

(29)

Saksamaa seisab silmitsi probleemidega, mis on seotud nii tema sõltuvusega fossiilkütustest ja Venemaalt energia importimisest kui ka täielikult integreeritud säästvasse energiasüsteemi investeerimise raamtingimustega. 2020. aasta andmete kohaselt on sõltuvus Venemaalt imporditavast gaasist eriti suur (65 % (20)) ja suurem kui liidu keskmine (44 %). Sõltuvus Venemaalt imporditavast naftast on samuti suurem kui liidu keskmine (Saksamaal 34 %, liidu keskmine 26 %) (21). Üle poole Saksamaa energiaallikate jaotusest moodustavad gaas (26 %) ja nafta (35 %). Selline sõltuvus avaldab otsest mõju Saksamaa tööstusele, mille energiatarve hõlmab 35 % maagaasi lõpptarbimisest. Nende probleemide lahendamiseks, kliima- ja energiaeesmärkide saavutamiseks ning investeeringute suurendamiseks võrreldes säästmisega on äärmiselt oluline teha kiiremaid edusamme ülekande- ja jaotusvõrkude laiendamisel ning taastuvenergia kasutuselevõtul. Vaja on teha suuremaid jõupingutusi energiavarustuse ja tarneteede mitmekesistamiseks, kasutades kõiki kättesaadavaid CO2-vabasid energiaallikaid, eelkõige taastuvallikatest toodetud elektrienergiat ja gaasi, sealhulgas saastevaba vesinikku ja veeldatud maagaasi. Gaasiga seotud uued taristu- ja võrguinvesteeringud peaksid võimaluse korral olema tulevikukindlad, et hõlbustada nende pikaajalist kestlikkust tulevikus säästvatele kütustele kohandamise kaudu. Selleks, et Saksamaa oleks kooskõlas paketi „Eesmärk 55“ eesmärkidega, tuleb veelgi ambitsioonikamalt vähendada kasvuhoonegaaside heidet ning suurendada taastuvenergia tootmist ja energiatõhusust. Tuleb pingutada, et kiirendada tööstuse CO2 heite vähendamist, suurendada energiatarbijatele pakutavate võimaluste paindlikkust ja leevendada nende tundlikkust varieeruvate hindade suhtes ning tugevdada energiasüsteemide lõimitust (22).

Samuti tuleks võtta meetmeid, mille abil suurendada energiatõhusust, kahandada energiatarbimist ning kiirendada CO2 heite vähendamist hoonefondi puhul ja transpordisektoris, mis 2021. aastal ei suutnud heitkoguste vähendamise riiklikke eesmärke saavutada. Jagatud liikuvuse ja kestliku ühistranspordi senisest laialdasema kasutamise tulemusena võib väheneda fossiilkütuste kulu. Saksamaa elektrivõrkude laiendamisel on esinenud märkimisväärseid viivitusi. Peamised takistused on muu hulgas planeerimise, loa saamise ja edasikaebamise menetluste keerukus ja pikkus. Elektrivõrkude laiendamisel esinenud viivitused on tekitanud vajaduse piirata taastuvate energiaallikate kasutamist teatud piirkondades. Peale selle mõjutavad elektrivõrkude laiendamisel esinevad viivitused oluliselt naaberliikmesriikide võrke, kuna Saksamaa elektrivõrgu läbilaskevõime ei ole piisav, et transportida vastavas hinnavööndis kaubeldavaid elektrikoguseid. Valitsus on võtnud kohustuse suurendada elektritootmises taastuvate energiaallikate osakaalu 2030. aastaks 80 %ni ning Saksamaa parlament on arutamas seadusandlikku ettepanekut taastuvenergia seaduse kohta, mis sisaldab eesmärki saavutada elektrisektoris 2035. aastaks kasvuhoonegaaside osas peaaegu netonullheide. Samas on taastuvenergia, eelkõige maismaa tuuleenergia kasutuselevõtt viimastel aastatel märkimisväärselt aeglustunud, kuna selle rakendamisel esineb endiselt takistusi. Nende takistuste kõrvaldamiseks tuleb varajases etapis lahendada maakasutusega seotud konfliktid, leevendada minimaalse vahemaa nõudeid, parandada ruumilist planeerimist, et määrata kindlaks tuuleenergia kasutuselevõtuks sobivad piirkonnad, ning lihtsustada lubade saamist. Kohaliku kogukonna heakskiidu saamisele saab kaasa aidata muu hulgas sujuvama konsulteerimisprotsessi, kodanike osaluse suurendamise ja projektidest saadava tulu jagamise kaudu. Taastuvate energiaallikate laialdasem kasutuselevõtt ja energiatõhususe suurendamine ei kahanda mitte üksnes sõltuvust energiaimpordist, vaid vähendab oluliselt ka energiahindu. Olemasolevate energiaühenduste puhul saab senisest veelgi enam tugevdada osalemist energiaalases piiriüleses koostöös ning suurendada paindlikkust ja vastassuunavoogu.

| (30) | Kuigi kliimaneutraalsusele ülemineku ja fossiilkütustest loobumise kiirendamine tekitab mitmes sektoris märkimisväärseid ümberkorralduskulusid, saab Saksamaa ühtekuuluvuspoliitika raames kasutada õiglase ülemineku mehhanismi, et leevendada ülemineku sotsiaal-majanduslikku mõju kõige enam mõjutatud piirkondades. Lisaks saab Saksamaa kasutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1057 (23) loodud Euroopa Sotsiaalfond+, et parandada tööhõivevõimalusi ja tugevdada sotsiaalset ühtekuuluvust. |
| --- | --- |

(30)

Kuigi kliimaneutraalsusele ülemineku ja fossiilkütustest loobumise kiirendamine tekitab mitmes sektoris märkimisväärseid ümberkorralduskulusid, saab Saksamaa ühtekuuluvuspoliitika raames kasutada õiglase ülemineku mehhanismi, et leevendada ülemineku sotsiaal-majanduslikku mõju kõige enam mõjutatud piirkondades. Lisaks saab Saksamaa kasutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1057 (23) loodud Euroopa Sotsiaalfond+, et parandada tööhõivevõimalusi ja tugevdada sotsiaalset ühtekuuluvust.

| (31) | Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2022. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (24) kajastub esitatud soovituses 1. |
| --- | --- |

(31)

Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2022. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (24) kajastub esitatud soovituses 1.

| (32) | Arvestades euroala liikmesriikide majanduse tihedat seotust ning nende ühist panust majandus- ja rahaliidu toimimisse, soovitas nõukogu euroala liikmesriikidel võtta meetmeid, sealhulgas oma taaste- ja vastupidavuskavade kaudu, et rakendada 2022. aasta soovituses euroala kohta sätestatud soovitusi. Saksamaa puhul kajastub see eelkõige soovitustes 1, 2 ja 3. |
| --- | --- |

(32)

Arvestades euroala liikmesriikide majanduse tihedat seotust ning nende ühist panust majandus- ja rahaliidu toimimisse, soovitas nõukogu euroala liikmesriikidel võtta meetmeid, sealhulgas oma taaste- ja vastupidavuskavade kaudu, et rakendada 2022. aasta soovituses euroala kohta sätestatud soovitusi. Saksamaa puhul kajastub see eelkõige soovitustes 1, 2 ja 3.

| (33) | Võttes arvesse komisjoni põhjalikku analüüsi ja hindamist, on nõukogu 2022. aasta riikliku reformikava ja 2022. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud. Määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel antud nõukogu soovitused kajastuvad soovitustes 1, 2, 3 ja 4. Soovitused 1, 2 ja 3 aitavad kaasa ka euroala käsitleva 2022. aasta soovituse, eelkõige esimese ja neljanda euroala soovituse rakendamisele. Soovituses 1 osutatud eelarvepoliitika meetmed ning soovitustes 2, 3 ja 4 osutatud poliitikameetmed aitavad muu hulgas vähendada jooksevkonto ülejäägiga seotud tasakaalustamatust, kui tegemist on suurema investeeringuga, |
| --- | --- |

(33)

Võttes arvesse komisjoni põhjalikku analüüsi ja hindamist, on nõukogu 2022. aasta riikliku reformikava ja 2022. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud. Määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel antud nõukogu soovitused kajastuvad soovitustes 1, 2, 3 ja 4. Soovitused 1, 2 ja 3 aitavad kaasa ka euroala käsitleva 2022. aasta soovituse, eelkõige esimese ja neljanda euroala soovituse rakendamisele. Soovituses 1 osutatud eelarvepoliitika meetmed ning soovitustes 2, 3 ja 4 osutatud poliitikameetmed aitavad muu hulgas vähendada jooksevkonto ülejäägiga seotud tasakaalustamatust, kui tegemist on suurema investeeringuga,

SOOVITAB Saksamaal võtta 2022. ja 2023. aastal järgmisi meetmeid.

1.

Tagada 2023. aastal, et riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv oleks kooskõlas üldiselt neutraalse eelarvepoliitikaga, võttes arvesse jätkuvat ajutist ja suunatud toetust kodumajapidamistele ja ettevõtetele, mis on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ja Ukrainast põgenevatele inimestele. Olla valmis kohandama jooksvaid kulutusi vastavalt muutuvale olukorrale. Suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, võttes arvesse algatust „REPowerEU“, sealhulgas kasutades taaste- ja vastupidavusrahastut ning muid liidu vahendeid. Järgida pärast 2023. aastat eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne keskpika perioodi eelarvepositsioon. Parandada maksusüsteemi kaasavama ja kestlikuma majanduskasvu saavutamiseks, pakkudes eelkõige tõhusamaid maksusoodustusi, mis motiveeriksid töötundide arvu suurendama. Tagada pensionisüsteemi pikaajaline kestlikkus.

2.

Jätkata oma taaste- ja vastupidavuskava rakendamist kooskõlas nõukogu 13. juuli 2021. aasta rakendusotsuses esitatud eesmärkide ja sihtidega. Viia kiiresti lõpule komisjoniga peetavad läbirääkimised 2021.–2027. aasta ühtekuuluvuspoliitika programmidokumentide üle, et alustada nende rakendamist.

3.

Kõrvaldada investeerimisel esinevad takistused ja suurendada investeeringuid väga suure läbilaskevõimega digitaalsetesse sidevõrkudesse.

4.

Vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest ja mitmekesistada nende importi, parandades energiatõhusust, edendades energiasäästu, mitmekesistades energiatarneid ja tarneteid, kõrvaldades investeerimisel esinevad kitsaskohad, lihtsustades loa saamise menetlust, suurendades investeeringuid elektrivõrkudesse ja taastuvenergiasse ja kiirendades nende kasutuselevõttu ning edendades osalemist energiaalases piiriüleses koostöös.

Brüssel, 12. juuli 2022

Nõukogu nimel

eesistuja

Z. STANJURA

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (ELT L 57, 18.2.2021, lk 17).

3

(4)  Nõukogu 5. aprilli 2022. aasta soovitus euroala majanduspoliitika kohta (ELT C 153, 7.4.2022, lk 1).

4

(5)  Nõukogu 4. märtsi 2022. aasta rakendusotsus (EL) 2022/382, millega määratakse kindlaks Ukrainast lähtuva põgenike massilise sissevoolu olemasolu direktiivi 2001/55/EÜ artikli 5 tähenduses ning nähakse selle tulemusena ette ajutine kaitse (ELT L 71, 4.3.2022, lk 1).

5

(6)  Nõukogu 20. juuli 2001. aasta direktiiv 2001/55/EÜ miinimumnõuete kohta ajutise kaitse andmiseks ümberasustatud isikute massilise sissevoolu korral ning meetmete kohta liikmesriikide jõupingutuste tasakaalustamiseks nende isikute vastuvõtmisel ning selle tagajärgede kandmisel (EÜT L 212, 7.8.2001, lk 12).

6

(7)  Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovitus, milles esitatakse nõukogu arvamus Saksamaa 2021. aasta stabiilsusprogrammi kohta (ELT C 304, 29.7.2021, lk 18).

7

(8)  Käesolevas soovituses esitatud hinnangud eelarvepoliitika ja selle komponentide kohta on komisjoni hinnangud, mis põhinevad komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi aluseks olevatel eeldustel. Komisjoni hinnangud keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu kohta ei hõlma selliste reformide positiivset mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ja võivad hoogustada potentsiaalset majanduskasvu.

8

(9)  Ei rahastata taaste- ja vastupidavusrahastust ega muudest liidu vahenditest antavate toetustega.

9

(10)  ST 10158/2021; ST 10158/2021 ADD.

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrus (EL) nr 473/2013 euroala liikmesriikide eelarvekavade seire ja hindamise ning nende ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise tagamise ühiste eeskirjade kohta (ELT L 140, 27.5.2013, lk 11).

11

(12)  Nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitus, milles käsitletakse Saksamaa 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Saksamaa 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohta (ELT C 282, 26.8.2020, lk 27).

12

(13)  Näitajad kajastavad alates 2021. aasta sügisest võetud meetmete aastaste eelarvekulude taset, sealhulgas jooksvaid tulusid ja kulusid ning asjakohasel juhul kapitalikulumeetmeid.

13

(14)  Eeldatakse, et Ukrainast liitu põgenenud isikute koguarv jõuab 2022. aasta lõpuks järk-järgult 6 miljonini ning nende geograafiline jaotus põhineb olemasoleva diasporaa suurusel, vastuvõtva liikmesriigi elanikkonna suhtelisel suurusel ja Ukrainast põgenenud isikute tegelikul jaotusel üle kogu liidu 2022. aasta märtsi seisuga. Inimese kohta arvutatud eelarvekulude puhul põhinevad hinnangud komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse Euromodi mikrosimulatsiooni mudelil, võttes arvesse nii rahaülekandeid kui ka mitterahalisi hüvitisi, nagu haridus ja tervishoid.

14

(15)  Näitaja miinusmärk vastab esmaste kulude kasvu liigsele kasvule võrreldes keskpika perioodi majanduskasvuga, osutades ekspansiivsele eelarvepoliitikale.

15

(16)  Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud peaksid andma pärssiva panuse 0,1 protsendipunkti SKPst.

16

(17)  Näitaja plussmärk vastab esmaste kulude kasvu vähesele kasvule võrreldes keskpika perioodi majanduskasvuga, osutades pärssivale eelarvepoliitikale.

17

(18)  Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud peaksid andma neutraalse panuse.

18

(19)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1060, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfond+, Ühtekuuluvusfondi, Õiglase Ülemineku Fondi ja Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfondi kohta ning nende ja Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastu suhtes kohaldatavad finantsreeglid (ELT L 231, 30.6.2021, lk 159).

19

(20)  Saksamaa majandus- ja kliimakaitse ministeeriumi hiljutiste andmete kohaselt on selle osakaal gaasi koguimpordis vähenenud 35 %ni.

20

(21)  Eurostat (2020), Venemaa impordi osakaal maagaasi ja toornafta koguimpordis. ELi 27 liikmesriigi keskmise impordi puhul põhineb koguimport ELi 27 liikmesriigist väljastpoolt pärit impordil. Saksamaa puhul hõlmab koguimport ELi-sisest kaubandust. Toornafta ei hõlma rafineeritud naftatooteid.

21

(22)  Energiasüsteemide lõimimisel seotakse eri energiakandjad üksteisega ja lõpptarbimissektoritega.

22

(23)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1057, millega luuakse Euroopa Sotsiaalfond+ (ESF+) ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1296/2013 (ELT L 231, 30.6.2021, lk 21).

23

(24)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.

24

---

| 1.9.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 334/44 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 334/44

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

12. juuli 2022,

milles käsitletakse Eesti 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Eesti 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohta

(2022/C 334/06)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arves nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | 19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, (2) millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu. Taaste- ja vastupidavusrahastust antakse rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. See aitab majandusel taastuda ning teha eelkõige rohe- ja digipöörde edendamiseks kestlikke ja majanduskasvu soodustavaid reforme ja investeeringuid, tugevdades samas liikmesriikide majanduse vastupidavust ja potentsiaalset majanduskasvu. Samuti aitab see tugevdada riigi rahanduse kestlikkust ning edendada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis. 2022. aasta juunis ajakohastatakse kooskõlas määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikega 2 taaste- ja vastupidavusrahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust. |
| --- | --- |

(1)

19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, (2) millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu. Taaste- ja vastupidavusrahastust antakse rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. See aitab majandusel taastuda ning teha eelkõige rohe- ja digipöörde edendamiseks kestlikke ja majanduskasvu soodustavaid reforme ja investeeringuid, tugevdades samas liikmesriikide majanduse vastupidavust ja potentsiaalset majanduskasvu. Samuti aitab see tugevdada riigi rahanduse kestlikkust ning edendada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis. 2022. aasta juunis ajakohastatakse kooskõlas määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikega 2 taaste- ja vastupidavusrahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust.

| (2) | 24. novembril 2021 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2022) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse 7. mail 2021 allkirjastatud Porto sotsiaalkohustust rakendada edasi Euroopa sotsiaalõiguste sammast, mille Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kuulutasid välja 17. novembril 2017. Euroopa Ülemkogu kiitis 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid heaks 25. märtsil 2022. 24. novembril 2021 võttis komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1176/2011 (3) alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Eestit ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta ning ettepaneku 2022. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist. 5. aprillil 2022 võttis nõukogu vastu soovituse euroala majanduspoliitika kohta (4) ja 14. märtsil 2022 ühise tööhõive aruande. |
| --- | --- |

(2)

24. novembril 2021 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2022) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse 7. mail 2021 allkirjastatud Porto sotsiaalkohustust rakendada edasi Euroopa sotsiaalõiguste sammast, mille Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kuulutasid välja 17. novembril 2017. Euroopa Ülemkogu kiitis 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid heaks 25. märtsil 2022. 24. novembril 2021 võttis komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1176/2011 (3) alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Eestit ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta ning ettepaneku 2022. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist. 5. aprillil 2022 võttis nõukogu vastu soovituse euroala majanduspoliitika kohta (4) ja 14. märtsil 2022 ühise tööhõive aruande.

| (3) | Venemaa sissetung Ukrainasse pärast ülemaailmset pandeemiat on märkimisväärselt muutnud geopoliitilist ja majanduslikku olukorda. Sissetungi mõju liikmesriikide majandusele avaldub muu hulgas kõrgemates energia-, toidu- ja toorainehindades ning kehvemates kasvuväljavaadetes. Kõrgemad energiahinnad mõjutavad tugevasti eelkõige kõige haavatavamaid leibkondi, kes kannatavad energiaostuvõimetuse all või elavad selle ohus, samuti ettevõtteid, mis on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad. Liit seisab silmitsi ka Ukrainast põgenevate inimeste enneolematu sissevooluga. Venemaa agressioonisõjast tulenevad majanduslikud tagajärjed on mõjutanud liikmesriike ebaühtlaselt. Sellega seoses käivitati 4. märtsil 2022 nõukogu rakendusotsusega (EL) 2022/382 (5) esimest korda nõukogu direktiiv 2001/55/EÜ, (6) millega anti Ukrainast pärit põgenikele õigus seaduslikult liidus viibida ning juurdepääs haridusele ja koolitusele, tööturule, tervishoiule, eluasemele ja sotsiaalhoolekandele. Eestile on algatuse „Ühtekuuluvusmeetmed pagulaste toetamiseks Euroopas“ (CARE) ning programmi „Ühtekuuluvust ja Euroopa territooriume toetav taasteabi“ (REACT-EU) täiendavate eelmaksete kaudu tehtud kättesaadavaks erakorraline toetus, et kiiresti reageerida Ukrainast põgenevate inimeste vastuvõtu ja integreerimise vajadustele. |
| --- | --- |

(3)

Venemaa sissetung Ukrainasse pärast ülemaailmset pandeemiat on märkimisväärselt muutnud geopoliitilist ja majanduslikku olukorda. Sissetungi mõju liikmesriikide majandusele avaldub muu hulgas kõrgemates energia-, toidu- ja toorainehindades ning kehvemates kasvuväljavaadetes. Kõrgemad energiahinnad mõjutavad tugevasti eelkõige kõige haavatavamaid leibkondi, kes kannatavad energiaostuvõimetuse all või elavad selle ohus, samuti ettevõtteid, mis on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad. Liit seisab silmitsi ka Ukrainast põgenevate inimeste enneolematu sissevooluga. Venemaa agressioonisõjast tulenevad majanduslikud tagajärjed on mõjutanud liikmesriike ebaühtlaselt. Sellega seoses käivitati 4. märtsil 2022 nõukogu rakendusotsusega (EL) 2022/382 (5) esimest korda nõukogu direktiiv 2001/55/EÜ, (6) millega anti Ukrainast pärit põgenikele õigus seaduslikult liidus viibida ning juurdepääs haridusele ja koolitusele, tööturule, tervishoiule, eluasemele ja sotsiaalhoolekandele. Eestile on algatuse „Ühtekuuluvusmeetmed pagulaste toetamiseks Euroopas“ (CARE) ning programmi „Ühtekuuluvust ja Euroopa territooriume toetav taasteabi“ (REACT-EU) täiendavate eelmaksete kaudu tehtud kättesaadavaks erakorraline toetus, et kiiresti reageerida Ukrainast põgenevate inimeste vastuvõtu ja integreerimise vajadustele.

| (4) | Võttes arvesse kiiresti muutuvat majanduslikku ja geopoliitilist olukorda, jätkub Euroopa poolaasta raames 2022. aastal majandus- ja tööhõivepoliitika ulatuslik koordineerimine, lähtudes samal ajal taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamisnõuetest, nagu on märgitud 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsis. Vastuvõetud taaste- ja vastupidavuskavade rakendamine on oluline poliitiliste prioriteetide elluviimiseks Euroopa poolaasta raames, kuna kavades käsitletakse kõiki 2019. ja 2020. aasta Euroopa poolaasta tsüklites esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019. ja 2020. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mida on läbi vaadatud, ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21, nagu ka riigipõhised soovitused, mis esitati enne selliste läbivaadatud, ajakohastatud või muudetud kavade esitamise kuupäeva. |
| --- | --- |

(4)

Võttes arvesse kiiresti muutuvat majanduslikku ja geopoliitilist olukorda, jätkub Euroopa poolaasta raames 2022. aastal majandus- ja tööhõivepoliitika ulatuslik koordineerimine, lähtudes samal ajal taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamisnõuetest, nagu on märgitud 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsis. Vastuvõetud taaste- ja vastupidavuskavade rakendamine on oluline poliitiliste prioriteetide elluviimiseks Euroopa poolaasta raames, kuna kavades käsitletakse kõiki 2019. ja 2020. aasta Euroopa poolaasta tsüklites esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019. ja 2020. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mida on läbi vaadatud, ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21, nagu ka riigipõhised soovitused, mis esitati enne selliste läbivaadatud, ajakohastatud või muudetud kavade esitamise kuupäeva.

| (5) | Stabiilsuse ja kasvu pakti üldist vabastusklauslit on kohaldatud alates 2020. aasta märtsist. Oma 3. märtsi 2021. aasta teatises „Üks aasta pärast COVID-19 puhangu algust: eelarvepoliitika meetmed“ esitas komisjon oma seisukoha, et otsuse tegemisel üldise vabastusklausli kohaldamise lõpetamise või jätkamise kohta tuleks lähtuda majandusolukorra üldhinnangust, kusjuures peamiseks kvantitatiivseks kriteeriumiks peaks olema liidu või euroala majandustegevuse tase võrreldes kriisieelse tasemega (2019. aasta lõpp). Võttes arvesse suurenenud ebakindlust ja majandusväljavaateid ohustavaid suuri langusriske Euroopas toimuva sõja kontekstis, enneolematut energiahindade tõusu ja jätkuvaid häireid tarneahelates, on põhjendatud stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamisaja pikendamine 2023. aastani. |
| --- | --- |

(5)

Stabiilsuse ja kasvu pakti üldist vabastusklauslit on kohaldatud alates 2020. aasta märtsist. Oma 3. märtsi 2021. aasta teatises „Üks aasta pärast COVID-19 puhangu algust: eelarvepoliitika meetmed“ esitas komisjon oma seisukoha, et otsuse tegemisel üldise vabastusklausli kohaldamise lõpetamise või jätkamise kohta tuleks lähtuda majandusolukorra üldhinnangust, kusjuures peamiseks kvantitatiivseks kriteeriumiks peaks olema liidu või euroala majandustegevuse tase võrreldes kriisieelse tasemega (2019. aasta lõpp). Võttes arvesse suurenenud ebakindlust ja majandusväljavaateid ohustavaid suuri langusriske Euroopas toimuva sõja kontekstis, enneolematut energiahindade tõusu ja jätkuvaid häireid tarneahelates, on põhjendatud stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamisaja pikendamine 2023. aastani.

| (6) | Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovituses, (7) milles esitatakse nõukogu arvamus Eesti 2021. aasta stabiilsusprogrammi kohta, esitatud lähenemisviisi kohaselt on üldist eelarvepoliitikat praegu kõige parem mõõta esmaste kulude (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) muutusena keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu suhtes, jättes välja COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed, kuid võttes arvesse taaste- ja vastupidavusrahastu tagastamatute toetuste ja muude liidu vahenditega rahastatavaid kulusid (8). Selleks et hinnata, kas riigi eelarvepoliitika on konservatiivne ja kas eelarve struktuur soodustab kestlikku taastumist kooskõlas rohe- ja digipöördega, tuleks üldisest eelarvepoliitikast kaugemale minnes pöörata tähelepanu ka riiklikult rahastatavate (9) esmaste jooksvate kulude (millest on maha arvatud kaalutlusõiguse alusel võetud tulumeetmed ja välja jäetud COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed) ja investeeringute arengule. |
| --- | --- |

(6)

Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovituses, (7) milles esitatakse nõukogu arvamus Eesti 2021. aasta stabiilsusprogrammi kohta, esitatud lähenemisviisi kohaselt on üldist eelarvepoliitikat praegu kõige parem mõõta esmaste kulude (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) muutusena keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu suhtes, jättes välja COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed, kuid võttes arvesse taaste- ja vastupidavusrahastu tagastamatute toetuste ja muude liidu vahenditega rahastatavaid kulusid (8). Selleks et hinnata, kas riigi eelarvepoliitika on konservatiivne ja kas eelarve struktuur soodustab kestlikku taastumist kooskõlas rohe- ja digipöördega, tuleks üldisest eelarvepoliitikast kaugemale minnes pöörata tähelepanu ka riiklikult rahastatavate (9) esmaste jooksvate kulude (millest on maha arvatud kaalutlusõiguse alusel võetud tulumeetmed ja välja jäetud COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed) ja investeeringute arengule.

| (7) | 2. märtsil 2022 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse 2023. aasta eelarvepoliitika üldised suunised („eelarvesuunised“), et toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon märkis, et 2022. aasta talveprognoosi makromajandusliku prognoosi kohaselt näib üleminek 2020.–2022. aasta üldiselt toetavalt eelarvepoliitikalt üldiselt neutraalsele eelarvepoliitikale, olles samas valmis reageerima muutuvale majandusolukorrale, 2023. aastal asjakohane. Komisjon teatas, et 2023. aasta eelarvesoovitused peaksid jätkuvalt olema liikmesriikide vahel diferentseeritud ja nendes tuleks arvesse võtta võimalikku ülekanduvat mõju riikide vahel. Komisjon kutsus liikmesriike üles kajastama suuniseid oma stabiilsus- ja lähenemisprogrammides. Komisjon võttis kohustuse jälgida tähelepanelikult majandusarengut ja kohandada oma poliitikasuuniseid vastavalt vajadusele ning hiljemalt 2022. aasta mai lõpus esitatavas Euroopa poolaasta kevadpaketis. |
| --- | --- |

(7)

2. märtsil 2022 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse 2023. aasta eelarvepoliitika üldised suunised („eelarvesuunised“), et toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon märkis, et 2022. aasta talveprognoosi makromajandusliku prognoosi kohaselt näib üleminek 2020.–2022. aasta üldiselt toetavalt eelarvepoliitikalt üldiselt neutraalsele eelarvepoliitikale, olles samas valmis reageerima muutuvale majandusolukorrale, 2023. aastal asjakohane. Komisjon teatas, et 2023. aasta eelarvesoovitused peaksid jätkuvalt olema liikmesriikide vahel diferentseeritud ja nendes tuleks arvesse võtta võimalikku ülekanduvat mõju riikide vahel. Komisjon kutsus liikmesriike üles kajastama suuniseid oma stabiilsus- ja lähenemisprogrammides. Komisjon võttis kohustuse jälgida tähelepanelikult majandusarengut ja kohandada oma poliitikasuuniseid vastavalt vajadusele ning hiljemalt 2022. aasta mai lõpus esitatavas Euroopa poolaasta kevadpaketis.

| (8) | Seoses eelarvesuunistega võetakse 2023. aasta eelarvesoovitustes arvesse halvenenud majandusväljavaateid, suurenenud ebakindlust ja täiendavaid langusriske ning võrreldes komisjoni 2022. aasta talveprognoosiga kiiremat inflatsiooni. Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleb eelarvemeetmete abil suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse ning säilitada kõige haavatavamate leibkondade ostujõud, et leevendada energiahinna tõusu mõju ja aidata piirata teisest inflatsioonisurvet sihipäraste ja ajutiste meetmete abil. Eelarvepoliitika peab jääma paindlikuks, et kohaneda kiiresti muutuvate oludega, sealhulgas Venemaa Ukraina-vastasest agressioonisõjast kaitse ja julgeoleku osas tulenevate väljakutsetega, ning see peab olema liikmesriikide vahel diferentseeritud vastavalt nende eelarve- ja majandusolukorrale, võttes sealhulgas arvesse, kuidas neile mõjub kriis ja Ukrainast põgenenud inimeste sisseränne. |
| --- | --- |

(8)

Seoses eelarvesuunistega võetakse 2023. aasta eelarvesoovitustes arvesse halvenenud majandusväljavaateid, suurenenud ebakindlust ja täiendavaid langusriske ning võrreldes komisjoni 2022. aasta talveprognoosiga kiiremat inflatsiooni. Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleb eelarvemeetmete abil suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse ning säilitada kõige haavatavamate leibkondade ostujõud, et leevendada energiahinna tõusu mõju ja aidata piirata teisest inflatsioonisurvet sihipäraste ja ajutiste meetmete abil. Eelarvepoliitika peab jääma paindlikuks, et kohaneda kiiresti muutuvate oludega, sealhulgas Venemaa Ukraina-vastasest agressioonisõjast kaitse ja julgeoleku osas tulenevate väljakutsetega, ning see peab olema liikmesriikide vahel diferentseeritud vastavalt nende eelarve- ja majandusolukorrale, võttes sealhulgas arvesse, kuidas neile mõjub kriis ja Ukrainast põgenenud inimeste sisseränne.

| (9) | 18. juunil 2021 esitas Eesti vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon hindas määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas esitatud hindamissuunistega. 29. oktoobril 2021 võttis nõukogu vastu rakendusotsuse Eesti taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnangu heakskiitmise kohta (10). Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsuse vastuvõtmisest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Eesti on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjakohased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud. |
| --- | --- |

(9)

18. juunil 2021 esitas Eesti vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon hindas määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas esitatud hindamissuunistega. 29. oktoobril 2021 võttis nõukogu vastu rakendusotsuse Eesti taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnangu heakskiitmise kohta (10). Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsuse vastuvõtmisest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Eesti on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjakohased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud.

| (10) | 29. aprillil 2022 esitas Eesti kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artiklis 4 sätestatud tähtajaga oma 2022. aasta riikliku reformikava ja 2022. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2022. aasta riiklik reformikava ka Eesti kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava rakendamisel tehtud edusammude kohta. |
| --- | --- |

(10)

29. aprillil 2022 esitas Eesti kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artiklis 4 sätestatud tähtajaga oma 2022. aasta riikliku reformikava ja 2022. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2022. aasta riiklik reformikava ka Eesti kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava rakendamisel tehtud edusammude kohta.

| (11) | 23. mail 2022 avaldas komisjon Eesti kohta 2022. aasta riigiaruande. Selles hinnati Eesti edusamme nõukogu poolt 2019., 2020. ja 2021. aastal vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti taaste ja vastupidavuse tulemustabeli põhjal kokkuvõte sellest, kuidas Eesti on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Selle analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega, sealhulgas nendega, mis tekivad seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse. Samuti hinnati Eesti edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning liidu peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamisel. |
| --- | --- |

(11)

23. mail 2022 avaldas komisjon Eesti kohta 2022. aasta riigiaruande. Selles hinnati Eesti edusamme nõukogu poolt 2019., 2020. ja 2021. aastal vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti taaste ja vastupidavuse tulemustabeli põhjal kokkuvõte sellest, kuidas Eesti on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Selle analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega, sealhulgas nendega, mis tekivad seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse. Samuti hinnati Eesti edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning liidu peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamisel.

| (12) | 23. mail 2022 esitas komisjon Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 3 kohase aruande. Kõnealuses aruandes arutati Eesti eelarveseisundit, kuna riigi valitsemissektori eelarvepuudujääk peaks 2022. aastal ületama aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % sisemajanduse koguproduktist (SKP). Aruandes jõuti järeldusele, et puudujäägikriteerium ei ole täidetud. Kooskõlas 2. märtsi 2022. aasta teatisega ei teinud komisjon 2022. aasta kevadel ettepanekut algatada uusi ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusi ning hindab 2022. aasta sügisel uuesti, kas on vaja teha ettepanek selliste menetluste algatamiseks. |
| --- | --- |

(12)

23. mail 2022 esitas komisjon Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 3 kohase aruande. Kõnealuses aruandes arutati Eesti eelarveseisundit, kuna riigi valitsemissektori eelarvepuudujääk peaks 2022. aastal ületama aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % sisemajanduse koguproduktist (SKP). Aruandes jõuti järeldusele, et puudujäägikriteerium ei ole täidetud. Kooskõlas 2. märtsi 2022. aasta teatisega ei teinud komisjon 2022. aasta kevadel ettepanekut algatada uusi ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusi ning hindab 2022. aasta sügisel uuesti, kas on vaja teha ettepanek selliste menetluste algatamiseks.

| (13) | Oma 20. juuli 2020. aasta soovituses (11) soovitas nõukogu Eestil võtta 2020. ja 2021. aastal kooskõlas üldise vabastusklausliga kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida COVID-19 pandeemiale ning toetada majandust ja selle taastumist. Samuti soovitati Eestil juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon keskpikas perspektiivis ja tagada võla kestlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Eurostati kinnitatud andmete põhjal vähenes Eesti valitsemissektori eelarvepuudujääk 5,6 %-lt SKPst 2020. aastal 2,4 %-le SKPst 2021. aastal. Eesti eelarvepoliitilised meetmed toetasid majanduse taastumist 2021. aastal, samal ajal kui ajutised erakorralised meetmed suurenesid 2,3 %-lt SKPst 2020. aastal 2,7 %-le SKPst 2021. aastal. Eesti 2021. aasta meetmed olid kooskõlas nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitusega. 2020. ja 2021. aastal valitsuse poolt kaalutlusõiguse alusel võetud eelarvemeetmed olid enamasti ajutised või kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega. Samal ajal ei olnud mõned ajavahemikul 2020–2021 valitsuse poolt kaalutlusõiguse alusel vastu võetud meetmed ajutised ega kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega, kusjuures peamiselt hõlmasid need pensionide suurendamist, suunatud palgatõusu (õpetajad, meditsiini-, kultuuri- ja politseitöötajad) ning tervishoiu, teadus- ja arendustegevuse, kaitsevaldkonna ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kuluprogramme. Eurostati kinnitatud andmete kohaselt langes valitsemissektori võlg 19,0 %-lt SKPst 2020. aastal 18,1 %-le SKPst 2021. aastal. |
| --- | --- |

(13)

Oma 20. juuli 2020. aasta soovituses (11) soovitas nõukogu Eestil võtta 2020. ja 2021. aastal kooskõlas üldise vabastusklausliga kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida COVID-19 pandeemiale ning toetada majandust ja selle taastumist. Samuti soovitati Eestil juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon keskpikas perspektiivis ja tagada võla kestlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Eurostati kinnitatud andmete põhjal vähenes Eesti valitsemissektori eelarvepuudujääk 5,6 %-lt SKPst 2020. aastal 2,4 %-le SKPst 2021. aastal. Eesti eelarvepoliitilised meetmed toetasid majanduse taastumist 2021. aastal, samal ajal kui ajutised erakorralised meetmed suurenesid 2,3 %-lt SKPst 2020. aastal 2,7 %-le SKPst 2021. aastal. Eesti 2021. aasta meetmed olid kooskõlas nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitusega. 2020. ja 2021. aastal valitsuse poolt kaalutlusõiguse alusel võetud eelarvemeetmed olid enamasti ajutised või kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega. Samal ajal ei olnud mõned ajavahemikul 2020–2021 valitsuse poolt kaalutlusõiguse alusel vastu võetud meetmed ajutised ega kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega, kusjuures peamiselt hõlmasid need pensionide suurendamist, suunatud palgatõusu (õpetajad, meditsiini-, kultuuri- ja politseitöötajad) ning tervishoiu, teadus- ja arendustegevuse, kaitsevaldkonna ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kuluprogramme. Eurostati kinnitatud andmete kohaselt langes valitsemissektori võlg 19,0 %-lt SKPst 2020. aastal 18,1 %-le SKPst 2021. aastal.

| (14) | 2022. aasta stabiilsusprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on konservatiivne. Valitsuse prognoosi kohaselt väheneb reaalne SKP 2022. aastal 1,0 % ja kasvab 2023. aastal 1,2 %. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on SKP reaalkasv 2022. aastal 1,0 % ja 2023. aastal 2,4 %. Komisjon prognoosib kiiremat eratarbimise kasvu, mida toetab kogunenud säästude kõrge tase ja tugev oodatav palgadünaamika. Valitsus prognoosib oma 2022. aasta stabiilsusprogrammis, et valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk suureneb 2022. aastal 5,3 %ni SKPst ja väheneb 2023. aastal 4,8 %ni SKPst. 2022. aastaks prognoositud suurenemine kajastab peamiselt uusi kulumeetmeid energiahinna tõusu leevendamiseks ning täiendavaid sotsiaal- ja julgeolekukulutusi, samuti Ukrainast põgenenud inimestele ajutise kaitse andmise kulusid. 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse kasvama 2022. aastal 20,7 %ni ja seejärel 2023. aastal 24,1 %ni. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2022. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk on 2022. ja 2023. aastal vastavalt 4,4 % SKPst ja 3,7 % SKPst. See on väiksem kui 2022. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud eelarvepuudujääk, tingituna peamiselt komisjoni prognooside aluseks olevast tugevamast SKP prognoosist ja komisjoni prognoositud investeerimiskulude tagasihoidlikumast kasvust. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2022. aastal 20,9 % ja 2023. aastal 23,5 %, mis on sarnane 2022. aasta stabiilsusprogrammi prognoosidele. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on keskpika perioodi (kümme aastat) keskmine potentsiaalne SKP kasv hinnanguliselt 3,1 %. See hinnang ei hõlma aga selliste reformide mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ja võivad hoogustada Eesti potentsiaalset majanduskasvu. |
| --- | --- |

(14)

2022. aasta stabiilsusprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on konservatiivne. Valitsuse prognoosi kohaselt väheneb reaalne SKP 2022. aastal 1,0 % ja kasvab 2023. aastal 1,2 %. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on SKP reaalkasv 2022. aastal 1,0 % ja 2023. aastal 2,4 %. Komisjon prognoosib kiiremat eratarbimise kasvu, mida toetab kogunenud säästude kõrge tase ja tugev oodatav palgadünaamika. Valitsus prognoosib oma 2022. aasta stabiilsusprogrammis, et valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk suureneb 2022. aastal 5,3 %ni SKPst ja väheneb 2023. aastal 4,8 %ni SKPst. 2022. aastaks prognoositud suurenemine kajastab peamiselt uusi kulumeetmeid energiahinna tõusu leevendamiseks ning täiendavaid sotsiaal- ja julgeolekukulutusi, samuti Ukrainast põgenenud inimestele ajutise kaitse andmise kulusid. 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse kasvama 2022. aastal 20,7 %ni ja seejärel 2023. aastal 24,1 %ni. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2022. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk on 2022. ja 2023. aastal vastavalt 4,4 % SKPst ja 3,7 % SKPst. See on väiksem kui 2022. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud eelarvepuudujääk, tingituna peamiselt komisjoni prognooside aluseks olevast tugevamast SKP prognoosist ja komisjoni prognoositud investeerimiskulude tagasihoidlikumast kasvust. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2022. aastal 20,9 % ja 2023. aastal 23,5 %, mis on sarnane 2022. aasta stabiilsusprogrammi prognoosidele. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on keskpika perioodi (kümme aastat) keskmine potentsiaalne SKP kasv hinnanguliselt 3,1 %. See hinnang ei hõlma aga selliste reformide mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ja võivad hoogustada Eesti potentsiaalset majanduskasvu.

| (15) | 2022. aastal kaotab valitsus järk-järgult enamiku COVID-19 kriisile reageerimiseks võetud meetmetest, nii et ajutised erakorralised meetmed peaksid prognooside kohaselt vähenema 2,7 %-lt SKPst 2021. aastal 0,8 %-le SKPst 2022. aastal. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetud meetmed, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 0,7 % SKPst ja mis eeldatavasti kaotatakse 2023. aastal (12). Need meetmed hõlmavad peamiselt sotsiaalsiirdeid vaesematele leibkondadele, elektri- ja küttehindade ülempiiri ning tarbijate elektri- ja gaasivõrgutasude alandamist. Need meetmed on kavandatud ajutistena. Kui aga energiahinnad jäävad kõrgeks ka 2023. aastal, võidakse mõned neist meetmetest säilitada. Mõned neist meetmetest ei ole suunatud, eelkõige kodumajapidamistele üldise energiahinnalae kehtestamine, võrgutasude vähendamine ja üldine aktsiisimaksude alandamine (kehtib alates 2020. aastast). Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad ka Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse pakkumise kulud, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 0,4 % SKPst ja 2023. aastal 0,6 % SKPst, (13) ning kaitsekulutuste suurenemine 2023. aastal (0,6 % SKPst). |
| --- | --- |

(15)

2022. aastal kaotab valitsus järk-järgult enamiku COVID-19 kriisile reageerimiseks võetud meetmetest, nii et ajutised erakorralised meetmed peaksid prognooside kohaselt vähenema 2,7 %-lt SKPst 2021. aastal 0,8 %-le SKPst 2022. aastal. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetud meetmed, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 0,7 % SKPst ja mis eeldatavasti kaotatakse 2023. aastal (12). Need meetmed hõlmavad peamiselt sotsiaalsiirdeid vaesematele leibkondadele, elektri- ja küttehindade ülempiiri ning tarbijate elektri- ja gaasivõrgutasude alandamist. Need meetmed on kavandatud ajutistena. Kui aga energiahinnad jäävad kõrgeks ka 2023. aastal, võidakse mõned neist meetmetest säilitada. Mõned neist meetmetest ei ole suunatud, eelkõige kodumajapidamistele üldise energiahinnalae kehtestamine, võrgutasude vähendamine ja üldine aktsiisimaksude alandamine (kehtib alates 2020. aastast). Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad ka Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse pakkumise kulud, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 0,4 % SKPst ja 2023. aastal 0,6 % SKPst, (13) ning kaitsekulutuste suurenemine 2023. aastal (0,6 % SKPst).

| (16) | Oma 18. juuni 2021. aasta soovituses soovitas nõukogu Eestil säilitada 2022. aastal toetav eelarvepoliitika, sealhulgas taaste- ja vastupidavusrahastust saadav impulss, ning riiklikult rahastatavad investeeringud. Samuti soovitas nõukogu Eestil juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon ja tagada riigi rahanduse kestlikkus keskpikas perspektiivis ning samal ajal suurendada investeeringuid majanduskasvu potentsiaali hoogustamiseks. |
| --- | --- |

(16)

Oma 18. juuni 2021. aasta soovituses soovitas nõukogu Eestil säilitada 2022. aastal toetav eelarvepoliitika, sealhulgas taaste- ja vastupidavusrahastust saadav impulss, ning riiklikult rahastatavad investeeringud. Samuti soovitas nõukogu Eestil juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon ja tagada riigi rahanduse kestlikkus keskpikas perspektiivis ning samal ajal suurendada investeeringuid majanduskasvu potentsiaali hoogustamiseks.

| (17) | Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi ja Eesti 2022. aasta stabiilsusprogrammis esitatud teabe kohaselt prognoositakse, et eelarvepoliitika on 2022. aastal toetav (– 2,4 % SKPst), nagu soovitas nõukogu (14). Eesti kavatseb jätkuvalt toetada majanduse taastamist, kasutades taaste- ja vastupidavusrahastut täiendavate investeeringute rahastamiseks, nagu on soovitanud nõukogu. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2021. aastaga suurenema 0,1 protsendipunkti võrra. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2022. aastal andma eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,6 protsendipunkti (15). Seepärast kavatseb Eesti säilitada riiklikult rahastatavad investeeringud, nagu on soovitanud nõukogu. Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2022. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 1,4 protsendipunkti. See märkimisväärne ekspansiivne panus hõlmab muu hulgas palkade ja sotsiaalsiirete suurenemist ning energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetavate meetmete (0,5 % SKPst) ning Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse andmise kulude (0,4 % SKPst) täiendavat mõju. |
| --- | --- |

(17)

Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi ja Eesti 2022. aasta stabiilsusprogrammis esitatud teabe kohaselt prognoositakse, et eelarvepoliitika on 2022. aastal toetav (– 2,4 % SKPst), nagu soovitas nõukogu (14). Eesti kavatseb jätkuvalt toetada majanduse taastamist, kasutades taaste- ja vastupidavusrahastut täiendavate investeeringute rahastamiseks, nagu on soovitanud nõukogu. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2021. aastaga suurenema 0,1 protsendipunkti võrra. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2022. aastal andma eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,6 protsendipunkti (15). Seepärast kavatseb Eesti säilitada riiklikult rahastatavad investeeringud, nagu on soovitanud nõukogu. Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2022. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 1,4 protsendipunkti. See märkimisväärne ekspansiivne panus hõlmab muu hulgas palkade ja sotsiaalsiirete suurenemist ning energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetavate meetmete (0,5 % SKPst) ning Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse andmise kulude (0,4 % SKPst) täiendavat mõju.

| (18) | Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika seisund, eeldusel et poliitikat ei muudeta, 2023. aastal 0,2 % SKPst (16). Prognooside kohaselt jätkab Eesti 2023. aastal taaste- ja vastupidavusrahastust antavate toetuste kasutamist, et rahastada täiendavaid investeeringuid majanduse taastamise toetuseks. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2022. aastaga suurenema 0,4 protsendipunkti SKPst. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2023. aastal andma eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,3 protsendipunkti (17). Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2023. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 0,4 protsendipunkti. See hõlmab energiahindade tõusu leevendamiseks võetud meetmete (0,7 % SKPst) järkjärgulise kaotamise ja Ukrainast põgenenud inimestele ajutise kaitse andmisega seotud täiendavate kulude (0,1 % SKPst) mõju. |
| --- | --- |

(18)

Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika seisund, eeldusel et poliitikat ei muudeta, 2023. aastal 0,2 % SKPst (16). Prognooside kohaselt jätkab Eesti 2023. aastal taaste- ja vastupidavusrahastust antavate toetuste kasutamist, et rahastada täiendavaid investeeringuid majanduse taastamise toetuseks. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2022. aastaga suurenema 0,4 protsendipunkti SKPst. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2023. aastal andma eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,3 protsendipunkti (17). Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2023. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 0,4 protsendipunkti. See hõlmab energiahindade tõusu leevendamiseks võetud meetmete (0,7 % SKPst) järkjärgulise kaotamise ja Ukrainast põgenenud inimestele ajutise kaitse andmisega seotud täiendavate kulude (0,1 % SKPst) mõju.

| (19) | 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk järk-järgult vähenema 3,8 %-le SKPst 2024. aastal ja 2,9 %-le SKPst 2025. aastal. Seega peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk jääma 2025. aastal alla 3 % SKPst. Nendes prognoosides eeldatakse mõningaid täiendavaid eelarve konsolideerimise meetmeid, mida ei ole veel täpsustatud. 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse 2025. aastani kasvama – 2024. aastal 27,7 %ni ja 2025. aastal 29,2 %ni. Komisjoni analüüsi kohaselt näivad võla kestlikkusega seotud riskid keskpikas perspektiivis väikesed. |
| --- | --- |

(19)

2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk järk-järgult vähenema 3,8 %-le SKPst 2024. aastal ja 2,9 %-le SKPst 2025. aastal. Seega peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk jääma 2025. aastal alla 3 % SKPst. Nendes prognoosides eeldatakse mõningaid täiendavaid eelarve konsolideerimise meetmeid, mida ei ole veel täpsustatud. 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse 2025. aastani kasvama – 2024. aastal 27,7 %ni ja 2025. aastal 29,2 %ni. Komisjoni analüüsi kohaselt näivad võla kestlikkusega seotud riskid keskpikas perspektiivis väikesed.

| (20) | Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja nimetatud määruse V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mille rakendamise suunav ajakava tuleb lõpule viia 31. augustiks 2026. Need aitavad lahendada kõiki majanduslikke ja sotsiaalseid probleeme või olulist osa majanduslikest ja sotsiaalsetest probleemidest, millele on osutatud riigipõhistes soovitustes, mille nõukogu esitas Eestile Euroopa poolaasta raames 2019. ja 2020. aastal, nagu ka riigipõhistes soovitustes, mis esitati enne taaste- ja vastupidavuskava vastuvõtmise kuupäeva. Eelkõige keskendutakse taaste- ja vastupidavuskavas rohe- ja digipöördele ning selles on ette nähtud meetmed, et parandada energiatõhusust ja arendada taastuvenergia tootmist, suurendada transpordi ja liikuvuse kestlikkust, toetada ettevõtteid, eelkõige idufirmasid ning väikesi ja keskmise suurusega ettevõtjaid kaksiküleminekul, jätkata avalike teenuste digitaliseerimist ning viia haridus- ja koolitussüsteem paremini vastavusse tööturu vajadustega, eelkõige rohe- ja digioskuste vallas. Taaste- ja vastupidavuskavas on esitatud ka meetmed tervishoiusüsteemi juurdepääsetavuse ja vastupidavuse parandamiseks ning ette nähtud sotsiaalse turvavõrgu ja sotsiaalteenuste kättesaadavuse mõningane parandamine. |
| --- | --- |

(20)

Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja nimetatud määruse V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mille rakendamise suunav ajakava tuleb lõpule viia 31. augustiks 2026. Need aitavad lahendada kõiki majanduslikke ja sotsiaalseid probleeme või olulist osa majanduslikest ja sotsiaalsetest probleemidest, millele on osutatud riigipõhistes soovitustes, mille nõukogu esitas Eestile Euroopa poolaasta raames 2019. ja 2020. aastal, nagu ka riigipõhistes soovitustes, mis esitati enne taaste- ja vastupidavuskava vastuvõtmise kuupäeva. Eelkõige keskendutakse taaste- ja vastupidavuskavas rohe- ja digipöördele ning selles on ette nähtud meetmed, et parandada energiatõhusust ja arendada taastuvenergia tootmist, suurendada transpordi ja liikuvuse kestlikkust, toetada ettevõtteid, eelkõige idufirmasid ning väikesi ja keskmise suurusega ettevõtjaid kaksiküleminekul, jätkata avalike teenuste digitaliseerimist ning viia haridus- ja koolitussüsteem paremini vastavusse tööturu vajadustega, eelkõige rohe- ja digioskuste vallas. Taaste- ja vastupidavuskavas on esitatud ka meetmed tervishoiusüsteemi juurdepääsetavuse ja vastupidavuse parandamiseks ning ette nähtud sotsiaalse turvavõrgu ja sotsiaalteenuste kättesaadavuse mõningane parandamine.

| (21) | Eesti taaste- ja vastupidavuskava rakendamine aitab eeldatavasti teha täiendavaid edusamme rohe- ja digipöörde valdkonnas. Eesti kliimaeesmärkide saavutamist toetavad meetmed moodustavad taaste- ja vastupidavuskava kogueraldisest 41,5 %, samas kui digieesmärke toetavad meetmed moodustavad kava kogueraldisest 21,5 %. Taaste- ja vastupidavuskava täielik rakendamine kooskõlas asjakohaste eesmärkide ja sihtidega aitab Eestil COVID-19 kriisist kiiresti taastuda, tugevdades samal ajal tema vastupanuvõimet. Sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üleüldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest. |
| --- | --- |

(21)

Eesti taaste- ja vastupidavuskava rakendamine aitab eeldatavasti teha täiendavaid edusamme rohe- ja digipöörde valdkonnas. Eesti kliimaeesmärkide saavutamist toetavad meetmed moodustavad taaste- ja vastupidavuskava kogueraldisest 41,5 %, samas kui digieesmärke toetavad meetmed moodustavad kava kogueraldisest 21,5 %. Taaste- ja vastupidavuskava täielik rakendamine kooskõlas asjakohaste eesmärkide ja sihtidega aitab Eestil COVID-19 kriisist kiiresti taastuda, tugevdades samal ajal tema vastupanuvõimet. Sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üleüldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest.

| (22) | Eesti esitas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1060 (18) ettenähtud partnerluslepingu 18. aprillil 2022, kuid ei ole veel esitanud muid nimetatud määruses ettenähtud ühtekuuluvuspoliitika programmidokumente. Kooskõlas määrusega (EL) 2021/1060 peab Eesti arvesse võtma asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi ühtekuuluvuspoliitika 2021.–2027. aasta fondide programmitöös. See on eeltingimus ühtekuuluvuspoliitika fondidest saadava rahalise toetuse tulemuslikkuse suurendamiseks ja lisaväärtuse maksimeerimiseks, edendades samal ajal nende ühtekuuluvuspoliitika fondide ning muude liidu vahendite ja fondide vahelist koordineerimist, vastastikust täiendavust ja sidusust. Taaste- ja vastupidavusrahastu ning ühtekuuluvuspoliitika programmide edukas rakendamine sõltub ka selliste kitsaskohtade kõrvaldamisest, mis pärsivad investeeringuid, mis toetavad rohe- ja digipööret ning tasakaalustatud territoriaalset arengut. |
| --- | --- |

(22)

Eesti esitas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1060 (18) ettenähtud partnerluslepingu 18. aprillil 2022, kuid ei ole veel esitanud muid nimetatud määruses ettenähtud ühtekuuluvuspoliitika programmidokumente. Kooskõlas määrusega (EL) 2021/1060 peab Eesti arvesse võtma asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi ühtekuuluvuspoliitika 2021.–2027. aasta fondide programmitöös. See on eeltingimus ühtekuuluvuspoliitika fondidest saadava rahalise toetuse tulemuslikkuse suurendamiseks ja lisaväärtuse maksimeerimiseks, edendades samal ajal nende ühtekuuluvuspoliitika fondide ning muude liidu vahendite ja fondide vahelist koordineerimist, vastastikust täiendavust ja sidusust. Taaste- ja vastupidavusrahastu ning ühtekuuluvuspoliitika programmide edukas rakendamine sõltub ka selliste kitsaskohtade kõrvaldamisest, mis pärsivad investeeringuid, mis toetavad rohe- ja digipööret ning tasakaalustatud territoriaalset arengut.

| (23) | Lisaks taaste- ja vastupidavuskavas käsitletud majanduslikele ja sotsiaalsetele probleemidele seisab Eesti silmitsi mitmete muude probleemidega, mis on seotud pikaajalise hoolduse ja sotsiaalse turvavõrgu piisavusega, eriti töötute puhul. |
| --- | --- |

(23)

Lisaks taaste- ja vastupidavuskavas käsitletud majanduslikele ja sotsiaalsetele probleemidele seisab Eesti silmitsi mitmete muude probleemidega, mis on seotud pikaajalise hoolduse ja sotsiaalse turvavõrgu piisavusega, eriti töötute puhul.

| (24) | Sotsiaalse turvavõrgu piisavus on Eestis paranenud, kuid eakate, puudega inimeste ja töötute vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse oht on endiselt suur. Töötud on vaesusohu eest vähem kaitstud töötushüvitiste saamise piiravate kriteeriumide tõttu, millest olulisimad on enne töötuks jäämist töötatud aja ja saadud sissetuleku künnised. Seetõttu sai 2021. aastal ainult ligikaudu 50 % kõigist registreeritud töötutest töötushüvitisi, 37 % äsja registreeritud töötutest sai töötuskindlustushüvitisi ja ainult 26 % sai kindlasummalist töötutoetust. Töötushüvitiste katvuse laiendamine ja nende hüvitiste saamise miinimumnõuete leevendamine võib aidata suurendada sotsiaalkaitset, eelkõige lühiajalise töö ja ebatüüpiliste töövormide puhul. |
| --- | --- |

(24)

Sotsiaalse turvavõrgu piisavus on Eestis paranenud, kuid eakate, puudega inimeste ja töötute vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse oht on endiselt suur. Töötud on vaesusohu eest vähem kaitstud töötushüvitiste saamise piiravate kriteeriumide tõttu, millest olulisimad on enne töötuks jäämist töötatud aja ja saadud sissetuleku künnised. Seetõttu sai 2021. aastal ainult ligikaudu 50 % kõigist registreeritud töötutest töötushüvitisi, 37 % äsja registreeritud töötutest sai töötuskindlustushüvitisi ja ainult 26 % sai kindlasummalist töötutoetust. Töötushüvitiste katvuse laiendamine ja nende hüvitiste saamise miinimumnõuete leevendamine võib aidata suurendada sotsiaalkaitset, eelkõige lühiajalise töö ja ebatüüpiliste töövormide puhul.

| (25) | Eesti elanikkond vananeb, kuid pikaajalise hoolduse pakkumine ei ole pikaajalise hoolduse korralduses ja rahastamises esinevate puuduste tõttu nõudluse rahuldamiseks piisav. Pikaajalise hoolduse korralduse ja rahastamise killustatus sotsiaal- ja tervishoiusektori ning riigi ja kohalike omavalitsuste vahel toob kaasa kodu- ja kogukonnateenuste ebaühtlase osutamise. Lisaks oli hooldust vajavate inimeste tehtud kulutuste (omaosalusmaksed) osakaal 2019. aastal liidus suuruselt teisel kohal. Avaliku sektori kulutused pikaajalisele hooldusele olid 2019. aastal vaid 0,4 % SKPst (võrreldes liidu keskmisega 1,7 %). Ühtsete standardite puudumine pikaajalise hoolduse vallas ja hooldustöötajate nappus halvendavad osutatavate teenuste kvaliteeti. Pikaajalise hoolduse reformimine, keskendudes tõhusale ja kestlikule rahastusele, integreeritud tervishoiu- ja sotsiaalteenuste kättesaadavusele, kvaliteedistandardite kehtestamisele ning piisava arvu ja kvalifitseeritud hooldustöötajate tagamisele, parandaks hooldust vajavate inimeste elukvaliteeti ja vähendaks pereliikmete suurt hoolduskoormust. |
| --- | --- |

(25)

Eesti elanikkond vananeb, kuid pikaajalise hoolduse pakkumine ei ole pikaajalise hoolduse korralduses ja rahastamises esinevate puuduste tõttu nõudluse rahuldamiseks piisav. Pikaajalise hoolduse korralduse ja rahastamise killustatus sotsiaal- ja tervishoiusektori ning riigi ja kohalike omavalitsuste vahel toob kaasa kodu- ja kogukonnateenuste ebaühtlase osutamise. Lisaks oli hooldust vajavate inimeste tehtud kulutuste (omaosalusmaksed) osakaal 2019. aastal liidus suuruselt teisel kohal. Avaliku sektori kulutused pikaajalisele hooldusele olid 2019. aastal vaid 0,4 % SKPst (võrreldes liidu keskmisega 1,7 %). Ühtsete standardite puudumine pikaajalise hoolduse vallas ja hooldustöötajate nappus halvendavad osutatavate teenuste kvaliteeti. Pikaajalise hoolduse reformimine, keskendudes tõhusale ja kestlikule rahastusele, integreeritud tervishoiu- ja sotsiaalteenuste kättesaadavusele, kvaliteedistandardite kehtestamisele ning piisava arvu ja kvalifitseeritud hooldustöötajate tagamisele, parandaks hooldust vajavate inimeste elukvaliteeti ja vähendaks pereliikmete suurt hoolduskoormust.

| (26) | Versailles’ deklaratsioonis liidu riigipeadelt ja valitsusjuhtidelt saadud volituste kohaselt soovitakse komisjoni ettepanekuga kava „REPowerEU“ kohta kaotada järk-järgult võimalikult kiiresti liidu sõltuvus Venemaalt imporditavast fossiilkütusest. Selleks kavatseb komisjon määrata dialoogis liikmesriikidega kindlaks kõige sobivamad projektid, investeeringud ja reformid riiklikul, piirkondlikul ja liidu tasandil. Nende meetmete eesmärk on vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest ja suunata fossiilkütuste import Venemaalt eemale. |
| --- | --- |

(26)

Versailles’ deklaratsioonis liidu riigipeadelt ja valitsusjuhtidelt saadud volituste kohaselt soovitakse komisjoni ettepanekuga kava „REPowerEU“ kohta kaotada järk-järgult võimalikult kiiresti liidu sõltuvus Venemaalt imporditavast fossiilkütusest. Selleks kavatseb komisjon määrata dialoogis liikmesriikidega kindlaks kõige sobivamad projektid, investeeringud ja reformid riiklikul, piirkondlikul ja liidu tasandil. Nende meetmete eesmärk on vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest ja suunata fossiilkütuste import Venemaalt eemale.

| (27) | Eesti impordib praegu piiratud osa elektri- ja soojusenergia tootmiseks vajalikust energiast, kuid sõltub gaasi ja rafineeritud naftatoodete importimisel endiselt suuresti Venemaast, kuigi gaasi osakaal energiaallikate jaotuses on väike (8 %) (19). Lisaks põlevkivi kasutamise järkjärgulisele lõpetamisele energiaallikana saaks Eesti kasu sellest, kui ta suurendaks energiatõhusust, ajakohastaks oma energiataristut (sealhulgas elektrivõrku) ja tagaks piisava võimsusega energiaühenduse, sealhulgas piiriülese ühenduse naaberliikmesriikidega. Gaasiga seotud uued taristu- ja võrguinvesteeringud peaksid võimaluse korral olema tulevikukindlad, et hõlbustada nende pikaajalist kestlikkust tulevikus säästvatele kütustele kohandamise kaudu. Soome allkirjastas 20. mail 2022 veeldatud maagaasi ujuvterminali kümneaastase liisingulepingu ning Eestil on selle kasutamiseks koostööleping Soome ettevõttega Gasgrid Finland. Poliitiliseks prioriteediks peaksid jääma liidu elektrivõrguga käimasoleva sünkroniseerimise lõpuleviimine, piisava ühendusvõimsuse tagamine naaberliikmesriikidega ja ühised taastuvenergiaprojektid.
  Energiaallikate edasisele mitmekesistamisele, sealhulgas transpordisektoris, ja taastuvenergia tootmise kiirendamisele aitaks kaasa mitterahaliste tõkete kõrvaldamine taastuvenergiarajatiste planeerimisel ja neile loa andmisel, kestliku biometaanitootmise võimsuse suurendamine ja saastevabade vesinikupõhiste lahenduste kasutuselevõtu kiirendamine, tagades samal ajal biomassi kestliku väärtustamise. Peamiste raudteeliinide elektrifitseerimine, mida toetatakse liidu vahenditest, on juba käimas või kavandatud, kuid kogu võrgu elektrifitseerimine aitaks kaasa transpordi CO2 heite kiiremale vähendamisele. Maanteetranspordist tulenev niigi suur kasvuhoonegaaside heide on viimastel aastatel jätkuvalt suurenenud valdavalt suure kütusetarbimisega sõidukite intensiivse kasutamise tõttu. Eesti on üks vähestest liikmesriikidest, kus ei ole kehtestatud iga-aastast maksu sellistelt mootorsõidukitelt nagu sõiduautod ja kergveokid. Stiimulite suurendamine, et soodustada olemasolevate sõidukite väljavahetamist vähemsaastavate sõidukite vastu, aitaks üle minna keskkonnasäästlikumatele transpordiliikidele. Vajaduse korral võiksid asjakohased kaitsemeetmed leevendada mõju väikse sissetulekuga autoomanikele. Energiatarbimist saaks vähendada hoonete tõhusa renoveerimisega, kasutades integreeritud lähenemisviisi, sealhulgas taastuvenergiaseadmestikke ning kombineeritud kütte- ja elektrisüsteeme. Paketi „Eesmärk 55“ eesmärkide saavutamiseks tuleb veelgi vähendada kasvuhoonegaaside heidet ning suurendada taastuvenergia tootmist ja energiatõhusust. |
| --- | --- |

(27)

Eesti impordib praegu piiratud osa elektri- ja soojusenergia tootmiseks vajalikust energiast, kuid sõltub gaasi ja rafineeritud naftatoodete importimisel endiselt suuresti Venemaast, kuigi gaasi osakaal energiaallikate jaotuses on väike (8 %) (19). Lisaks põlevkivi kasutamise järkjärgulisele lõpetamisele energiaallikana saaks Eesti kasu sellest, kui ta suurendaks energiatõhusust, ajakohastaks oma energiataristut (sealhulgas elektrivõrku) ja tagaks piisava võimsusega energiaühenduse, sealhulgas piiriülese ühenduse naaberliikmesriikidega. Gaasiga seotud uued taristu- ja võrguinvesteeringud peaksid võimaluse korral olema tulevikukindlad, et hõlbustada nende pikaajalist kestlikkust tulevikus säästvatele kütustele kohandamise kaudu. Soome allkirjastas 20. mail 2022 veeldatud maagaasi ujuvterminali kümneaastase liisingulepingu ning Eestil on selle kasutamiseks koostööleping Soome ettevõttega Gasgrid Finland. Poliitiliseks prioriteediks peaksid jääma liidu elektrivõrguga käimasoleva sünkroniseerimise lõpuleviimine, piisava ühendusvõimsuse tagamine naaberliikmesriikidega ja ühised taastuvenergiaprojektid.

Energiaallikate edasisele mitmekesistamisele, sealhulgas transpordisektoris, ja taastuvenergia tootmise kiirendamisele aitaks kaasa mitterahaliste tõkete kõrvaldamine taastuvenergiarajatiste planeerimisel ja neile loa andmisel, kestliku biometaanitootmise võimsuse suurendamine ja saastevabade vesinikupõhiste lahenduste kasutuselevõtu kiirendamine, tagades samal ajal biomassi kestliku väärtustamise. Peamiste raudteeliinide elektrifitseerimine, mida toetatakse liidu vahenditest, on juba käimas või kavandatud, kuid kogu võrgu elektrifitseerimine aitaks kaasa transpordi CO2 heite kiiremale vähendamisele. Maanteetranspordist tulenev niigi suur kasvuhoonegaaside heide on viimastel aastatel jätkuvalt suurenenud valdavalt suure kütusetarbimisega sõidukite intensiivse kasutamise tõttu. Eesti on üks vähestest liikmesriikidest, kus ei ole kehtestatud iga-aastast maksu sellistelt mootorsõidukitelt nagu sõiduautod ja kergveokid. Stiimulite suurendamine, et soodustada olemasolevate sõidukite väljavahetamist vähemsaastavate sõidukite vastu, aitaks üle minna keskkonnasäästlikumatele transpordiliikidele. Vajaduse korral võiksid asjakohased kaitsemeetmed leevendada mõju väikse sissetulekuga autoomanikele. Energiatarbimist saaks vähendada hoonete tõhusa renoveerimisega, kasutades integreeritud lähenemisviisi, sealhulgas taastuvenergiaseadmestikke ning kombineeritud kütte- ja elektrisüsteeme. Paketi „Eesmärk 55“ eesmärkide saavutamiseks tuleb veelgi vähendada kasvuhoonegaaside heidet ning suurendada taastuvenergia tootmist ja energiatõhusust.

| (28) | Kuigi kliimaneutraalsusele ülemineku ja fossiilkütustest loobumise kiirendamine tekitab mitmes sektoris märkimisväärseid ümberkorralduskulusid, saab Eesti ühtekuuluvuspoliitika raames kasutada õiglase ülemineku mehhanismi, et leevendada ülemineku sotsiaal-majanduslikku mõju kõige enam mõjutatud piirkondades. Lisaks saab Eesti kasutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1057 (20) loodud Euroopa Sotsiaalfond+, et parandada tööhõivevõimalusi ja tugevdada sotsiaalset ühtekuuluvust. |
| --- | --- |

(28)

Kuigi kliimaneutraalsusele ülemineku ja fossiilkütustest loobumise kiirendamine tekitab mitmes sektoris märkimisväärseid ümberkorralduskulusid, saab Eesti ühtekuuluvuspoliitika raames kasutada õiglase ülemineku mehhanismi, et leevendada ülemineku sotsiaal-majanduslikku mõju kõige enam mõjutatud piirkondades. Lisaks saab Eesti kasutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1057 (20) loodud Euroopa Sotsiaalfond+, et parandada tööhõivevõimalusi ja tugevdada sotsiaalset ühtekuuluvust.

| (29) | Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2022. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (21) kajastub esitatud soovituses 1. |
| --- | --- |

(29)

Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2022. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (21) kajastub esitatud soovituses 1.

| (30) | Arvestades euroala liikmesriikide majanduse tihedat seotust ning nende ühist panust majandus- ja rahaliidu toimimisse, soovitas nõukogu euroala liikmesriikidel võtta meetmeid, sealhulgas oma taaste- ja vastupidavuskavade kaudu, et rakendada 2022. aasta soovituses euroala kohta sätestatud soovitusi. Eesti puhul kajastub see eelkõige soovitustes 1, 2 ja 3, |
| --- | --- |

(30)

Arvestades euroala liikmesriikide majanduse tihedat seotust ning nende ühist panust majandus- ja rahaliidu toimimisse, soovitas nõukogu euroala liikmesriikidel võtta meetmeid, sealhulgas oma taaste- ja vastupidavuskavade kaudu, et rakendada 2022. aasta soovituses euroala kohta sätestatud soovitusi. Eesti puhul kajastub see eelkõige soovitustes 1, 2 ja 3,

SOOVITAB Eestil võtta 2022. ja 2023. aastal järgmisi meetmeid.

1.

Tagada 2023. aastal, et riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv oleks kooskõlas üldiselt neutraalse eelarvepoliitikaga, võttes arvesse jätkuvat ajutist ja suunatud toetust kodumajapidamistele ja ettevõtetele, mis on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ja Ukrainast põgenevatele inimestele. Olla valmis kohandama jooksvaid kulutusi vastavalt muutuvale olukorrale. Suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, võttes arvesse algatust „REPowerEU“, sealhulgas kasutades taaste- ja vastupidavusrahastut ning muid liidu vahendeid. Järgida pärast 2023. aastat eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne keskpika perioodi eelarvepositsioon.

2.

Jätkata oma taaste- ja vastupidavuskava rakendamist kooskõlas nõukogu 29. oktoobri 2021. aasta rakendusotsuses esitatud eesmärkide ja sihtidega. Esitada 2021.–2027. aasta ühtekuuluvuspoliitika programmidokumendid, et viia lõpule läbirääkimised komisjoniga ja seejärel alustada nende dokumentide rakendamist.

3.

Tugevdada sotsiaalkaitset, sealhulgas laiendada töötushüvitiste katvust, hõlmates eelkõige lühiajalist tööd tegevad ja ebatüüpilises töösuhtes olevad inimesed. Parandada pikaajalise hoolduse taskukohasust ja kvaliteeti, eelkõige tagades pikaajalise hoolduse kestliku rahastamise ning integreerides tervishoiu- ja sotsiaalteenused.

4.

Vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest ja mitmekesistada fossiilkütuste importi, kiirendades taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu, sealhulgas lihtsustades veelgi loamenetlusi, tagades piisava ühendusvõimsuse ja tugevdades riigisisest elektrivõrku. Suurendada energiatõhusust, eelkõige hoonete energiatõhusust, et vähendada energiatarbimist. Suurendada jõupingutusi transpordisüsteemi kestlikkuse parandamiseks, sealhulgas raudteevõrgu elektrifitseerimise kaudu ja suurendades stiimuleid kestliku ja vähem saastava transpordi edendamiseks, sealhulgas maanteesõidukipargi uuendamiseks.

Brüssel, 12. juuli 2022

Nõukogu nimel

eesistuja

Z. STANJURA

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (ELT L 57, 18.2.2021, lk 17).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta (ELT L 306, 23.11.2011, lk 25).

3

(4)  Nõukogu 5. aprilli 2022. aasta soovitus euroala majanduspoliitika kohta (ELT C 153, 7.4.2022, lk 1).

4

(5)  Nõukogu 4. märtsi 2022. aasta rakendusotsus (EL) 2022/382, millega määratakse kindlaks Ukrainast lähtuva põgenike massilise sissevoolu olemasolu direktiivi 2001/55/EÜ artikli 5 tähenduses ning nähakse selle tulemusena ette ajutine kaitse (ELT L 71, 4.3.2022, lk 1).

5

(6)  Nõukogu 20. juuli 2001. aasta direktiiv 2001/55/EÜ miinimumnõuete kohta ajutise kaitse andmiseks ümberasustatud isikute massilise sissevoolu korral ning meetmete kohta liikmesriikide jõupingutuste tasakaalustamiseks nende isikute vastuvõtmisel ning selle tagajärgede kandmisel (EÜT L 212, 7.8.2001, lk 12).

6

(7)  Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovitus, millega esitatakse nõukogu arvamus Eesti 2021. aasta stabiilsusprogrammi kohta (ELT C 304, 29.7.2021, lk 23).

7

(8)  Käesolevas soovituses esitatud hinnangud eelarvepoliitika ja selle komponentide kohta on komisjoni hinnangud, mis põhinevad komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi aluseks olevatel eeldustel. Komisjoni hinnangud keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu kohta ei hõlma selliste reformide positiivset mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ja võivad hoogustada potentsiaalset majanduskasvu.

8

(9)  Ei rahastata taaste- ja vastupidavusrahastust ega muudest liidu vahenditest antavate toetustega.

9

(10)  ST 12532/2021; ST 12532/2021 ADD 1; ST 12532/21 ADD 1 COR 1 REV 1.

10

(11)  Nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitus, milles käsitletakse Eesti 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Eesti 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohta (ELT C 282, 26.8.2020, lk 33).

11

(12)  Näitajad kajastavad alates 2021. aasta sügisest võetud meetmete aastaste eelarvekulude taset, sealhulgas jooksvaid tulusid ja kulusid ning asjakohasel juhul kapitalikulumeetmeid.

12

(13)  Eeldatakse, et Ukrainast liitu põgenenud isikute koguarv jõuab 2022. aasta lõpuks järk-järgult 6 miljonini ning nende geograafiline jaotus põhineb olemasoleva diasporaa suurusel, vastuvõtva liikmesriigi elanikkonna suhtelisel suurusel ja Ukrainast põgenenud isikute tegelikul jaotusel üle kogu liidu 2022. aasta märtsi seisuga. Inimese kohta arvutatud eelarvekulude puhul põhinevad hinnangud komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse Euromodi mikrosimulatsiooni mudelil, võttes arvesse nii rahaülekandeid kui ka mitterahalisi hüvitisi, nagu haridus ja tervishoid.

13

(14)  Näitaja miinusmärk (plussmärk) vastab esmaste kulude kasvu liigsele (vähesele) kasvule võrreldes keskpika perioodi majanduskasvuga, osutades ekspansiivsele (pärssivale) eelarvepoliitikale.

14

(15)  Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud peaksid andma ekspansiivse panuse 0,4 protsendipunkti SKPst. See kajastab valitsuse kavandatud gaasi- ja vedelkütuste varude suurendamist.

15

(16)  Näitaja miinusmärk (plussmärk) vastab esmaste kulude kasvu liigsele (vähesele) kasvule võrreldes keskpika perioodi majanduskasvuga, osutades ekspansiivsele (pärssivale) eelarvepoliitikale.

16

(17)  Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud peaksid andma pärssiva panuse 0,5 protsendipunkti SKPst. See kajastab valitsuse 2022. aasta gaasi- ja vedelkütusevaru ostude baasmõju.

17

(18)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1060, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfond+, Ühtekuuluvusfondi, Õiglase Ülemineku Fondi ja Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfondi kohta ning nende ja Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastu suhtes kohaldatavad finantsreeglid (ELT L 231, 30.6.2021, lk 159).

18

(19)  Eurostat (2020), Venemaa impordi osakaal maagaasi ja rafineeritud naftatoodete koguimpordis. Eestil on kaudne sõltuvus Venemaa maagaasiimpordist liidusisese kaubanduse kaudu. Seda arvesse võttes võib järeldada, et Eesti sõltub maagaasi impordi puhul peaaegu täielikult Venemaast.

19

(20)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1057, millega luuakse Euroopa Sotsiaalfond+ (ESF+) ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1296/2013 (ELT L 231, 30.6.2021, lk 21).

20

(21)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.

21

---

| 1.9.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 334/52 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 334/52

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

12. juuli 2022,

milles käsitletakse Iirimaa 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Iirimaa 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohta

(2022/C 334/07)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arves nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta, (2) eriti selle artikli 6 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | 19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, (3) millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu. Taaste- ja vastupidavusrahastust antakse rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. See aitab majandusel taastuda ning teha eelkõige rohe- ja digipöörde edendamiseks kestlikke ja majanduskasvu soodustavaid reforme ja investeeringuid, tugevdades samas liikmesriikide majanduse vastupidavust ja potentsiaalset majanduskasvu. Samuti aitab see tugevdada riigi rahanduse kestlikkust ning edendada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis. 2022. aasta juunis ajakohastatakse kooskõlas määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikega 2 taaste- ja vastupidavusrahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust. |
| --- | --- |

(1)

19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, (3) millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu. Taaste- ja vastupidavusrahastust antakse rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. See aitab majandusel taastuda ning teha eelkõige rohe- ja digipöörde edendamiseks kestlikke ja majanduskasvu soodustavaid reforme ja investeeringuid, tugevdades samas liikmesriikide majanduse vastupidavust ja potentsiaalset majanduskasvu. Samuti aitab see tugevdada riigi rahanduse kestlikkust ning edendada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis. 2022. aasta juunis ajakohastatakse kooskõlas määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikega 2 taaste- ja vastupidavusrahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust.

| (2) | 24. novembril 2021 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2022) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse 7. mail 2021 allkirjastatud Porto sotsiaalkohustust rakendada edasi Euroopa sotsiaalõiguste sammast, mille Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kuulutasid välja 17. novembril 2017. Euroopa Ülemkogu kiitis 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid heaks 25. märtsil 2022. 24. novembril 2021 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles nimetati Iirimaad ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta ning ettepaneku 2022. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist. 5. aprillil 2022 võttis nõukogu vastu soovituse euroala majanduspoliitika kohta (4) ja 14. märtsil 2022 ühise tööhõive aruande. |
| --- | --- |

(2)

24. novembril 2021 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2022) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse 7. mail 2021 allkirjastatud Porto sotsiaalkohustust rakendada edasi Euroopa sotsiaalõiguste sammast, mille Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kuulutasid välja 17. novembril 2017. Euroopa Ülemkogu kiitis 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid heaks 25. märtsil 2022. 24. novembril 2021 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles nimetati Iirimaad ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta ning ettepaneku 2022. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist. 5. aprillil 2022 võttis nõukogu vastu soovituse euroala majanduspoliitika kohta (4) ja 14. märtsil 2022 ühise tööhõive aruande.

| (3) | Venemaa sissetung Ukrainasse pärast ülemaailmset pandeemiat on märkimisväärselt muutnud geopoliitilist ja majanduslikku olukorda. Sissetungi mõju liikmesriikide majandusele avaldub muu hulgas kõrgemates energia-, toidu- ja toorainehindades ning kehvemates kasvuväljavaadetes. Kõrgemad energiahinnad mõjutavad tugevasti eelkõige kõige haavatavamaid leibkondi, kes kannatavad energiaostuvõimetuse all või elavad selle ohus, samuti ettevõtteid, mis on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad. Liit seisab silmitsi ka Ukrainast põgenevate inimeste enneolematu sissevooluga. Venemaa agressioonisõjast tulenevad majanduslikud tagajärjed on mõjutanud liikmesriike ebaühtlaselt. Sellega seoses käivitati 4. märtsil 2022 nõukogu rakendusotsusega (EL) 2022/382 (5) esimest korda nõukogu direktiiv 2001/55/EÜ, (6) millega anti Ukrainast pärit põgenikele õigus seaduslikult liidus viibida ning juurdepääs haridusele ja koolitusele, tööturule, tervishoiule, eluasemele ja sotsiaalhoolekandele. |
| --- | --- |

(3)

Venemaa sissetung Ukrainasse pärast ülemaailmset pandeemiat on märkimisväärselt muutnud geopoliitilist ja majanduslikku olukorda. Sissetungi mõju liikmesriikide majandusele avaldub muu hulgas kõrgemates energia-, toidu- ja toorainehindades ning kehvemates kasvuväljavaadetes. Kõrgemad energiahinnad mõjutavad tugevasti eelkõige kõige haavatavamaid leibkondi, kes kannatavad energiaostuvõimetuse all või elavad selle ohus, samuti ettevõtteid, mis on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad. Liit seisab silmitsi ka Ukrainast põgenevate inimeste enneolematu sissevooluga. Venemaa agressioonisõjast tulenevad majanduslikud tagajärjed on mõjutanud liikmesriike ebaühtlaselt. Sellega seoses käivitati 4. märtsil 2022 nõukogu rakendusotsusega (EL) 2022/382 (5) esimest korda nõukogu direktiiv 2001/55/EÜ, (6) millega anti Ukrainast pärit põgenikele õigus seaduslikult liidus viibida ning juurdepääs haridusele ja koolitusele, tööturule, tervishoiule, eluasemele ja sotsiaalhoolekandele.

| (4) | Võttes arvesse kiiresti muutuvat majanduslikku ja geopoliitilist olukorda, jätkub Euroopa poolaasta raames 2022. aastal majandus- ja tööhõivepoliitika ulatuslik koordineerimine, lähtudes samal ajal taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamisnõuetest, nagu on märgitud 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsis. Vastuvõetud taaste- ja vastupidavuskavade rakendamine on oluline poliitiliste prioriteetide elluviimiseks Euroopa poolaasta raames, kuna kavades käsitletakse kõiki 2019. ja 2020. aasta Euroopa poolaasta tsüklites esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019. ja 2020. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mida on läbi vaadatud, ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21, nagu ka riigipõhised soovitused, mis esitati enne selliste läbivaadatud, ajakohastatud või muudetud kavade esitamise kuupäeva. |
| --- | --- |

(4)

Võttes arvesse kiiresti muutuvat majanduslikku ja geopoliitilist olukorda, jätkub Euroopa poolaasta raames 2022. aastal majandus- ja tööhõivepoliitika ulatuslik koordineerimine, lähtudes samal ajal taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamisnõuetest, nagu on märgitud 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsis. Vastuvõetud taaste- ja vastupidavuskavade rakendamine on oluline poliitiliste prioriteetide elluviimiseks Euroopa poolaasta raames, kuna kavades käsitletakse kõiki 2019. ja 2020. aasta Euroopa poolaasta tsüklites esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019. ja 2020. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mida on läbi vaadatud, ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21, nagu ka riigipõhised soovitused, mis esitati enne selliste läbivaadatud, ajakohastatud või muudetud kavade esitamise kuupäeva.

| (5) | Stabiilsuse ja kasvu pakti üldist vabastusklauslit on kohaldatud alates 2020. aasta märtsist. Oma 3. märtsi 2021. aasta teatises „Üks aasta pärast COVID-19 puhangu algust: eelarvepoliitika meetmed“ esitas komisjon oma seisukoha, et otsuse tegemisel üldise vabastusklausli kohaldamise lõpetamise või jätkamise kohta tuleks lähtuda majandusolukorra üldhinnangust, kusjuures peamiseks kvantitatiivseks kriteeriumiks peaks olema liidu või euroala majandustegevuse tase võrreldes kriisieelse tasemega (2019. aasta lõpp). Võttes arvesse suurenenud ebakindlust ja majandusväljavaateid ohustavaid suuri langusriske Euroopas toimuva sõja kontekstis, enneolematut energiahindade tõusu ja jätkuvaid häireid tarneahelates, on põhjendatud stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamisaja pikendamine 2023. aastani. |
| --- | --- |

(5)

Stabiilsuse ja kasvu pakti üldist vabastusklauslit on kohaldatud alates 2020. aasta märtsist. Oma 3. märtsi 2021. aasta teatises „Üks aasta pärast COVID-19 puhangu algust: eelarvepoliitika meetmed“ esitas komisjon oma seisukoha, et otsuse tegemisel üldise vabastusklausli kohaldamise lõpetamise või jätkamise kohta tuleks lähtuda majandusolukorra üldhinnangust, kusjuures peamiseks kvantitatiivseks kriteeriumiks peaks olema liidu või euroala majandustegevuse tase võrreldes kriisieelse tasemega (2019. aasta lõpp). Võttes arvesse suurenenud ebakindlust ja majandusväljavaateid ohustavaid suuri langusriske Euroopas toimuva sõja kontekstis, enneolematut energiahindade tõusu ja jätkuvaid häireid tarneahelates, on põhjendatud stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamisaja pikendamine 2023. aastani.

| (6) | Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovituses, (7) milles esitatakse nõukogu arvamus Iirimaa 2021. aasta stabiilsusprogrammi kohta, esitatud lähenemisviisi kohaselt on üldist eelarvepoliitikat praegu kõige parem mõõta esmaste kulude (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) muutusena keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu suhtes, jättes välja COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed, kuid võttes arvesse taaste- ja vastupidavusrahastu tagastamatute toetuste ja muude liidu vahenditega rahastatavaid kulusid (8). Selleks et hinnata, kas riigi eelarvepoliitika on konservatiivne ja kas eelarve struktuur soodustab kestlikku taastumist kooskõlas rohe- ja digipöördega, tuleks üldisest eelarvepoliitikast kaugemale minnes pöörata tähelepanu ka riiklikult rahastatavate (9) esmaste jooksvate kulude (millest on maha arvatud kaalutlusõiguse alusel võetud tulumeetmed ja välja jäetud COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed) ja investeeringute arengule. |
| --- | --- |

(6)

Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovituses, (7) milles esitatakse nõukogu arvamus Iirimaa 2021. aasta stabiilsusprogrammi kohta, esitatud lähenemisviisi kohaselt on üldist eelarvepoliitikat praegu kõige parem mõõta esmaste kulude (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) muutusena keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu suhtes, jättes välja COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed, kuid võttes arvesse taaste- ja vastupidavusrahastu tagastamatute toetuste ja muude liidu vahenditega rahastatavaid kulusid (8). Selleks et hinnata, kas riigi eelarvepoliitika on konservatiivne ja kas eelarve struktuur soodustab kestlikku taastumist kooskõlas rohe- ja digipöördega, tuleks üldisest eelarvepoliitikast kaugemale minnes pöörata tähelepanu ka riiklikult rahastatavate (9) esmaste jooksvate kulude (millest on maha arvatud kaalutlusõiguse alusel võetud tulumeetmed ja välja jäetud COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed) ja investeeringute arengule.

| (7) | 2. märtsil 2022 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse 2023. aasta eelarvepoliitika üldised suunised („eelarvesuunised“), et toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon märkis, et 2022. aasta talveprognoosi makromajandusliku prognoosi kohaselt näib üleminek 2020.–2022. aasta üldiselt toetavalt eelarvepoliitikalt üldiselt neutraalsele eelarvepoliitikale, olles samas valmis reageerima muutuvale majandusolukorrale, 2023. aastal asjakohane. Komisjon teatas, et 2023. aasta eelarvesoovitused peaksid jätkuvalt olema liikmesriikide vahel diferentseeritud ja nendes tuleks arvesse võtta võimalikku ülekanduvat mõju riikide vahel. Komisjon kutsus liikmesriike üles kajastama suuniseid oma stabiilsus- ja lähenemisprogrammides. Komisjon võttis kohustuse jälgida tähelepanelikult majandusarengut ja kohandada oma poliitikasuuniseid vastavalt vajadusele ning hiljemalt 2022. aasta mai lõpus esitatavas Euroopa poolaasta kevadpaketis. |
| --- | --- |

(7)

2. märtsil 2022 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse 2023. aasta eelarvepoliitika üldised suunised („eelarvesuunised“), et toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon märkis, et 2022. aasta talveprognoosi makromajandusliku prognoosi kohaselt näib üleminek 2020.–2022. aasta üldiselt toetavalt eelarvepoliitikalt üldiselt neutraalsele eelarvepoliitikale, olles samas valmis reageerima muutuvale majandusolukorrale, 2023. aastal asjakohane. Komisjon teatas, et 2023. aasta eelarvesoovitused peaksid jätkuvalt olema liikmesriikide vahel diferentseeritud ja nendes tuleks arvesse võtta võimalikku ülekanduvat mõju riikide vahel. Komisjon kutsus liikmesriike üles kajastama suuniseid oma stabiilsus- ja lähenemisprogrammides. Komisjon võttis kohustuse jälgida tähelepanelikult majandusarengut ja kohandada oma poliitikasuuniseid vastavalt vajadusele ning hiljemalt 2022. aasta mai lõpus esitatavas Euroopa poolaasta kevadpaketis.

| (8) | Seoses eelarvesuunistega võetakse 2023. aasta eelarvesoovitustes arvesse halvenenud majandusväljavaateid, suurenenud ebakindlust ja täiendavaid langusriske ning võrreldes komisjoni 2022. aasta talveprognoosiga kiiremat inflatsiooni. Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleb eelarvemeetmete abil suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse ning säilitada kõige haavatavamate leibkondade ostujõud, et leevendada energiahinna tõusu mõju ja aidata piirata teisest inflatsioonisurvet sihipäraste ja ajutiste meetmete abil. Eelarvepoliitika peab jääma paindlikuks, et kohaneda kiiresti muutuvate oludega, sealhulgas Venemaa Ukraina-vastasest agressioonisõjast kaitse ja julgeoleku osas tulenevate väljakutsetega, ning see peab olema liikmesriikide vahel diferentseeritud vastavalt nende eelarve- ja majandusolukorrale, võttes sealhulgas arvesse, kuidas neile mõjub kriis ja Ukrainast põgenenud inimeste sisseränne. |
| --- | --- |

(8)

Seoses eelarvesuunistega võetakse 2023. aasta eelarvesoovitustes arvesse halvenenud majandusväljavaateid, suurenenud ebakindlust ja täiendavaid langusriske ning võrreldes komisjoni 2022. aasta talveprognoosiga kiiremat inflatsiooni. Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleb eelarvemeetmete abil suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse ning säilitada kõige haavatavamate leibkondade ostujõud, et leevendada energiahinna tõusu mõju ja aidata piirata teisest inflatsioonisurvet sihipäraste ja ajutiste meetmete abil. Eelarvepoliitika peab jääma paindlikuks, et kohaneda kiiresti muutuvate oludega, sealhulgas Venemaa Ukraina-vastasest agressioonisõjast kaitse ja julgeoleku osas tulenevate väljakutsetega, ning see peab olema liikmesriikide vahel diferentseeritud vastavalt nende eelarve- ja majandusolukorrale, võttes sealhulgas arvesse, kuidas neile mõjub kriis ja Ukrainast põgenenud inimeste sisseränne.

| (9) | 28. mail 2021 esitas Iirimaa vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon hindas määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas esitatud hindamissuunistega. 8. septembril 2021 võttis nõukogu vastu rakendusotsuse Iirimaa taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnangu heakskiitmise kohta (10). Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsuse vastuvõtmisest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Iirimaa on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjakohased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud. |
| --- | --- |

(9)

28. mail 2021 esitas Iirimaa vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon hindas määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas esitatud hindamissuunistega. 8. septembril 2021 võttis nõukogu vastu rakendusotsuse Iirimaa taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnangu heakskiitmise kohta (10). Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsuse vastuvõtmisest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Iirimaa on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjakohased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud.

| (10) | 4. mail 2022 esitas Iirimaa kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artiklis 4 sätestatud tähtajaga oma 2022. aasta riikliku reformikava ja 29. aprillil 2022 oma 2022. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2022. aasta riiklik reformikava ka Iirimaa kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava rakendamisel tehtud edusammude kohta. |
| --- | --- |

(10)

4. mail 2022 esitas Iirimaa kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artiklis 4 sätestatud tähtajaga oma 2022. aasta riikliku reformikava ja 29. aprillil 2022 oma 2022. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2022. aasta riiklik reformikava ka Iirimaa kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava rakendamisel tehtud edusammude kohta.

| (11) | 23. mail 2022 avaldas komisjon Iirimaa kohta 2022. aasta riigiaruande. Selles hinnati Iirimaa edusamme nõukogu poolt 2019., 2020. ja 2021. aastal vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti taaste ja vastupidavuse tulemustabeli põhjal kokkuvõte sellest, kuidas Iirimaa on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Selle analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega, sealhulgas nendega, mis tekivad seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse. Samuti hinnati Iirimaa edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning liidu peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamisel. |
| --- | --- |

(11)

23. mail 2022 avaldas komisjon Iirimaa kohta 2022. aasta riigiaruande. Selles hinnati Iirimaa edusamme nõukogu poolt 2019., 2020. ja 2021. aastal vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti taaste ja vastupidavuse tulemustabeli põhjal kokkuvõte sellest, kuidas Iirimaa on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Selle analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega, sealhulgas nendega, mis tekivad seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse. Samuti hinnati Iirimaa edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning liidu peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamisel.

| (12) | Komisjon tegi määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 alusel Iirimaa kohta põhjaliku analüüsi ja avaldas selle tulemused 23. mail 2022. Komisjon järeldas, et Iirimaal ei esine enam tasakaalustamatust, mis on seotud suure erasektori, valitsemissektori ja välisvõlaga. Nii enne kui ka pärast pandeemiat on tehtud olulisi edusamme valitsemissektori ja erasektori võlakoormuse ning netoväliskohustuste vähendamisel. |
| --- | --- |

(12)

Komisjon tegi määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 alusel Iirimaa kohta põhjaliku analüüsi ja avaldas selle tulemused 23. mail 2022. Komisjon järeldas, et Iirimaal ei esine enam tasakaalustamatust, mis on seotud suure erasektori, valitsemissektori ja välisvõlaga. Nii enne kui ka pärast pandeemiat on tehtud olulisi edusamme valitsemissektori ja erasektori võlakoormuse ning netoväliskohustuste vähendamisel.

| (13) | Oma 20. juuli 2020. aasta soovituses (11) soovitas nõukogu Iirimaal võtta 2020. ja 2021. aastal kooskõlas üldise vabastusklausliga kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida COVID-19 pandeemiale ning toetada majandust ja selle taastumist. Samuti soovitati Iirimaal juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon keskpikas perspektiivis ja tagada võla kestlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Eurostati kinnitatud andmete põhjal vähenes Iirimaa valitsemissektori eelarvepuudujääk 5,1 %-lt SKPst 2020. aastal 1,9 %-le SKPst 2021. aastal. Iirimaa eelarvepoliitilised meetmed toetasid majanduse taastumist 2021. aastal, samal ajal kui ajutised erakorralised meetmed vähenesid 3,3 %-lt SKPst 2020. aastal 2,7 %-le SKPst 2021. aastal. Iirimaa 2021. aasta meetmed olid kooskõlas nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitusega. 2020. ja 2021. aastal valitsuse poolt kaalutlusõiguse alusel võetud eelarvemeetmed olid enamasti ajutised või kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega. Eurostati kinnitatud andmete kohaselt langes valitsemissektori võlg 58,4 %-lt SKPst 2020. aastal 56,0 %-le SKPst 2021. aastal. |
| --- | --- |

(13)

Oma 20. juuli 2020. aasta soovituses (11) soovitas nõukogu Iirimaal võtta 2020. ja 2021. aastal kooskõlas üldise vabastusklausliga kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida COVID-19 pandeemiale ning toetada majandust ja selle taastumist. Samuti soovitati Iirimaal juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon keskpikas perspektiivis ja tagada võla kestlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Eurostati kinnitatud andmete põhjal vähenes Iirimaa valitsemissektori eelarvepuudujääk 5,1 %-lt SKPst 2020. aastal 1,9 %-le SKPst 2021. aastal. Iirimaa eelarvepoliitilised meetmed toetasid majanduse taastumist 2021. aastal, samal ajal kui ajutised erakorralised meetmed vähenesid 3,3 %-lt SKPst 2020. aastal 2,7 %-le SKPst 2021. aastal. Iirimaa 2021. aasta meetmed olid kooskõlas nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitusega. 2020. ja 2021. aastal valitsuse poolt kaalutlusõiguse alusel võetud eelarvemeetmed olid enamasti ajutised või kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega. Eurostati kinnitatud andmete kohaselt langes valitsemissektori võlg 58,4 %-lt SKPst 2020. aastal 56,0 %-le SKPst 2021. aastal.

| (14) | 2022. aasta stabiilsusprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on realistlik. Valitsuse prognoosi kohaselt kasvab reaalne SKP 2022. aastal 6,4 % ja 2023. aastal 4,4 %. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on SKP reaalkasv 2022. aastal väiksem ehk 5,4 % ja 2023. aastal sarnane ehk 4,4 %, mis tuleneb peamiselt väiksemast eratarbimisest ja väiksemast ekspordiprognoosist 2022. aastal. Valitsus prognoosib oma 2022. aasta stabiilsusprogrammis, et valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk väheneb 2022. aastal 0,4 %-le SKPst ja muutub 2023. aastal 0,2 % suuruseks ülejäägiks. 2022. aastaks prognoositud vähenemine kajastab peamiselt tugevat majandustegevuse kasvu ja enamiku erakorraliste meetmete tühistamist. 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 2022. aastal 50,1 %ni ja seejärel 2023. aastal 46,3 %ni. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2022. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk on 2022. aastal 0,5 % SKPst ja 2023. aastal on ülejääk 0,4 % SKPst. See on kooskõlas 2022. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud valitsemissektori eelarvepositsiooniga. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse sarnane: 2022. aastal 50,3 % ja 2023. aastal 45,5 %. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on keskpika perioodi (kümme aastat) keskmine potentsiaalne SKP kasv hinnanguliselt 6,6 %. See hinnang ei hõlma aga selliste reformide mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ja võivad hoogustada Iirimaa potentsiaalset majanduskasvu. |
| --- | --- |

(14)

2022. aasta stabiilsusprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on realistlik. Valitsuse prognoosi kohaselt kasvab reaalne SKP 2022. aastal 6,4 % ja 2023. aastal 4,4 %. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on SKP reaalkasv 2022. aastal väiksem ehk 5,4 % ja 2023. aastal sarnane ehk 4,4 %, mis tuleneb peamiselt väiksemast eratarbimisest ja väiksemast ekspordiprognoosist 2022. aastal. Valitsus prognoosib oma 2022. aasta stabiilsusprogrammis, et valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk väheneb 2022. aastal 0,4 %-le SKPst ja muutub 2023. aastal 0,2 % suuruseks ülejäägiks. 2022. aastaks prognoositud vähenemine kajastab peamiselt tugevat majandustegevuse kasvu ja enamiku erakorraliste meetmete tühistamist. 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 2022. aastal 50,1 %ni ja seejärel 2023. aastal 46,3 %ni. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2022. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk on 2022. aastal 0,5 % SKPst ja 2023. aastal on ülejääk 0,4 % SKPst. See on kooskõlas 2022. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud valitsemissektori eelarvepositsiooniga. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse sarnane: 2022. aastal 50,3 % ja 2023. aastal 45,5 %. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on keskpika perioodi (kümme aastat) keskmine potentsiaalne SKP kasv hinnanguliselt 6,6 %. See hinnang ei hõlma aga selliste reformide mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ja võivad hoogustada Iirimaa potentsiaalset majanduskasvu.

| (15) | 2022. aastal kaotab valitsus järk-järgult enamiku COVID-19 kriisile reageerimiseks võetud meetmetest, nii et ajutised erakorralised meetmed peaksid prognooside kohaselt vähenema 2,7 %-lt SKPst 2021. aastal 0,6 %-le SKPst 2022. aastal. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetud meetmed, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 0,2 % SKPst ja 2023. aastal 0,0 % SKPst (12). Need meetmed hõlmavad peamiselt sotsiaalsiirdeid vaesematele leibkondadele ja energiatarbimise kaudsete maksude alandamist. Need meetmed on kavandatud enamasti ajutistena. Kui aga energiahinnad jäävad kõrgeks ka 2023. aastal, võidakse mõned neist meetmetest säilitada. Mõned neist meetmetest ei ole suunatud, eelkõige tasumine kõigi kodumajapidamiste elektriarvete eest ja üldine aktsiiside alandamine. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad ka Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse pakkumise kulud, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 0,1 % SKPst ja 2023. aastal 0,1 % SKPst (13). |
| --- | --- |

(15)

2022. aastal kaotab valitsus järk-järgult enamiku COVID-19 kriisile reageerimiseks võetud meetmetest, nii et ajutised erakorralised meetmed peaksid prognooside kohaselt vähenema 2,7 %-lt SKPst 2021. aastal 0,6 %-le SKPst 2022. aastal. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetud meetmed, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 0,2 % SKPst ja 2023. aastal 0,0 % SKPst (12). Need meetmed hõlmavad peamiselt sotsiaalsiirdeid vaesematele leibkondadele ja energiatarbimise kaudsete maksude alandamist. Need meetmed on kavandatud enamasti ajutistena. Kui aga energiahinnad jäävad kõrgeks ka 2023. aastal, võidakse mõned neist meetmetest säilitada. Mõned neist meetmetest ei ole suunatud, eelkõige tasumine kõigi kodumajapidamiste elektriarvete eest ja üldine aktsiiside alandamine. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad ka Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse pakkumise kulud, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 0,1 % SKPst ja 2023. aastal 0,1 % SKPst (13).

| (16) | Oma 18. juuni 2021. aasta soovituses soovitas nõukogu Iirimaal jätkata 2022. aastal toetavat eelarvepoliitikat, sealhulgas taaste- ja vastupidavusrahastust saadava impulsi toel, ning säilitada riiklikult rahastatavad investeeringud. Samuti soovitas nõukogu Iirimaal juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon ja tagada riigi rahanduse kestlikkus keskpikas perspektiivis ning samal ajal suurendada investeeringuid majanduskasvu potentsiaali hoogustamiseks. |
| --- | --- |

(16)

Oma 18. juuni 2021. aasta soovituses soovitas nõukogu Iirimaal jätkata 2022. aastal toetavat eelarvepoliitikat, sealhulgas taaste- ja vastupidavusrahastust saadava impulsi toel, ning säilitada riiklikult rahastatavad investeeringud. Samuti soovitas nõukogu Iirimaal juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon ja tagada riigi rahanduse kestlikkus keskpikas perspektiivis ning samal ajal suurendada investeeringuid majanduskasvu potentsiaali hoogustamiseks.

| (17) | Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi ja riigi 2022. aasta stabiilsusprogrammis esitatud teabe kohaselt prognoositakse, et eelarvepoliitika on 2022. aastal toetav (– 0,3 % SKPst), nagu soovitas nõukogu (14). Iirimaa kavatseb jätkuvalt toetada majanduse taastamist, kasutades taaste- ja vastupidavusrahastut täiendavate investeeringute rahastamiseks, nagu on soovitanud nõukogu. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks jääma 2021. aastaga võrreldes stabiilseks. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2022. aastal andma eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,3 protsendipunkti (15). Seepärast kavatseb Iirimaa säilitada riiklikult rahastatavad investeeringud, nagu on soovitanud nõukogu. Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2022. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse üldjoontes neutraalse panuse 0,0 protsendipunkti. See hõlmab energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõjuga tegelemise meetmete täiendavat mõju (0,2 % SKPst). |
| --- | --- |

(17)

Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi ja riigi 2022. aasta stabiilsusprogrammis esitatud teabe kohaselt prognoositakse, et eelarvepoliitika on 2022. aastal toetav (– 0,3 % SKPst), nagu soovitas nõukogu (14). Iirimaa kavatseb jätkuvalt toetada majanduse taastamist, kasutades taaste- ja vastupidavusrahastut täiendavate investeeringute rahastamiseks, nagu on soovitanud nõukogu. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks jääma 2021. aastaga võrreldes stabiilseks. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2022. aastal andma eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,3 protsendipunkti (15). Seepärast kavatseb Iirimaa säilitada riiklikult rahastatavad investeeringud, nagu on soovitanud nõukogu. Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2022. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse üldjoontes neutraalse panuse 0,0 protsendipunkti. See hõlmab energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõjuga tegelemise meetmete täiendavat mõju (0,2 % SKPst).

| (18) | Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika seisund, eeldusel et poliitikat ei muudeta, 2023. aastal + 1,8 % SKPst (16). Prognooside kohaselt jätkab Iirimaa 2023. aastal taaste- ja vastupidavusrahastust antavate toetuste kasutamist, et rahastada täiendavaid investeeringuid majanduse taastamise toetuseks. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks jääma 2022. aastaga võrreldes stabiilseks. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2023. aastal andma eelarvepoliitikasse neutraalse panuse 0,0 protsendipunkti (17). Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2023. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 1,8 protsendipunkti. See hõlmab energiahindade tõusu leevendamiseks võetud meetmete järkjärgulise kaotamise mõju (0,2 % SKPst). |
| --- | --- |

(18)

Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika seisund, eeldusel et poliitikat ei muudeta, 2023. aastal + 1,8 % SKPst (16). Prognooside kohaselt jätkab Iirimaa 2023. aastal taaste- ja vastupidavusrahastust antavate toetuste kasutamist, et rahastada täiendavaid investeeringuid majanduse taastamise toetuseks. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks jääma 2022. aastaga võrreldes stabiilseks. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2023. aastal andma eelarvepoliitikasse neutraalse panuse 0,0 protsendipunkti (17). Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2023. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 1,8 protsendipunkti. See hõlmab energiahindade tõusu leevendamiseks võetud meetmete järkjärgulise kaotamise mõju (0,2 % SKPst).

| (19) | 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepositsioon jõudma 2024. aastal ülejäägini 1,2 % SKPst ja 2025. aastaks ülejäägini 1,4 % SKPst. Seega peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk jääma programmiperioodi jooksul alla 3 % SKPst. Nendes prognoosides eeldatakse, et põhikulude kasvu ülempiir on 5 % aastas. 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse 2025. aastani kahanema – täpsemalt 2024. aastal 43,8 %ni ja 2025. aastal 40,7 %ni. Komisjoni analüüsi kohaselt näivad võla kestlikkusega seotud riskid keskpikas perspektiivis väikesed. |
| --- | --- |

(19)

2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepositsioon jõudma 2024. aastal ülejäägini 1,2 % SKPst ja 2025. aastaks ülejäägini 1,4 % SKPst. Seega peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk jääma programmiperioodi jooksul alla 3 % SKPst. Nendes prognoosides eeldatakse, et põhikulude kasvu ülempiir on 5 % aastas. 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse 2025. aastani kahanema – täpsemalt 2024. aastal 43,8 %ni ja 2025. aastal 40,7 %ni. Komisjoni analüüsi kohaselt näivad võla kestlikkusega seotud riskid keskpikas perspektiivis väikesed.

| (20) | Pensionisüsteemi üldine puudujääk peaks pikas perspektiivis suurenema, kuna pensionikulud suurenevad 4,6 %-lt SKPst 2019. aastal 7,6 %-le SKPst 2070. aastal. Sõltumatu pensionikomisjon esitas mitu soovitust riikliku pensionisüsteemi eelarvelise kestlikkuse tagamiseks. |
| --- | --- |

(20)

Pensionisüsteemi üldine puudujääk peaks pikas perspektiivis suurenema, kuna pensionikulud suurenevad 4,6 %-lt SKPst 2019. aastal 7,6 %-le SKPst 2070. aastal. Sõltumatu pensionikomisjon esitas mitu soovitust riikliku pensionisüsteemi eelarvelise kestlikkuse tagamiseks.

| (21) | Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja nimetatud määruse V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mille rakendamise suunav ajakava tuleb lõpule viia 31. augustiks 2026. Need aitavad lahendada kõiki majanduslikke ja sotsiaalseid probleeme või olulist osa majanduslikest ja sotsiaalsetest probleemidest, millele on osutatud riigipõhistes soovitustes, mille nõukogu esitas Iirimaale Euroopa poolaasta raames 2019. ja 2020. aastal, nagu ka riigipõhistes soovitustes, mis esitati enne taaste- ja vastupidavuskava vastuvõtmise kuupäeva. Eelkõige keskendutakse kavas reformidele ja investeeringutele, mis hõlbustavad rohe- ja digipööret, samuti aktiivse tööturule integreerimise toetamisele ja oskuste täiendamisele. Samuti aitavad investeeringud kiirendada küpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist, edendada erainvesteeringuid ning kasutada teadusuuringute ja innovatsiooni stimuleerimiseks rohkem otseseid rahastamisvahendeid. Lisaks on taaste- ja vastupidavuskavas võetud kohustus viia läbi reforme seoses sotsiaal- ja taskukohaste eluasemetega, pensionidega, tervishoiuga ja ettevõtlust takistavate regulatiivsete tõketega, kehtestades samal ajal meetmed, mis peaksid osaliselt aitama lahendada rahapesuvastase tegevuse ja agressiivse maksuplaneerimisega seotud probleeme. |
| --- | --- |

(21)

Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja nimetatud määruse V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mille rakendamise suunav ajakava tuleb lõpule viia 31. augustiks 2026. Need aitavad lahendada kõiki majanduslikke ja sotsiaalseid probleeme või olulist osa majanduslikest ja sotsiaalsetest probleemidest, millele on osutatud riigipõhistes soovitustes, mille nõukogu esitas Iirimaale Euroopa poolaasta raames 2019. ja 2020. aastal, nagu ka riigipõhistes soovitustes, mis esitati enne taaste- ja vastupidavuskava vastuvõtmise kuupäeva. Eelkõige keskendutakse kavas reformidele ja investeeringutele, mis hõlbustavad rohe- ja digipööret, samuti aktiivse tööturule integreerimise toetamisele ja oskuste täiendamisele. Samuti aitavad investeeringud kiirendada küpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist, edendada erainvesteeringuid ning kasutada teadusuuringute ja innovatsiooni stimuleerimiseks rohkem otseseid rahastamisvahendeid. Lisaks on taaste- ja vastupidavuskavas võetud kohustus viia läbi reforme seoses sotsiaal- ja taskukohaste eluasemetega, pensionidega, tervishoiuga ja ettevõtlust takistavate regulatiivsete tõketega, kehtestades samal ajal meetmed, mis peaksid osaliselt aitama lahendada rahapesuvastase tegevuse ja agressiivse maksuplaneerimisega seotud probleeme.

| (22) | Iirimaa taaste- ja vastupidavuskava rakendamine aitab eeldatavasti teha täiendavaid edusamme rohe- ja digipöörde valdkonnas. Iirimaa kliimaeesmärkide saavutamist toetavad meetmed moodustavad taaste- ja vastupidavuskava kogueraldisest 42 %, samas kui digieesmärke toetavad meetmed moodustavad kava kogueraldisest 32 %. Taaste- ja vastupidavuskava täielik rakendamine kooskõlas asjakohaste eesmärkide ja sihtidega aitab Iirimaal COVID-19 kriisist kiiresti taastuda, tugevdades samal ajal tema vastupanuvõimet. Sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üleüldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest. |
| --- | --- |

(22)

Iirimaa taaste- ja vastupidavuskava rakendamine aitab eeldatavasti teha täiendavaid edusamme rohe- ja digipöörde valdkonnas. Iirimaa kliimaeesmärkide saavutamist toetavad meetmed moodustavad taaste- ja vastupidavuskava kogueraldisest 42 %, samas kui digieesmärke toetavad meetmed moodustavad kava kogueraldisest 32 %. Taaste- ja vastupidavuskava täielik rakendamine kooskõlas asjakohaste eesmärkide ja sihtidega aitab Iirimaal COVID-19 kriisist kiiresti taastuda, tugevdades samal ajal tema vastupanuvõimet. Sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üleüldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest.

| (23) | Iirimaa ei ole veel ametlikult esitanud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1060 (18) ettenähtud partnerluslepingut ega muid nimetatud määruses ettenähtud ühtekuuluvuspoliitika programmidokumente. Kooskõlas määrusega (EL) 2021/1060 peab Iirimaa arvesse võtma asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi ühtekuuluvuspoliitika 2021.–2027. aasta fondide programmitöös. See on eeltingimus ühtekuuluvuspoliitika fondidest saadava rahalise toetuse tulemuslikkuse suurendamiseks ja lisaväärtuse maksimeerimiseks, edendades samal ajal nende ühtekuuluvuspoliitika fondide ning muude liidu vahendite ja fondide vahelist koordineerimist, vastastikust täiendavust ja sidusust. Taaste- ja vastupidavusrahastu ning ühtekuuluvuspoliitika programmide edukas rakendamine sõltub ka selliste kitsaskohtade kõrvaldamisest, mis pärsivad investeeringuid, mis toetavad rohe- ja digipööret ning tasakaalustatud territoriaalset arengut. |
| --- | --- |

(23)

Iirimaa ei ole veel ametlikult esitanud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1060 (18) ettenähtud partnerluslepingut ega muid nimetatud määruses ettenähtud ühtekuuluvuspoliitika programmidokumente. Kooskõlas määrusega (EL) 2021/1060 peab Iirimaa arvesse võtma asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi ühtekuuluvuspoliitika 2021.–2027. aasta fondide programmitöös. See on eeltingimus ühtekuuluvuspoliitika fondidest saadava rahalise toetuse tulemuslikkuse suurendamiseks ja lisaväärtuse maksimeerimiseks, edendades samal ajal nende ühtekuuluvuspoliitika fondide ning muude liidu vahendite ja fondide vahelist koordineerimist, vastastikust täiendavust ja sidusust. Taaste- ja vastupidavusrahastu ning ühtekuuluvuspoliitika programmide edukas rakendamine sõltub ka selliste kitsaskohtade kõrvaldamisest, mis pärsivad investeeringuid, mis toetavad rohe- ja digipööret ning tasakaalustatud territoriaalset arengut.

| (24) | Lisaks taaste- ja vastupidavuskavas käsitletud majanduslikele ja sotsiaalsetele probleemidele seisab Iirimaa silmitsi mitme muu probleemiga, mis on seotud ringmajanduse ja reoveega. Iirimaal on jäätmeteke peaaegu 25 % suurem kui liidu keskmine, mille tulemusena on riik liidus viiendal kohal olmejäätmete tekitamises elaniku kohta. Ringlussevõtu määrade suurendamisel tehtud edusammud on viimastel aastatel aeglustunud, samal ajal kui põletamine on märkimisväärselt suurenenud. Materjalide ringkasutus Iirimaal oli 2020. aastal 1,8 %, mis on tunduvalt alla ELi keskmise (12,8 %). Iirimaal on vaja rohkem stiimuleid ja investeeringuid, et rakendada ambitsioonikamat jäätme- ja ringmajanduse strateegiat, vältides samal ajal liigse põletamisvõimsuse loomist. Vaja on suuremaid jõupingutusi, et toetada ringmajanduse ärimudeleid, mis hõlmavad materjalide kogu olelusringi, et vähendada jäätmeid ja ressursside tarbimist. Kuigi reoveekäitlusse tehtavate investeeringute hõlbustamisel on tehtud mõningaid edusamme, puhastatakse Iirimaal vähem kui 50 % reoveest kooskõlas liidu õigusega. Kõige märkimisväärsem takistus pinnavee kvaliteedile Iirimaal tuleneb nii puhastamata reoveest kui ka põllumajandusest pärit liigsetest toitainetest. Taristut on vaja märkimisväärselt ajakohastada, samuti on vaja jõulisemat lähenemisviisi põllumajandustegevusest tuleneva veereostuse ohjeldamiseks. Asjakohane reoveetaristu on oluline ka üldsuse elukvaliteedi ja tervisetingimuste parandamiseks. Lisaks aitab piisav reoveetaristu parandada regionaalarengut, loob kestliku majanduskasvu ja töökohti ning on kasulik turismile. |
| --- | --- |

(24)

Lisaks taaste- ja vastupidavuskavas käsitletud majanduslikele ja sotsiaalsetele probleemidele seisab Iirimaa silmitsi mitme muu probleemiga, mis on seotud ringmajanduse ja reoveega. Iirimaal on jäätmeteke peaaegu 25 % suurem kui liidu keskmine, mille tulemusena on riik liidus viiendal kohal olmejäätmete tekitamises elaniku kohta. Ringlussevõtu määrade suurendamisel tehtud edusammud on viimastel aastatel aeglustunud, samal ajal kui põletamine on märkimisväärselt suurenenud. Materjalide ringkasutus Iirimaal oli 2020. aastal 1,8 %, mis on tunduvalt alla ELi keskmise (12,8 %). Iirimaal on vaja rohkem stiimuleid ja investeeringuid, et rakendada ambitsioonikamat jäätme- ja ringmajanduse strateegiat, vältides samal ajal liigse põletamisvõimsuse loomist. Vaja on suuremaid jõupingutusi, et toetada ringmajanduse ärimudeleid, mis hõlmavad materjalide kogu olelusringi, et vähendada jäätmeid ja ressursside tarbimist. Kuigi reoveekäitlusse tehtavate investeeringute hõlbustamisel on tehtud mõningaid edusamme, puhastatakse Iirimaal vähem kui 50 % reoveest kooskõlas liidu õigusega. Kõige märkimisväärsem takistus pinnavee kvaliteedile Iirimaal tuleneb nii puhastamata reoveest kui ka põllumajandusest pärit liigsetest toitainetest. Taristut on vaja märkimisväärselt ajakohastada, samuti on vaja jõulisemat lähenemisviisi põllumajandustegevusest tuleneva veereostuse ohjeldamiseks. Asjakohane reoveetaristu on oluline ka üldsuse elukvaliteedi ja tervisetingimuste parandamiseks. Lisaks aitab piisav reoveetaristu parandada regionaalarengut, loob kestliku majanduskasvu ja töökohti ning on kasulik turismile.

| (25) | Versailles’ deklaratsioonis liidu riigipeadelt ja valitsusjuhtidelt saadud volituste kohaselt soovitakse komisjoni ettepanekuga kava „REPowerEU“ kohta kaotada järk-järgult võimalikult kiiresti liidu sõltuvus Venemaalt imporditavast fossiilkütusest. Selleks kavatseb komisjon määrata dialoogis liikmesriikidega kindlaks kõige sobivamad projektid, investeeringud ja reformid riiklikul, piirkondlikul ja liidu tasandil. Nende meetmete eesmärk on vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest ja suunata fossiilkütuste import Venemaalt eemale. |
| --- | --- |

(25)

Versailles’ deklaratsioonis liidu riigipeadelt ja valitsusjuhtidelt saadud volituste kohaselt soovitakse komisjoni ettepanekuga kava „REPowerEU“ kohta kaotada järk-järgult võimalikult kiiresti liidu sõltuvus Venemaalt imporditavast fossiilkütusest. Selleks kavatseb komisjon määrata dialoogis liikmesriikidega kindlaks kõige sobivamad projektid, investeeringud ja reformid riiklikul, piirkondlikul ja liidu tasandil. Nende meetmete eesmärk on vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest ja suunata fossiilkütuste import Venemaalt eemale.

| (26) | 2020. aasta andmete kohaselt ei impordi Iirimaa Venemaalt toornaftat ega gaasi. Iirimaa sõltuvus Venemaa söest (22 % söeimpordist) on väiksem kui liidu keskmine olukorras, kus ka tahkete fossiilkütuste osakaal energiaallikate jaotuses (7,6 %) on samuti väiksem kui liidu keskmine. Kuigi Iirimaa sõltuvus Venemaa naftast ja gaasist on liidu keskmisest piiratum, suurendavad praegune geopoliitiline olukord ja kõrged energiahinnad Iirimaa jaoks pakilist vajadust suurendada jõupingutusi, et saavutada riiklikus energia- ja kliimakavas sätestatud taastuvenergia eesmärgid. Iirimaa kliimameetmete kava sisaldab ambitsioonikat eesmärki muuta riigi energiasüsteemi 2030. aastaks. See võimaldab Iirimaal aastatel 2018–2030 vähendada kasvuhoonegaaside koguheidet 51 %. Vajalikud reformid ja nende muutuste ulatus on märkimisväärsed, alates vajalike avaliku ja erasektori investeeringute tagamisest kuni kohustuste õigeaegse täitmiseni. Selleks et täielikult ära kasutada taastuvaid energiaallikaid ja saavutada Iirimaa kliimaeesmärgid, on vaja Iirimaa energiataristut põhjalikult uuendada. Fossiilkütustest sõltuvuse vähendamisel on keskse tähtsusega investeerimisraamistiku loomine, mis soodustab ja stimuleerib investeerimist üleminekusse rohelisele energiale. Taastuvate energiaallikate puhul esineb planeerimis- ja loasüsteemis endiselt probleeme, eelkõige seoses planeerimislubade andmise menetluste pika kestusega ning pikkade ja kulukate kaebemenetlustega. Planeerimis- ja loasüsteemi tõhususe parandamine, tagades asjakohaste ressursside kättesaadavuse planeerimisprotsessi kõigis etappides, ning üldise raamistiku ratsionaliseerimine võib kiirendada suuremahulisi arendusi, kiirendades seeläbi rohepööret. Lisaks on ülekoormuse vähendamisel ja elektrivõrgu stabiilsuse parandamisel otsustava tähtsusega elektrivõrgu laiendamine ja tugevdamine ning taristu toetamine peamistes asukohtades. Eelkõige toetavad energiavarustuse suuremat kindlust uued elektriülekande võrkudevahelised ühendused naaberriikidega. Vaja on ka suuremat salvestamise võimsust ja elektrisõidukite laadimispunktide massilist kasutuselevõttu. Lisaks aitaks riikliku taastuvallikatest toodetud vesiniku strateegia väljatöötamine energiaallikate jaotust mitmekesistada. |
| --- | --- |

(26)

2020. aasta andmete kohaselt ei impordi Iirimaa Venemaalt toornaftat ega gaasi. Iirimaa sõltuvus Venemaa söest (22 % söeimpordist) on väiksem kui liidu keskmine olukorras, kus ka tahkete fossiilkütuste osakaal energiaallikate jaotuses (7,6 %) on samuti väiksem kui liidu keskmine. Kuigi Iirimaa sõltuvus Venemaa naftast ja gaasist on liidu keskmisest piiratum, suurendavad praegune geopoliitiline olukord ja kõrged energiahinnad Iirimaa jaoks pakilist vajadust suurendada jõupingutusi, et saavutada riiklikus energia- ja kliimakavas sätestatud taastuvenergia eesmärgid. Iirimaa kliimameetmete kava sisaldab ambitsioonikat eesmärki muuta riigi energiasüsteemi 2030. aastaks. See võimaldab Iirimaal aastatel 2018–2030 vähendada kasvuhoonegaaside koguheidet 51 %. Vajalikud reformid ja nende muutuste ulatus on märkimisväärsed, alates vajalike avaliku ja erasektori investeeringute tagamisest kuni kohustuste õigeaegse täitmiseni. Selleks et täielikult ära kasutada taastuvaid energiaallikaid ja saavutada Iirimaa kliimaeesmärgid, on vaja Iirimaa energiataristut põhjalikult uuendada. Fossiilkütustest sõltuvuse vähendamisel on keskse tähtsusega investeerimisraamistiku loomine, mis soodustab ja stimuleerib investeerimist üleminekusse rohelisele energiale. Taastuvate energiaallikate puhul esineb planeerimis- ja loasüsteemis endiselt probleeme, eelkõige seoses planeerimislubade andmise menetluste pika kestusega ning pikkade ja kulukate kaebemenetlustega. Planeerimis- ja loasüsteemi tõhususe parandamine, tagades asjakohaste ressursside kättesaadavuse planeerimisprotsessi kõigis etappides, ning üldise raamistiku ratsionaliseerimine võib kiirendada suuremahulisi arendusi, kiirendades seeläbi rohepööret. Lisaks on ülekoormuse vähendamisel ja elektrivõrgu stabiilsuse parandamisel otsustava tähtsusega elektrivõrgu laiendamine ja tugevdamine ning taristu toetamine peamistes asukohtades. Eelkõige toetavad energiavarustuse suuremat kindlust uued elektriülekande võrkudevahelised ühendused naaberriikidega. Vaja on ka suuremat salvestamise võimsust ja elektrisõidukite laadimispunktide massilist kasutuselevõttu. Lisaks aitaks riikliku taastuvallikatest toodetud vesiniku strateegia väljatöötamine energiaallikate jaotust mitmekesistada.

| (27) | Energiatõhususe meetmetel on oluline roll energiatarbimise vähendamisel. Suur energiasääst on vajalik mitte ainult Iirimaa kliimaeesmärkide saavutamiseks, vaid ka kogu liitu hõlmava eesmärgi saavutamiseks vähendada kasvuhoonegaaside heite netokogust 55 %. Kuigi kliimameetmete kava on õigel teel, on Iirimaa kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise osas seni maha jäänud. Kohaldades energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet ja taotledes hoonetes suurt energiasäästu, võiks Iirimaa vähendada oma sõltuvust energiaimpordist. Suurem hulk elektrisõidukeid võiks kasutada ära kodumaist elektritootmist, selle asemel et toetuda kütuse impordile. Kuna kliimameetmete kava sisaldab eesmärki, et 2030. aastaks peab Iirimaa teedel olema miljon elektrisõidukit, on vaja elektrisõidukite laadimispunkte märkimisväärselt suuremal määral kasutusele võtta. Paketi „Eesmärk 55“ eesmärkide saavutamiseks tuleb Iirimaal veelgi vähendada kasvuhoonegaaside heidet ning suurendada taastuvenergia tootmist ja energiatõhusust. |
| --- | --- |

(27)

Energiatõhususe meetmetel on oluline roll energiatarbimise vähendamisel. Suur energiasääst on vajalik mitte ainult Iirimaa kliimaeesmärkide saavutamiseks, vaid ka kogu liitu hõlmava eesmärgi saavutamiseks vähendada kasvuhoonegaaside heite netokogust 55 %. Kuigi kliimameetmete kava on õigel teel, on Iirimaa kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise osas seni maha jäänud. Kohaldades energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet ja taotledes hoonetes suurt energiasäästu, võiks Iirimaa vähendada oma sõltuvust energiaimpordist. Suurem hulk elektrisõidukeid võiks kasutada ära kodumaist elektritootmist, selle asemel et toetuda kütuse impordile. Kuna kliimameetmete kava sisaldab eesmärki, et 2030. aastaks peab Iirimaa teedel olema miljon elektrisõidukit, on vaja elektrisõidukite laadimispunkte märkimisväärselt suuremal määral kasutusele võtta. Paketi „Eesmärk 55“ eesmärkide saavutamiseks tuleb Iirimaal veelgi vähendada kasvuhoonegaaside heidet ning suurendada taastuvenergia tootmist ja energiatõhusust.

| (28) | Kuigi kliimaneutraalsusele ülemineku ja fossiilkütustest loobumise kiirendamine tekitab mitmes sektoris märkimisväärseid ümberkorralduskulusid, saab Iirimaa ühtekuuluvuspoliitika raames kasutada õiglase ülemineku mehhanismi, et leevendada ülemineku sotsiaal-majanduslikku mõju kõige enam mõjutatud piirkondades. Lisaks saab Iirimaa kasutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1057 (19) loodud Euroopa Sotsiaalfond+, et parandada tööhõivevõimalusi ja tugevdada sotsiaalset ühtekuuluvust. |
| --- | --- |

(28)

Kuigi kliimaneutraalsusele ülemineku ja fossiilkütustest loobumise kiirendamine tekitab mitmes sektoris märkimisväärseid ümberkorralduskulusid, saab Iirimaa ühtekuuluvuspoliitika raames kasutada õiglase ülemineku mehhanismi, et leevendada ülemineku sotsiaal-majanduslikku mõju kõige enam mõjutatud piirkondades. Lisaks saab Iirimaa kasutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1057 (19) loodud Euroopa Sotsiaalfond+, et parandada tööhõivevõimalusi ja tugevdada sotsiaalset ühtekuuluvust.

| (29) | Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2022. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (20) kajastub soovituses 1. |
| --- | --- |

(29)

Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2022. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (20) kajastub soovituses 1.

| (30) | Arvestades euroala liikmesriikide majanduse tihedat seotust ning nende ühist panust majandus- ja rahaliidu toimimisse, soovitas nõukogu euroala liikmesriikidel võtta meetmeid, sealhulgas oma taaste- ja vastupidavuskavade kaudu, et rakendada 2022. aasta soovituses euroala kohta sätestatud soovitusi. Iirimaa puhul kajastub see eelkõige soovitustes 1 ja 2, |
| --- | --- |

(30)

Arvestades euroala liikmesriikide majanduse tihedat seotust ning nende ühist panust majandus- ja rahaliidu toimimisse, soovitas nõukogu euroala liikmesriikidel võtta meetmeid, sealhulgas oma taaste- ja vastupidavuskavade kaudu, et rakendada 2022. aasta soovituses euroala kohta sätestatud soovitusi. Iirimaa puhul kajastub see eelkõige soovitustes 1 ja 2,

SOOVITAB Iirimaal võtta 2022. ja 2023. aastal järgmisi meetmeid.

1.

Tagada 2023. aastal, et riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv oleks kooskõlas üldiselt neutraalse eelarvepoliitikaga, võttes arvesse jätkuvat ajutist ja suunatud toetust kodumajapidamistele ja ettevõtetele, mis on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ja Ukrainast põgenevatele inimestele. Olla valmis kohandama jooksvaid kulutusi vastavalt muutuvale olukorrale. Suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, võttes arvesse algatust „REPowerEU“, sealhulgas kasutades taaste- ja vastupidavusrahastut ning muid liidu vahendeid. Järgida pärast 2023. aastat eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne keskpika perioodi eelarvepositsioon. Tegeleda elanikkonna vananemisega seotud pensionikulude eeldatava suurenemisega, tagades riikliku pensionisüsteemi eelarvelise kestlikkuse.

2.

Jätkata oma taaste- ja vastupidavuskava rakendamist kooskõlas nõukogu 8. septembri 2021. aasta rakendusotsuses esitatud eesmärkide ja sihtidega. Esitada 2021.–2027. aasta ühtekuuluvuspoliitika programmidokumendid, et viia lõpule läbirääkimised komisjoniga ja seejärel alustada nende dokumentide rakendamist.

3.

Keskendada jõupingutused ringmajanduse edendamisele. Eelkõige arendada nii taristut kui ka poliitikat, et vältida jäätmeid ning suurendada korduskasutatud ja ringlussevõetud materjalide sisaldust, ning töötada välja tõhusam süsteem ringlussevõetavate jäätmete, sealhulgas biolagunevate jäätmete liigiti kogumiseks. Edendada ohutumaid ja puhtamaid reoveeringluseid.

4.

Vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest. Kiirendada taastuvenergia, eelkõige avamere tuuleenergia kasutuselevõttu, sealhulgas viies läbi reforme, et parandada planeerimis- ja loasüsteemi tõhusust, eelkõige vähendades menetluste kestust. Ajakohastada energiataristut, sealhulgas salvestamiseks, ning suurendada võrgu stabiilsust. Tagada hoonete põhjaliku renoveerimise kiire rakendamine. Kiirendada transpordi elektrifitseerimist, sealhulgas laadimisseadmete paigaldamise teel.

Brüssel, 12. juuli 2022

Nõukogu nimel

eesistuja

Z. STANJURA

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (ELT L 57, 18.2.2021, lk 17).

3

(4)  Nõukogu 5. aprilli 2022. aasta soovitus euroala majanduspoliitika kohta (ELT C 153, 7.4.2022, lk 1).

4

(5)  Nõukogu 4. märtsi 2022. aasta rakendusotsus (EL) 2022/382, millega määratakse kindlaks Ukrainast lähtuva põgenike massilise sissevoolu olemasolu direktiivi 2001/55/EÜ artikli 5 tähenduses ning nähakse selle tulemusena ette ajutine kaitse (ELT L 71, 4.3.2022, lk 1).

5

(6)  Nõukogu 20. juuli 2001. aasta direktiiv 2001/55/EÜ miinimumnõuete kohta ajutise kaitse andmiseks ümberasustatud isikute massilise sissevoolu korral ning meetmete kohta liikmesriikide jõupingutuste tasakaalustamiseks nende isikute vastuvõtmisel ning selle tagajärgede kandmisel (EÜT L 212, 7.8.2001, lk 12).

6

(7)  Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovitus, milles esitatakse nõukogu arvamus Iirimaa 2021. aasta stabiilsusprogrammi kohta (ELT C 304, 29.7.2021, lk 28).

7

(8)  Käesolevas soovituses esitatud hinnangud eelarvepoliitika ja selle komponentide kohta on komisjoni hinnangud, mis põhinevad komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi aluseks olevatel eeldustel. Komisjoni hinnangud keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu kohta ei hõlma selliste reformide positiivset mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ja võivad hoogustada potentsiaalset majanduskasvu.

8

(9)  Ei rahastata taaste- ja vastupidavusrahastust ega muudest liidu vahenditest antavate toetustega.

9

(10)  ST 11046/2021 INIT; ST 11046/2021 ADD 1.

10

(11)  Nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitus, milles käsitletakse Iirimaa 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Iirimaa 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohta (ELT C 282, 26.8.2020, lk 39).

11

(12)  Näitajad kajastavad alates 2021. aasta sügisest võetud meetmete aastaste eelarvekulude taset, sealhulgas jooksvaid tulusid ja kulusid ning asjakohasel juhul kapitalikulumeetmeid.

12

(13)  Eeldatakse, et Ukrainast liitu põgenenud isikute koguarv jõuab 2022. aasta lõpuks järk-järgult 6 miljonini ning nende geograafiline jaotus põhineb olemasoleva diasporaa suurusel, vastuvõtva liikmesriigi elanikkonna suhtelisel suurusel ja Ukrainast põgenenud isikute tegelikul jaotusel üle kogu liidu 2022. aasta märtsi seisuga. Inimese kohta arvutatud eelarvekulude puhul põhinevad hinnangud komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse Euromodi mikrosimulatsiooni mudelil, võttes arvesse nii rahaülekandeid kui ka mitterahalisi hüvitisi, nagu haridus ja tervishoid.

13

(14)  Näitaja miinusmärk vastab esmaste kulude kasvu liigsele kasvule võrreldes keskpika perioodi majanduskasvuga, osutades ekspansiivsele eelarvepoliitikale.

14

(15)  Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud peaksid andma neutraalse panuse 0,0 protsendipunkti SKPst.

15

(16)  Näitaja plussmärk vastab esmaste kulude kasvu vähesele kasvule võrreldes keskpika perioodi majanduskasvuga, osutades pärssivale eelarvepoliitikale.

16

(17)  Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud peaksid andma neutraalse panuse 0,0 protsendipunkti SKPst.

17

(18)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1060, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfond+, Ühtekuuluvusfondi, Õiglase Ülemineku Fondi ja Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfondi kohta ning nende ja Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastu suhtes kohaldatavad finantsreeglid (ELT L 231, 30.6.2021, lk 159).

18

(19)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1057, millega luuakse Euroopa Sotsiaalfond+ (ESF+) ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1296/2013 (ELT L 231, 30.6.2021, lk 21).

19

(20)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.

20

---

| 1.9.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 334/60 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 334/60

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

12. juuli 2022,

milles käsitletakse Kreeka 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Kreeka 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohta

(2022/C 334/08)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta (2), eriti selle artikli 6 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | 19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, (3) millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu. Taaste- ja vastupidavusrahastust antakse rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. See aitab majandusel taastuda ning teha eelkõige rohe- ja digipöörde edendamiseks kestlikke ja majanduskasvu soodustavaid reforme ja investeeringuid, tugevdades samas liikmesriikide majanduse vastupidavust ja potentsiaalset majanduskasvu. Samuti aitab see tugevdada riigi rahanduse jätkusuutlikkust ning edendada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis. 2022. aasta juunis ajakohastatakse kooskõlas määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikega 2 taaste- ja vastupidavusrahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust. |
| --- | --- |

(1)

19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, (3) millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu. Taaste- ja vastupidavusrahastust antakse rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. See aitab majandusel taastuda ning teha eelkõige rohe- ja digipöörde edendamiseks kestlikke ja majanduskasvu soodustavaid reforme ja investeeringuid, tugevdades samas liikmesriikide majanduse vastupidavust ja potentsiaalset majanduskasvu. Samuti aitab see tugevdada riigi rahanduse jätkusuutlikkust ning edendada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis. 2022. aasta juunis ajakohastatakse kooskõlas määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikega 2 taaste- ja vastupidavusrahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust.

| (2) | 24. novembril 2021 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2022) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse 7. mail 2021 allkirjastatud Porto sotsiaalkohustust rakendada edasi Euroopa sotsiaalõiguste sammast, mille Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kuulutasid välja 17. novembril 2017. 25. märtsil 2022 kiitis Euroopa Ülemkogu heaks kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid. 24. novembril 2021 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles nimetati Kreekat ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta ning ettepaneku 2022. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist. 5. aprillil 2022 võttis nõukogu vastu soovituse euroala majanduspoliitika kohta (4) ja 14. märtsil 2022 ühise tööhõive aruande. |
| --- | --- |

(2)

24. novembril 2021 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2022) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse 7. mail 2021 allkirjastatud Porto sotsiaalkohustust rakendada edasi Euroopa sotsiaalõiguste sammast, mille Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kuulutasid välja 17. novembril 2017. 25. märtsil 2022 kiitis Euroopa Ülemkogu heaks kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid. 24. novembril 2021 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles nimetati Kreekat ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta ning ettepaneku 2022. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist. 5. aprillil 2022 võttis nõukogu vastu soovituse euroala majanduspoliitika kohta (4) ja 14. märtsil 2022 ühise tööhõive aruande.

| (3) | Venemaa sissetung Ukrainasse pärast ülemaailmset pandeemiat on märkimisväärselt muutnud geopoliitilist ja majanduslikku olukorda. Sissetungi mõju liikmesriikide majandusele avaldub muu hulgas kõrgemates energia-, toidu- ja toorainehindades ning kehvemates kasvuväljavaadetes. Kõrgemad energiahinnad mõjutavad tugevasti eelkõige kõige haavatavamaid leibkondi, kes kannatavad energiaostuvõimetuse all või elavad selle ohus, samuti ettevõtteid, mis on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad. Liit seisab silmitsi ka Ukrainast põgenevate inimeste enneolematu sissevooluga. Venemaa agressioonisõjast tulenevad majanduslikud tagajärjed on mõjutanud liikmesriike ebaühtlaselt. Sellega seoses käivitati 4. märtsil 2022 nõukogu rakendusotsusega (EL) 2022/382 (5) esimest korda nõukogu direktiiv 2001/55/EÜ, (6) millega anti Ukrainast pärit põgenikele õigus seaduslikult liidus viibida ning juurdepääs haridusele ja koolitusele, tööturule, tervishoiule, eluasemele ja sotsiaalhoolekandele. |
| --- | --- |

(3)

Venemaa sissetung Ukrainasse pärast ülemaailmset pandeemiat on märkimisväärselt muutnud geopoliitilist ja majanduslikku olukorda. Sissetungi mõju liikmesriikide majandusele avaldub muu hulgas kõrgemates energia-, toidu- ja toorainehindades ning kehvemates kasvuväljavaadetes. Kõrgemad energiahinnad mõjutavad tugevasti eelkõige kõige haavatavamaid leibkondi, kes kannatavad energiaostuvõimetuse all või elavad selle ohus, samuti ettevõtteid, mis on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad. Liit seisab silmitsi ka Ukrainast põgenevate inimeste enneolematu sissevooluga. Venemaa agressioonisõjast tulenevad majanduslikud tagajärjed on mõjutanud liikmesriike ebaühtlaselt. Sellega seoses käivitati 4. märtsil 2022 nõukogu rakendusotsusega (EL) 2022/382 (5) esimest korda nõukogu direktiiv 2001/55/EÜ, (6) millega anti Ukrainast pärit põgenikele õigus seaduslikult liidus viibida ning juurdepääs haridusele ja koolitusele, tööturule, tervishoiule, eluasemele ja sotsiaalhoolekandele.

| (4) | Võttes arvesse kiiresti muutuvat majanduslikku ja geopoliitilist olukorda, jätkub Euroopa poolaasta raames 2022. aastal majandus- ja tööhõivepoliitika ulatuslik koordineerimine, lähtudes samal ajal taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamisnõuetest, nagu on märgitud 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsis. Vastuvõetud taaste- ja vastupidavuskavade rakendamine on oluline poliitiliste prioriteetide elluviimiseks Euroopa poolaasta raames, kuna kavades käsitletakse kõiki 2019. ja 2020. aasta Euroopa poolaasta tsüklites esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019. ja 2020. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mida on läbi vaadatud, ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21, nagu ka riigipõhised soovitused, mis esitati enne selliste läbivaadatud, ajakohastatud või muudetud kavade esitamise kuupäeva. |
| --- | --- |

(4)

Võttes arvesse kiiresti muutuvat majanduslikku ja geopoliitilist olukorda, jätkub Euroopa poolaasta raames 2022. aastal majandus- ja tööhõivepoliitika ulatuslik koordineerimine, lähtudes samal ajal taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamisnõuetest, nagu on märgitud 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsis. Vastuvõetud taaste- ja vastupidavuskavade rakendamine on oluline poliitiliste prioriteetide elluviimiseks Euroopa poolaasta raames, kuna kavades käsitletakse kõiki 2019. ja 2020. aasta Euroopa poolaasta tsüklites esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019. ja 2020. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mida on läbi vaadatud, ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21, nagu ka riigipõhised soovitused, mis esitati enne selliste läbivaadatud, ajakohastatud või muudetud kavade esitamise kuupäeva.

| (5) | Stabiilsuse ja kasvu pakti üldist vabastusklauslit on kohaldatud alates 2020. aasta märtsist. Oma 3. märtsi 2021. aasta teatises „Üks aasta pärast COVID-19 puhangu algust: eelarvepoliitika meetmed“ esitas komisjon oma seisukoha, et otsuse tegemisel üldise vabastusklausli kohaldamise lõpetamise või jätkamise kohta tuleks lähtuda majandusolukorra üldhinnangust, kusjuures peamiseks kvantitatiivseks kriteeriumiks peaks olema liidu või euroala majandustegevuse tase võrreldes kriisieelse tasemega (2019. aasta lõpp). Võttes arvesse suurenenud ebakindlust ja majandusväljavaateid ohustavaid suuri langusriske Euroopas toimuva sõja kontekstis, enneolematut energiahindade tõusu ja jätkuvaid häireid tarneahelates, on põhjendatud stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamisaja pikendamine 2023. aastani. |
| --- | --- |

(5)

Stabiilsuse ja kasvu pakti üldist vabastusklauslit on kohaldatud alates 2020. aasta märtsist. Oma 3. märtsi 2021. aasta teatises „Üks aasta pärast COVID-19 puhangu algust: eelarvepoliitika meetmed“ esitas komisjon oma seisukoha, et otsuse tegemisel üldise vabastusklausli kohaldamise lõpetamise või jätkamise kohta tuleks lähtuda majandusolukorra üldhinnangust, kusjuures peamiseks kvantitatiivseks kriteeriumiks peaks olema liidu või euroala majandustegevuse tase võrreldes kriisieelse tasemega (2019. aasta lõpp). Võttes arvesse suurenenud ebakindlust ja majandusväljavaateid ohustavaid suuri langusriske Euroopas toimuva sõja kontekstis, enneolematut energiahindade tõusu ja jätkuvaid häireid tarneahelates, on põhjendatud stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamisaja pikendamine 2023. aastani.

| (6) | Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovituses Kreeka 2021. aasta stabiilsusprogrammi kohta (7) esitatud lähenemisviisi kohaselt on üldist eelarvepoliitikat praegu kõige parem mõõta esmaste kulude (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) muutusena keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu suhtes, jättes välja COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed, kuid võttes arvesse taaste- ja vastupidavusrahastu tagastamatute toetuste ja muude liidu vahenditega rahastatavaid kulusid (8). Selleks et hinnata, kas riigi eelarvepoliitika on konservatiivne ja kas eelarve struktuur soodustab kestlikku taastumist kooskõlas rohe- ja digipöördega, tuleks üldisest eelarvepoliitikast kaugemale minnes pöörata tähelepanu ka riiklikult rahastatavate (9) esmaste jooksvate kulude (millest on maha arvatud kaalutlusõiguse alusel võetud tulumeetmed ja välja jäetud COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed) ja investeeringute arengule. |
| --- | --- |

(6)

Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovituses Kreeka 2021. aasta stabiilsusprogrammi kohta (7) esitatud lähenemisviisi kohaselt on üldist eelarvepoliitikat praegu kõige parem mõõta esmaste kulude (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) muutusena keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu suhtes, jättes välja COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed, kuid võttes arvesse taaste- ja vastupidavusrahastu tagastamatute toetuste ja muude liidu vahenditega rahastatavaid kulusid (8). Selleks et hinnata, kas riigi eelarvepoliitika on konservatiivne ja kas eelarve struktuur soodustab kestlikku taastumist kooskõlas rohe- ja digipöördega, tuleks üldisest eelarvepoliitikast kaugemale minnes pöörata tähelepanu ka riiklikult rahastatavate (9) esmaste jooksvate kulude (millest on maha arvatud kaalutlusõiguse alusel võetud tulumeetmed ja välja jäetud COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed) ja investeeringute arengule.

| (7) | 2. märtsil 2022 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse 2023. aasta eelarvepoliitika üldised suunised („eelarvesuunised“), et toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon märkis, et 2022. aasta talveprognoosi makromajandusliku prognoosi kohaselt näib üleminek 2020.–2022. aasta üldiselt toetavalt eelarvepoliitikalt üldiselt neutraalsele eelarvepoliitikale, olles samas valmis reageerima muutuvale majandusolukorrale, 2023. aastal asjakohane. Komisjon teatas, et 2023. aasta eelarvesoovitused peaksid jätkuvalt olema liikmesriikide vahel diferentseeritud ja nendes tuleks arvesse võtta võimalikku ülekanduvat mõju riikide vahel. Komisjon kutsus liikmesriike üles kajastama suuniseid oma stabiilsus- ja lähenemisprogrammides. Komisjon võttis kohustuse jälgida tähelepanelikult majandusarengut ja kohandada oma poliitikasuuniseid vastavalt vajadusele ning hiljemalt 2022. aasta mai lõpus esitatavas Euroopa poolaasta kevadpaketis. |
| --- | --- |

(7)

2. märtsil 2022 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse 2023. aasta eelarvepoliitika üldised suunised („eelarvesuunised“), et toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon märkis, et 2022. aasta talveprognoosi makromajandusliku prognoosi kohaselt näib üleminek 2020.–2022. aasta üldiselt toetavalt eelarvepoliitikalt üldiselt neutraalsele eelarvepoliitikale, olles samas valmis reageerima muutuvale majandusolukorrale, 2023. aastal asjakohane. Komisjon teatas, et 2023. aasta eelarvesoovitused peaksid jätkuvalt olema liikmesriikide vahel diferentseeritud ja nendes tuleks arvesse võtta võimalikku ülekanduvat mõju riikide vahel. Komisjon kutsus liikmesriike üles kajastama suuniseid oma stabiilsus- ja lähenemisprogrammides. Komisjon võttis kohustuse jälgida tähelepanelikult majandusarengut ja kohandada oma poliitikasuuniseid vastavalt vajadusele ning hiljemalt 2022. aasta mai lõpus esitatavas Euroopa poolaasta kevadpaketis.

| (8) | Seoses eelarvesuunistega võetakse 2023. aasta eelarvesoovitustes arvesse halvenenud majandusväljavaateid, suurenenud ebakindlust ja täiendavaid langusriske ning võrreldes komisjoni 2022. aasta talveprognoosiga kiiremat inflatsiooni. Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleb eelarvemeetmete abil suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse ning säilitada kõige haavatavamate leibkondade ostujõud, et leevendada energiahinna tõusu mõju ja aidata piirata teisest inflatsioonisurvet sihipäraste ja ajutiste meetmete abil. Eelarvepoliitika peab jääma paindlikuks, et kohaneda kiiresti muutuvate oludega, sealhulgas Venemaa Ukraina-vastasest agressioonisõjast kaitse ja julgeoleku osas tulenevate väljakutsetega, ning see peab olema liikmesriikide vahel diferentseeritud vastavalt nende eelarve- ja majandusolukorrale, võttes sealhulgas arvesse, kuidas neile mõjub kriis ja Ukrainast põgenenud inimeste sisseränne. |
| --- | --- |

(8)

Seoses eelarvesuunistega võetakse 2023. aasta eelarvesoovitustes arvesse halvenenud majandusväljavaateid, suurenenud ebakindlust ja täiendavaid langusriske ning võrreldes komisjoni 2022. aasta talveprognoosiga kiiremat inflatsiooni. Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleb eelarvemeetmete abil suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse ning säilitada kõige haavatavamate leibkondade ostujõud, et leevendada energiahinna tõusu mõju ja aidata piirata teisest inflatsioonisurvet sihipäraste ja ajutiste meetmete abil. Eelarvepoliitika peab jääma paindlikuks, et kohaneda kiiresti muutuvate oludega, sealhulgas Venemaa Ukraina-vastasest agressioonisõjast kaitse ja julgeoleku osas tulenevate väljakutsetega, ning see peab olema liikmesriikide vahel diferentseeritud vastavalt nende eelarve- ja majandusolukorrale, võttes sealhulgas arvesse, kuidas neile mõjub kriis ja Ukrainast põgenenud inimeste sisseränne.

| (9) | 27. aprillil 2021 esitas Kreeka vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon hindas määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas esitatud hindamissuunistega. 13. juulil 2021 võttis nõukogu vastu rakendusotsuse Kreeka taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnangu heakskiitmise kohta (10). Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsuse vastuvõtmisest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Kreeka on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjakohased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud. |
| --- | --- |

(9)

27. aprillil 2021 esitas Kreeka vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon hindas määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas esitatud hindamissuunistega. 13. juulil 2021 võttis nõukogu vastu rakendusotsuse Kreeka taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnangu heakskiitmise kohta (10). Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsuse vastuvõtmisest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Kreeka on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjakohased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud.

| (10) | 30. aprillil 2022 esitas Kreeka kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artikliga 4 oma 2022. aasta riikliku reformikava ja 29. aprillil 2022 oma 2022. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2022. aasta riiklik reformikava ka Kreeka kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava rakendamisel tehtud edusammude kohta. |
| --- | --- |

(10)

30. aprillil 2022 esitas Kreeka kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artikliga 4 oma 2022. aasta riikliku reformikava ja 29. aprillil 2022 oma 2022. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2022. aasta riiklik reformikava ka Kreeka kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava rakendamisel tehtud edusammude kohta.

| (11) | 23. mail 2022 avaldas komisjon Kreeka kohta 2022. aasta riigiaruande. Selles hinnati Kreeka edusamme nõukogu poolt 2019., 2020. ja 2021. aastal vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti taaste ja vastupidavuse tulemustabeli põhjal kokkuvõte sellest, kuidas Kreeka on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Selle analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega, sealhulgas nendega, mis tekivad seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse. Samuti hinnati Kreeka edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning liidu peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamisel. |
| --- | --- |

(11)

23. mail 2022 avaldas komisjon Kreeka kohta 2022. aasta riigiaruande. Selles hinnati Kreeka edusamme nõukogu poolt 2019., 2020. ja 2021. aastal vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti taaste ja vastupidavuse tulemustabeli põhjal kokkuvõte sellest, kuidas Kreeka on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Selle analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega, sealhulgas nendega, mis tekivad seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse. Samuti hinnati Kreeka edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning liidu peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamisel.

| (12) | Komisjon tegi määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 alusel Kreeka kohta põhjaliku analüüsi ja avaldas selle tulemused 23. mail 2022. Komisjon järeldas, et Kreekas esineb ülemäärane makromajanduslik tasakaalustamatus. Nõrkused on seotud valitsemissektori suure võla, välispositsiooni poolelioleva tasakaalustamise ja viivislaenude suure osakaaluga väikse potentsiaalse majanduskasvu ja suure töötuse määra kontekstis. |
| --- | --- |

(12)

Komisjon tegi määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 alusel Kreeka kohta põhjaliku analüüsi ja avaldas selle tulemused 23. mail 2022. Komisjon järeldas, et Kreekas esineb ülemäärane makromajanduslik tasakaalustamatus. Nõrkused on seotud valitsemissektori suure võla, välispositsiooni poolelioleva tasakaalustamise ja viivislaenude suure osakaaluga väikse potentsiaalse majanduskasvu ja suure töötuse määra kontekstis.

| (13) | 23. mail 2022 esitas komisjon Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 3 kohase aruande. Kõnealuses aruandes arutati Kreeka eelarveseisundit, kuna riigi valitsemissektori eelarvepuudujääk ületas 2021. aastal aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % sisemajanduse koguproduktist (SKP). Aruandes jõuti järeldusele, et puudujäägikriteerium ei ole täidetud. Kooskõlas 2. märtsi 2022. aasta teatisega ei teinud komisjon 2022. aasta kevadel ettepanekut algatada uusi ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusi ning hindab 2022. aasta sügisel uuesti, kas on vaja teha ettepanek selliste menetluste algatamiseks. |
| --- | --- |

(13)

23. mail 2022 esitas komisjon Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 3 kohase aruande. Kõnealuses aruandes arutati Kreeka eelarveseisundit, kuna riigi valitsemissektori eelarvepuudujääk ületas 2021. aastal aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % sisemajanduse koguproduktist (SKP). Aruandes jõuti järeldusele, et puudujäägikriteerium ei ole täidetud. Kooskõlas 2. märtsi 2022. aasta teatisega ei teinud komisjon 2022. aasta kevadel ettepanekut algatada uusi ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusi ning hindab 2022. aasta sügisel uuesti, kas on vaja teha ettepanek selliste menetluste algatamiseks.

| (14) | Oma 20. juuli 2020. aasta soovituses (11) soovitas nõukogu Kreekal võtta 2020. ja 2021. aastal kooskõlas üldise vabastusklausliga kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida COVID-19 pandeemiale ning toetada majandust ja selle taastumist. Samuti soovitati Kreekal juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon keskpikas perspektiivis ja tagada võla jätkusuutlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Eurostati kinnitatud andmete põhjal vähenes Kreeka valitsemissektori eelarvepuudujääk 10,2 %-lt SKPst 2020. aastal 7,4 %-le SKPst 2021. aastal. Kreeka eelarvepoliitilised meetmed toetasid majanduse taastumist 2021. aastal, samal ajal kui ajutised erakorralised meetmed vähenesid 7,6 %-lt SKPst 2020. aastal 7,2 %-le SKPst 2021. aastal. Kreeka 2021. aasta meetmed olid kooskõlas nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitusega. 2020. ja 2021. aastal valitsuse poolt kaalutlusõiguse alusel võetud eelarvemeetmed olid ajutised või kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega. Eurostati kinnitatud andmete kohaselt langes valitsemissektori võlg 206,3 %-lt SKPst 2020. aastal 193,3 %-le SKPst 2021. aastal. |
| --- | --- |

(14)

Oma 20. juuli 2020. aasta soovituses (11) soovitas nõukogu Kreekal võtta 2020. ja 2021. aastal kooskõlas üldise vabastusklausliga kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida COVID-19 pandeemiale ning toetada majandust ja selle taastumist. Samuti soovitati Kreekal juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon keskpikas perspektiivis ja tagada võla jätkusuutlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Eurostati kinnitatud andmete põhjal vähenes Kreeka valitsemissektori eelarvepuudujääk 10,2 %-lt SKPst 2020. aastal 7,4 %-le SKPst 2021. aastal. Kreeka eelarvepoliitilised meetmed toetasid majanduse taastumist 2021. aastal, samal ajal kui ajutised erakorralised meetmed vähenesid 7,6 %-lt SKPst 2020. aastal 7,2 %-le SKPst 2021. aastal. Kreeka 2021. aasta meetmed olid kooskõlas nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitusega. 2020. ja 2021. aastal valitsuse poolt kaalutlusõiguse alusel võetud eelarvemeetmed olid ajutised või kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega. Eurostati kinnitatud andmete kohaselt langes valitsemissektori võlg 206,3 %-lt SKPst 2020. aastal 193,3 %-le SKPst 2021. aastal.

| (15) | 2022. aasta stabiilsusprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on 2022. aasta puhul realistlik ja 2023. aasta puhul soodne. 2022. aasta stabiilsusprogrammi prognoosi kohaselt on SKP reaalkasv 2022. aastal 3,1 % ja 2023. aastal 4,8 %. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on SKP reaalkasv 2022. aastal suurem, s.o 3,5 %, ja 2023. aastal väiksem, s.o 3,1 %. Prognooside erinevus tuleneb peamiselt liidu vahendite kasutamise erinevast eeldatavast kiirusest ning Venemaa Ukraina vastu suunatud sõjalise agressiooni mõjust, eelkõige eratarbimisele. Valitsus prognoosib oma 2022. aasta stabiilsusprogrammis, et valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk väheneb 2022. aastal 4,4 %ni SKPst ja 2023. aastal 1,4 %ni SKPst. 2022. aastal on vähenemine tingitud peamiselt majandustegevuse taastumisest ja enamike erakorraliste meetmete järkjärgulisest lõpetamisest. 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 2022. aastal märkimisväärselt 180,2 %-le ja seejärel 2023. aastal 168,6 %-le. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2022. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk on 2022. ja 2023. aastal vastavalt 4,3 % SKPst ja 1,0 % SKPst. See on üldiselt kooskõlas 2022. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud eelarvepuudujäägiga. Võtmata arvesse SKP reaalkasvu erinevust, eeldatakse komisjoni 2022. aasta kevadprognoosis nii 2022. kui ka 2023. aastal kiiremat hinna- ja palgakasvu, prognoosides seeläbi üksikisikute tulu maksustamisest saadavat suuremat tulu. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse suurem, s.o 2022. aastal 185,7 % ja 2023. aastal 180,4 %. Erinevus tuleneb erinevast hinnangust kassa- ja tekkepõhise eelarvetasakaalu vahelistele erinevustele ning erinevatest eeldustest finantsvarade netoakumuleerumise kohta. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on keskpika perioodi (kümme aastat) keskmine potentsiaalne SKP kasv hinnanguliselt – 0,3 %. See hinnang kajastab aga osaliselt varasemat sügavat majanduslangust Kreekas ega hõlma selliste reformide mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ja võivad hoogustada Kreeka potentsiaalset majanduskasvu. |
| --- | --- |

(15)

2022. aasta stabiilsusprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on 2022. aasta puhul realistlik ja 2023. aasta puhul soodne. 2022. aasta stabiilsusprogrammi prognoosi kohaselt on SKP reaalkasv 2022. aastal 3,1 % ja 2023. aastal 4,8 %. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on SKP reaalkasv 2022. aastal suurem, s.o 3,5 %, ja 2023. aastal väiksem, s.o 3,1 %. Prognooside erinevus tuleneb peamiselt liidu vahendite kasutamise erinevast eeldatavast kiirusest ning Venemaa Ukraina vastu suunatud sõjalise agressiooni mõjust, eelkõige eratarbimisele. Valitsus prognoosib oma 2022. aasta stabiilsusprogrammis, et valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk väheneb 2022. aastal 4,4 %ni SKPst ja 2023. aastal 1,4 %ni SKPst. 2022. aastal on vähenemine tingitud peamiselt majandustegevuse taastumisest ja enamike erakorraliste meetmete järkjärgulisest lõpetamisest. 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 2022. aastal märkimisväärselt 180,2 %-le ja seejärel 2023. aastal 168,6 %-le. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2022. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk on 2022. ja 2023. aastal vastavalt 4,3 % SKPst ja 1,0 % SKPst. See on üldiselt kooskõlas 2022. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud eelarvepuudujäägiga. Võtmata arvesse SKP reaalkasvu erinevust, eeldatakse komisjoni 2022. aasta kevadprognoosis nii 2022. kui ka 2023. aastal kiiremat hinna- ja palgakasvu, prognoosides seeläbi üksikisikute tulu maksustamisest saadavat suuremat tulu. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse suurem, s.o 2022. aastal 185,7 % ja 2023. aastal 180,4 %. Erinevus tuleneb erinevast hinnangust kassa- ja tekkepõhise eelarvetasakaalu vahelistele erinevustele ning erinevatest eeldustest finantsvarade netoakumuleerumise kohta. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on keskpika perioodi (kümme aastat) keskmine potentsiaalne SKP kasv hinnanguliselt – 0,3 %. See hinnang kajastab aga osaliselt varasemat sügavat majanduslangust Kreekas ega hõlma selliste reformide mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ja võivad hoogustada Kreeka potentsiaalset majanduskasvu.

| (16) | 2022. aastal kaotab valitsus järk-järgult enamiku COVID-19 kriisile reageerimiseks võetud meetmetest, nii et ajutised erakorralised meetmed peaksid prognooside kohaselt vähenema 7,2 %-lt SKPst 2021. aastal 1,8 %-le SKPst 2022. aastal. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetud meetmed, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 1,1 % SKPst ja mis ei avalda 2023. aastal eelarvele mõju, kuna need kavatsetakse kaotada (12). Selle eelarvepuudujäägile avalduva mõju kompenseerib osaliselt heitkoguse ühikutest saadav suurem tulu. Need meetmed hõlmavad peamiselt toetusi energiakasutajatele, sotsiaalseid siirdeid vaesematele leibkondadele ning transporditeenuste kaudse maksustamise vähendamist. Need meetmed on kavandatud ajutistena. Pärast Kreeka stabiilsusprogrammi esitamist ja komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi andmete seisu kuupäeva teatas valitsus uuest 2022. aasta meetmete paketist, mille eesmärk on leevendada kõrgemate energiahindade mõju. Kui aga energiahinnad jäävad kõrgeks ka 2023. aastal, võidakse mõned neist meetmetest säilitada. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad ka Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse pakkumise kulud, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal ja 2023. aastal 0,1 % SKPst (13). |
| --- | --- |

(16)

2022. aastal kaotab valitsus järk-järgult enamiku COVID-19 kriisile reageerimiseks võetud meetmetest, nii et ajutised erakorralised meetmed peaksid prognooside kohaselt vähenema 7,2 %-lt SKPst 2021. aastal 1,8 %-le SKPst 2022. aastal. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetud meetmed, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 1,1 % SKPst ja mis ei avalda 2023. aastal eelarvele mõju, kuna need kavatsetakse kaotada (12). Selle eelarvepuudujäägile avalduva mõju kompenseerib osaliselt heitkoguse ühikutest saadav suurem tulu. Need meetmed hõlmavad peamiselt toetusi energiakasutajatele, sotsiaalseid siirdeid vaesematele leibkondadele ning transporditeenuste kaudse maksustamise vähendamist. Need meetmed on kavandatud ajutistena. Pärast Kreeka stabiilsusprogrammi esitamist ja komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi andmete seisu kuupäeva teatas valitsus uuest 2022. aasta meetmete paketist, mille eesmärk on leevendada kõrgemate energiahindade mõju. Kui aga energiahinnad jäävad kõrgeks ka 2023. aastal, võidakse mõned neist meetmetest säilitada. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad ka Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse pakkumise kulud, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal ja 2023. aastal 0,1 % SKPst (13).

| (17) | Oma 18. juuni 2021. aasta soovituses soovitas nõukogu Kreekal kasutada 2022. aastal taaste- ja vastupidavusrahastut, et rahastada lisainvesteeringuid majanduse taastamisse, järgides samal ajal konservatiivset eelarvepoliitikat. Lisaks peaks Kreeka säilitama riiklikult rahastatavad investeeringud. Samuti soovitas nõukogu Kreekal juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon ja tagada riigi rahanduse jätkusuutlikkus keskpikas perspektiivis ning samal ajal suurendada investeeringuid majanduskasvu potentsiaali hoogustamiseks. |
| --- | --- |

(17)

Oma 18. juuni 2021. aasta soovituses soovitas nõukogu Kreekal kasutada 2022. aastal taaste- ja vastupidavusrahastut, et rahastada lisainvesteeringuid majanduse taastamisse, järgides samal ajal konservatiivset eelarvepoliitikat. Lisaks peaks Kreeka säilitama riiklikult rahastatavad investeeringud. Samuti soovitas nõukogu Kreekal juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon ja tagada riigi rahanduse jätkusuutlikkus keskpikas perspektiivis ning samal ajal suurendada investeeringuid majanduskasvu potentsiaali hoogustamiseks.

| (18) | Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi ja Kreeka 2022. aasta stabiilsusprogrammis esitatud teabe põhjal prognoositakse, et eelarvepoliitika on 2022. aastal toetav (– 3,3 % SKPst) (14). Kreeka kavatseb jätkuvalt toetada majanduse taastamist, kasutades taaste- ja vastupidavusrahastut täiendavate investeeringute rahastamiseks, nagu on soovitanud nõukogu. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2021. aastaga suurenema 0,2 protsendipunkti SKPst. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2022. aastal andma eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,8 protsendipunkti (15). Seepärast kavatseb Kreeka säilitada riiklikult rahastatavad investeeringud, nagu on soovitanud nõukogu. Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2022. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 2,2 protsendipunkti. See märkimisväärne ekspansiivne panus hõlmab energiahindade suurenemisest tekkiva majandusliku ja sotsiaalse mõju maandamiseks võetavate meetmete täiendavat mõju (0,6 % SKPst) ja Ukraina põgenikele ajutise kaitse pakkumisest tulenevate kulude täiendavat mõju (0,1 % SKPst) ning pensionidele ja sotsiaaltoetustele tehtavad suuremad kulutused panustavad prognoosi kohaselt samuti (0,6 % SKPst) jooksvate netokulude suurenemisse. Komisjoni prognoosi kohaselt ei kompenseerita kaalutlusõiguse alusel võetud meetmeid täielikult tasakaalustavate meetmetega. |
| --- | --- |

(18)

Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi ja Kreeka 2022. aasta stabiilsusprogrammis esitatud teabe põhjal prognoositakse, et eelarvepoliitika on 2022. aastal toetav (– 3,3 % SKPst) (14). Kreeka kavatseb jätkuvalt toetada majanduse taastamist, kasutades taaste- ja vastupidavusrahastut täiendavate investeeringute rahastamiseks, nagu on soovitanud nõukogu. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2021. aastaga suurenema 0,2 protsendipunkti SKPst. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2022. aastal andma eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,8 protsendipunkti (15). Seepärast kavatseb Kreeka säilitada riiklikult rahastatavad investeeringud, nagu on soovitanud nõukogu. Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2022. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 2,2 protsendipunkti. See märkimisväärne ekspansiivne panus hõlmab energiahindade suurenemisest tekkiva majandusliku ja sotsiaalse mõju maandamiseks võetavate meetmete täiendavat mõju (0,6 % SKPst) ja Ukraina põgenikele ajutise kaitse pakkumisest tulenevate kulude täiendavat mõju (0,1 % SKPst) ning pensionidele ja sotsiaaltoetustele tehtavad suuremad kulutused panustavad prognoosi kohaselt samuti (0,6 % SKPst) jooksvate netokulude suurenemisse. Komisjoni prognoosi kohaselt ei kompenseerita kaalutlusõiguse alusel võetud meetmeid täielikult tasakaalustavate meetmetega.

| (19) | Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika seisund, eeldusel et poliitikat ei muudeta, 2023. aastal + 1,5 % SKPst (16). Prognooside kohaselt jätkab Kreeka 2023. aastal taaste- ja vastupidavusrahastust antavate toetuste kasutamist, et rahastada täiendavaid investeeringuid majanduse taastamise toetuseks. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2022. aastaga vähenema 0,3 protsendipunkti SKPst, mis kajastab muude liidu vahendite puhul uue programmitöö perioodi algetappi. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2023. aastal andma eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,6 protsendipunkti (17). Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2023. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 1,7 protsendipunkti. See hõlmab energiahindade tõusu leevendamiseks võetud meetmete järkjärgulise kaotamise mõju 1,1 % SKPst. |
| --- | --- |

(19)

Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika seisund, eeldusel et poliitikat ei muudeta, 2023. aastal + 1,5 % SKPst (16). Prognooside kohaselt jätkab Kreeka 2023. aastal taaste- ja vastupidavusrahastust antavate toetuste kasutamist, et rahastada täiendavaid investeeringuid majanduse taastamise toetuseks. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2022. aastaga vähenema 0,3 protsendipunkti SKPst, mis kajastab muude liidu vahendite puhul uue programmitöö perioodi algetappi. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2023. aastal andma eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,6 protsendipunkti (17). Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2023. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 1,7 protsendipunkti. See hõlmab energiahindade tõusu leevendamiseks võetud meetmete järkjärgulise kaotamise mõju 1,1 % SKPst.

| (20) | 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk järk-järgult vähenema 0,4 %-le SKPst 2024. aastal ja 0,1 %-le SKPst 2025. aastal. Seega peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk jääma programmiperioodi vältel alla 3 % SKPst. Need prognoosid eeldavad, et majanduse taastumine jätkub, ning neis võetakse arvesse füüsilise isiku tulumaksule lisanduva solidaarsusmaksu ning solidaarsussotsiaalmaksete jätkuvat vähendamist, mis soodustab majanduskasvu. 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse veelgi vähenema, s.o 2024. aastal 155,2 %-le ja 2025. aastal 146,5 %-le. Komisjoni analüüsi kohaselt näivad võla jätkusuutlikkusega seotud riskid keskpikas perspektiivis suured. |
| --- | --- |

(20)

2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk järk-järgult vähenema 0,4 %-le SKPst 2024. aastal ja 0,1 %-le SKPst 2025. aastal. Seega peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk jääma programmiperioodi vältel alla 3 % SKPst. Need prognoosid eeldavad, et majanduse taastumine jätkub, ning neis võetakse arvesse füüsilise isiku tulumaksule lisanduva solidaarsusmaksu ning solidaarsussotsiaalmaksete jätkuvat vähendamist, mis soodustab majanduskasvu. 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse veelgi vähenema, s.o 2024. aastal 155,2 %-le ja 2025. aastal 146,5 %-le. Komisjoni analüüsi kohaselt näivad võla jätkusuutlikkusega seotud riskid keskpikas perspektiivis suured.

| (21) | Lähtuvalt taaste- ja vastupidavuskava raames tehtud reformidest, võivad investeerimispuudujääki aidata lahendada Kreeka maksupoliitika raamistikus tehtavad muudatused. Täpsemalt võib laiema maksu eelotsuste süsteemi kasutuselevõtt suurendada õiguskindlust investorite jaoks ning toetada maksusüsteemi lihtsustamiseks võetavaid meetmeid. Tuginedes teiste liikmesriikide parimatele tavadele võib füüsilisest isikust ettevõtjate (lisaks üksikisiku tulumaksule) praeguse kindlasummalise iga-aastase maksustamise läbivaatamine parandada füüsilisest isikust ettevõtjate maksukoormuse struktuuri, edendada vabatahtlikku maksukuulekust ja toetada investeeringuid. Kreeka võtab jätkuvalt meetmeid oma avaliku halduse ajakohastamiseks, aga tema üldine tulemuslikkus on madal, osaliselt kõrgetasemeliste töötajate ligimeelitamise ja säilitamisega seotud probleemide tõttu. Taaste- ja vastupidavuskava sisaldab meetmeid, mille eesmärk on suurendada avaliku halduse tulemuslikkust, keskendudes eelkõige digiteenuste täiustamisele. Lisaks taaste- ja vastupidavuskavas käsitletud meetmetele teeb Kreeka edusamme integreeritud personalijuhtimise süsteemi loomisel, mis hõlmab digitaalseid organisatsiooni skeeme avaliku sektori üksuste jaoks ning kõigi praeguste ametikohtade kirjeldusi. See lihtsustab eeldatavasti ressursside jaotamist kindlaks määratud ja prioriteetsete vajaduste alusel. Kuigi alaliste ametnike arv on jäänud üldiselt stabiilseks tänu siiani kehtivale ainult lahkuva töötaja asemele uue töötaja värbamise põhimõttele, on ajutiste töötajate arv alates 2018. aastast järsult peaaegu 25 % suurenenud. Avaliku halduse töötajate arvu suurenemine võib pöörata vastupidiseks jõupingutused, mis on tehtud, et tuua Kreeka palgakulud (võrreldes SKPga) liidu keskmisele lähemale. Lisaks eelarveriskile võib see õõnestada alaliste ametnike uute valikumenetluste usaldusväärsust, kuna ajutiste töötajate valiku protsess ei ole nii põhjalik kui alaliste ametikohtade puhul. Kui jätkuvalt järgida alaliste töötajate puhul ainult lahkuva töötaja asemele uue töötaja värbamise põhimõtet, mida on täiendatud alates 2022. aastast ajutiste töötajate ülempiiri kehtestamisega, siis tagab see üldise raamistiku värbamiste üle kesktasandi kontrolli tugevdamiseks ning võimaldab töötajate arvul jõuda pandeemiaeelsele tasemele.
  Kui saavutatakse eeldatav üldise töötajate arvu vähendamine, siis võimaldab see kohandada nende konkreetsete ametikohtade ja üksuste tasustamist, mida peetakse elutähtsaks ja mille puhul avalikul haldusel on probleeme kvalifitseeritud töötajate ligimeelitamise ja säilitamisega. See võib seisneda töökirjelduse seostamises täiendava palgaastmestikuga või konkreetsete palgaastmestike loomises konkreetsete avalike sektori üksuste jaoks (nt turgu reguleerivad asutused), kuna selliste süsteemsete lähenemisviisidega ei kaasneks ühtse palgaastmestiku õõnestamise riski ja need on kooskõlas konservatiivse eelarvepoliitikaga. Kuigi taaste- ja vastupidavuskava sisaldab meetmeid aktiivse tööturupoliitika tugevdamiseks, on jätkuvalt ruumi võtta täiendavaid meetmeid noorte ja naiste tööalase konkurentsivõime suurendamiseks, et toetada enamatel ja parematel töökohtadel põhinevat kaasavat tööturgu. |
| --- | --- |

(21)

Lähtuvalt taaste- ja vastupidavuskava raames tehtud reformidest, võivad investeerimispuudujääki aidata lahendada Kreeka maksupoliitika raamistikus tehtavad muudatused. Täpsemalt võib laiema maksu eelotsuste süsteemi kasutuselevõtt suurendada õiguskindlust investorite jaoks ning toetada maksusüsteemi lihtsustamiseks võetavaid meetmeid. Tuginedes teiste liikmesriikide parimatele tavadele võib füüsilisest isikust ettevõtjate (lisaks üksikisiku tulumaksule) praeguse kindlasummalise iga-aastase maksustamise läbivaatamine parandada füüsilisest isikust ettevõtjate maksukoormuse struktuuri, edendada vabatahtlikku maksukuulekust ja toetada investeeringuid. Kreeka võtab jätkuvalt meetmeid oma avaliku halduse ajakohastamiseks, aga tema üldine tulemuslikkus on madal, osaliselt kõrgetasemeliste töötajate ligimeelitamise ja säilitamisega seotud probleemide tõttu. Taaste- ja vastupidavuskava sisaldab meetmeid, mille eesmärk on suurendada avaliku halduse tulemuslikkust, keskendudes eelkõige digiteenuste täiustamisele. Lisaks taaste- ja vastupidavuskavas käsitletud meetmetele teeb Kreeka edusamme integreeritud personalijuhtimise süsteemi loomisel, mis hõlmab digitaalseid organisatsiooni skeeme avaliku sektori üksuste jaoks ning kõigi praeguste ametikohtade kirjeldusi. See lihtsustab eeldatavasti ressursside jaotamist kindlaks määratud ja prioriteetsete vajaduste alusel. Kuigi alaliste ametnike arv on jäänud üldiselt stabiilseks tänu siiani kehtivale ainult lahkuva töötaja asemele uue töötaja värbamise põhimõttele, on ajutiste töötajate arv alates 2018. aastast järsult peaaegu 25 % suurenenud. Avaliku halduse töötajate arvu suurenemine võib pöörata vastupidiseks jõupingutused, mis on tehtud, et tuua Kreeka palgakulud (võrreldes SKPga) liidu keskmisele lähemale. Lisaks eelarveriskile võib see õõnestada alaliste ametnike uute valikumenetluste usaldusväärsust, kuna ajutiste töötajate valiku protsess ei ole nii põhjalik kui alaliste ametikohtade puhul. Kui jätkuvalt järgida alaliste töötajate puhul ainult lahkuva töötaja asemele uue töötaja värbamise põhimõtet, mida on täiendatud alates 2022. aastast ajutiste töötajate ülempiiri kehtestamisega, siis tagab see üldise raamistiku värbamiste üle kesktasandi kontrolli tugevdamiseks ning võimaldab töötajate arvul jõuda pandeemiaeelsele tasemele.

Kui saavutatakse eeldatav üldise töötajate arvu vähendamine, siis võimaldab see kohandada nende konkreetsete ametikohtade ja üksuste tasustamist, mida peetakse elutähtsaks ja mille puhul avalikul haldusel on probleeme kvalifitseeritud töötajate ligimeelitamise ja säilitamisega. See võib seisneda töökirjelduse seostamises täiendava palgaastmestikuga või konkreetsete palgaastmestike loomises konkreetsete avalike sektori üksuste jaoks (nt turgu reguleerivad asutused), kuna selliste süsteemsete lähenemisviisidega ei kaasneks ühtse palgaastmestiku õõnestamise riski ja need on kooskõlas konservatiivse eelarvepoliitikaga. Kuigi taaste- ja vastupidavuskava sisaldab meetmeid aktiivse tööturupoliitika tugevdamiseks, on jätkuvalt ruumi võtta täiendavaid meetmeid noorte ja naiste tööalase konkurentsivõime suurendamiseks, et toetada enamatel ja parematel töökohtadel põhinevat kaasavat tööturgu.

| (22) | Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja nimetatud määruse V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mille rakendamise suunav ajakava tuleb lõpule viia 31. augustiks 2026. Need aitavad lahendada kõiki majanduslikke ja sotsiaalseid probleeme või olulist osa majanduslikest ja sotsiaalsetest probleemidest, millele on osutatud riigipõhistes soovitustes, mille nõukogu esitas Kreekale Euroopa poolaasta raames 2019. ja 2020. aastal, nagu ka riigipõhistes soovitustes, mis esitati enne taaste- ja vastupidavuskava vastuvõtmise kuupäeva. Eelkõige käsitlevad need soovitused riigi rahanduse kvaliteeti ja jätkusuutlikkust, tervishoiusüsteemi kättesaadavust ja vastupidavust, aktiivset tööturupoliitikat, poliitikat, mis toetab avaliku sektori investeeringuid haridusse, oskustesse ja tööalasesse konkurentsivõimesse, teadus- ja arendustegevust, ohutut, arukat, kestlikku ja vastupidavat transporti ja logistikat, puhast ja tõhusat energiatootmist ja -kasutust, sh taastuvenergia ja võrkude omavahelise ühendamise projektid, keskkonnataristut, linnapiirkondade uuendamist ning avaliku halduse ja ettevõtete digipööret. Taaste- ja vastupidavuskava sisaldab ka märkimisväärsel arvul meetmeid, et käsitleda probleeme seoses struktuurse eelarvepoliitika, sotsiaalse heaolu, finantsstabiilsuse, töö- ja tooteturu ning avaliku halduse ajakohastamisega, mis kõik seisnevad programmijärgsete kohustuste järelmeetmetes, laiendamises ja täiendamises. Taaste- ja vastupidavuskava sisaldab samuti meetmeid konkurentsivõime parandamiseks ja erasektori investeeringute edendamiseks, täiustades ettevõtluskeskkonda ja lihtsustades õigusraamistikku. Neid reforme täiendab laenurahastu, mis peaks stimuleerima erasektori investeeringuid uuenevates majandussektorites, sh rohe- ja digipööre. |
| --- | --- |

(22)

Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja nimetatud määruse V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mille rakendamise suunav ajakava tuleb lõpule viia 31. augustiks 2026. Need aitavad lahendada kõiki majanduslikke ja sotsiaalseid probleeme või olulist osa majanduslikest ja sotsiaalsetest probleemidest, millele on osutatud riigipõhistes soovitustes, mille nõukogu esitas Kreekale Euroopa poolaasta raames 2019. ja 2020. aastal, nagu ka riigipõhistes soovitustes, mis esitati enne taaste- ja vastupidavuskava vastuvõtmise kuupäeva. Eelkõige käsitlevad need soovitused riigi rahanduse kvaliteeti ja jätkusuutlikkust, tervishoiusüsteemi kättesaadavust ja vastupidavust, aktiivset tööturupoliitikat, poliitikat, mis toetab avaliku sektori investeeringuid haridusse, oskustesse ja tööalasesse konkurentsivõimesse, teadus- ja arendustegevust, ohutut, arukat, kestlikku ja vastupidavat transporti ja logistikat, puhast ja tõhusat energiatootmist ja -kasutust, sh taastuvenergia ja võrkude omavahelise ühendamise projektid, keskkonnataristut, linnapiirkondade uuendamist ning avaliku halduse ja ettevõtete digipööret. Taaste- ja vastupidavuskava sisaldab ka märkimisväärsel arvul meetmeid, et käsitleda probleeme seoses struktuurse eelarvepoliitika, sotsiaalse heaolu, finantsstabiilsuse, töö- ja tooteturu ning avaliku halduse ajakohastamisega, mis kõik seisnevad programmijärgsete kohustuste järelmeetmetes, laiendamises ja täiendamises. Taaste- ja vastupidavuskava sisaldab samuti meetmeid konkurentsivõime parandamiseks ja erasektori investeeringute edendamiseks, täiustades ettevõtluskeskkonda ja lihtsustades õigusraamistikku. Neid reforme täiendab laenurahastu, mis peaks stimuleerima erasektori investeeringuid uuenevates majandussektorites, sh rohe- ja digipööre.

| (23) | Kreeka taaste- ja vastupidavuskava rakendamine aitab eeldatavasti teha täiendavaid edusamme rohe- ja digipöörde valdkonnas. Kreeka kliimaeesmärkide saavutamist toetavad meetmed moodustavad taaste- ja vastupidavuskava kogueraldisest 37,5 %, samas kui digieesmärke toetavad meetmed moodustavad kava kogueraldisest 23,3 %. Taaste- ja vastupidavuskava täielik rakendamine kooskõlas asjakohaste eesmärkide ja sihtidega aitab Kreekal COVID-19 kriisist kiiresti taastuda, tugevdades samal ajal tema vastupanuvõimet. Sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üleüldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest. |
| --- | --- |

(23)

Kreeka taaste- ja vastupidavuskava rakendamine aitab eeldatavasti teha täiendavaid edusamme rohe- ja digipöörde valdkonnas. Kreeka kliimaeesmärkide saavutamist toetavad meetmed moodustavad taaste- ja vastupidavuskava kogueraldisest 37,5 %, samas kui digieesmärke toetavad meetmed moodustavad kava kogueraldisest 23,3 %. Taaste- ja vastupidavuskava täielik rakendamine kooskõlas asjakohaste eesmärkide ja sihtidega aitab Kreekal COVID-19 kriisist kiiresti taastuda, tugevdades samal ajal tema vastupanuvõimet. Sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üleüldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest.

| (24) | Kreeka taaste- ja vastupidavuskavas on esitatud terviklik juhtimisraamistik investeerimis- ja reformimeetmete koordineerimiseks, rakendamiseks ja järelevalveks. Kuid taaste- ja vastupidavuskava tegeliku rakendamise käigus on määrava tähtsusega rakendusasutuste haldus- ja rakendamisvõimekus ning seda tuleb tähelepanelikult jälgida. Piirkondlike ja kohalike haldusasutuste, sh munitsipaalettevõtete tehnilised teenused peaksid eeldatavasti aitama rakendada mitut komponenti ning nende haldussuutlikkus on eelkõige väiksemate omavalitsuste puhul üldjuhul piiratud ning oleks oluline anda neile vajaduse korral kesktasandilt täiendavat toetust. Taaste- ja vastupidavuskava ladusaks rakendamiseks on ülioluline järgida rangelt ajakavasid, reageerida kiiresti tõketele ja leida lahendusi. Kitsaskohtade kõrvaldamiseks võib olla kasulik luua kõrgetasemeline ministeeriumidevaheline töörühm. Üldise koordineerimise seisukohast on rahandusministeeriumi alla kuuluval taaste- ja vastupidavusrahastu ametil väga oluline roll ja eeldatakse, et sellele eraldatakse piisavalt vahendeid, ning tihe koostöö taaste- ja vastupidavusrahastu ameti ning (reformimeetmete koordineerimise eest vastutava) koordineerimise peasekretariaadi vahel on määrava tähtsusega. |
| --- | --- |

(24)

Kreeka taaste- ja vastupidavuskavas on esitatud terviklik juhtimisraamistik investeerimis- ja reformimeetmete koordineerimiseks, rakendamiseks ja järelevalveks. Kuid taaste- ja vastupidavuskava tegeliku rakendamise käigus on määrava tähtsusega rakendusasutuste haldus- ja rakendamisvõimekus ning seda tuleb tähelepanelikult jälgida. Piirkondlike ja kohalike haldusasutuste, sh munitsipaalettevõtete tehnilised teenused peaksid eeldatavasti aitama rakendada mitut komponenti ning nende haldussuutlikkus on eelkõige väiksemate omavalitsuste puhul üldjuhul piiratud ning oleks oluline anda neile vajaduse korral kesktasandilt täiendavat toetust. Taaste- ja vastupidavuskava ladusaks rakendamiseks on ülioluline järgida rangelt ajakavasid, reageerida kiiresti tõketele ja leida lahendusi. Kitsaskohtade kõrvaldamiseks võib olla kasulik luua kõrgetasemeline ministeeriumidevaheline töörühm. Üldise koordineerimise seisukohast on rahandusministeeriumi alla kuuluval taaste- ja vastupidavusrahastu ametil väga oluline roll ja eeldatakse, et sellele eraldatakse piisavalt vahendeid, ning tihe koostöö taaste- ja vastupidavusrahastu ameti ning (reformimeetmete koordineerimise eest vastutava) koordineerimise peasekretariaadi vahel on määrava tähtsusega.

| (25) | 29. juulil 2021 kiitis komisjon heaks Kreeka partnerluslepingu, mis on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2021/1060 (18). 2021. aasta oktoobris ja novembris esitas Kreeka komisjonile oma 21 ühtekuuluvuspoliitika programmi. Kooskõlas määrusega (EL) 2021/1060 on Kreeka arvesse võtnud asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi ühtekuuluvuspoliitika 2021.–2027. aasta fondide programmitöös. See on eeltingimus ühtekuuluvuspoliitika fondidest saadava rahalise toetuse tulemuslikkuse suurendamiseks ja lisaväärtuse maksimeerimiseks, edendades samal ajal nende ühtekuuluvuspoliitika fondide ning muude liidu vahendite ja fondide vahelist koordineerimist, vastastikust täiendavust ja sidusust. Taaste- ja vastupidavusrahastu ning ühtekuuluvuspoliitika programmide edukas rakendamine sõltub ka selliste kitsaskohtade kõrvaldamisest, mis pärsivad investeeringuid, mis toetavad rohe- ja digipööret ning tasakaalustatud territoriaalset arengut. |
| --- | --- |

(25)

29. juulil 2021 kiitis komisjon heaks Kreeka partnerluslepingu, mis on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2021/1060 (18). 2021. aasta oktoobris ja novembris esitas Kreeka komisjonile oma 21 ühtekuuluvuspoliitika programmi. Kooskõlas määrusega (EL) 2021/1060 on Kreeka arvesse võtnud asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi ühtekuuluvuspoliitika 2021.–2027. aasta fondide programmitöös. See on eeltingimus ühtekuuluvuspoliitika fondidest saadava rahalise toetuse tulemuslikkuse suurendamiseks ja lisaväärtuse maksimeerimiseks, edendades samal ajal nende ühtekuuluvuspoliitika fondide ning muude liidu vahendite ja fondide vahelist koordineerimist, vastastikust täiendavust ja sidusust. Taaste- ja vastupidavusrahastu ning ühtekuuluvuspoliitika programmide edukas rakendamine sõltub ka selliste kitsaskohtade kõrvaldamisest, mis pärsivad investeeringuid, mis toetavad rohe- ja digipööret ning tasakaalustatud territoriaalset arengut.

| (26) | Pärast Euroopa stabiilsusmehhanismi raames pakutava finantsabiprogrammi edukat lõpuleviimist 2018. aastal kohaldatakse Kreeka suhtes kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 472/2013 (19) tõhustatud järelevalvet. Tõhustatud järelevalve on võimaldanud jälgida konkreetsete kohustuste täitmist, mille eurorühm määras Kreekale 22. juunil 2018 programmi raames alustatud oluliste struktuurireformide lõpuleviimiseks. Nende kohustuste täitmine kokkulepitud tähtpäevadeks kuni 2022. aasta keskpaigani on võlakergenduste eeldus; seega on Kreeka jõudnud selle korralduse viimase aastani. Nagu teatati 23. mail 2022 avaldatud 14. tõhustatud järelevalve aruandes, on Kreeka hoolimata pandeemiast põhjustatud keerulisest olukorrast ja hiljutisemalt Venemaa Ukraina vastu suunatud sõjalise agressiooni majanduslikust mõjust tõhusalt täitnud enamiku poliitilistest kohustustest, mis on parandanud Kreeka majanduse vastupidavust ja suurendanud tema finantsstabiilsust. Sellest hoolimata ei ole teatavaid elemente veel täielikult lõpule viidud. See kehtib eelkõige riikliku katastri loomise puhul, mis parandaks veelgi Kreeka ettevõtluskeskkonda. Viimastel aastatel on tehtud märkimisväärseid edusamme ja täielik kataster koostatakse eeldatavasti 2022. aasta detsembriks. Katastri koostamist on toetatud liidu struktuurifondidest. Hiljutisemalt on antud taaste- ja vastupidavusrahastust toetust kinnisvara omandiõiguse registreeringute ja seda tõendavate dokumentide puhul digitehnoloogiale üleminekuks. Katastriprojekti kontekstis peab Kreeka samuti viima lõpule katastriüksuste kaardistamise, katastriameti töökorda seadmise ja kogu riiki hõlmavate metsakaartide ratifitseerimise. |
| --- | --- |

(26)

Pärast Euroopa stabiilsusmehhanismi raames pakutava finantsabiprogrammi edukat lõpuleviimist 2018. aastal kohaldatakse Kreeka suhtes kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 472/2013 (19) tõhustatud järelevalvet. Tõhustatud järelevalve on võimaldanud jälgida konkreetsete kohustuste täitmist, mille eurorühm määras Kreekale 22. juunil 2018 programmi raames alustatud oluliste struktuurireformide lõpuleviimiseks. Nende kohustuste täitmine kokkulepitud tähtpäevadeks kuni 2022. aasta keskpaigani on võlakergenduste eeldus; seega on Kreeka jõudnud selle korralduse viimase aastani. Nagu teatati 23. mail 2022 avaldatud 14. tõhustatud järelevalve aruandes, on Kreeka hoolimata pandeemiast põhjustatud keerulisest olukorrast ja hiljutisemalt Venemaa Ukraina vastu suunatud sõjalise agressiooni majanduslikust mõjust tõhusalt täitnud enamiku poliitilistest kohustustest, mis on parandanud Kreeka majanduse vastupidavust ja suurendanud tema finantsstabiilsust. Sellest hoolimata ei ole teatavaid elemente veel täielikult lõpule viidud. See kehtib eelkõige riikliku katastri loomise puhul, mis parandaks veelgi Kreeka ettevõtluskeskkonda. Viimastel aastatel on tehtud märkimisväärseid edusamme ja täielik kataster koostatakse eeldatavasti 2022. aasta detsembriks. Katastri koostamist on toetatud liidu struktuurifondidest. Hiljutisemalt on antud taaste- ja vastupidavusrahastust toetust kinnisvara omandiõiguse registreeringute ja seda tõendavate dokumentide puhul digitehnoloogiale üleminekuks. Katastriprojekti kontekstis peab Kreeka samuti viima lõpule katastriüksuste kaardistamise, katastriameti töökorda seadmise ja kogu riiki hõlmavate metsakaartide ratifitseerimise.

| (27) | Lisaks taaste- ja vastupidavuskavas käsitletud majanduslikele ja sotsiaalsetele probleemidele seisab Kreeka silmitsi mitmete muude probleemidega, mis on seotud tervishoiuga. Omaosalus on Kreekas jätkuvalt suur ja moodustab rohkem kui kolmandiku (35 %) kõigist tervishoiukulutustest (20). See on üldjuhul seotud ravimite kaasmaksetega ja otsemaksetega hüvitiste paketist välja jäävate teenuste eest. See on omakorda seotud (liidu keskmisega võrreldes) suhteliselt kõrgete avaliku sektori kulutustega ravimitele ning (liidu keskmisega võrreldes) suhteliselt madalate kulutustega terapeutilisele ravile, eelkõige ambulatoorsete patsientide puhul. Kogu elanikkonda hõlmav hästi toimiv esmatasandi tervishoiusüsteem koos tulemusliku suunamise funktsiooniga saab suurendada tõhusust ning juurdepääsu tervishoiukaupadele ja -teenustele. Sel puhul on hästi toimiva tervishoiusüsteemi jaoks kriitilise tähtsusega rakendada täielikult esmatasandi tervishoiusüsteemi muudatused, mis võetakse eeldatavasti vastu tõhustatud järelevalve kontekstis. See reform tehakse pärast varasemaid katseid luua kõikehõlmav esmatasandi tervishoiusüsteem, mille rakendamisel on siiski tekkinud probleeme. Sel puhul on määrava tähtsusega suurendada perearstide arvu, et katta kogu elanikkond, ning registreerida elanikkond, et tagada sellele piisav ja võrdne juurdepääs tervishoiule. |
| --- | --- |

(27)

Lisaks taaste- ja vastupidavuskavas käsitletud majanduslikele ja sotsiaalsetele probleemidele seisab Kreeka silmitsi mitmete muude probleemidega, mis on seotud tervishoiuga. Omaosalus on Kreekas jätkuvalt suur ja moodustab rohkem kui kolmandiku (35 %) kõigist tervishoiukulutustest (20). See on üldjuhul seotud ravimite kaasmaksetega ja otsemaksetega hüvitiste paketist välja jäävate teenuste eest. See on omakorda seotud (liidu keskmisega võrreldes) suhteliselt kõrgete avaliku sektori kulutustega ravimitele ning (liidu keskmisega võrreldes) suhteliselt madalate kulutustega terapeutilisele ravile, eelkõige ambulatoorsete patsientide puhul. Kogu elanikkonda hõlmav hästi toimiv esmatasandi tervishoiusüsteem koos tulemusliku suunamise funktsiooniga saab suurendada tõhusust ning juurdepääsu tervishoiukaupadele ja -teenustele. Sel puhul on hästi toimiva tervishoiusüsteemi jaoks kriitilise tähtsusega rakendada täielikult esmatasandi tervishoiusüsteemi muudatused, mis võetakse eeldatavasti vastu tõhustatud järelevalve kontekstis. See reform tehakse pärast varasemaid katseid luua kõikehõlmav esmatasandi tervishoiusüsteem, mille rakendamisel on siiski tekkinud probleeme. Sel puhul on määrava tähtsusega suurendada perearstide arvu, et katta kogu elanikkond, ning registreerida elanikkond, et tagada sellele piisav ja võrdne juurdepääs tervishoiule.

| (28) | Versailles’ deklaratsioonis liidu riigipeadelt ja valitsusjuhtidelt saadud volituste kohaselt soovitakse komisjoni ettepanekuga kava „REPowerEU“ kohta kaotada järk-järgult võimalikult kiiresti liidu sõltuvus Venemaalt imporditavast fossiilkütusest. Selleks kavatseb komisjon määrata dialoogis liikmesriikidega kindlaks kõige sobivamad projektid, investeeringud ja reformid riiklikul, piirkondlikul ja liidu tasandil. Nende meetmete eesmärk on vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest ja suunata fossiilkütuste import Venemaalt eemale. |
| --- | --- |

(28)

Versailles’ deklaratsioonis liidu riigipeadelt ja valitsusjuhtidelt saadud volituste kohaselt soovitakse komisjoni ettepanekuga kava „REPowerEU“ kohta kaotada järk-järgult võimalikult kiiresti liidu sõltuvus Venemaalt imporditavast fossiilkütusest. Selleks kavatseb komisjon määrata dialoogis liikmesriikidega kindlaks kõige sobivamad projektid, investeeringud ja reformid riiklikul, piirkondlikul ja liidu tasandil. Nende meetmete eesmärk on vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest ja suunata fossiilkütuste import Venemaalt eemale.

| (29) | 2020. aasta andmete kohaselt moodustab nafta 50 % ja gaas 24 % Kreeka energiaallikate jaotusest. Kreeka sõltuvus Venemaast nafta (21) ja gaasi impordi puhul on mõnevõrra väiksem liidu keskmisest, s.o toornafta puhul 18 % (liidu keskmine on 26 %) ja gaasi puhul 39 % (liidu keskmine on 44 %) (22). 87 % Kreeka söeimpordist pärineb Venemaalt, aga ta toodab kohalikult suures koguses pruunsütt. Selleks et vähendada sõltuvust Venemaa gaasist ja mitmekesistada energiaallikate jaotust fossiilkütuste asemel muude allikate kasutuselevõtuks, sh täita kohustus kõrvaldada 2028. aastaks järk-järgult kasutusest kogu pruunsöel põhinev elektritootmine, on võimalik võtta mitmeid meetmeid, mis tuginevad Kreeka taaste- ja vastupidavuskavas käsitletud investeeringutele ja reformidele ning lähevad neist kaugemale. Kreeka võiks kiirendada taastuvenergia ulatuslikumat kasutuselevõttu ja organiseeritud turuplatvormi loomist, mis lihtsustab taastuvallikatest toodetud elektrienergia kohta kahepoolsete energiaostu lepingute sõlmimist. Kreeka taaste- ja vastupidavuskavas märgitud võimaldavad reformid vähendavad taastuvenergia sektorisse investeerimise takistusi. Kreekal on võimalik hakata välja töötama vesinikutaristut, eelkõige Kreeka sadamates, et lihtsustada vesiniku transporti. Energiavõrgu operaatorite kavandatud investeeringuid taristusse võib kiirendada ja nende ulatust võib laiendada, eelkõige alajaamade paigaldamise puhul. Samuti on võimalik vähendada keskmist aega, mis energiavõrgu operaatoritel kulub uute taastuvenergia rajatiste võrguga ühendamise tingimuste menetlemiseks ja lõplikuks kindlaksmääramiseks. Täiendavad elektrivõrkude omavahelised ühendused naaberriikidega võimaldaksid kaasata võrku rohkem taastuvenergiat. Kreeka peab kiiremini mitmekesistama gaasitarneteid, viies praegused küpses faasis investeeringud kiiresti ellu.
  Gaasiga seotud uued taristu- ja võrguinvesteeringud peaksid võimaluse korral olema tulevikukindlad, et hõlbustada nende pikaajalist kestlikkust tulevikus säästvatele kütustele kohandamise kaudu. Kreeka võiks samuti laiendada kehtivate energiasäästumeetmete kohaldamisala ja seada nende puhul kõrgemaid eesmärke ning vähendada energiaostuvõimetuse kõrget taset (2020. aastal 17,1 %), sh kasutades ühtekuuluvuspoliitika vahendeid vajaduse korral näiteks hoonefondi renoveerimiseks. Olemasolevaid turutõkkeid, mis piiravad renoveerimise ulatust konkreetsete segmentide puhul, oleks võimalik leevendada sihtotstarbeliste seadusandlike ja rahaliste stiimulite abil. Selleks, et Kreeka oleks kooskõlas paketi „Eesmärk 55“ eesmärkidega, tuleb veelgi ambitsioonikamalt vähendada kasvuhoonegaaside heidet ning suurendada taastuvenergia tootmist ja energiatõhusust. Lisaks sellele on vaja kiiremini vähendada siiani suurel määral naftast sõltuva transpordisektori CO2 heidet, edendades kestlikku liikuvust, sh ühistranspordi- ja raudteeprojekte. |
| --- | --- |

(29)

2020. aasta andmete kohaselt moodustab nafta 50 % ja gaas 24 % Kreeka energiaallikate jaotusest. Kreeka sõltuvus Venemaast nafta (21) ja gaasi impordi puhul on mõnevõrra väiksem liidu keskmisest, s.o toornafta puhul 18 % (liidu keskmine on 26 %) ja gaasi puhul 39 % (liidu keskmine on 44 %) (22). 87 % Kreeka söeimpordist pärineb Venemaalt, aga ta toodab kohalikult suures koguses pruunsütt. Selleks et vähendada sõltuvust Venemaa gaasist ja mitmekesistada energiaallikate jaotust fossiilkütuste asemel muude allikate kasutuselevõtuks, sh täita kohustus kõrvaldada 2028. aastaks järk-järgult kasutusest kogu pruunsöel põhinev elektritootmine, on võimalik võtta mitmeid meetmeid, mis tuginevad Kreeka taaste- ja vastupidavuskavas käsitletud investeeringutele ja reformidele ning lähevad neist kaugemale. Kreeka võiks kiirendada taastuvenergia ulatuslikumat kasutuselevõttu ja organiseeritud turuplatvormi loomist, mis lihtsustab taastuvallikatest toodetud elektrienergia kohta kahepoolsete energiaostu lepingute sõlmimist. Kreeka taaste- ja vastupidavuskavas märgitud võimaldavad reformid vähendavad taastuvenergia sektorisse investeerimise takistusi. Kreekal on võimalik hakata välja töötama vesinikutaristut, eelkõige Kreeka sadamates, et lihtsustada vesiniku transporti. Energiavõrgu operaatorite kavandatud investeeringuid taristusse võib kiirendada ja nende ulatust võib laiendada, eelkõige alajaamade paigaldamise puhul. Samuti on võimalik vähendada keskmist aega, mis energiavõrgu operaatoritel kulub uute taastuvenergia rajatiste võrguga ühendamise tingimuste menetlemiseks ja lõplikuks kindlaksmääramiseks. Täiendavad elektrivõrkude omavahelised ühendused naaberriikidega võimaldaksid kaasata võrku rohkem taastuvenergiat. Kreeka peab kiiremini mitmekesistama gaasitarneteid, viies praegused küpses faasis investeeringud kiiresti ellu.

Gaasiga seotud uued taristu- ja võrguinvesteeringud peaksid võimaluse korral olema tulevikukindlad, et hõlbustada nende pikaajalist kestlikkust tulevikus säästvatele kütustele kohandamise kaudu. Kreeka võiks samuti laiendada kehtivate energiasäästumeetmete kohaldamisala ja seada nende puhul kõrgemaid eesmärke ning vähendada energiaostuvõimetuse kõrget taset (2020. aastal 17,1 %), sh kasutades ühtekuuluvuspoliitika vahendeid vajaduse korral näiteks hoonefondi renoveerimiseks. Olemasolevaid turutõkkeid, mis piiravad renoveerimise ulatust konkreetsete segmentide puhul, oleks võimalik leevendada sihtotstarbeliste seadusandlike ja rahaliste stiimulite abil. Selleks, et Kreeka oleks kooskõlas paketi „Eesmärk 55“ eesmärkidega, tuleb veelgi ambitsioonikamalt vähendada kasvuhoonegaaside heidet ning suurendada taastuvenergia tootmist ja energiatõhusust. Lisaks sellele on vaja kiiremini vähendada siiani suurel määral naftast sõltuva transpordisektori CO2 heidet, edendades kestlikku liikuvust, sh ühistranspordi- ja raudteeprojekte.

| (30) | Kuigi kliimaneutraalsusele ülemineku ja fossiilkütustest loobumise kiirendamine tekitab mitmes sektoris märkimisväärseid ümberkorralduskulusid, saab Kreeka ühtekuuluvuspoliitika raames kasutada õiglase ülemineku mehhanismi, et leevendada ülemineku sotsiaal-majanduslikku mõju kõige enam mõjutatud piirkondades. Lisaks saab Kreeka kasutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1057 (23) loodud Euroopa Sotsiaalfond+, et parandada tööhõivevõimalusi ja tugevdada sotsiaalset ühtekuuluvust. |
| --- | --- |

(30)

Kuigi kliimaneutraalsusele ülemineku ja fossiilkütustest loobumise kiirendamine tekitab mitmes sektoris märkimisväärseid ümberkorralduskulusid, saab Kreeka ühtekuuluvuspoliitika raames kasutada õiglase ülemineku mehhanismi, et leevendada ülemineku sotsiaal-majanduslikku mõju kõige enam mõjutatud piirkondades. Lisaks saab Kreeka kasutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1057 (23) loodud Euroopa Sotsiaalfond+, et parandada tööhõivevõimalusi ja tugevdada sotsiaalset ühtekuuluvust.

| (31) | Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2022. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (24) kajastub esitatud soovituses 1. |
| --- | --- |

(31)

Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2022. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (24) kajastub esitatud soovituses 1.

| (32) | Arvestades euroala liikmesriikide majanduse tihedat seotust ning nende ühist panust majandus- ja rahaliidu toimimisse, soovitas nõukogu euroala liikmesriikidel võtta meetmeid, sealhulgas oma taaste- ja vastupidavuskavade kaudu, et rakendada 2022. aasta soovituses euroala kohta sätestatud soovitusi. Kreeka puhul kajastub see eelkõige soovitustes 1 ja 2. |
| --- | --- |

(32)

Arvestades euroala liikmesriikide majanduse tihedat seotust ning nende ühist panust majandus- ja rahaliidu toimimisse, soovitas nõukogu euroala liikmesriikidel võtta meetmeid, sealhulgas oma taaste- ja vastupidavuskavade kaudu, et rakendada 2022. aasta soovituses euroala kohta sätestatud soovitusi. Kreeka puhul kajastub see eelkõige soovitustes 1 ja 2.

| (33) | Võttes arvesse komisjoni põhjalikku analüüsi ja hindamist, on nõukogu 2022. aasta riikliku reformikava ja 2022. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud. Määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel antud nõukogu soovitused kajastuvad soovitustes 1, 2 ja 4. Soovitused 1 ja 2 aitavad kaasa ka euroalale antud 2022. aasta soovituste, eelkõige esimese, teise ja neljanda euroala soovituse rakendamisele. Soovitustes 1 ja 2 osutatud eelarvepoliitika aitab muu hulgas kõrvaldada tasakaalustamatusi, mis on seotud valitsemissektori suure võla ja välispositsiooni poolelioleva tasakaalustamisega, võimaldades samuti lahendada suure töötuse määra ja väikse potentsiaalse majanduskasvu küsimusi. Soovituses 4 osutatud poliitikameetmed aitavad muu hulgas tegeleda suure välisvõlaga seotud haavatavusega pikemas perspektiivis, |
| --- | --- |

(33)

Võttes arvesse komisjoni põhjalikku analüüsi ja hindamist, on nõukogu 2022. aasta riikliku reformikava ja 2022. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud. Määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel antud nõukogu soovitused kajastuvad soovitustes 1, 2 ja 4. Soovitused 1 ja 2 aitavad kaasa ka euroalale antud 2022. aasta soovituste, eelkõige esimese, teise ja neljanda euroala soovituse rakendamisele. Soovitustes 1 ja 2 osutatud eelarvepoliitika aitab muu hulgas kõrvaldada tasakaalustamatusi, mis on seotud valitsemissektori suure võla ja välispositsiooni poolelioleva tasakaalustamisega, võimaldades samuti lahendada suure töötuse määra ja väikse potentsiaalse majanduskasvu küsimusi. Soovituses 4 osutatud poliitikameetmed aitavad muu hulgas tegeleda suure välisvõlaga seotud haavatavusega pikemas perspektiivis,

SOOVITAB Kreekal võtta 2022. ja 2023. aastal järgmisi meetmeid.

1.

Tagada 2023. aastal konservatiivne eelarvepoliitika, eelkõige piirates riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasvu nii, et see jääks allapoole keskpika perioodi potentsiaalset SKP kasvu, võttes arvesse jätkuvat ajutist ja sihipärast toetust kodumajapidamistele ja ettevõtetele, kes on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ning Ukrainast põgenevatele inimestele. Olla valmis kohandama jooksvaid kulutusi vastavalt muutuvale olukorrale. Suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, võttes arvesse algatust „REPowerEU“, sealhulgas kasutades taaste- ja vastupidavusrahastut ning muid liidu vahendeid. Järgida pärast 2023. aastat eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne keskpika perioodi eelarvepositsioon ning tagada võla usaldusväärne ja järkjärguline vähendamine ja riigi rahanduse jätkusuutlikkus keskpikas perspektiivis järkjärgulise konsolideerimise, investeeringute ja reformide abil. Arendada edasi taaste- ja vastupidavuskava raames tehtud reforme, suurendada maksusüsteemi investeerimissõbralikkust, kehtestades laiema maksu eelotsuste süsteemi, ning vaadata läbi füüsilisest isikust ettevõtjate maksukoormuse struktuur. Kindlustada avaliku halduse tõhusus, tagades, et see suudab meelitada ligi õigeid oskusi ja säilitades järjepidevuse ühtse palgaastmestiku abil.

2.

Jätkata oma taaste- ja vastupidavuskava rakendamist kooskõlas nõukogu 13. juuli 2021. aasta rakendusotsuses esitatud eesmärkide ja sihtidega. Viia kiiresti lõpule komisjoniga peetavad läbirääkimised 2021.–2027. aasta ühtekuuluvuspoliitika programmidokumentide üle, et alustada nende rakendamist. Viia lõpule tõhustatud järelevalve pooleliolevad reformid, sh katastrireform.

3.

Viia tervishoiule piisava ja võrdse juurdepääsu tagamiseks lõpule esmatasandi tervishoiureform kooskõlas tõhustatud järelevalve alusel muudetud raamistikuga, sh tagades töötajad kõigile esmatasandi tervishoiu üksustele, registreerides elanikkonna ja võttes üldarstide puhul kasutusele tulemusliku suunamise.

4.

Vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest ja mitmekesistada fossiilkütuste importi, kiirendades taastuvenergia kasutuselevõttu ja taastuvallikatest toodetud vesiniku kasutamist võimaldava taristu väljatöötamist. Tegeleda ka sõltuvuse küsimusega, tagades elektrivõrkude ja omavaheliste ühenduste ning gaasiühenduste piisava läbilaskevõime ning mitmekesistades gaasivarustuse koridore. Tugevdada energiateenuste turu raamistikku ning täiustada energiatõhususe suurendamise meetmeid reformide ja turustiimulite abil, mis ajendavad toetama ehitus- ja transpordisektori dekarboniseerimist, eelkõige edendades elektromobiilsust.

Brüssel, 12. juuli 2022

Nõukogu nimel

eesistuja

Z. STANJURA

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (ELT L 57, 18.2.2021, lk 17).

3

(4)  Nõukogu 5. aprilli 2022. aasta soovitus euroala majanduspoliitika kohta (ELT C 153, 7.4.2022, lk 1).

4

(5)  Nõukogu 4. märtsi 2022. aasta rakendusotsus (EL) 2022/382, millega määratakse kindlaks Ukrainast lähtuva põgenike massilise sissevoolu olemasolu direktiivi 2001/55/EÜ artikli 5 tähenduses ning nähakse selle tulemusena ette ajutine kaitse (ELT L 71, 4.3.2022, lk 1).

5

(6)  Nõukogu 20. juuli 2001. aasta direktiiv 2001/55/EÜ miinimumnõuete kohta ajutise kaitse andmiseks ümberasustatud isikute massilise sissevoolu korral ning meetmete kohta liikmesriikide jõupingutuste tasakaalustamiseks nende isikute vastuvõtmisel ning selle tagajärgede kandmisel (EÜT L 212, 7.8.2001, lk 12).

6

(7)  Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovitus, millega esitatakse nõukogu arvamus Kreeka 2021. aasta stabiilsusprogrammi kohta (ELT C 304, 29.7.2021, lk 33).

7

(8)  Käesolevas soovituses esitatud hinnangud eelarvepoliitika ja selle komponentide kohta on komisjoni hinnangud, mis põhinevad komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi aluseks olevatel eeldustel. Komisjoni hinnangud keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu kohta ei hõlma selliste reformide positiivset mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ja võivad hoogustada potentsiaalset majanduskasvu.

8

(9)  Ei rahastata taaste- ja vastupidavusrahastust ega muudest liidu vahenditest antavate toetustega.

9

(10)  ST 10152/2021.

10

(11)  Nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitus, milles käsitletakse Kreeka 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Kreeka 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohta (ELT C 282, 26.8.2020, lk 46).

11

(12)  Näitajad kajastavad alates 2021. aasta sügisest võetud meetmete aastaste eelarvekulude taset, sealhulgas jooksvaid tulusid ja kulusid ning asjakohasel juhul kapitalikulumeetmeid.

12

(13)  Eeldatakse, et Ukrainast liitu põgenenud isikute koguarv jõuab 2022. aasta lõpuks järk-järgult 6 miljonini ning nende geograafiline jaotus põhineb olemasoleva diasporaa suurusel, vastuvõtva liikmesriigi elanikkonna suhtelisel suurusel ja Ukrainast põgenenud isikute tegelikul jaotusel üle kogu liidu 2022. aasta märtsi seisuga. Inimese kohta arvutatud eelarvekulude puhul põhinevad hinnangud komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse Euromodi mikrosimulatsiooni mudelil, võttes arvesse nii rahaülekandeid kui ka mitterahalisi hüvitisi, nagu haridus ja tervishoid.

13

(14)  Näitaja miinusmärk vastab esmaste kulude kasvu liigsele kasvule võrreldes keskpika perioodi majanduskasvuga, osutades ekspansiivsele eelarvepoliitikale.

14

(15)  Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud peaksid andma ekspansiivse panuse 0,1 protsendipunkti SKPst.

15

(16)  Näitaja plussmärk vastab esmaste kulude kasvu vähesele kasvule võrreldes keskpika perioodi majanduskasvuga, osutades pärssivale eelarvepoliitikale.

16

(17)  Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud peaksid andma neutraalse panuse 0,0 protsendipunkti SKPst.

17

(18)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1060, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfond+, Ühtekuuluvusfondi, Õiglase Ülemineku Fondi ja Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfondi kohta ning nende ja Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastu suhtes kohaldatavad finantsreeglid (ELT L 231, 30.6.2021, lk 159).

18

(19)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrus (EL) nr 472/2013, millega tugevdatakse majanduse ja eelarve järelevalvet euroala liikmesriikide üle, millel on või võivad tekkida tõsised raskused finantsstabiilsuse tagamisel (ELT L 140, 27.5.2013, lk 1).

19

(20)  2019. aasta näitajad ja osa ülevaatest „Terviseseisund ELis“, Kreeka: riigi tervishoiuprofiil, OECD, 2021 (https://www.oecd.org/health/greece-country-health-profile-2021-4ab8ea73-en.htm).

20

(21)  Eurostat (2020), Venemaa impordi osakaal toornafta koguimpordis. ELi 27 liikmesriigi keskmise impordi puhul põhineb koguimport ELi 27 liikmesriigist väljastpoolt pärit impordil. Kreeka puhul hõlmab koguimport liidusisest kaubavahetust. Toornafta ei hõlma rafineeritud naftatooteid. Olulise osa Kreeka nafta koguimpordist moodustavad rafineerimistehaste lähteained. Kreeka sõltub nende puhul suurel määral Venemaalt pärinevast impordist, kusjuures 86 % rafineerimistehaste lähteainete koguimpordist pärineb Venemaalt.

21

(22)  Eurostat (2020), Venemaa impordi osakaal maagaasi ja kivisöe koguimpordis. ELi 27 liikmesriigi keskmise impordi puhul põhineb koguimport ELi 27 liikmesriigist väljastpoolt pärit impordil. Kreeka puhul hõlmab koguimport liidusisest kaubavahetust. Toornafta ei hõlma rafineeritud naftatooteid.

22

(23)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1057, millega luuakse Euroopa Sotsiaalfond+ (ESF+) ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1296/2013 (ELT L 231, 30.6.2021, lk 21).

23

(24)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.

24

---

| 1.9.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 334/70 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 334/70

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

12. juuli 2022,

milles käsitletakse Hispaania 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Hispaania 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohta

(2022/C 334/09)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arves nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta, (2) eriti selle artikli 6 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | 19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, (3) millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu. Taaste- ja vastupidavusrahastust antakse rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. See aitab majandusel taastuda ning teha eelkõige rohe- ja digipöörde edendamiseks kestlikke ja majanduskasvu soodustavaid reforme ja investeeringuid, tugevdades samas liikmesriikide majanduse vastupidavust ja potentsiaalset majanduskasvu. Samuti aitab see tugevdada riigi rahanduse kestlikkust ning edendada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis. 2022. aasta juunis ajakohastatakse kooskõlas määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikega 2 taaste- ja vastupidavusrahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust. |
| --- | --- |

(1)

19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, (3) millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu. Taaste- ja vastupidavusrahastust antakse rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. See aitab majandusel taastuda ning teha eelkõige rohe- ja digipöörde edendamiseks kestlikke ja majanduskasvu soodustavaid reforme ja investeeringuid, tugevdades samas liikmesriikide majanduse vastupidavust ja potentsiaalset majanduskasvu. Samuti aitab see tugevdada riigi rahanduse kestlikkust ning edendada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis. 2022. aasta juunis ajakohastatakse kooskõlas määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikega 2 taaste- ja vastupidavusrahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust.

| (2) | 24. novembril 2021 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2022) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse 7. mail 2021 allkirjastatud Porto sotsiaalkohustust rakendada edasi Euroopa sotsiaalõiguste sammast, mille Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kuulutasid välja 17. novembril 2017. Euroopa Ülemkogu kiitis 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid heaks 25. märtsil 2022. 24. novembril 2021 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles nimetas Hispaaniat ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta ning ettepaneku 2022. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist. 5. aprillil 2022 võttis nõukogu vastu soovituse euroala majanduspoliitika kohta (4) ja 14. märtsil 2022 ühise tööhõive aruande. |
| --- | --- |

(2)

24. novembril 2021 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2022) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse 7. mail 2021 allkirjastatud Porto sotsiaalkohustust rakendada edasi Euroopa sotsiaalõiguste sammast, mille Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kuulutasid välja 17. novembril 2017. Euroopa Ülemkogu kiitis 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid heaks 25. märtsil 2022. 24. novembril 2021 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles nimetas Hispaaniat ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta ning ettepaneku 2022. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist. 5. aprillil 2022 võttis nõukogu vastu soovituse euroala majanduspoliitika kohta (4) ja 14. märtsil 2022 ühise tööhõive aruande.

| (3) | Venemaa sissetung Ukrainasse pärast ülemaailmset pandeemiat on märkimisväärselt muutnud geopoliitilist ja majanduslikku olukorda. Sissetungi mõju liikmesriikide majandusele avaldub muu hulgas kõrgemates energia-, toidu- ja toorainehindades ning kehvemates kasvuväljavaadetes. Kõrgemad energiahinnad mõjutavad tugevasti eelkõige kõige haavatavamaid leibkondi, kes kannatavad energiaostuvõimetuse all või elavad selle ohus, samuti ettevõtteid, mis on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad. Liit seisab silmitsi ka Ukrainast põgenevate inimeste enneolematu sissevooluga. Venemaa agressioonisõjast tulenevad majanduslikud tagajärjed on mõjutanud liikmesriike ebaühtlaselt. Sellega seoses käivitati 4. märtsil 2022 nõukogu rakendusotsusega (EL) 2022/382 (5) esimest korda nõukogu direktiiv 2001/55/EÜ, (6) millega anti Ukrainast pärit põgenikele õigus seaduslikult liidus viibida ning juurdepääs haridusele ja koolitusele, tööturule, tervishoiule, eluasemele ja sotsiaalhoolekandele. |
| --- | --- |

(3)

Venemaa sissetung Ukrainasse pärast ülemaailmset pandeemiat on märkimisväärselt muutnud geopoliitilist ja majanduslikku olukorda. Sissetungi mõju liikmesriikide majandusele avaldub muu hulgas kõrgemates energia-, toidu- ja toorainehindades ning kehvemates kasvuväljavaadetes. Kõrgemad energiahinnad mõjutavad tugevasti eelkõige kõige haavatavamaid leibkondi, kes kannatavad energiaostuvõimetuse all või elavad selle ohus, samuti ettevõtteid, mis on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad. Liit seisab silmitsi ka Ukrainast põgenevate inimeste enneolematu sissevooluga. Venemaa agressioonisõjast tulenevad majanduslikud tagajärjed on mõjutanud liikmesriike ebaühtlaselt. Sellega seoses käivitati 4. märtsil 2022 nõukogu rakendusotsusega (EL) 2022/382 (5) esimest korda nõukogu direktiiv 2001/55/EÜ, (6) millega anti Ukrainast pärit põgenikele õigus seaduslikult liidus viibida ning juurdepääs haridusele ja koolitusele, tööturule, tervishoiule, eluasemele ja sotsiaalhoolekandele.

| (4) | Võttes arvesse kiiresti muutuvat majanduslikku ja geopoliitilist olukorda, jätkub Euroopa poolaasta raames 2022. aastal majandus- ja tööhõivepoliitika ulatuslik koordineerimine, lähtudes samal ajal taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamisnõuetest, nagu on märgitud 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsis. Vastuvõetud taaste- ja vastupidavuskavade rakendamine on oluline poliitiliste prioriteetide elluviimiseks Euroopa poolaasta raames, kuna kavades käsitletakse kõiki 2019. ja 2020. aasta Euroopa poolaasta tsüklites esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019. ja 2020. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mida on läbi vaadatud, ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21, nagu ka riigipõhised soovitused, mis esitati enne selliste läbivaadatud, ajakohastatud või muudetud kavade esitamise kuupäeva. |
| --- | --- |

(4)

Võttes arvesse kiiresti muutuvat majanduslikku ja geopoliitilist olukorda, jätkub Euroopa poolaasta raames 2022. aastal majandus- ja tööhõivepoliitika ulatuslik koordineerimine, lähtudes samal ajal taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamisnõuetest, nagu on märgitud 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsis. Vastuvõetud taaste- ja vastupidavuskavade rakendamine on oluline poliitiliste prioriteetide elluviimiseks Euroopa poolaasta raames, kuna kavades käsitletakse kõiki 2019. ja 2020. aasta Euroopa poolaasta tsüklites esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019. ja 2020. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mida on läbi vaadatud, ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21, nagu ka riigipõhised soovitused, mis esitati enne selliste läbivaadatud, ajakohastatud või muudetud kavade esitamise kuupäeva.

| (5) | Stabiilsuse ja kasvu pakti üldist vabastusklauslit on kohaldatud alates 2020. aasta märtsist. Oma 3. märtsi 2021. aasta teatises „Üks aasta pärast COVID-19 puhangu algust: eelarvepoliitika meetmed“ esitas komisjon oma seisukoha, et otsuse tegemisel üldise vabastusklausli kohaldamise lõpetamise või jätkamise kohta tuleks lähtuda majandusolukorra üldhinnangust, kusjuures peamiseks kvantitatiivseks kriteeriumiks peaks olema liidu või euroala majandustegevuse tase võrreldes kriisieelse tasemega (2019. aasta lõpp). Võttes arvesse suurenenud ebakindlust ja majandusväljavaateid ohustavaid suuri langusriske Euroopas toimuva sõja kontekstis, enneolematut energiahindade tõusu ja jätkuvaid häireid tarneahelates, on põhjendatud stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamisaja pikendamine 2023. aastani. |
| --- | --- |

(5)

Stabiilsuse ja kasvu pakti üldist vabastusklauslit on kohaldatud alates 2020. aasta märtsist. Oma 3. märtsi 2021. aasta teatises „Üks aasta pärast COVID-19 puhangu algust: eelarvepoliitika meetmed“ esitas komisjon oma seisukoha, et otsuse tegemisel üldise vabastusklausli kohaldamise lõpetamise või jätkamise kohta tuleks lähtuda majandusolukorra üldhinnangust, kusjuures peamiseks kvantitatiivseks kriteeriumiks peaks olema liidu või euroala majandustegevuse tase võrreldes kriisieelse tasemega (2019. aasta lõpp). Võttes arvesse suurenenud ebakindlust ja majandusväljavaateid ohustavaid suuri langusriske Euroopas toimuva sõja kontekstis, enneolematut energiahindade tõusu ja jätkuvaid häireid tarneahelates, on põhjendatud stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamisaja pikendamine 2023. aastani.

| (6) | Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovituses, (7) milles esitatakse nõukogu arvamus Hispaania 2021. aasta stabiilsusprogrammi kohta, esitatud lähenemisviisi kohaselt on üldist eelarvepoliitikat praegu kõige parem mõõta esmaste kulude (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) muutusena keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu suhtes, jättes välja COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed, kuid võttes arvesse taaste- ja vastupidavusrahastu tagastamatute toetuste ja muude liidu vahenditega rahastatavaid kulusid (8). Selleks et hinnata, kas riigi eelarvepoliitika on konservatiivne ja kas eelarve struktuur soodustab kestlikku taastumist kooskõlas rohe- ja digipöördega, tuleks üldisest eelarvepoliitikast kaugemale minnes pöörata tähelepanu ka riiklikult rahastatavate (9) esmaste jooksvate kulude (millest on maha arvatud kaalutlusõiguse alusel võetud tulumeetmed ja välja jäetud COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed) ja investeeringute arengule. |
| --- | --- |

(6)

Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovituses, (7) milles esitatakse nõukogu arvamus Hispaania 2021. aasta stabiilsusprogrammi kohta, esitatud lähenemisviisi kohaselt on üldist eelarvepoliitikat praegu kõige parem mõõta esmaste kulude (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) muutusena keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu suhtes, jättes välja COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed, kuid võttes arvesse taaste- ja vastupidavusrahastu tagastamatute toetuste ja muude liidu vahenditega rahastatavaid kulusid (8). Selleks et hinnata, kas riigi eelarvepoliitika on konservatiivne ja kas eelarve struktuur soodustab kestlikku taastumist kooskõlas rohe- ja digipöördega, tuleks üldisest eelarvepoliitikast kaugemale minnes pöörata tähelepanu ka riiklikult rahastatavate (9) esmaste jooksvate kulude (millest on maha arvatud kaalutlusõiguse alusel võetud tulumeetmed ja välja jäetud COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed) ja investeeringute arengule.

| (7) | 2. märtsil 2022 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse 2023. aasta eelarvepoliitika üldised suunised („eelarvesuunised“), et toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon märkis, et 2022. aasta talveprognoosi makromajandusliku prognoosi kohaselt näib üleminek 2020.–2022. aasta üldiselt toetavalt eelarvepoliitikalt üldiselt neutraalsele eelarvepoliitikale, olles samas valmis reageerima muutuvale majandusolukorrale, 2023. aastal asjakohane. Komisjon teatas, et 2023. aasta eelarvesoovitused peaksid jätkuvalt olema liikmesriikide vahel diferentseeritud ja nendes tuleks arvesse võtta võimalikku ülekanduvat mõju riikide vahel. Komisjon kutsus liikmesriike üles kajastama suuniseid oma stabiilsus- ja lähenemisprogrammides. Komisjon võttis kohustuse jälgida tähelepanelikult majandusarengut ja kohandada oma poliitikasuuniseid vastavalt vajadusele ning hiljemalt 2022. aasta mai lõpus esitatavas Euroopa poolaasta kevadpaketis. |
| --- | --- |

(7)

2. märtsil 2022 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse 2023. aasta eelarvepoliitika üldised suunised („eelarvesuunised“), et toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon märkis, et 2022. aasta talveprognoosi makromajandusliku prognoosi kohaselt näib üleminek 2020.–2022. aasta üldiselt toetavalt eelarvepoliitikalt üldiselt neutraalsele eelarvepoliitikale, olles samas valmis reageerima muutuvale majandusolukorrale, 2023. aastal asjakohane. Komisjon teatas, et 2023. aasta eelarvesoovitused peaksid jätkuvalt olema liikmesriikide vahel diferentseeritud ja nendes tuleks arvesse võtta võimalikku ülekanduvat mõju riikide vahel. Komisjon kutsus liikmesriike üles kajastama suuniseid oma stabiilsus- ja lähenemisprogrammides. Komisjon võttis kohustuse jälgida tähelepanelikult majandusarengut ja kohandada oma poliitikasuuniseid vastavalt vajadusele ning hiljemalt 2022. aasta mai lõpus esitatavas Euroopa poolaasta kevadpaketis.

| (8) | Seoses eelarvesuunistega võetakse 2023. aasta eelarvesoovitustes arvesse halvenenud majandusväljavaateid, suurenenud ebakindlust ja täiendavaid langusriske ning võrreldes komisjoni 2022. aasta talveprognoosiga kiiremat inflatsiooni. Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleb eelarvemeetmete abil suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse ning säilitada kõige haavatavamate leibkondade ostujõud, et leevendada energiahinna tõusu mõju ja aidata piirata teisest inflatsioonisurvet sihipäraste ja ajutiste meetmete abil. Eelarvepoliitika peab jääma paindlikuks, et kohaneda kiiresti muutuvate oludega, sealhulgas Venemaa Ukraina-vastasest agressioonisõjast kaitse ja julgeoleku osas tulenevate väljakutsetega, ning see peab olema liikmesriikide vahel diferentseeritud vastavalt nende eelarve- ja majandusolukorrale, võttes sealhulgas arvesse, kuidas neile mõjub kriis ja Ukrainast põgenenud inimeste sisseränne. |
| --- | --- |

(8)

Seoses eelarvesuunistega võetakse 2023. aasta eelarvesoovitustes arvesse halvenenud majandusväljavaateid, suurenenud ebakindlust ja täiendavaid langusriske ning võrreldes komisjoni 2022. aasta talveprognoosiga kiiremat inflatsiooni. Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleb eelarvemeetmete abil suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse ning säilitada kõige haavatavamate leibkondade ostujõud, et leevendada energiahinna tõusu mõju ja aidata piirata teisest inflatsioonisurvet sihipäraste ja ajutiste meetmete abil. Eelarvepoliitika peab jääma paindlikuks, et kohaneda kiiresti muutuvate oludega, sealhulgas Venemaa Ukraina-vastasest agressioonisõjast kaitse ja julgeoleku osas tulenevate väljakutsetega, ning see peab olema liikmesriikide vahel diferentseeritud vastavalt nende eelarve- ja majandusolukorrale, võttes sealhulgas arvesse, kuidas neile mõjub kriis ja Ukrainast põgenenud inimeste sisseränne.

| (9) | 30. aprillil 2021 esitas Hispaania vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon hindas määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas esitatud hindamissuunistega. 13. juulil 2021 võttis nõukogu vastu rakendusotsuse Hispaania taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnangu heakskiitmise kohta (10). Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsuse vastuvõtmisest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Hispaania on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjakohased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud. |
| --- | --- |

(9)

30. aprillil 2021 esitas Hispaania vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon hindas määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas esitatud hindamissuunistega. 13. juulil 2021 võttis nõukogu vastu rakendusotsuse Hispaania taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnangu heakskiitmise kohta (10). Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsuse vastuvõtmisest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Hispaania on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjakohased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud.

| (10) | 30. aprillil 2022 esitas Hispaania oma 2022. aasta riikliku reformikava ja 29. aprillil 2022 oma 2022. aasta stabiilsusprogrammi, pidades kinni määruse (EÜ) nr 1466/97 artiklis 4 sätestatud tähtajast. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2022. aasta riiklik reformikava ka Hispaania kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava rakendamisel tehtud edusammude kohta. |
| --- | --- |

(10)

30. aprillil 2022 esitas Hispaania oma 2022. aasta riikliku reformikava ja 29. aprillil 2022 oma 2022. aasta stabiilsusprogrammi, pidades kinni määruse (EÜ) nr 1466/97 artiklis 4 sätestatud tähtajast. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2022. aasta riiklik reformikava ka Hispaania kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava rakendamisel tehtud edusammude kohta.

| (11) | 23. mail 2022 avaldas komisjon Hispaania kohta 2022. aasta riigiaruande. Selles hinnati Hispaania edusamme nõukogu poolt 2019., 2020. ja 2021. aastal vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti taaste ja vastupidavuse tulemustabeli põhjal kokkuvõte sellest, kuidas Hispaania on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Selle analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega, sealhulgas nendega, mis tekivad seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse. Samuti hinnati Hispaania edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning liidu peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamisel. |
| --- | --- |

(11)

23. mail 2022 avaldas komisjon Hispaania kohta 2022. aasta riigiaruande. Selles hinnati Hispaania edusamme nõukogu poolt 2019., 2020. ja 2021. aastal vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti taaste ja vastupidavuse tulemustabeli põhjal kokkuvõte sellest, kuidas Hispaania on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Selle analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega, sealhulgas nendega, mis tekivad seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse. Samuti hinnati Hispaania edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning liidu peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamisel.

| (12) | Komisjon tegi määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 alusel Hispaania kohta põhjaliku analüüsi ja avaldas selle tulemused 23. mail 2022. Komisjon jõudis järeldusele, et Hispaania majanduses valitseb tasakaalustamatus. Eelkõige on haavatavus seotud suure välisvõla, valitsemissektori ja erasektori võlaga suure tööpuuduse tingimustes ning sellel on piiriülene tähtsus. |
| --- | --- |

(12)

Komisjon tegi määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 alusel Hispaania kohta põhjaliku analüüsi ja avaldas selle tulemused 23. mail 2022. Komisjon jõudis järeldusele, et Hispaania majanduses valitseb tasakaalustamatus. Eelkõige on haavatavus seotud suure välisvõla, valitsemissektori ja erasektori võlaga suure tööpuuduse tingimustes ning sellel on piiriülene tähtsus.

| (13) | 23. mail 2022 esitas komisjon Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 3 kohase aruande. Kõnealuses aruandes arutati Hispaania eelarveseisundit, kuna riigi valitsemissektori eelarvepuudujääk ületas 2021. aastal aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % sisemajanduse koguproduktist (SKP). Aruandes jõuti järeldusele, et puudujäägikriteerium ei ole täidetud. Kooskõlas 2. märtsi 2022. aasta teatisega ei teinud komisjon 2022. aasta kevadel ettepanekut algatada uusi ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusi ning hindab 2022. aasta sügisel uuesti, kas on vaja teha ettepanek selliste menetluste algatamiseks. |
| --- | --- |

(13)

23. mail 2022 esitas komisjon Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 3 kohase aruande. Kõnealuses aruandes arutati Hispaania eelarveseisundit, kuna riigi valitsemissektori eelarvepuudujääk ületas 2021. aastal aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % sisemajanduse koguproduktist (SKP). Aruandes jõuti järeldusele, et puudujäägikriteerium ei ole täidetud. Kooskõlas 2. märtsi 2022. aasta teatisega ei teinud komisjon 2022. aasta kevadel ettepanekut algatada uusi ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusi ning hindab 2022. aasta sügisel uuesti, kas on vaja teha ettepanek selliste menetluste algatamiseks.

| (14) | Oma 20. juuli 2020. aasta soovituses (11) soovitas nõukogu Hispaanial võtta 2020. ja 2021. aastal kooskõlas üldise vabastusklausliga kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida COVID-19 pandeemiale ning toetada majandust ja selle taastumist. Samuti soovitati Hispaanial juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon keskpikas perspektiivis ja tagada võla kestlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Eurostati kinnitatud andmete põhjal vähenes Hispaania valitsemissektori eelarvepuudujääk 10,3 %-lt SKPst 2020. aastal 6,9 %-le SKPst 2021. aastal. Hispaania eelarvepoliitilised meetmed toetasid majanduse taastumist 2021. aastal, samal ajal kui ajutised erakorralised meetmed vähenesid 3,9 %-lt SKPst 2020. aastal 2,8 %-le SKPst 2021. aastal. Hispaania 2021. aasta meetmed olid kooskõlas nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitusega. 2020. ja 2021. aastal valitsuse poolt kaalutlusõiguse alusel võetud eelarvemeetmed olid enamasti ajutised või kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega. Samal ajal ei olnud mõned ajavahemikul 2020–2021 valitsuse poolt kaalutlusõiguse alusel võetud meetmed ajutised ega kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega, mis seisnesid peamiselt jooksvates ülekannetes piirkondadesse, et katta uusi tervishoiuvajadusi. Eurostati kinnitatud andmete kohaselt langes valitsemissektori võlg 120,0 %-lt SKPst 2020. aastal 118,4 %-le SKPst 2021. aastal. |
| --- | --- |

(14)

Oma 20. juuli 2020. aasta soovituses (11) soovitas nõukogu Hispaanial võtta 2020. ja 2021. aastal kooskõlas üldise vabastusklausliga kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida COVID-19 pandeemiale ning toetada majandust ja selle taastumist. Samuti soovitati Hispaanial juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon keskpikas perspektiivis ja tagada võla kestlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Eurostati kinnitatud andmete põhjal vähenes Hispaania valitsemissektori eelarvepuudujääk 10,3 %-lt SKPst 2020. aastal 6,9 %-le SKPst 2021. aastal. Hispaania eelarvepoliitilised meetmed toetasid majanduse taastumist 2021. aastal, samal ajal kui ajutised erakorralised meetmed vähenesid 3,9 %-lt SKPst 2020. aastal 2,8 %-le SKPst 2021. aastal. Hispaania 2021. aasta meetmed olid kooskõlas nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitusega. 2020. ja 2021. aastal valitsuse poolt kaalutlusõiguse alusel võetud eelarvemeetmed olid enamasti ajutised või kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega. Samal ajal ei olnud mõned ajavahemikul 2020–2021 valitsuse poolt kaalutlusõiguse alusel võetud meetmed ajutised ega kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega, mis seisnesid peamiselt jooksvates ülekannetes piirkondadesse, et katta uusi tervishoiuvajadusi. Eurostati kinnitatud andmete kohaselt langes valitsemissektori võlg 120,0 %-lt SKPst 2020. aastal 118,4 %-le SKPst 2021. aastal.

| (15) | 2022. aasta stabiilsusprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on realistlik. Valitsuse prognoosi kohaselt kasvab reaalne SKP 2022. aastal 4,3 % ja 2023. aastal 3,5 %. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosis prognoositakse SKP väiksemat reaalkasvu: 2022. aastal 4,0 % ja 2023. aastal 3,4 %. Valitsus prognoosib oma 2022. aasta stabiilsusprogrammis, et valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk väheneb 2022. aastal 5,0 %-le SKPst ja 2023. aastal 3,9 %-le SKPst. Vähenemine 2022. aastal tuleneb peamiselt majandustegevuse kiirest kasvust, maksutulu suurenemisest ja enamiku erakorraliste meetmete lõpetamisest. 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 2022. aastal 115,2 %-le ja 2023. aastal 112,4 %-le. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2022. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk on 2022. ja 2023. aastal vastavalt 4,9 % SKPst ja 4,4 % SKPst. See on kooskõlas 2022. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud puudujäägiga. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse sarnane: 2022. aastal 115,1 % ja 2023. aastal 113,7 %. Erinevus on osaliselt tingitud 2023. aastaks prognoositud suuremast esmasest eelarvepuudujäägist. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on keskpika perioodi (kümme aastat) keskmine potentsiaalne SKP kasv hinnanguliselt 0,8 %. See hinnang ei hõlma aga selliste reformide mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ja võivad hoogustada Hispaania potentsiaalset majanduskasvu. |
| --- | --- |

(15)

2022. aasta stabiilsusprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on realistlik. Valitsuse prognoosi kohaselt kasvab reaalne SKP 2022. aastal 4,3 % ja 2023. aastal 3,5 %. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosis prognoositakse SKP väiksemat reaalkasvu: 2022. aastal 4,0 % ja 2023. aastal 3,4 %. Valitsus prognoosib oma 2022. aasta stabiilsusprogrammis, et valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk väheneb 2022. aastal 5,0 %-le SKPst ja 2023. aastal 3,9 %-le SKPst. Vähenemine 2022. aastal tuleneb peamiselt majandustegevuse kiirest kasvust, maksutulu suurenemisest ja enamiku erakorraliste meetmete lõpetamisest. 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 2022. aastal 115,2 %-le ja 2023. aastal 112,4 %-le. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2022. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk on 2022. ja 2023. aastal vastavalt 4,9 % SKPst ja 4,4 % SKPst. See on kooskõlas 2022. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud puudujäägiga. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse sarnane: 2022. aastal 115,1 % ja 2023. aastal 113,7 %. Erinevus on osaliselt tingitud 2023. aastaks prognoositud suuremast esmasest eelarvepuudujäägist. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on keskpika perioodi (kümme aastat) keskmine potentsiaalne SKP kasv hinnanguliselt 0,8 %. See hinnang ei hõlma aga selliste reformide mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ja võivad hoogustada Hispaania potentsiaalset majanduskasvu.

| (16) | 2022. aastal kaotab valitsus järk-järgult enamiku COVID-19 kriisile reageerimiseks võetud meetmetest, nii et ajutised erakorralised meetmed peaksid prognooside kohaselt vähenema 2,8 %-lt SKPst 2021. aastal 0,4 %-le SKPst 2022. aastal. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetud meetmed, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 0,4 % SKPst ja 2023. aastal 0,0 % SKPst (12). Need meetmed hõlmavad peamiselt sotsiaalsiirdeid kodumajapidamistele, energiatarbimise kaudsete maksude vähendamist, energiatootmise toetusi ja siirdeid mõjutatud tööstusharudele. Need meetmed on kavandatud ajutistena. Kui aga energiahinnad jäävad kõrgeks ka 2023. aastal, võidakse mõned neist meetmetest säilitada. Mõned neist meetmetest, eelkõige energiatootmise maksu peatamine või elektrienergia erimaksu vähendamine, ei ole suunatud. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad ka Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse pakkumise kulud, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 0,1 % SKPst ja 2023. aastal 0,1 % SKPst (13). |
| --- | --- |

(16)

2022. aastal kaotab valitsus järk-järgult enamiku COVID-19 kriisile reageerimiseks võetud meetmetest, nii et ajutised erakorralised meetmed peaksid prognooside kohaselt vähenema 2,8 %-lt SKPst 2021. aastal 0,4 %-le SKPst 2022. aastal. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetud meetmed, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 0,4 % SKPst ja 2023. aastal 0,0 % SKPst (12). Need meetmed hõlmavad peamiselt sotsiaalsiirdeid kodumajapidamistele, energiatarbimise kaudsete maksude vähendamist, energiatootmise toetusi ja siirdeid mõjutatud tööstusharudele. Need meetmed on kavandatud ajutistena. Kui aga energiahinnad jäävad kõrgeks ka 2023. aastal, võidakse mõned neist meetmetest säilitada. Mõned neist meetmetest, eelkõige energiatootmise maksu peatamine või elektrienergia erimaksu vähendamine, ei ole suunatud. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad ka Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse pakkumise kulud, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 0,1 % SKPst ja 2023. aastal 0,1 % SKPst (13).

| (17) | Oma 18. juuni 2021. aasta soovituses soovitas nõukogu Hispaanial kasutada 2022. aastal taaste- ja vastupidavusrahastut, et rahastada lisainvesteeringuid majanduse taastamisse, järgides samal ajal konservatiivset eelarvepoliitikat. Lisaks peaks Hispaania säilitama riiklikult rahastatavad investeeringud. Samuti soovitas nõukogu Hispaanial juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon ja tagada riigi rahanduse kestlikkus keskpikas perspektiivis ning samal ajal suurendada investeeringuid majanduskasvu potentsiaali hoogustamiseks. |
| --- | --- |

(17)

Oma 18. juuni 2021. aasta soovituses soovitas nõukogu Hispaanial kasutada 2022. aastal taaste- ja vastupidavusrahastut, et rahastada lisainvesteeringuid majanduse taastamisse, järgides samal ajal konservatiivset eelarvepoliitikat. Lisaks peaks Hispaania säilitama riiklikult rahastatavad investeeringud. Samuti soovitas nõukogu Hispaanial juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon ja tagada riigi rahanduse kestlikkus keskpikas perspektiivis ning samal ajal suurendada investeeringuid majanduskasvu potentsiaali hoogustamiseks.

| (18) | Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi ja riigi 2022. aasta stabiilsusprogrammis esitatud teabe kohaselt prognoositakse, et eelarvepoliitika on 2022. aastal toetav (– 2,2 % SKPst) (14). Hispaania kavatseb jätkuvalt toetada majanduse taastumist, kasutades taaste- ja vastupidavusrahastut täiendavate investeeringute rahastamiseks, nagu on soovitanud nõukogu. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2021. aastaga suurenema 0,9 protsendipunkti SKPst. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2022. aastal andma eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,4 protsendipunkti (15). Seepärast kavatseb Hispaania säilitada riiklikult rahastatavad investeeringud, nagu on soovitanud nõukogu. Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2022. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 1,2 protsendipunkti. See märkimisväärne ekspansiivne panus hõlmab energiahindade tõusu majanduslikku ja sotsiaalset mõju leevendavate meetmete (0,3 % SKPst) ning Ukrainast põgenenud inimestele ajutise kaitse pakkumise kulude (0,1 % SKPst) täiendavat mõju, samal ajal kui tarbijahindade suurem tõus võrreldes SKP deflaatoriga mõjutab prognooside kohaselt 2022. aastal riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude ekspansiivset panust, suurendades valitsemissektori kulutusi kaupade ja teenuste tarbimisele. Komisjoni prognoosi kohaselt ei ole need meetmed täielikult kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega. |
| --- | --- |

(18)

Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi ja riigi 2022. aasta stabiilsusprogrammis esitatud teabe kohaselt prognoositakse, et eelarvepoliitika on 2022. aastal toetav (– 2,2 % SKPst) (14). Hispaania kavatseb jätkuvalt toetada majanduse taastumist, kasutades taaste- ja vastupidavusrahastut täiendavate investeeringute rahastamiseks, nagu on soovitanud nõukogu. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2021. aastaga suurenema 0,9 protsendipunkti SKPst. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2022. aastal andma eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,4 protsendipunkti (15). Seepärast kavatseb Hispaania säilitada riiklikult rahastatavad investeeringud, nagu on soovitanud nõukogu. Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2022. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 1,2 protsendipunkti. See märkimisväärne ekspansiivne panus hõlmab energiahindade tõusu majanduslikku ja sotsiaalset mõju leevendavate meetmete (0,3 % SKPst) ning Ukrainast põgenenud inimestele ajutise kaitse pakkumise kulude (0,1 % SKPst) täiendavat mõju, samal ajal kui tarbijahindade suurem tõus võrreldes SKP deflaatoriga mõjutab prognooside kohaselt 2022. aastal riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude ekspansiivset panust, suurendades valitsemissektori kulutusi kaupade ja teenuste tarbimisele. Komisjoni prognoosi kohaselt ei ole need meetmed täielikult kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega.

| (19) | Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika seisund, eeldusel et poliitikat ei muudeta, 2023. aastal 0,0 % SKPst (16). Prognooside kohaselt jätkab Hispaania 2023. aastal taaste- ja vastupidavusrahastust antavate toetuste kasutamist, et rahastada täiendavaid investeeringuid majanduse taastamise toetuseks. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks 2023. aastal jääma 2022. aastaga võrreldes stabiilseks. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2023. aastal andma eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 0,1 protsendipunkti (17). Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2023. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse üldiselt neutraalse panuse + 0,1 protsendipunkti. See hõlmab energiahindade tõusu leevendamiseks võetud meetmete (0,4 % SKPst) järkjärgulise kaotamise mõju. |
| --- | --- |

(19)

Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika seisund, eeldusel et poliitikat ei muudeta, 2023. aastal 0,0 % SKPst (16). Prognooside kohaselt jätkab Hispaania 2023. aastal taaste- ja vastupidavusrahastust antavate toetuste kasutamist, et rahastada täiendavaid investeeringuid majanduse taastamise toetuseks. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks 2023. aastal jääma 2022. aastaga võrreldes stabiilseks. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2023. aastal andma eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 0,1 protsendipunkti (17). Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2023. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse üldiselt neutraalse panuse + 0,1 protsendipunkti. See hõlmab energiahindade tõusu leevendamiseks võetud meetmete (0,4 % SKPst) järkjärgulise kaotamise mõju.

| (20) | 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk järk-järgult vähenema 3,3 %-le SKPst 2024. aastal ja 2,9 %-le SKPst 2025. aastal. Seega peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk jääma 2025. aastal alla 3 % SKPst. 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse 2025. aastaks vähenema – 2024. aastal 110,8 %-le ja 2025. aastal 109,7 %-le. Komisjoni analüüsi kohaselt näivad võla kestlikkusega seotud riskid keskpikas perspektiivis suured. |
| --- | --- |

(20)

2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk järk-järgult vähenema 3,3 %-le SKPst 2024. aastal ja 2,9 %-le SKPst 2025. aastal. Seega peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk jääma 2025. aastal alla 3 % SKPst. 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse 2025. aastaks vähenema – 2024. aastal 110,8 %-le ja 2025. aastal 109,7 %-le. Komisjoni analüüsi kohaselt näivad võla kestlikkusega seotud riskid keskpikas perspektiivis suured.

| (21) | Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja nimetatud määruse V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mille rakendamise suunav ajakava tuleb lõpule viia 31. augustiks 2026. Need aitavad lahendada kõiki majanduslikke ja sotsiaalseid probleeme või olulist osa majanduslikest ja sotsiaalsetest probleemidest, millele on osutatud riigipõhistes soovitustes, mille nõukogu esitas Hispaaniale Euroopa poolaasta raames 2019. ja 2020. aastal, nagu ka riigipõhistes soovitustes, mis esitati enne taaste- ja vastupidavuskava vastuvõtmise kuupäeva. Eelkõige peaks taaste- ja vastupidavuskava oluliselt aitama täita neid riigipõhiseid soovitusi, mis käsitlevad avaliku ja erasektori investeeringute edendamist, et aidata kaasa majanduse taastumisele. Seejuures eeldatakse, et järgitakse riigipõhiseid soovitusi, mis käsitlevad investeerimist innovatsiooni ning riigi digi- ja rohepöördesse. Taaste- ja vastupidavuskava sisaldab ka meetmeid ajutiste lepingute suure osakaalu vähendamiseks era- ja avalikus sektoris ning aktiivse tööturupoliitika tugevdamiseks. Taaste- ja vastupidavuskava peaks aitama vähendada töötusabi praegust killustatust, mis tõi kaasa lüngad. Samuti peaks see aitama tagada tööturu jaoks olulisi oskusi ja kvalifikatsioone, mille järele tekib eeldatavasti vajadus seoses Hispaania rohe- ja digipöördega. Taaste- ja vastupidavuskava abil saab seadmetesse ja oskustesse investeerimisega, aga ka veebipõhiste kursuste väljatöötamisega oluliselt parandada digiõppe kättesaadavust. Haridustulemused võivad paraneda ka tänu haridustsükli eri etappidesse tehtavatele investeeringutele. Taaste- ja vastupidavuskavas sisalduvad meetmed võivad aidata täita ka riigipõhiseid soovitusi, milles palutakse Hispaanial parandada miinimumsissetuleku kavade ja peretoetuste katvust ja piisavust. Taaste- ja vastupidavuskava peaks tugevdama ka riigihankeraamistikke ja aitama luua paremat ettevõtluskeskkonda. Lisaks võivad riigi rahanduse kestlikkusele kaasa aidata taaste- ja vastupidavuskava meetmed, mille eesmärk on tõhustada avaliku sektori kulutusi ja maksusüsteemi. |
| --- | --- |

(21)

Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja nimetatud määruse V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mille rakendamise suunav ajakava tuleb lõpule viia 31. augustiks 2026. Need aitavad lahendada kõiki majanduslikke ja sotsiaalseid probleeme või olulist osa majanduslikest ja sotsiaalsetest probleemidest, millele on osutatud riigipõhistes soovitustes, mille nõukogu esitas Hispaaniale Euroopa poolaasta raames 2019. ja 2020. aastal, nagu ka riigipõhistes soovitustes, mis esitati enne taaste- ja vastupidavuskava vastuvõtmise kuupäeva. Eelkõige peaks taaste- ja vastupidavuskava oluliselt aitama täita neid riigipõhiseid soovitusi, mis käsitlevad avaliku ja erasektori investeeringute edendamist, et aidata kaasa majanduse taastumisele. Seejuures eeldatakse, et järgitakse riigipõhiseid soovitusi, mis käsitlevad investeerimist innovatsiooni ning riigi digi- ja rohepöördesse. Taaste- ja vastupidavuskava sisaldab ka meetmeid ajutiste lepingute suure osakaalu vähendamiseks era- ja avalikus sektoris ning aktiivse tööturupoliitika tugevdamiseks. Taaste- ja vastupidavuskava peaks aitama vähendada töötusabi praegust killustatust, mis tõi kaasa lüngad. Samuti peaks see aitama tagada tööturu jaoks olulisi oskusi ja kvalifikatsioone, mille järele tekib eeldatavasti vajadus seoses Hispaania rohe- ja digipöördega. Taaste- ja vastupidavuskava abil saab seadmetesse ja oskustesse investeerimisega, aga ka veebipõhiste kursuste väljatöötamisega oluliselt parandada digiõppe kättesaadavust. Haridustulemused võivad paraneda ka tänu haridustsükli eri etappidesse tehtavatele investeeringutele. Taaste- ja vastupidavuskavas sisalduvad meetmed võivad aidata täita ka riigipõhiseid soovitusi, milles palutakse Hispaanial parandada miinimumsissetuleku kavade ja peretoetuste katvust ja piisavust. Taaste- ja vastupidavuskava peaks tugevdama ka riigihankeraamistikke ja aitama luua paremat ettevõtluskeskkonda. Lisaks võivad riigi rahanduse kestlikkusele kaasa aidata taaste- ja vastupidavuskava meetmed, mille eesmärk on tõhustada avaliku sektori kulutusi ja maksusüsteemi.

| (22) | Hispaania taaste- ja vastupidavuskava rakendamine aitab eeldatavasti teha täiendavaid edusamme rohe- ja digipöörde valdkonnas. Hispaania kliimaeesmärkide saavutamist toetavad meetmed moodustavad taaste- ja vastupidavuskava kogueraldisest 40 %, samas kui digieesmärke toetavad meetmed moodustavad kava kogueraldisest 28 %. Taaste- ja vastupidavuskava täielik rakendamine kooskõlas asjakohaste eesmärkide ja sihtidega aitab Hispaanial COVID-19 kriisist kiiresti taastuda, tugevdades samal ajal tema vastupanuvõimet. Sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üleüldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest. |
| --- | --- |

(22)

Hispaania taaste- ja vastupidavuskava rakendamine aitab eeldatavasti teha täiendavaid edusamme rohe- ja digipöörde valdkonnas. Hispaania kliimaeesmärkide saavutamist toetavad meetmed moodustavad taaste- ja vastupidavuskava kogueraldisest 40 %, samas kui digieesmärke toetavad meetmed moodustavad kava kogueraldisest 28 %. Taaste- ja vastupidavuskava täielik rakendamine kooskõlas asjakohaste eesmärkide ja sihtidega aitab Hispaanial COVID-19 kriisist kiiresti taastuda, tugevdades samal ajal tema vastupanuvõimet. Sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üleüldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest.

| (23) | Hispaania ei ole veel ametlikult esitanud partnerluslepingut ega muid ühtekuuluvuspoliitika programme, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2021/1060 (18). Kooskõlas määrusega (EL) 2021/1060 peab Hispaania arvesse võtma asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi ühtekuuluvuspoliitika 2021.–2027. aasta fondide programmitöös. See on eeltingimus ühtekuuluvuspoliitika fondidest saadava rahalise toetuse tulemuslikkuse suurendamiseks ja lisaväärtuse maksimeerimiseks, edendades samal ajal nende ühtekuuluvuspoliitika fondide ning muude liidu vahendite ja fondide vahelist koordineerimist, vastastikust täiendavust ja sidusust. Taaste- ja vastupidavusrahastu ning ühtekuuluvuspoliitika programmide edukas rakendamine sõltub ka selliste kitsaskohtade kõrvaldamisest, mis pärsivad investeeringuid, mis toetavad rohe- ja digipööret ning tasakaalustatud territoriaalset arengut. |
| --- | --- |

(23)

Hispaania ei ole veel ametlikult esitanud partnerluslepingut ega muid ühtekuuluvuspoliitika programme, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2021/1060 (18). Kooskõlas määrusega (EL) 2021/1060 peab Hispaania arvesse võtma asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi ühtekuuluvuspoliitika 2021.–2027. aasta fondide programmitöös. See on eeltingimus ühtekuuluvuspoliitika fondidest saadava rahalise toetuse tulemuslikkuse suurendamiseks ja lisaväärtuse maksimeerimiseks, edendades samal ajal nende ühtekuuluvuspoliitika fondide ning muude liidu vahendite ja fondide vahelist koordineerimist, vastastikust täiendavust ja sidusust. Taaste- ja vastupidavusrahastu ning ühtekuuluvuspoliitika programmide edukas rakendamine sõltub ka selliste kitsaskohtade kõrvaldamisest, mis pärsivad investeeringuid, mis toetavad rohe- ja digipööret ning tasakaalustatud territoriaalset arengut.

| (24) | Lisaks taaste- ja vastupidavuskavas käsitletud majanduslikele ja sotsiaalsetele probleemidele seisab Hispaania silmitsi mitmete muude probleemidega, mis on seotud rohepöörde kiirendamisega, energiaühenduste suurendamisega, energiatõhusate sotsiaaleluruumide ja energiatõhusate taskukohaste eluasemete kättesaadavuse suurendamisega ning ringmajanduse edendamisega. Ringlussevõtu määra suurendamise ja ringmajanduse edendamise poliitika võib aidata piirata kaupade importi ja seega maksebilansi tasakaalustamatust. Keskpikas ja pikas perspektiivis võib taastuvenergia ja energiatõhususe eesmärkide täitmine ning energiaühenduste suurendamine aidata vähendada ka sõltuvust fossiilkütustest ja suurt välisvõlga. |
| --- | --- |

(24)

Lisaks taaste- ja vastupidavuskavas käsitletud majanduslikele ja sotsiaalsetele probleemidele seisab Hispaania silmitsi mitmete muude probleemidega, mis on seotud rohepöörde kiirendamisega, energiaühenduste suurendamisega, energiatõhusate sotsiaaleluruumide ja energiatõhusate taskukohaste eluasemete kättesaadavuse suurendamisega ning ringmajanduse edendamisega. Ringlussevõtu määra suurendamise ja ringmajanduse edendamise poliitika võib aidata piirata kaupade importi ja seega maksebilansi tasakaalustamatust. Keskpikas ja pikas perspektiivis võib taastuvenergia ja energiatõhususe eesmärkide täitmine ning energiaühenduste suurendamine aidata vähendada ka sõltuvust fossiilkütustest ja suurt välisvõlga.

| (25) | Hispaaniale tuleks kasuks majanduskasvu edasine lahutamine ressursikasutusest, et saavutada ambitsioonikamad liidu eesmärgid, sealhulgas paketi „Eesmärk 55“ eesmärgid. Olmejäätmete ja ringlusse võetava materjali ringlussevõtu määr riigis jääb alla liidu keskmise, samal ajal kui prügilasse ladestatavate jäätmete osakaal on sellest oluliselt suurem. Pidev koordineerimine eri valitsustasandite vahel ja täiendavad investeeringud võivad aidata Hispaanial täita jäätmete liigiti kogumise ja ringlussevõtuga seotud kohustusi. Ringlussevõtu eesmärkide saavutamine on toodud järk-järgult madalamate valitsustasanditeni. Selleks vajalikud õigusaktid ei pruugi siiski olla piisavalt tõhusad. Seega võiksid täiendavad reformid tugevdada eri valitsustasandite vahelist koordineerimist, sealhulgas seoses sätete ühtse tõlgendamise ning jäätmekäitlustaristu kavandamise ja kasutamisega. Parimaid tavasid võib aidata levitada täiendav toetus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/240 (19) loodud tehnilise toe instrumendist. Hispaania ringlussevõtu suutlikkuse suurendamiseks võib olla vaja täiendavaid investeeringuid, sealhulgas ringmajanduse edendamiseks konkreetsetes sektorites. Lisaks on innovatsioon ja investeeringud ringmajanduse edendamisel võtmetähtsusega suurema ressursitõhususe tagamiseks. Hispaania kannatab ka veenappuse all ja peab arendama edasi vee taaskasutuse potentsiaali, sealhulgas ringmajanduse seisukohast. |
| --- | --- |

(25)

Hispaaniale tuleks kasuks majanduskasvu edasine lahutamine ressursikasutusest, et saavutada ambitsioonikamad liidu eesmärgid, sealhulgas paketi „Eesmärk 55“ eesmärgid. Olmejäätmete ja ringlusse võetava materjali ringlussevõtu määr riigis jääb alla liidu keskmise, samal ajal kui prügilasse ladestatavate jäätmete osakaal on sellest oluliselt suurem. Pidev koordineerimine eri valitsustasandite vahel ja täiendavad investeeringud võivad aidata Hispaanial täita jäätmete liigiti kogumise ja ringlussevõtuga seotud kohustusi. Ringlussevõtu eesmärkide saavutamine on toodud järk-järgult madalamate valitsustasanditeni. Selleks vajalikud õigusaktid ei pruugi siiski olla piisavalt tõhusad. Seega võiksid täiendavad reformid tugevdada eri valitsustasandite vahelist koordineerimist, sealhulgas seoses sätete ühtse tõlgendamise ning jäätmekäitlustaristu kavandamise ja kasutamisega. Parimaid tavasid võib aidata levitada täiendav toetus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/240 (19) loodud tehnilise toe instrumendist. Hispaania ringlussevõtu suutlikkuse suurendamiseks võib olla vaja täiendavaid investeeringuid, sealhulgas ringmajanduse edendamiseks konkreetsetes sektorites. Lisaks on innovatsioon ja investeeringud ringmajanduse edendamisel võtmetähtsusega suurema ressursitõhususe tagamiseks. Hispaania kannatab ka veenappuse all ja peab arendama edasi vee taaskasutuse potentsiaali, sealhulgas ringmajanduse seisukohast.

| (26) | Versailles’ deklaratsioonis liidu riigipeadelt ja valitsusjuhtidelt saadud volituste kohaselt soovitakse komisjoni ettepanekuga kava „REPowerEU“ kohta kaotada järk-järgult võimalikult kiiresti liidu sõltuvus Venemaalt imporditavast fossiilkütusest. Selleks kavatseb komisjon määrata dialoogis liikmesriikidega kindlaks kõige sobivamad projektid, investeeringud ja reformid riiklikul, piirkondlikul ja liidu tasandil. Nende meetmete eesmärk on vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest ja suunata fossiilkütuste import Venemaalt eemale. |
| --- | --- |

(26)

Versailles’ deklaratsioonis liidu riigipeadelt ja valitsusjuhtidelt saadud volituste kohaselt soovitakse komisjoni ettepanekuga kava „REPowerEU“ kohta kaotada järk-järgult võimalikult kiiresti liidu sõltuvus Venemaalt imporditavast fossiilkütusest. Selleks kavatseb komisjon määrata dialoogis liikmesriikidega kindlaks kõige sobivamad projektid, investeeringud ja reformid riiklikul, piirkondlikul ja liidu tasandil. Nende meetmete eesmärk on vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest ja suunata fossiilkütuste import Venemaalt eemale.

| (27) | 2020. aasta andmete kohaselt (20) on Hispaania sõltuvus Venemaast nafta puhul 2 % ja gaasi puhul 10 %, mis on tublisti alla liidu keskmise (vastavalt 26 % ja 44 %). Hispaania sõltuvus Venemaa söest on sarnane ülejäänud liidu omaga (55 %), kuid tahkete fossiilkütuste osakaal energiaallikate jaotuses (2,8 %) on palju väiksem kui liidu keskmine. Kuigi riigi sõltuvus Venemaa naftast ja gaasist on piiratud, suurendavad praegune geopoliitiline olukord ja kõrged energiahinnad Hispaania jaoks pakilist vajadust suurendada veelgi jõupingutusi, et saavutada oma riiklikus energia- ja kliimakavas sätestatud taastuvenergia eesmärgid. Riiklikule energia- ja kliimakavale tuginedes võivad täiendavad meetmed, millega toetatakse taastuvenergia kasutuselevõttu (keskendudes detsentraliseeritud käitistele ja omatarbeks toodetud energia tarbimisele, sealhulgas loamenetluste edasise lihtsustamise ja võrgule juurdepääsu parandamise kaudu), ja täiendavad investeeringud (salvestamisse, võrgutaristusse, hoonete ja transpordi elektrifitseerimisse ning taastuvallikatest toodetud vesinikku) aidata veelgi vähendada CO2 heidet majanduses, sealhulgas tööstuse, transpordi ja eluasemete valdkonnas, ning vähendada nii sõltuvust fossiilkütustest kui ka vastuvõtlikkust rahvusvahelistele hindadele.
  Hispaania tõhusaks integreerimiseks ühtse energiaturuga on vaja suurendada riigi energiaühendusi. Eelkõige võiksid täiendavad elektrivõrkude ühendused naaberriikidega toetada Pürenee poolsaare taastuvenergia võimsuse suuremat integreerimist ühtse energiaturuga. Täiendav piiriülene vesiniku käitlemiseks valmis gaasitaristu võib aidata veelgi mitmekesistada gaasitarneid liidu siseturul ja aidata ära kasutada taastuvallikatest toodetud vesiniku pikaajalist potentsiaali. Gaasiga seotud uued taristu- ja võrguinvesteeringud peaksid võimaluse korral olema tulevikukindlad, et hõlbustada nende pikaajalist kestlikkust tulevikus säästvatele kütustele kohandamise kaudu. |
| --- | --- |

(27)

2020. aasta andmete kohaselt (20) on Hispaania sõltuvus Venemaast nafta puhul 2 % ja gaasi puhul 10 %, mis on tublisti alla liidu keskmise (vastavalt 26 % ja 44 %). Hispaania sõltuvus Venemaa söest on sarnane ülejäänud liidu omaga (55 %), kuid tahkete fossiilkütuste osakaal energiaallikate jaotuses (2,8 %) on palju väiksem kui liidu keskmine. Kuigi riigi sõltuvus Venemaa naftast ja gaasist on piiratud, suurendavad praegune geopoliitiline olukord ja kõrged energiahinnad Hispaania jaoks pakilist vajadust suurendada veelgi jõupingutusi, et saavutada oma riiklikus energia- ja kliimakavas sätestatud taastuvenergia eesmärgid. Riiklikule energia- ja kliimakavale tuginedes võivad täiendavad meetmed, millega toetatakse taastuvenergia kasutuselevõttu (keskendudes detsentraliseeritud käitistele ja omatarbeks toodetud energia tarbimisele, sealhulgas loamenetluste edasise lihtsustamise ja võrgule juurdepääsu parandamise kaudu), ja täiendavad investeeringud (salvestamisse, võrgutaristusse, hoonete ja transpordi elektrifitseerimisse ning taastuvallikatest toodetud vesinikku) aidata veelgi vähendada CO2 heidet majanduses, sealhulgas tööstuse, transpordi ja eluasemete valdkonnas, ning vähendada nii sõltuvust fossiilkütustest kui ka vastuvõtlikkust rahvusvahelistele hindadele.

Hispaania tõhusaks integreerimiseks ühtse energiaturuga on vaja suurendada riigi energiaühendusi. Eelkõige võiksid täiendavad elektrivõrkude ühendused naaberriikidega toetada Pürenee poolsaare taastuvenergia võimsuse suuremat integreerimist ühtse energiaturuga. Täiendav piiriülene vesiniku käitlemiseks valmis gaasitaristu võib aidata veelgi mitmekesistada gaasitarneid liidu siseturul ja aidata ära kasutada taastuvallikatest toodetud vesiniku pikaajalist potentsiaali. Gaasiga seotud uued taristu- ja võrguinvesteeringud peaksid võimaluse korral olema tulevikukindlad, et hõlbustada nende pikaajalist kestlikkust tulevikus säästvatele kütustele kohandamise kaudu.

| (28) | Täiendavaid edusamme taastuvenergia detsentraliseeritud tootmises ja nii elu- kui ka mitteeluhoonete põhjalikus renoveerimises, eelkõige keskmise suurusega linnades, oleks võimalik saavutada asjakohaste rahastamiskavade kehtestamisega, ehitussektori töötajate oskuste täiendamise ja koolitamisega, teadlikkuse suurendamise kampaaniate ja tehnilise abiga, et toetada toetuste ja rahastamisvahendite kasutamist renoveerimiseks. Samuti võib täiendavate energiatõhusate sotsiaaleluruumide ja energiatõhusate taskukohaste eluasemete kasutuselevõtt, eelkõige terava puuduse ja pingul turuga piirkondades, aidata piirata energiatarbimist, tegeleda otsustavamalt rohepöördega ja toetada haavatavaid leibkondi. Selleks, et Hispaania oleks kooskõlas paketi „Eesmärk 55“ eesmärkidega, tuleb veelgi ambitsioonikamalt vähendada kasvuhoonegaaside heidet ning suurendada taastuvenergia tootmist ja energiatõhusust. |
| --- | --- |

(28)

Täiendavaid edusamme taastuvenergia detsentraliseeritud tootmises ja nii elu- kui ka mitteeluhoonete põhjalikus renoveerimises, eelkõige keskmise suurusega linnades, oleks võimalik saavutada asjakohaste rahastamiskavade kehtestamisega, ehitussektori töötajate oskuste täiendamise ja koolitamisega, teadlikkuse suurendamise kampaaniate ja tehnilise abiga, et toetada toetuste ja rahastamisvahendite kasutamist renoveerimiseks. Samuti võib täiendavate energiatõhusate sotsiaaleluruumide ja energiatõhusate taskukohaste eluasemete kasutuselevõtt, eelkõige terava puuduse ja pingul turuga piirkondades, aidata piirata energiatarbimist, tegeleda otsustavamalt rohepöördega ja toetada haavatavaid leibkondi. Selleks, et Hispaania oleks kooskõlas paketi „Eesmärk 55“ eesmärkidega, tuleb veelgi ambitsioonikamalt vähendada kasvuhoonegaaside heidet ning suurendada taastuvenergia tootmist ja energiatõhusust.

| (29) | Kuigi kliimaneutraalsusele ülemineku ja fossiilkütustest loobumise kiirendamine tekitab mitmes sektoris märkimisväärseid ümberkorralduskulusid, saab Hispaania ühtekuuluvuspoliitika raames kasutada õiglase ülemineku mehhanismi, et leevendada ülemineku sotsiaal-majanduslikku mõju kõige enam mõjutatud piirkondades. Lisaks saab Hispaania kasutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1057 (21) loodud Euroopa Sotsiaalfond+, et parandada tööhõivevõimalusi ja tugevdada sotsiaalset ühtekuuluvust. |
| --- | --- |

(29)

Kuigi kliimaneutraalsusele ülemineku ja fossiilkütustest loobumise kiirendamine tekitab mitmes sektoris märkimisväärseid ümberkorralduskulusid, saab Hispaania ühtekuuluvuspoliitika raames kasutada õiglase ülemineku mehhanismi, et leevendada ülemineku sotsiaal-majanduslikku mõju kõige enam mõjutatud piirkondades. Lisaks saab Hispaania kasutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1057 (21) loodud Euroopa Sotsiaalfond+, et parandada tööhõivevõimalusi ja tugevdada sotsiaalset ühtekuuluvust.

| (30) | Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2022. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (22) kajastub soovituses 1. |
| --- | --- |

(30)

Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2022. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (22) kajastub soovituses 1.

| (31) | Arvestades euroala liikmesriikide majanduse tihedat seotust ning nende ühist panust majandus- ja rahaliidu toimimisse, soovitas nõukogu euroala liikmesriikidel võtta meetmeid, sealhulgas oma taaste- ja vastupidavuskavade kaudu, et rakendada 2022. aasta soovituses euroala kohta sätestatud soovitusi. Hispaania puhul kajastub see eelkõige soovitustes 1 ja 2. |
| --- | --- |

(31)

Arvestades euroala liikmesriikide majanduse tihedat seotust ning nende ühist panust majandus- ja rahaliidu toimimisse, soovitas nõukogu euroala liikmesriikidel võtta meetmeid, sealhulgas oma taaste- ja vastupidavuskavade kaudu, et rakendada 2022. aasta soovituses euroala kohta sätestatud soovitusi. Hispaania puhul kajastub see eelkõige soovitustes 1 ja 2.

| (32) | Võttes arvesse komisjoni põhjalikku analüüsi ja hindamist, on nõukogu 2022. aasta riikliku reformikava ja 2022. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud. Määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel antud nõukogu soovitused kajastuvad soovitustes 1, 2 ja 4. Soovitused 1 ja 2 aitavad kaasa ka euroalale antud 2022. aasta soovituste, eelkõige esimese ja neljanda euroala soovituse rakendamisele. Soovituses 1 osutatud eelarvepoliitikameetmed aitavad muu hulgas vähendada tasakaalustamatust, mis on seotud valitsemissektori suure võlaga. Soovituses 2 osutatud poliitikameetmed aitavad muu hulgas vähendada valitsemissektori, erasektori ja välisvõlga, kuna taaste- ja vastupidavuskava täielik rakendamine toetab majanduskasvu, tugevdades samal ajal majanduse vastupanuvõimet. Soovituses 4 osutatud poliitikameetmed aitavad muu hulgas tegeleda suure välisvõlaga seotud haavatavusega pikemas perspektiivis suure tööpuuduse tingimustes, |
| --- | --- |

(32)

Võttes arvesse komisjoni põhjalikku analüüsi ja hindamist, on nõukogu 2022. aasta riikliku reformikava ja 2022. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud. Määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel antud nõukogu soovitused kajastuvad soovitustes 1, 2 ja 4. Soovitused 1 ja 2 aitavad kaasa ka euroalale antud 2022. aasta soovituste, eelkõige esimese ja neljanda euroala soovituse rakendamisele. Soovituses 1 osutatud eelarvepoliitikameetmed aitavad muu hulgas vähendada tasakaalustamatust, mis on seotud valitsemissektori suure võlaga. Soovituses 2 osutatud poliitikameetmed aitavad muu hulgas vähendada valitsemissektori, erasektori ja välisvõlga, kuna taaste- ja vastupidavuskava täielik rakendamine toetab majanduskasvu, tugevdades samal ajal majanduse vastupanuvõimet. Soovituses 4 osutatud poliitikameetmed aitavad muu hulgas tegeleda suure välisvõlaga seotud haavatavusega pikemas perspektiivis suure tööpuuduse tingimustes,

SOOVITAB Hispaanial võtta 2022. ja 2023. aastal järgmisi meetmeid.

1.

Tagada 2023. aastal konservatiivne eelarvepoliitika, eelkõige piirates riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasvu nii, et see jääks allapoole keskpika perioodi potentsiaalset SKP kasvu, võttes arvesse jätkuvat ajutist ja sihipärast toetust kodumajapidamistele ja ettevõtetele, kes on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ning Ukrainast põgenenud inimestele. Olla valmis kohandama jooksvaid kulutusi vastavalt muutuvale olukorrale. Suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, võttes arvesse algatust „REPowerEU“, sealhulgas kasutades taaste- ja vastupidavusrahastut ning muid liidu vahendeid. Järgida pärast 2023. aastat eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne keskpika perioodi eelarvepositsioon ning tagada võla usaldusväärne ja järkjärguline vähendamine ja riigi rahanduse kestlikkus keskpikas perspektiivis järkjärgulise konsolideerimise, investeeringute ja reformide abil.

2.

Jätkata oma taaste- ja vastupidavuskava rakendamist kooskõlas nõukogu 13. juuli 2021. aasta rakendusotsuses esitatud eesmärkide ja sihtidega. Esitada 2021.–2027. aasta ühtekuuluvuspoliitika programmidokumendid, et viia lõpule läbirääkimised komisjoniga ja seejärel alustada nende dokumentide rakendamist.

3.

Suurendada ringlussevõtu määra, et saavutada liidu eesmärgid ja edendada ringmajandust, tõhustades koordineerimist kõigi valitsustasandite vahel ning tehes täiendavaid investeeringuid jäätmete liigiti kogumise ja ringlussevõtu kohustuste täitmiseks ning vee taaskasutuse edendamiseks.

4.

Vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest. Kiirendada taastuvenergia kasutuselevõttu, keskendudes detsentraliseeritud käitistele ja omatarbeks toodetud energia tarbimisele, sealhulgas lihtsustades veelgi loamenetlusi ja parandades juurdepääsu võrgule. Toetada täiendavaid investeeringuid salvestamisse, võrgutaristusse, hoonete ja transpordi elektrifitseerimisse ning taastuvallikatest toodetud vesinikku. Suurendada energiaühenduste võimsust. Suurendada energiatõhusate sotsiaaleluruumide ja energiatõhusate taskukohaste eluasemete kättesaadavust, sealhulgas renoveerimise kaudu.

Brüssel, 12. juuli 2022

Nõukogu nimel

eesistuja

Z. STANJURA

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (ELT L 57, 18.2.2021, lk 17).

3

(4)  Nõukogu 5. aprilli 2022. aasta soovitus euroala majanduspoliitika kohta (ELT C 153, 7.4.2022, lk 1).

4

(5)  Nõukogu 4. märtsi 2022. aasta rakendusotsus (EL) 2022/382, millega määratakse kindlaks Ukrainast lähtuva põgenike massilise sissevoolu olemasolu direktiivi 2001/55/EÜ artikli 5 tähenduses ning nähakse selle tulemusena ette ajutine kaitse (ELT L 71, 4.3.2022, lk 1).

5

(6)  Nõukogu 20. juuli 2001. aasta direktiiv 2001/55/EÜ miinimumnõuete kohta ajutise kaitse andmiseks ümberasustatud isikute massilise sissevoolu korral ning meetmete kohta liikmesriikide jõupingutuste tasakaalustamiseks nende isikute vastuvõtmisel ning selle tagajärgede kandmisel (EÜT L 212, 7.8.2001, lk 12).

6

(7)  Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovitus, milles esitatakse nõukogu arvamus Hispaania 2021. aasta stabiilsusprogrammi kohta (ELT C 304, 29.7.2021, lk 38).

7

(8)  Käesolevas soovituses esitatud hinnangud eelarvepoliitika ja selle komponentide kohta on komisjoni hinnangud, mis põhinevad komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi aluseks olevatel eeldustel. Komisjoni hinnangud keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu kohta ei hõlma selliste reformide positiivset mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ja võivad hoogustada potentsiaalset majanduskasvu.

8

(9)  Ei rahastata taaste- ja vastupidavusrahastust ega muudest liidu vahenditest antavate toetustega.

9

(10)  ST 10150/21 INIT ja ST 10150/21 ADD 1 REV 2.

10

(11)  Nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitus, milles käsitletakse Hispaania 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Hispaania 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohta (ELT C 282, 26.8.2020, lk 54).

11

(12)  Näitajad kajastavad alates 2021. aasta sügisest võetud meetmete aastaste eelarvekulude taset, sealhulgas jooksvaid tulusid ja kulusid ning asjakohasel juhul kapitalikulumeetmeid.

12

(13)  Eeldatakse, et Ukrainast liitu põgenenud isikute koguarv jõuab 2022. aasta lõpuks järk-järgult 6 miljonini ning nende geograafiline jaotus põhineb olemasoleva diasporaa suurusel, vastuvõtva liikmesriigi elanikkonna suhtelisel suurusel ja Ukrainast põgenenud isikute tegelikul jaotusel üle kogu liidu 2022. aasta märtsi seisuga. Inimese kohta arvutatud eelarvekulude puhul põhinevad hinnangud komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse Euromodi mikrosimulatsiooni mudelil, võttes arvesse nii rahaülekandeid kui ka mitterahalisi hüvitisi, nagu haridus ja tervishoid.

13

(14)  Näitaja miinusmärk vastab esmaste kulude kasvu liigsele kasvule võrreldes keskpika perioodi majanduskasvuga, osutades ekspansiivsele eelarvepoliitikale.

14

(15)  Järkjärgulise jõudmise tõttu pandeemiaeelsele tasemele peaksid muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud andma pärssiva panuse, mis vastab 0,3 protsendipunktile SKPst.

15

(16)  Näitaja miinusmärk (plussmärk) vastab esmaste kulude kasvu liigsele (vähesele) kasvule võrreldes keskpika perioodi majanduskasvuga, osutades ekspansiivsele (pärssivale) eelarvepoliitikale.

16

(17)  Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud peaksid andma ekspansiivse panuse 0,2 protsendipunkti SKPst.

17

(18)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1060, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfond+, Ühtekuuluvusfondi, Õiglase Ülemineku Fondi ja Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfondi kohta ning nende ja Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastu suhtes kohaldatavad finantsreeglid (ELT L 231, 30.6.2021, lk 159).

18

(19)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/240, millega luuakse tehnilise toe instrument (ELT L 57, 18.2.2021, lk 1).

19

(20)  Eurostat (2020), Venemaa impordi osakaal maagaasi, toornafta ja kivisöe koguimpordis. ELi 27 liikmesriigi keskmise impordi puhul põhineb koguimport ELi 27 liikmesriigist väljastpoolt pärit impordil. Hispaania puhul hõlmab koguimport ELi-sisest kaubandust. Toornafta ei hõlma rafineeritud naftatooteid.

20

(21)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1057, millega luuakse Euroopa Sotsiaalfond+ (ESF+) ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1296/2013 (ELT L 231, 30.6.2021, lk 21).

21

(22)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.

22

---

| 1.9.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 334/79 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 334/79

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

12. juuli 2022,

milles käsitletakse Prantsusmaa 2022. aasta riiklikku reformikava

(2022/C 334/10)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta, (1) eelkõige selle artikli 6 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | 19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, (2) millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu. Taaste- ja vastupidavusrahastust antakse rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. See aitab majandusel taastuda ning teha eelkõige rohe- ja digipöörde edendamiseks kestlikke ja majanduskasvu soodustavaid reforme ja investeeringuid, tugevdades samas liikmesriikide majanduse vastupidavust ja potentsiaalset majanduskasvu. Samuti aitab see tugevdada riigi rahanduse kestlikkust ning edendada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis. 2022. aasta juunis ajakohastatakse kooskõlas määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikega 2 taaste- ja vastupidavusrahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust. |
| --- | --- |

(1)

19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, (2) millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu. Taaste- ja vastupidavusrahastust antakse rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. See aitab majandusel taastuda ning teha eelkõige rohe- ja digipöörde edendamiseks kestlikke ja majanduskasvu soodustavaid reforme ja investeeringuid, tugevdades samas liikmesriikide majanduse vastupidavust ja potentsiaalset majanduskasvu. Samuti aitab see tugevdada riigi rahanduse kestlikkust ning edendada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis. 2022. aasta juunis ajakohastatakse kooskõlas määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikega 2 taaste- ja vastupidavusrahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust.

| (2) | 24. novembril 2021 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2022) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse 7. mail 2021 allkirjastatud Porto sotsiaalkohustust rakendada edasi Euroopa sotsiaalõiguste sammast, mille Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kuulutasid välja 17. novembril 2017. Euroopa Ülemkogu kiitis 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid heaks 25. märtsil 2022. 24. novembril 2021 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles nimetati Prantsusmaad ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta ning ettepaneku 2022. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist. 5. aprillil 2022 võttis nõukogu vastu soovituse euroala majanduspoliitika kohta (3) ja 14. märtsil 2022 ühise tööhõive aruande. |
| --- | --- |

(2)

24. novembril 2021 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2022) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse 7. mail 2021 allkirjastatud Porto sotsiaalkohustust rakendada edasi Euroopa sotsiaalõiguste sammast, mille Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kuulutasid välja 17. novembril 2017. Euroopa Ülemkogu kiitis 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid heaks 25. märtsil 2022. 24. novembril 2021 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles nimetati Prantsusmaad ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta ning ettepaneku 2022. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist. 5. aprillil 2022 võttis nõukogu vastu soovituse euroala majanduspoliitika kohta (3) ja 14. märtsil 2022 ühise tööhõive aruande.

| (3) | Venemaa sissetung Ukrainasse pärast ülemaailmset pandeemiat on märkimisväärselt muutnud geopoliitilist ja majanduslikku olukorda. Sissetungi mõju liikmesriikide majandusele avaldub muu hulgas kõrgemates energia-, toidu- ja toorainehindades ning kehvemates kasvuväljavaadetes. Kõrgemad energiahinnad mõjutavad tugevasti eelkõige kõige haavatavamaid leibkondi, kes kannatavad energiaostuvõimetuse all või elavad selle ohus, samuti ettevõtteid, mis on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad. Liit seisab silmitsi ka Ukrainast põgenevate inimeste enneolematu sissevooluga. Venemaa agressioonisõjast tulenevad majanduslikud tagajärjed on mõjutanud liikmesriike ebaühtlaselt. Sellega seoses käivitati 4. märtsil 2022 nõukogu rakendusotsusega (EL) 2022/382 (4) esimest korda nõukogu direktiiv 2001/55/EÜ, (5) millega anti Ukrainast pärit põgenikele õigus seaduslikult liidus viibida ning juurdepääs haridusele ja koolitusele, tööturule, tervishoiule, eluasemele ja sotsiaalhoolekandele. |
| --- | --- |

(3)

Venemaa sissetung Ukrainasse pärast ülemaailmset pandeemiat on märkimisväärselt muutnud geopoliitilist ja majanduslikku olukorda. Sissetungi mõju liikmesriikide majandusele avaldub muu hulgas kõrgemates energia-, toidu- ja toorainehindades ning kehvemates kasvuväljavaadetes. Kõrgemad energiahinnad mõjutavad tugevasti eelkõige kõige haavatavamaid leibkondi, kes kannatavad energiaostuvõimetuse all või elavad selle ohus, samuti ettevõtteid, mis on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad. Liit seisab silmitsi ka Ukrainast põgenevate inimeste enneolematu sissevooluga. Venemaa agressioonisõjast tulenevad majanduslikud tagajärjed on mõjutanud liikmesriike ebaühtlaselt. Sellega seoses käivitati 4. märtsil 2022 nõukogu rakendusotsusega (EL) 2022/382 (4) esimest korda nõukogu direktiiv 2001/55/EÜ, (5) millega anti Ukrainast pärit põgenikele õigus seaduslikult liidus viibida ning juurdepääs haridusele ja koolitusele, tööturule, tervishoiule, eluasemele ja sotsiaalhoolekandele.

| (4) | Võttes arvesse kiiresti muutuvat majanduslikku ja geopoliitilist olukorda, jätkub Euroopa poolaasta raames 2022. aastal majandus- ja tööhõivepoliitika ulatuslik koordineerimine, lähtudes samal ajal taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamisnõuetest, nagu on märgitud 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsis. Vastuvõetud taaste- ja vastupidavuskavade rakendamine on oluline poliitiliste prioriteetide elluviimiseks Euroopa poolaasta raames, kuna kavades käsitletakse kõiki 2019. ja 2020. aasta Euroopa poolaasta tsüklites esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019. ja 2020. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mida on läbi vaadatud, ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21, nagu ka riigipõhised soovitused, mis esitati enne selliste läbivaadatud, ajakohastatud või muudetud kavade esitamise kuupäeva. |
| --- | --- |

(4)

Võttes arvesse kiiresti muutuvat majanduslikku ja geopoliitilist olukorda, jätkub Euroopa poolaasta raames 2022. aastal majandus- ja tööhõivepoliitika ulatuslik koordineerimine, lähtudes samal ajal taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamisnõuetest, nagu on märgitud 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsis. Vastuvõetud taaste- ja vastupidavuskavade rakendamine on oluline poliitiliste prioriteetide elluviimiseks Euroopa poolaasta raames, kuna kavades käsitletakse kõiki 2019. ja 2020. aasta Euroopa poolaasta tsüklites esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019. ja 2020. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mida on läbi vaadatud, ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21, nagu ka riigipõhised soovitused, mis esitati enne selliste läbivaadatud, ajakohastatud või muudetud kavade esitamise kuupäeva.

| (5) | Stabiilsuse ja kasvu pakti üldist vabastusklauslit on kohaldatud alates 2020. aasta märtsist. Oma 3. märtsi 2021. aasta teatises „Üks aasta pärast COVID-19 puhangu algust: eelarvepoliitika meetmed“ esitas komisjon oma seisukoha, et otsuse tegemisel üldise vabastusklausli kohaldamise lõpetamise või jätkamise kohta tuleks lähtuda majandusolukorra üldhinnangust, kusjuures peamiseks kvantitatiivseks kriteeriumiks peaks olema liidu või euroala majandustegevuse tase võrreldes kriisieelse tasemega (2019. aasta lõpp). Võttes arvesse suurenenud ebakindlust ja majandusväljavaateid ohustavaid suuri langusriske Euroopas toimuva sõja kontekstis, enneolematut energiahindade tõusu ja jätkuvaid häireid tarneahelates, on põhjendatud stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamisaja pikendamine 2023. aastani. |
| --- | --- |

(5)

Stabiilsuse ja kasvu pakti üldist vabastusklauslit on kohaldatud alates 2020. aasta märtsist. Oma 3. märtsi 2021. aasta teatises „Üks aasta pärast COVID-19 puhangu algust: eelarvepoliitika meetmed“ esitas komisjon oma seisukoha, et otsuse tegemisel üldise vabastusklausli kohaldamise lõpetamise või jätkamise kohta tuleks lähtuda majandusolukorra üldhinnangust, kusjuures peamiseks kvantitatiivseks kriteeriumiks peaks olema liidu või euroala majandustegevuse tase võrreldes kriisieelse tasemega (2019. aasta lõpp). Võttes arvesse suurenenud ebakindlust ja majandusväljavaateid ohustavaid suuri langusriske Euroopas toimuva sõja kontekstis, enneolematut energiahindade tõusu ja jätkuvaid häireid tarneahelates, on põhjendatud stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamisaja pikendamine 2023. aastani.

| (6) | Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovituses, (6) milles esitatakse nõukogu arvamus Prantsusmaa 2021. aasta stabiilsusprogrammi kohta, esitatud lähenemisviisi kohaselt on üldist eelarvepoliitikat praegu kõige parem mõõta esmaste kulude (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) muutusena keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu suhtes, jättes välja COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed, kuid võttes arvesse taaste- ja vastupidavusrahastu tagastamatute toetuste ja muude liidu vahenditega rahastatavaid kulusid (7). Selleks et hinnata, kas riigi eelarvepoliitika on konservatiivne ja kas eelarve struktuur soodustab kestlikku taastumist kooskõlas rohe- ja digipöördega, tuleks üldisest eelarvepoliitikast kaugemale minnes pöörata tähelepanu ka riiklikult rahastatavate (8) esmaste jooksvate kulude (millest on maha arvatud kaalutlusõiguse alusel võetud tulumeetmed ja välja jäetud COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed) ja investeeringute arengule. |
| --- | --- |

(6)

Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovituses, (6) milles esitatakse nõukogu arvamus Prantsusmaa 2021. aasta stabiilsusprogrammi kohta, esitatud lähenemisviisi kohaselt on üldist eelarvepoliitikat praegu kõige parem mõõta esmaste kulude (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) muutusena keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu suhtes, jättes välja COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed, kuid võttes arvesse taaste- ja vastupidavusrahastu tagastamatute toetuste ja muude liidu vahenditega rahastatavaid kulusid (7). Selleks et hinnata, kas riigi eelarvepoliitika on konservatiivne ja kas eelarve struktuur soodustab kestlikku taastumist kooskõlas rohe- ja digipöördega, tuleks üldisest eelarvepoliitikast kaugemale minnes pöörata tähelepanu ka riiklikult rahastatavate (8) esmaste jooksvate kulude (millest on maha arvatud kaalutlusõiguse alusel võetud tulumeetmed ja välja jäetud COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed) ja investeeringute arengule.

| (7) | 2. märtsil 2022 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse 2023. aasta eelarvepoliitika üldised suunised („eelarvesuunised“), et toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon märkis, et 2022. aasta talveprognoosi makromajandusliku prognoosi kohaselt näib üleminek 2020.–2022. aasta üldiselt toetavalt eelarvepoliitikalt üldiselt neutraalsele eelarvepoliitikale, olles samas valmis reageerima muutuvale majandusolukorrale, 2023. aastal asjakohane. Komisjon teatas, et 2023. aasta eelarvesoovitused peaksid jätkuvalt olema liikmesriikide vahel diferentseeritud ja nendes tuleks arvesse võtta võimalikku ülekanduvat mõju riikide vahel. Komisjon kutsus liikmesriike üles kajastama suuniseid oma stabiilsus- ja lähenemisprogrammides. Komisjon võttis kohustuse jälgida tähelepanelikult majandusarengut ja kohandada oma poliitikasuuniseid vastavalt vajadusele ning hiljemalt 2022. aasta mai lõpus esitatavas Euroopa poolaasta kevadpaketis. |
| --- | --- |

(7)

2. märtsil 2022 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse 2023. aasta eelarvepoliitika üldised suunised („eelarvesuunised“), et toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon märkis, et 2022. aasta talveprognoosi makromajandusliku prognoosi kohaselt näib üleminek 2020.–2022. aasta üldiselt toetavalt eelarvepoliitikalt üldiselt neutraalsele eelarvepoliitikale, olles samas valmis reageerima muutuvale majandusolukorrale, 2023. aastal asjakohane. Komisjon teatas, et 2023. aasta eelarvesoovitused peaksid jätkuvalt olema liikmesriikide vahel diferentseeritud ja nendes tuleks arvesse võtta võimalikku ülekanduvat mõju riikide vahel. Komisjon kutsus liikmesriike üles kajastama suuniseid oma stabiilsus- ja lähenemisprogrammides. Komisjon võttis kohustuse jälgida tähelepanelikult majandusarengut ja kohandada oma poliitikasuuniseid vastavalt vajadusele ning hiljemalt 2022. aasta mai lõpus esitatavas Euroopa poolaasta kevadpaketis.

| (8) | Seoses eelarvesuunistega võetakse 2023. aasta eelarvesoovitustes arvesse halvenenud majandusväljavaateid, suurenenud ebakindlust ja täiendavaid langusriske ning võrreldes komisjoni 2022. aasta talveprognoosiga kiiremat inflatsiooni. Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleb eelarvemeetmete abil suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse ning säilitada kõige haavatavamate leibkondade ostujõud, et leevendada energiahinna tõusu mõju ja aidata piirata teisest inflatsioonisurvet sihipäraste ja ajutiste meetmete abil. Eelarvepoliitika peab jääma paindlikuks, et kohaneda kiiresti muutuvate oludega, sealhulgas Venemaa Ukraina-vastasest agressioonisõjast kaitse ja julgeoleku osas tulenevate väljakutsetega, ning see peab olema liikmesriikide vahel diferentseeritud vastavalt nende eelarve- ja majandusolukorrale, võttes sealhulgas arvesse, kuidas neile mõjub kriis ja Ukrainast põgenenud inimeste sisseränne. |
| --- | --- |

(8)

Seoses eelarvesuunistega võetakse 2023. aasta eelarvesoovitustes arvesse halvenenud majandusväljavaateid, suurenenud ebakindlust ja täiendavaid langusriske ning võrreldes komisjoni 2022. aasta talveprognoosiga kiiremat inflatsiooni. Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleb eelarvemeetmete abil suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse ning säilitada kõige haavatavamate leibkondade ostujõud, et leevendada energiahinna tõusu mõju ja aidata piirata teisest inflatsioonisurvet sihipäraste ja ajutiste meetmete abil. Eelarvepoliitika peab jääma paindlikuks, et kohaneda kiiresti muutuvate oludega, sealhulgas Venemaa Ukraina-vastasest agressioonisõjast kaitse ja julgeoleku osas tulenevate väljakutsetega, ning see peab olema liikmesriikide vahel diferentseeritud vastavalt nende eelarve- ja majandusolukorrale, võttes sealhulgas arvesse, kuidas neile mõjub kriis ja Ukrainast põgenenud inimeste sisseränne.

| (9) | 28. aprillil 2021 esitas Prantsusmaa vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon hindas määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas esitatud hindamissuunistega. 13. juulil 2021 võttis nõukogu vastu rakendusotsuse Prantsusmaa taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnangu heakskiitmise kohta (9). Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsuse vastuvõtmisest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Prantsusmaa on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjakohased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud. |
| --- | --- |

(9)

28. aprillil 2021 esitas Prantsusmaa vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon hindas määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas esitatud hindamissuunistega. 13. juulil 2021 võttis nõukogu vastu rakendusotsuse Prantsusmaa taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnangu heakskiitmise kohta (9). Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsuse vastuvõtmisest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Prantsusmaa on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjakohased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud.

| (10) | 4. mail 2022 esitas Prantsusmaa oma 2022. aasta riikliku reformikava. Stabiilsusprogrammi ta ei esitanud. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2022. aasta riiklik reformikava ka Prantsusmaa kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava rakendamisel tehtud edusammude kohta. |
| --- | --- |

(10)

4. mail 2022 esitas Prantsusmaa oma 2022. aasta riikliku reformikava. Stabiilsusprogrammi ta ei esitanud. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2022. aasta riiklik reformikava ka Prantsusmaa kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava rakendamisel tehtud edusammude kohta.

| (11) | 23. mail 2022 avaldas komisjon Prantsusmaa kohta 2022. aasta riigiaruande. Selles hinnati Prantsusmaa edusamme nõukogu poolt 2019., 2020. ja 2021. aastal vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti taaste ja vastupidavuse tulemustabeli põhjal kokkuvõte sellest, kuidas Prantsusmaa on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Selle analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega, sealhulgas nendega, mis tekivad seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse. Samuti hinnati Prantsusmaa edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning liidu peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamisel. |
| --- | --- |

(11)

23. mail 2022 avaldas komisjon Prantsusmaa kohta 2022. aasta riigiaruande. Selles hinnati Prantsusmaa edusamme nõukogu poolt 2019., 2020. ja 2021. aastal vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti taaste ja vastupidavuse tulemustabeli põhjal kokkuvõte sellest, kuidas Prantsusmaa on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Selle analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega, sealhulgas nendega, mis tekivad seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse. Samuti hinnati Prantsusmaa edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning liidu peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamisel.

| (12) | Komisjon tegi määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 alusel Prantsusmaa kohta põhjaliku analüüsi ja avaldas selle tulemused 23. mail 2022. Komisjon jõudis järeldusele, et Prantsusmaal esineb makromajanduslik tasakaalustamatus. Eelkõige on nõrkused seotud valitsemissektori suure võlaga ja nõrga konkurentsivõimega, millel on tootlikkuse väikese kasvu kontekstis piiriülene mõju. |
| --- | --- |

(12)

Komisjon tegi määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 alusel Prantsusmaa kohta põhjaliku analüüsi ja avaldas selle tulemused 23. mail 2022. Komisjon jõudis järeldusele, et Prantsusmaal esineb makromajanduslik tasakaalustamatus. Eelkõige on nõrkused seotud valitsemissektori suure võlaga ja nõrga konkurentsivõimega, millel on tootlikkuse väikese kasvu kontekstis piiriülene mõju.

| (13) | 23. mail 2022 esitas komisjon Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 3 kohase aruande. Kõnealuses aruandes arutati Prantsusmaa eelarveseisundit, kuna riigi valitsemissektori eelarvepuudujääk ületas 2021. aastal aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % sisemajanduse koguproduktist (SKP) ning valitsemissektori võlg ületas aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 60 % SKPst ega järginud võla vähendamise sihttaset. Aruandes jõuti järeldusele, et puudujäägi- ja võlakriteeriumid ei ole täidetud. Kooskõlas 2. märtsi 2022. aasta teatisega leidis komisjon kõigi asjaomaste tegurite hindamisel, et võla vähendamise sihttaseme järgimine tooks kaasa liiga järsu ja varase eelarve kohandamise, mis võib ohustada majanduskasvu. Seepärast on komisjon seisukohal, et praegustes erandlikes majandustingimustes ei ole võla vähendamise sihttaseme järgimine põhjendatud. Nagu teatatud, ei teinud komisjon 2022. aasta kevadel ettepanekut algatada uusi ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusi ning hindab 2022. aasta sügisel uuesti, kas on vaja teha ettepanek selliste menetluste algatamiseks. |
| --- | --- |

(13)

23. mail 2022 esitas komisjon Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 3 kohase aruande. Kõnealuses aruandes arutati Prantsusmaa eelarveseisundit, kuna riigi valitsemissektori eelarvepuudujääk ületas 2021. aastal aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % sisemajanduse koguproduktist (SKP) ning valitsemissektori võlg ületas aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 60 % SKPst ega järginud võla vähendamise sihttaset. Aruandes jõuti järeldusele, et puudujäägi- ja võlakriteeriumid ei ole täidetud. Kooskõlas 2. märtsi 2022. aasta teatisega leidis komisjon kõigi asjaomaste tegurite hindamisel, et võla vähendamise sihttaseme järgimine tooks kaasa liiga järsu ja varase eelarve kohandamise, mis võib ohustada majanduskasvu. Seepärast on komisjon seisukohal, et praegustes erandlikes majandustingimustes ei ole võla vähendamise sihttaseme järgimine põhjendatud. Nagu teatatud, ei teinud komisjon 2022. aasta kevadel ettepanekut algatada uusi ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusi ning hindab 2022. aasta sügisel uuesti, kas on vaja teha ettepanek selliste menetluste algatamiseks.

| (14) | Oma 20. juuli 2020. aasta soovituses (10) soovitas nõukogu Prantsusmaal võtta 2020. ja 2021. aastal kooskõlas üldise vabastusklausliga kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida COVID-19 pandeemiale ning toetada majandust ja selle taastumist. Samuti soovitati Prantsusmaal juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon keskpikas perspektiivis ja tagada võla kestlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Eurostati kinnitatud andmete põhjal vähenes Prantsusmaa valitsemissektori eelarvepuudujääk 8,9 %-lt SKPst 2020. aastal 6,5 %-le SKPst 2021. aastal. Prantsusmaa eelarvepoliitilised meetmed toetasid majanduse taastumist 2021. aastal, samal ajal kui ajutised erakorralised meetmed vähenesid 3,3 %-lt SKPst 2020. aastal 2,6 %-le SKPst 2021. aastal. Prantsusmaa 2021. aasta meetmed olid kooskõlas nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitusega. 2020. ja 2021. aastal valitsuse poolt kaalutlusõiguse alusel võetud eelarvemeetmed olid enamasti ajutised või kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega. Samal ajal ei olnud mõned ajavahemikul 2020–2021 valitsuse poolt kaalutlusõiguse alusel vastu võetud meetmed ajutised ega kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega, kusjuures peamiselt oli nende puhul tegemist tootmismaksude alalise vähendamisega alates 2021. aastast ja ametnike palkade tõstmisega, põhiliselt tervishoiusüsteemis. Eurostati kinnitatud andmete kohaselt langes valitsemissektori võlg 114,6 %-lt SKPst 2020. aastal 112,9 %-le SKPst 2021. aastal. |
| --- | --- |

(14)

Oma 20. juuli 2020. aasta soovituses (10) soovitas nõukogu Prantsusmaal võtta 2020. ja 2021. aastal kooskõlas üldise vabastusklausliga kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida COVID-19 pandeemiale ning toetada majandust ja selle taastumist. Samuti soovitati Prantsusmaal juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon keskpikas perspektiivis ja tagada võla kestlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Eurostati kinnitatud andmete põhjal vähenes Prantsusmaa valitsemissektori eelarvepuudujääk 8,9 %-lt SKPst 2020. aastal 6,5 %-le SKPst 2021. aastal. Prantsusmaa eelarvepoliitilised meetmed toetasid majanduse taastumist 2021. aastal, samal ajal kui ajutised erakorralised meetmed vähenesid 3,3 %-lt SKPst 2020. aastal 2,6 %-le SKPst 2021. aastal. Prantsusmaa 2021. aasta meetmed olid kooskõlas nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitusega. 2020. ja 2021. aastal valitsuse poolt kaalutlusõiguse alusel võetud eelarvemeetmed olid enamasti ajutised või kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega. Samal ajal ei olnud mõned ajavahemikul 2020–2021 valitsuse poolt kaalutlusõiguse alusel vastu võetud meetmed ajutised ega kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega, kusjuures peamiselt oli nende puhul tegemist tootmismaksude alalise vähendamisega alates 2021. aastast ja ametnike palkade tõstmisega, põhiliselt tervishoiusüsteemis. Eurostati kinnitatud andmete kohaselt langes valitsemissektori võlg 114,6 %-lt SKPst 2020. aastal 112,9 %-le SKPst 2021. aastal.

| (15) | Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2022. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk on 2022. ja 2023. aastal vastavalt 4,6 % SKPst ja 3,2 % SKPst. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2022. aastal 111,2 % ja 2023. aastal 109,1 %. Komisjoni analüüsi kohaselt näivad võla kestlikkusega seotud riskid keskpikas perspektiivis suured. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on keskpika perioodi (kümme aastat) keskmine potentsiaalne SKP kasv hinnanguliselt 1,0 %. See hinnang ei hõlma aga selliste reformide mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ja võivad hoogustada Prantsusmaa potentsiaalset majanduskasvu. |
| --- | --- |

(15)

Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2022. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk on 2022. ja 2023. aastal vastavalt 4,6 % SKPst ja 3,2 % SKPst. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2022. aastal 111,2 % ja 2023. aastal 109,1 %. Komisjoni analüüsi kohaselt näivad võla kestlikkusega seotud riskid keskpikas perspektiivis suured. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on keskpika perioodi (kümme aastat) keskmine potentsiaalne SKP kasv hinnanguliselt 1,0 %. See hinnang ei hõlma aga selliste reformide mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ja võivad hoogustada Prantsusmaa potentsiaalset majanduskasvu.

| (16) | 2022. aastal kaotab valitsus järk-järgult enamiku COVID-19 kriisile reageerimiseks võetud meetmetest, nii et ajutised erakorralised meetmed peaksid prognooside kohaselt vähenema 2,6 %-lt SKPst 2021. aastal 0,4 %-le SKPst 2022. aastal. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetud meetmed, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 0,7 % SKPst ja mis eeldatavasti kaotatakse järk-järgult 2023. aastal (11). Need meetmed hõlmavad peamiselt sotsiaalsiirdeid vaesematele leibkondadele, kaudsete energiatarbimismaksude vähendamist, jae- ja hulgihindade ülempiire ning subsiidiume suure energiakasutusega ettevõtjatele. Need meetmed on kavandatud ajutistena. Kui aga energiahinnad jäävad kõrgeks ka 2023. aastal, võidakse mõned neist meetmetest säilitada. Mõned neist meetmetest ei ole suunatud, eelkõige elektri- ja gaasihindade üldise hinnalae kehtestamine ja kütuste otsene subsideeritud allahindlus. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad ka Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse pakkumise kulud, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 0,1 % SKPst ja 2023. aastal 0,1 % SKPst (12). |
| --- | --- |

(16)

2022. aastal kaotab valitsus järk-järgult enamiku COVID-19 kriisile reageerimiseks võetud meetmetest, nii et ajutised erakorralised meetmed peaksid prognooside kohaselt vähenema 2,6 %-lt SKPst 2021. aastal 0,4 %-le SKPst 2022. aastal. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetud meetmed, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 0,7 % SKPst ja mis eeldatavasti kaotatakse järk-järgult 2023. aastal (11). Need meetmed hõlmavad peamiselt sotsiaalsiirdeid vaesematele leibkondadele, kaudsete energiatarbimismaksude vähendamist, jae- ja hulgihindade ülempiire ning subsiidiume suure energiakasutusega ettevõtjatele. Need meetmed on kavandatud ajutistena. Kui aga energiahinnad jäävad kõrgeks ka 2023. aastal, võidakse mõned neist meetmetest säilitada. Mõned neist meetmetest ei ole suunatud, eelkõige elektri- ja gaasihindade üldise hinnalae kehtestamine ja kütuste otsene subsideeritud allahindlus. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad ka Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse pakkumise kulud, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 0,1 % SKPst ja 2023. aastal 0,1 % SKPst (12).

| (17) | Oma 18. juuni 2021. aasta soovituses soovitas nõukogu Prantsusmaal kasutada 2022. aastal taaste- ja vastupidavusrahastut, et rahastada lisainvesteeringuid majanduse taastamisse, järgides samal ajal konservatiivset eelarvepoliitikat. Peale selle peaks Prantsusmaa säilitama riiklikult rahastatavad investeeringud. Samuti soovitas nõukogu Prantsusmaal juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon ja tagada riigi rahanduse kestlikkus keskpikas perspektiivis ning samal ajal suurendada investeeringuid majanduskasvu potentsiaali hoogustamiseks. |
| --- | --- |

(17)

Oma 18. juuni 2021. aasta soovituses soovitas nõukogu Prantsusmaal kasutada 2022. aastal taaste- ja vastupidavusrahastut, et rahastada lisainvesteeringuid majanduse taastamisse, järgides samal ajal konservatiivset eelarvepoliitikat. Peale selle peaks Prantsusmaa säilitama riiklikult rahastatavad investeeringud. Samuti soovitas nõukogu Prantsusmaal juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon ja tagada riigi rahanduse kestlikkus keskpikas perspektiivis ning samal ajal suurendada investeeringuid majanduskasvu potentsiaali hoogustamiseks.

| (18) | Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi põhjal prognoositakse, et eelarvepoliitika on 2022. aastal toetav (– 1,7 % SKPst) (13). Prantsusmaa kavatseb jätkuvalt toetada majanduse taastamist, kasutades taaste- ja vastupidavusrahastut täiendavate investeeringute rahastamiseks, nagu on soovitanud nõukogu. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2021. aastaga vähenema 0,2 protsendipunkti SKPst. Kõnealune vähenemine 2022. aastal tuleneb taaste- ja vastupidavusrahastu varajasest rahalisest toetusest 2021. aastal. Riiklikult rahastatavate investeeringute panus eelarvepoliitikasse peaks 2022. aastal olema neutraalne (14). Seepärast kavatseb Prantsusmaa säilitada riiklikult rahastatavad investeeringud, nagu on soovitanud nõukogu. Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2022. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 1,6 protsendipunkti. See märkimisväärne ekspansiivne panus hõlmab energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetavate meetmete (0,5 % SKPst) ning Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse andmise kulude (0,1 % SKPst) täiendavat mõju.
  Muud jooksvate kuludega seotud meetmed hõlmavad taaste- ja vastupidavuskavas Ukrainas toimuva konflikti majanduslike tagajärgedega toimetulekuks esitatud meetmeid, näiteks konkreetsete sektorite otsest subsideerimist (0,1 % SKPst) ja ametnike palkade suurenemist (0,1 % SKPst). Tulude poole pealt prognoositakse, et ekspansiivset eelarvepoliitikat toetavad ka äriühingu tulumaksu määra (0,1 % SKPst) ja eluasememaksude (0,1 % SKPst) vähendamine. Prognooside kohaselt mõjutab riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude ekspansiivset panust 2022. aastal tarbijahindade suurem kasv võrreldes SKP deflaatoriga, suurendades avaliku sektori tarbimist ja sotsiaalhüvitisi. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt ei ole need meetmed ja kulude suurenemise põhjused täielikult kooskõlas tasakaalustavate meetmetega. |
| --- | --- |

(18)

Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi põhjal prognoositakse, et eelarvepoliitika on 2022. aastal toetav (– 1,7 % SKPst) (13). Prantsusmaa kavatseb jätkuvalt toetada majanduse taastamist, kasutades taaste- ja vastupidavusrahastut täiendavate investeeringute rahastamiseks, nagu on soovitanud nõukogu. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2021. aastaga vähenema 0,2 protsendipunkti SKPst. Kõnealune vähenemine 2022. aastal tuleneb taaste- ja vastupidavusrahastu varajasest rahalisest toetusest 2021. aastal. Riiklikult rahastatavate investeeringute panus eelarvepoliitikasse peaks 2022. aastal olema neutraalne (14). Seepärast kavatseb Prantsusmaa säilitada riiklikult rahastatavad investeeringud, nagu on soovitanud nõukogu. Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2022. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 1,6 protsendipunkti. See märkimisväärne ekspansiivne panus hõlmab energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetavate meetmete (0,5 % SKPst) ning Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse andmise kulude (0,1 % SKPst) täiendavat mõju.

Muud jooksvate kuludega seotud meetmed hõlmavad taaste- ja vastupidavuskavas Ukrainas toimuva konflikti majanduslike tagajärgedega toimetulekuks esitatud meetmeid, näiteks konkreetsete sektorite otsest subsideerimist (0,1 % SKPst) ja ametnike palkade suurenemist (0,1 % SKPst). Tulude poole pealt prognoositakse, et ekspansiivset eelarvepoliitikat toetavad ka äriühingu tulumaksu määra (0,1 % SKPst) ja eluasememaksude (0,1 % SKPst) vähendamine. Prognooside kohaselt mõjutab riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude ekspansiivset panust 2022. aastal tarbijahindade suurem kasv võrreldes SKP deflaatoriga, suurendades avaliku sektori tarbimist ja sotsiaalhüvitisi. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt ei ole need meetmed ja kulude suurenemise põhjused täielikult kooskõlas tasakaalustavate meetmetega.

| (19) | Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika seisund, eeldusel et poliitikat ei muudeta, 2023. aastal + 0,9 % SKPst (15). Prognooside kohaselt jätkab Prantsusmaa 2023. aastal taaste- ja vastupidavusrahastust antavate toetuste kasutamist, et rahastada täiendavaid investeeringuid majanduse taastamise toetuseks. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2022. aastaga vähenema 0,1 protsendipunkti SKPst, kajastades taaste- ja vastupidavusrahastust 2021. ja 2022. aastal antud varajast rahalist toetust. Riiklikult rahastatavate investeeringute panus eelarvepoliitikasse peaks 2023. aastal olema neutraalne (16). Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2023. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 0,7 protsendipunkti. See hõlmab energiahindade tõusu leevendamiseks võetud meetmete (0,7 % SKPst) järkjärgulise kaotamise mõju. Seepärast lähtub riiklikult rahastatavate jooksvate kulude pärssiv panus energiahindade tõusu mõjuga toimetulekuks võetud meetmete järkjärgulisest kaotamisest, nagu praegu on kavandatud. |
| --- | --- |

(19)

Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika seisund, eeldusel et poliitikat ei muudeta, 2023. aastal + 0,9 % SKPst (15). Prognooside kohaselt jätkab Prantsusmaa 2023. aastal taaste- ja vastupidavusrahastust antavate toetuste kasutamist, et rahastada täiendavaid investeeringuid majanduse taastamise toetuseks. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2022. aastaga vähenema 0,1 protsendipunkti SKPst, kajastades taaste- ja vastupidavusrahastust 2021. ja 2022. aastal antud varajast rahalist toetust. Riiklikult rahastatavate investeeringute panus eelarvepoliitikasse peaks 2023. aastal olema neutraalne (16). Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2023. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 0,7 protsendipunkti. See hõlmab energiahindade tõusu leevendamiseks võetud meetmete (0,7 % SKPst) järkjärgulise kaotamise mõju. Seepärast lähtub riiklikult rahastatavate jooksvate kulude pärssiv panus energiahindade tõusu mõjuga toimetulekuks võetud meetmete järkjärgulisest kaotamisest, nagu praegu on kavandatud.

| (20) | Prantsusmaa praegune pensionisüsteem on keeruline, koosnedes enam kui 40 paralleelsest skeemist. Neid skeeme kohaldatakse töötajate ja ametikohtade eri rühmadele, lähtudes erinevatest eeskirjadest. Eurostati andmete põhjal olid Prantsusmaa riiklikud pensionikulud (2019. aastal 14,6 % SKPst) liidus suuruselt kolmandad. Need suured kulud on seotud suhteliselt kõrge asendusmäära (st pension võrreldes lõpliku aastapalgaga), oodatava eluea, suhteliselt varajase tegeliku pensioniea (ligikaudu 62 aastat) ja suurema arvu pensionisaajatega koguelanikkonna hulgas. Nii komisjoni 2021. aasta rahvastiku vananemise aruande kui ka Prantsusmaa pensionide nõuandekomisjoni (Conseil d’orientation des retraites) viimase aastaaruande kohaselt prognoositakse pärast pensionikulude mõningast eeldatavat vähenemist kuni 2024. aastani nende tagasihoidlikku kasvu 2025. aastast kuni umbes 2030. aastani (ligikaudu 0,2 protsendipunkti SKPst). Suured avaliku sektori kogukulutused, mille üks põhiartikkel on pensionikulud, annavad panuse valitsemissektori võla kasvu olenemata suurest maksukoormusest, mille tulemusel seisab Prantsusmaa keskpikas perspektiivis silmitsi suurte riskidega riigi rahanduse kestlikkusele. Pikas perspektiivis hakkavad pensionikulud stabiilselt vähenema kuni 2070. aastani, peamiselt tulenevalt pensionihüvitiste indekseerimisest inflatsiooniga, mis tasakaalustab rahvastiku vananemisest tingitud sõltuvusmäära tõusu. Pensionisüsteemi lihtsustamine eri skeemide ühtlustamise teel aitaks parandada selle läbipaistvust ja õiglust, mõjutades samal ajal positiivselt tööjõu liikuvust ja selle jaotamise tõhusust, ning võiks toetada riigi rahanduse kestlikkust. 2018. aastal algatas Prantsusmaa valitsus reformiprotsessi eesmärgiga ühtlustada arvukaid pensioniskeeme käsitlevad eeskirjad. Reform peatati COVID-19 pandeemia puhkedes. Prantsusmaa taaste- ja vastupidavuskava eesmärkide tutvustamisel kinnitas Prantsusmaa valitsus, et ta on pühendunud pensionisüsteemi põhjaliku reformi läbiviimisele, mille eesmärk on parandada süsteemi õiglust ja kestlikkust. |
| --- | --- |

(20)

Prantsusmaa praegune pensionisüsteem on keeruline, koosnedes enam kui 40 paralleelsest skeemist. Neid skeeme kohaldatakse töötajate ja ametikohtade eri rühmadele, lähtudes erinevatest eeskirjadest. Eurostati andmete põhjal olid Prantsusmaa riiklikud pensionikulud (2019. aastal 14,6 % SKPst) liidus suuruselt kolmandad. Need suured kulud on seotud suhteliselt kõrge asendusmäära (st pension võrreldes lõpliku aastapalgaga), oodatava eluea, suhteliselt varajase tegeliku pensioniea (ligikaudu 62 aastat) ja suurema arvu pensionisaajatega koguelanikkonna hulgas. Nii komisjoni 2021. aasta rahvastiku vananemise aruande kui ka Prantsusmaa pensionide nõuandekomisjoni (Conseil d’orientation des retraites) viimase aastaaruande kohaselt prognoositakse pärast pensionikulude mõningast eeldatavat vähenemist kuni 2024. aastani nende tagasihoidlikku kasvu 2025. aastast kuni umbes 2030. aastani (ligikaudu 0,2 protsendipunkti SKPst). Suured avaliku sektori kogukulutused, mille üks põhiartikkel on pensionikulud, annavad panuse valitsemissektori võla kasvu olenemata suurest maksukoormusest, mille tulemusel seisab Prantsusmaa keskpikas perspektiivis silmitsi suurte riskidega riigi rahanduse kestlikkusele. Pikas perspektiivis hakkavad pensionikulud stabiilselt vähenema kuni 2070. aastani, peamiselt tulenevalt pensionihüvitiste indekseerimisest inflatsiooniga, mis tasakaalustab rahvastiku vananemisest tingitud sõltuvusmäära tõusu. Pensionisüsteemi lihtsustamine eri skeemide ühtlustamise teel aitaks parandada selle läbipaistvust ja õiglust, mõjutades samal ajal positiivselt tööjõu liikuvust ja selle jaotamise tõhusust, ning võiks toetada riigi rahanduse kestlikkust. 2018. aastal algatas Prantsusmaa valitsus reformiprotsessi eesmärgiga ühtlustada arvukaid pensioniskeeme käsitlevad eeskirjad. Reform peatati COVID-19 pandeemia puhkedes. Prantsusmaa taaste- ja vastupidavuskava eesmärkide tutvustamisel kinnitas Prantsusmaa valitsus, et ta on pühendunud pensionisüsteemi põhjaliku reformi läbiviimisele, mille eesmärk on parandada süsteemi õiglust ja kestlikkust.

| (21) | Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja nimetatud määruse V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mille rakendamise suunav ajakava tuleb lõpule viia 31. augustiks 2026. Need aitavad lahendada kõiki majanduslikke ja sotsiaalseid probleeme või olulist osa majanduslikest ja sotsiaalsetest probleemidest, millele on osutatud riigipõhistes soovitustes, mille nõukogu esitas Prantsusmaale Euroopa poolaasta raames 2019. ja 2020. aastal, nagu ka riigipõhistes soovitustes, mis esitati enne taaste- ja vastupidavuskava vastuvõtmise kuupäeva. Prantsusmaa taaste- ja vastupidavuskava rakendamine edeneb jõudsalt. Majandus- ja rahanduskomitee arvamust arvesse võttes hindas komisjon Prantsusmaa esimest maksetaotlust positiivselt, mille tulemusel maksti 4. märtsil 2022 välja 7,4 miljardi euro ulatuses rahalist toetust (pärast eelmaksete mahaarvamist). 38 seotud eesmärki ja sihti hõlmavad reforme riigi rahanduse, tööturu, tervishoiu ja pikaajalise hoolduse valdkonnas. Tehtud on investeeringuid hoonete energiatõhususse (avalikud ja erahooned ning sotsiaaleluruumid), kestlikku transporti (keskkonnasõbralike sõidukite ostmine), tööstuse CO2 heite vähendamisse, noorte tööhõivesse ja haridusse. Kinnitati mitu teadusuuringute strateegiat oluliste keskkonnahoidlike ja digitehnoloogiate valdkonnas ning 2022. ja 2023. aastal algatatakse projektikonkursid. |
| --- | --- |

(21)

Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja nimetatud määruse V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mille rakendamise suunav ajakava tuleb lõpule viia 31. augustiks 2026. Need aitavad lahendada kõiki majanduslikke ja sotsiaalseid probleeme või olulist osa majanduslikest ja sotsiaalsetest probleemidest, millele on osutatud riigipõhistes soovitustes, mille nõukogu esitas Prantsusmaale Euroopa poolaasta raames 2019. ja 2020. aastal, nagu ka riigipõhistes soovitustes, mis esitati enne taaste- ja vastupidavuskava vastuvõtmise kuupäeva. Prantsusmaa taaste- ja vastupidavuskava rakendamine edeneb jõudsalt. Majandus- ja rahanduskomitee arvamust arvesse võttes hindas komisjon Prantsusmaa esimest maksetaotlust positiivselt, mille tulemusel maksti 4. märtsil 2022 välja 7,4 miljardi euro ulatuses rahalist toetust (pärast eelmaksete mahaarvamist). 38 seotud eesmärki ja sihti hõlmavad reforme riigi rahanduse, tööturu, tervishoiu ja pikaajalise hoolduse valdkonnas. Tehtud on investeeringuid hoonete energiatõhususse (avalikud ja erahooned ning sotsiaaleluruumid), kestlikku transporti (keskkonnasõbralike sõidukite ostmine), tööstuse CO2 heite vähendamisse, noorte tööhõivesse ja haridusse. Kinnitati mitu teadusuuringute strateegiat oluliste keskkonnahoidlike ja digitehnoloogiate valdkonnas ning 2022. ja 2023. aastal algatatakse projektikonkursid.

| (22) | Prantsusmaa taaste- ja vastupidavuskava rakendamine aitab eeldatavasti teha täiendavaid edusamme rohe- ja digipöörde valdkonnas. Prantsusmaa kliimaeesmärkide saavutamist toetavad meetmed moodustavad taaste- ja vastupidavuskava kogueraldisest 46,0 % (kusjuures suuri investeeringuid tehakse hoonete energiatõhusasse renoveerimisse), samas kui digieesmärke toetavad meetmed moodustavad kava kogueraldisest 21,3 %. Taaste- ja vastupidavuskava täielik rakendamine kooskõlas asjakohaste eesmärkide ja sihtidega aitab Prantsusmaal COVID-19 kriisist kiiresti taastuda, tugevdades samal ajal tema vastupanuvõimet. Sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üleüldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest. |
| --- | --- |

(22)

Prantsusmaa taaste- ja vastupidavuskava rakendamine aitab eeldatavasti teha täiendavaid edusamme rohe- ja digipöörde valdkonnas. Prantsusmaa kliimaeesmärkide saavutamist toetavad meetmed moodustavad taaste- ja vastupidavuskava kogueraldisest 46,0 % (kusjuures suuri investeeringuid tehakse hoonete energiatõhusasse renoveerimisse), samas kui digieesmärke toetavad meetmed moodustavad kava kogueraldisest 21,3 %. Taaste- ja vastupidavuskava täielik rakendamine kooskõlas asjakohaste eesmärkide ja sihtidega aitab Prantsusmaal COVID-19 kriisist kiiresti taastuda, tugevdades samal ajal tema vastupanuvõimet. Sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üleüldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest.

| (23) | 2. juunil 2022 kiitis komisjon heaks Prantsusmaa partnerluslepingu, mis on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2021/1060 (17). Prantsusmaa esitas enamiku ühtekuuluvuspoliitika programme enne 17. märtsi 2022. Kooskõlas määrusega (EL) 2021/1060 peab Prantsusmaa arvesse võtma asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi ühtekuuluvuspoliitika 2021.–2027. aasta fondide programmitöös. See on eeltingimus ühtekuuluvuspoliitika fondidest saadava rahalise toetuse tulemuslikkuse suurendamiseks ja lisaväärtuse maksimeerimiseks, edendades samal ajal nende ühtekuuluvuspoliitika fondide ning muude liidu vahendite ja fondide vahelist koordineerimist, vastastikust täiendavust ja sidusust. Taaste- ja vastupidavusrahastu ning ühtekuuluvuspoliitika programmide edukas rakendamine sõltub ka selliste kitsaskohtade kõrvaldamisest, mis pärsivad investeeringuid, mis toetavad rohe- ja digipööret ning tasakaalustatud territoriaalset arengut. |
| --- | --- |

(23)

2. juunil 2022 kiitis komisjon heaks Prantsusmaa partnerluslepingu, mis on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2021/1060 (17). Prantsusmaa esitas enamiku ühtekuuluvuspoliitika programme enne 17. märtsi 2022. Kooskõlas määrusega (EL) 2021/1060 peab Prantsusmaa arvesse võtma asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi ühtekuuluvuspoliitika 2021.–2027. aasta fondide programmitöös. See on eeltingimus ühtekuuluvuspoliitika fondidest saadava rahalise toetuse tulemuslikkuse suurendamiseks ja lisaväärtuse maksimeerimiseks, edendades samal ajal nende ühtekuuluvuspoliitika fondide ning muude liidu vahendite ja fondide vahelist koordineerimist, vastastikust täiendavust ja sidusust. Taaste- ja vastupidavusrahastu ning ühtekuuluvuspoliitika programmide edukas rakendamine sõltub ka selliste kitsaskohtade kõrvaldamisest, mis pärsivad investeeringuid, mis toetavad rohe- ja digipööret ning tasakaalustatud territoriaalset arengut.

| (24) | Lisaks taaste- ja vastupidavuskavas käsitletud majanduslikele ja sotsiaalsetele probleemidele seisab Prantsusmaa silmitsi mitmete muude probleemidega, mis on seotud oskuste nappuse ja taastuvenergia kasutuselevõtuga. Töötajate oskuste täiendamine aitaks suurendada tööjõu tootlikkust ja selle tulemusel parandada Prantsusmaa majanduse üldist konkurentsivõimet. |
| --- | --- |

(24)

Lisaks taaste- ja vastupidavuskavas käsitletud majanduslikele ja sotsiaalsetele probleemidele seisab Prantsusmaa silmitsi mitmete muude probleemidega, mis on seotud oskuste nappuse ja taastuvenergia kasutuselevõtuga. Töötajate oskuste täiendamine aitaks suurendada tööjõu tootlikkust ja selle tulemusel parandada Prantsusmaa majanduse üldist konkurentsivõimet.

| (25) | Tööjõupuudus on kasvamas ja tööandjate sõnul on oskustööliste nappus rohkem kui 50 % juhtudel peamine takistus töölevõtmisel, eelkõige töökohtade puhul, mis nõuavad tehnilisi oskusi, näiteks rohe- ja digipöörde jaoks vajalikke oskusi (tööstuses, ehituses). Kulub aega, enne kui töötajate ümberõppesse ja oskuste täiendamisse praegu tehtavad investeeringud end ära tasuvad, ja nende tulemuslikkust võib kahjustada põhioskuste madal tase rohkem kui viiendiku 15aastaste õpilaste puhul, kes edasises elus koolitusest üldjuhul vähem kasu saavad. Tehniliste oskuste nappust arvesse võttes on eriti murettekitavad kehvad tulemused matemaatikas (2019. aasta 4. klasside rahvusvahelise matemaatika ja loodusainete õppe uuringus (TIMSS) osalenud 22 liikmesriigi hulgas olid prantsuse õpilaste tulemused kõige kehvemad) ja loodusteadustes. Lisaks osutavad hinnangud, et väheste oskustega isikud saavad vähem kasu koolitusest, mille tulemusel saadakse kvalifikatsioon. |
| --- | --- |

(25)

Tööjõupuudus on kasvamas ja tööandjate sõnul on oskustööliste nappus rohkem kui 50 % juhtudel peamine takistus töölevõtmisel, eelkõige töökohtade puhul, mis nõuavad tehnilisi oskusi, näiteks rohe- ja digipöörde jaoks vajalikke oskusi (tööstuses, ehituses). Kulub aega, enne kui töötajate ümberõppesse ja oskuste täiendamisse praegu tehtavad investeeringud end ära tasuvad, ja nende tulemuslikkust võib kahjustada põhioskuste madal tase rohkem kui viiendiku 15aastaste õpilaste puhul, kes edasises elus koolitusest üldjuhul vähem kasu saavad. Tehniliste oskuste nappust arvesse võttes on eriti murettekitavad kehvad tulemused matemaatikas (2019. aasta 4. klasside rahvusvahelise matemaatika ja loodusainete õppe uuringus (TIMSS) osalenud 22 liikmesriigi hulgas olid prantsuse õpilaste tulemused kõige kehvemad) ja loodusteadustes. Lisaks osutavad hinnangud, et väheste oskustega isikud saavad vähem kasu koolitusest, mille tulemusel saadakse kvalifikatsioon.

| (26) | Hoolimata üldiselt headest tulemustest mõjutab põhioskuste taset Prantsusmaa haridussüsteemis suur sotsiaal-majanduslik ja piirkondlik ebavõrdsus. Rahvusvahelise õpilaste hindamise programmi (PISA) uuringu kohaselt on Prantsusmaa üks nendest liikmesriikidest, kus sotsiaal-majanduslik taust õpilaste tulemusi kõige enam mõjutab. Näitajatest ilmneb, et 35,3 %-l ebasoodsas olukorras olevatest 15aastastest ja 44,5 %-l esimese põlvkonna rändajatest õpilastest puuduvad piisavad põhioskused lugemises, võrreldes keskmiselt 20,9 %ga. Selle küsimuse lahendamiseks käivitas Prantsusmaa 2017. aastal katselise reformi, mille käigus vähendati õpilaste haridustee esimestel aastatel prioriteetse hariduse valdkondades klasside suurust poole võrra, et õpilased saaksid kasu rohkem isikustatud toetusest õppimist soodustavas keskkonnas. 2021. aastal tõi Prantsusmaa kontrollikoda esile koolisüsteemi puudused, mis mõjutavad eelkõige ebasoodsas olukorras olevate õpilaste õpitulemusi, ning nõudis koolide ulatuslikumat autonoomiat ja hindamist. Õpetajate täiendusõppes osalemise madalad määrad ning õpilaste-õpetajate suured suhtarvud võivad sotsiaal-majanduslikku ebavõrdsust süvendada. Ebasoodsas olukorras olevates piirkondades töötavate loodusteaduste õpetajate haridustase on üldjuhul madalam suuremal määral kui teistes liikmesriikides. Kutsehariduse süsteemide, sealhulgas töökohapõhise õppe 2018. aasta reformid ja märkimisväärsed stiimulid tööandjatele suurendasid töökohapõhiste õppijate arvu, millel on positiivne mõju hariduse omandanute tööhõive määradele. |
| --- | --- |

(26)

Hoolimata üldiselt headest tulemustest mõjutab põhioskuste taset Prantsusmaa haridussüsteemis suur sotsiaal-majanduslik ja piirkondlik ebavõrdsus. Rahvusvahelise õpilaste hindamise programmi (PISA) uuringu kohaselt on Prantsusmaa üks nendest liikmesriikidest, kus sotsiaal-majanduslik taust õpilaste tulemusi kõige enam mõjutab. Näitajatest ilmneb, et 35,3 %-l ebasoodsas olukorras olevatest 15aastastest ja 44,5 %-l esimese põlvkonna rändajatest õpilastest puuduvad piisavad põhioskused lugemises, võrreldes keskmiselt 20,9 %ga. Selle küsimuse lahendamiseks käivitas Prantsusmaa 2017. aastal katselise reformi, mille käigus vähendati õpilaste haridustee esimestel aastatel prioriteetse hariduse valdkondades klasside suurust poole võrra, et õpilased saaksid kasu rohkem isikustatud toetusest õppimist soodustavas keskkonnas. 2021. aastal tõi Prantsusmaa kontrollikoda esile koolisüsteemi puudused, mis mõjutavad eelkõige ebasoodsas olukorras olevate õpilaste õpitulemusi, ning nõudis koolide ulatuslikumat autonoomiat ja hindamist. Õpetajate täiendusõppes osalemise madalad määrad ning õpilaste-õpetajate suured suhtarvud võivad sotsiaal-majanduslikku ebavõrdsust süvendada. Ebasoodsas olukorras olevates piirkondades töötavate loodusteaduste õpetajate haridustase on üldjuhul madalam suuremal määral kui teistes liikmesriikides. Kutsehariduse süsteemide, sealhulgas töökohapõhise õppe 2018. aasta reformid ja märkimisväärsed stiimulid tööandjatele suurendasid töökohapõhiste õppijate arvu, millel on positiivne mõju hariduse omandanute tööhõive määradele.

| (27) | Versailles’ deklaratsioonis liidu riigipeadelt ja valitsusjuhtidelt saadud volituste kohaselt soovitakse komisjoni ettepanekuga kava „REPowerEU“ kohta kaotada järk-järgult võimalikult kiiresti liidu sõltuvus Venemaalt imporditavast fossiilkütusest. Selleks kavatseb komisjon määrata dialoogis liikmesriikidega kindlaks kõige sobivamad projektid, investeeringud ja reformid riiklikul, piirkondlikul ja liidu tasandil. Nende meetmete eesmärk on vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest ja suunata fossiilkütuste import Venemaalt eemale. |
| --- | --- |

(27)

Versailles’ deklaratsioonis liidu riigipeadelt ja valitsusjuhtidelt saadud volituste kohaselt soovitakse komisjoni ettepanekuga kava „REPowerEU“ kohta kaotada järk-järgult võimalikult kiiresti liidu sõltuvus Venemaalt imporditavast fossiilkütusest. Selleks kavatseb komisjon määrata dialoogis liikmesriikidega kindlaks kõige sobivamad projektid, investeeringud ja reformid riiklikul, piirkondlikul ja liidu tasandil. Nende meetmete eesmärk on vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest ja suunata fossiilkütuste import Venemaalt eemale.

| (28) | 2020. aasta andmete (18) kohaselt oli Prantsusmaa sõltuvus Venemaa nafta, gaasi ja kivisöe impordist vastavalt 9 %, 17 % ja 34 %, mis on väiksem EL 27 keskmisest. Prantsusmaa sõltub Venemaa fossiilkütustest liidu keskmisega võrreldes piiratumal määral suuresti seetõttu, et Prantsusmaa energiaallikate jaotuses tuginetakse peamiselt tuumaenergiale (40,6 % riigi sisemaisest energia kogutarbimisest). Fossiilkütuste osakaal energiaallikate jaotuses on EL 27 keskmisest väiksem: nafta, gaas ja tahked fossiilkütused (sealhulgas kivisüsi) moodustavad vastavalt 28,6 %, 15,4 % ja 2,3 % Prantsusmaa sisemaisest energia kogutarbimisest. Peale selle on Prantsusmaal neli veeldatud maagaasi terminali, mis võimaldab gaasi impordiallikaid mitmekesistada. Sellest hoolimata muudavad praegune geopoliitiline olukord ja kõrged energiahinnad Prantsusmaa jaoks pakilisemaks vajaduse teha suuremaid pingutusi oma riiklikus energia- ja kliimakavas sätestatud taastuvenergiaeesmärkide täitmiseks. 2020. aastal moodustas taastuvenergia 19,1 % Prantsusmaa summaarsest energia lõpptarbimisest, mis jääb allapoole riiklikus energia- ja kliimakavas kehtestatud 23 % sihttaset. Selleks, et Prantsusmaa oleks kooskõlas paketi „Eesmärk 55“ eesmärkidega, tuleb veelgi ambitsioonikamalt vähendada kasvuhoonegaaside heidet ning suurendada taastuvenergia tootmist ja energiatõhusust. Tööstusprotsessidest ja hoonete kütmisest tuleneva CO2 heite kiirele vähendamisele saab kaasa aidata avaliku sektori suurema toetusega sellistele tehnoloogiatele nagu väikese- ja suuremahulised soojuspumbad ja geotermiline energia, sealhulgas toetus kaugküttevõrkudele, samuti kestliku anaeroobse degradatsiooni (méthanisation) ja säästvate biogaaside, näiteks biometaani kestliku tootmisega seotud muude tehnoloogiate kiirema kasutuselevõtuga. Samuti aitaksid sellised investeeringud vähendada sõltuvust Venemaalt pärit maagaasi impordist. Allesjäänud fossiilkütusesubsiidiumide kasutamise kiirendatud järkjärguline lõpetamine parandaks taastuvenergia konkurentsivõimet võrreldes fossiilkütustest alternatiividega. Ka investeeringud taastuvenergiasse nii elektri võrku tootmise kui ka hajatootmise jaoks võivad tugevdada makromajanduslikku vastupidavust ja konkurentsivõimet, suurendades energiajulgeolekut ja innovatsiooni energiasektoris. |
| --- | --- |

(28)

2020. aasta andmete (18) kohaselt oli Prantsusmaa sõltuvus Venemaa nafta, gaasi ja kivisöe impordist vastavalt 9 %, 17 % ja 34 %, mis on väiksem EL 27 keskmisest. Prantsusmaa sõltub Venemaa fossiilkütustest liidu keskmisega võrreldes piiratumal määral suuresti seetõttu, et Prantsusmaa energiaallikate jaotuses tuginetakse peamiselt tuumaenergiale (40,6 % riigi sisemaisest energia kogutarbimisest). Fossiilkütuste osakaal energiaallikate jaotuses on EL 27 keskmisest väiksem: nafta, gaas ja tahked fossiilkütused (sealhulgas kivisüsi) moodustavad vastavalt 28,6 %, 15,4 % ja 2,3 % Prantsusmaa sisemaisest energia kogutarbimisest. Peale selle on Prantsusmaal neli veeldatud maagaasi terminali, mis võimaldab gaasi impordiallikaid mitmekesistada. Sellest hoolimata muudavad praegune geopoliitiline olukord ja kõrged energiahinnad Prantsusmaa jaoks pakilisemaks vajaduse teha suuremaid pingutusi oma riiklikus energia- ja kliimakavas sätestatud taastuvenergiaeesmärkide täitmiseks. 2020. aastal moodustas taastuvenergia 19,1 % Prantsusmaa summaarsest energia lõpptarbimisest, mis jääb allapoole riiklikus energia- ja kliimakavas kehtestatud 23 % sihttaset. Selleks, et Prantsusmaa oleks kooskõlas paketi „Eesmärk 55“ eesmärkidega, tuleb veelgi ambitsioonikamalt vähendada kasvuhoonegaaside heidet ning suurendada taastuvenergia tootmist ja energiatõhusust. Tööstusprotsessidest ja hoonete kütmisest tuleneva CO2 heite kiirele vähendamisele saab kaasa aidata avaliku sektori suurema toetusega sellistele tehnoloogiatele nagu väikese- ja suuremahulised soojuspumbad ja geotermiline energia, sealhulgas toetus kaugküttevõrkudele, samuti kestliku anaeroobse degradatsiooni (méthanisation) ja säästvate biogaaside, näiteks biometaani kestliku tootmisega seotud muude tehnoloogiate kiirema kasutuselevõtuga. Samuti aitaksid sellised investeeringud vähendada sõltuvust Venemaalt pärit maagaasi impordist. Allesjäänud fossiilkütusesubsiidiumide kasutamise kiirendatud järkjärguline lõpetamine parandaks taastuvenergia konkurentsivõimet võrreldes fossiilkütustest alternatiividega. Ka investeeringud taastuvenergiasse nii elektri võrku tootmise kui ka hajatootmise jaoks võivad tugevdada makromajanduslikku vastupidavust ja konkurentsivõimet, suurendades energiajulgeolekut ja innovatsiooni energiasektoris.

| (29) | Elektrivõrgu jaoks toodetava taastuvenergia projektide, eelkõige maismaa ja avamere tuuleparkide ja päikeseenergiaprojektide kasutuselevõtmist Prantsusmaal takistavad piiravad õigusnormid ning suured haldus- ja lubade andmisega seotud tõkked. Riigi tasandil elektrivõrku tehtavate investeeringute ebapiisavus on kaasa toonud ka juurdepääsupunktide nappuse, suurendades võrguühenduskulusid ja tekitades võrku ühendamisel viivitusi, mis praegu võivad kesta mitu kuud. Maismaa tuuleparke ei ole lubatud ehitada 5–30 km kaugusele meteoroloogia-, sõjaväe- ja tsiviillennundusradaritest, mille tagajärjel on ligikaudu 45 % uute projekti puhul keeruline leida sobivaid asukohti. Menetlusi tuleks parandada, et vältida sõjaväepoolseid julgeolekuga seotud piiranguid projekti väljatöötamise väga hilises etapis. Riiklikke, piirkondlikke ja kohalikke haldusasutusi hõlmav heakskiitmisprotsess tähendab seda, et sagedased taotlused linnaplaneerimisdokumentide ajakohastamiseks peavad kajastuma ka madalamate tasandite dokumentides, mis tekitab täiendavat halduskoormust. Lubade andmise protsessi saaks kiirendada, eraldades selle jaoks piirkondlike tasandite keskvalitsustes (st detsentraliseeritud riigitalitustele), samuti pädevates asutustes ja võrguettevõtjates rohkem inim- ja rahalisi ressursse, kaasates piirkondlikud ja kohalikud haldusasutused ulatuslikumalt ruumilisse planeerimisse ning viies kiiremini läbi hankemenetlusi. Üldsuse osalemise ja detsentraliseerimise mehhanismide tugevdamine vähendaks kolmandate isikute kaebusi, mis on üks uute projektide kasutuselevõtmisel esinevate suurte viivituste põhjus. Stabiilne riigi tasandi õigusraamistik pakuks investoritele suuremat selgust, eelkõige pikaajalise planeerimise seisukohast. |
| --- | --- |

(29)

Elektrivõrgu jaoks toodetava taastuvenergia projektide, eelkõige maismaa ja avamere tuuleparkide ja päikeseenergiaprojektide kasutuselevõtmist Prantsusmaal takistavad piiravad õigusnormid ning suured haldus- ja lubade andmisega seotud tõkked. Riigi tasandil elektrivõrku tehtavate investeeringute ebapiisavus on kaasa toonud ka juurdepääsupunktide nappuse, suurendades võrguühenduskulusid ja tekitades võrku ühendamisel viivitusi, mis praegu võivad kesta mitu kuud. Maismaa tuuleparke ei ole lubatud ehitada 5–30 km kaugusele meteoroloogia-, sõjaväe- ja tsiviillennundusradaritest, mille tagajärjel on ligikaudu 45 % uute projekti puhul keeruline leida sobivaid asukohti. Menetlusi tuleks parandada, et vältida sõjaväepoolseid julgeolekuga seotud piiranguid projekti väljatöötamise väga hilises etapis. Riiklikke, piirkondlikke ja kohalikke haldusasutusi hõlmav heakskiitmisprotsess tähendab seda, et sagedased taotlused linnaplaneerimisdokumentide ajakohastamiseks peavad kajastuma ka madalamate tasandite dokumentides, mis tekitab täiendavat halduskoormust. Lubade andmise protsessi saaks kiirendada, eraldades selle jaoks piirkondlike tasandite keskvalitsustes (st detsentraliseeritud riigitalitustele), samuti pädevates asutustes ja võrguettevõtjates rohkem inim- ja rahalisi ressursse, kaasates piirkondlikud ja kohalikud haldusasutused ulatuslikumalt ruumilisse planeerimisse ning viies kiiremini läbi hankemenetlusi. Üldsuse osalemise ja detsentraliseerimise mehhanismide tugevdamine vähendaks kolmandate isikute kaebusi, mis on üks uute projektide kasutuselevõtmisel esinevate suurte viivituste põhjus. Stabiilne riigi tasandi õigusraamistik pakuks investoritele suuremat selgust, eelkõige pikaajalise planeerimise seisukohast.

| (30) | Energiatõhususe suurendamine ja energiatarbimise vähendamine aitavad vähendada heitkoguseid ja fossiilkütuste kasutamist. Prantsusmaal tekitavad ehitus ja hoonete kasutamine 25 % kogu kasvuhoonegaaside heitest. Taaste- ja vastupidavuskavas on hoonete energiatõhusale renoveerimisele pühendatud terve komponent, mis aitab lahendada seotud probleeme laiaulatuslikul valdkondadeülesel viisil. Meetmed hõlmavad igat liiki hooneid, käsitades prioriteetsena avalikke hooneid, aga ka ulatuslikku tegevust erasektori hoonefondi ja sotsiaaleluruumide renoveerimiseks ning väikeettevõtjate energiatõhususe suurendamiseks. Oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava raames tugevdab Prantsusmaa hoonete taastuvenergial põhineva kütmise toetamise mehhanisme, näiteks suurendades nn küttefondi 150 miljoni euro võrra ja taastuvenergial põhinevate kütteseadmete paigaldamise subsiidiumi 1 000 euro võrra. Prantsusmaa riiklikus CO2 heite vähendamise strateegias (Stratégie Nationale Bas Carbone) on määratletud ambitsioonikas trajektoor hoonetest pärit heite vähendamiseks ja 2050. aastaks hoonetes tarbitava energia täiesti CO2 heite vabaks muutmiseks. Praeguse leibkondadele suunatud kavaga „Ma Prime Renov“ subsideeritakse peamiselt üksikuid renoveerimismeetmeid. Selleks et soodustada suurema energiatõhususe saavutamist, saaks poliitikaraamistikku täiustada, et stimuleerida põhjalikku renoveerimist ja aidata Prantsusmaal veelgi parandada oma hoonefondi energiatõhusust. 2021. aasta augustis vastu võetud kliima- ja vastupidavusseaduse eesmärk on vähendada energiatarbimist mitmel viisil, näiteks nähes ette hüvitised elektrijalgrataste eest ja luues suurtes linnastutes vähese heitega alad. |
| --- | --- |

(30)

Energiatõhususe suurendamine ja energiatarbimise vähendamine aitavad vähendada heitkoguseid ja fossiilkütuste kasutamist. Prantsusmaal tekitavad ehitus ja hoonete kasutamine 25 % kogu kasvuhoonegaaside heitest. Taaste- ja vastupidavuskavas on hoonete energiatõhusale renoveerimisele pühendatud terve komponent, mis aitab lahendada seotud probleeme laiaulatuslikul valdkondadeülesel viisil. Meetmed hõlmavad igat liiki hooneid, käsitades prioriteetsena avalikke hooneid, aga ka ulatuslikku tegevust erasektori hoonefondi ja sotsiaaleluruumide renoveerimiseks ning väikeettevõtjate energiatõhususe suurendamiseks. Oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava raames tugevdab Prantsusmaa hoonete taastuvenergial põhineva kütmise toetamise mehhanisme, näiteks suurendades nn küttefondi 150 miljoni euro võrra ja taastuvenergial põhinevate kütteseadmete paigaldamise subsiidiumi 1 000 euro võrra. Prantsusmaa riiklikus CO2 heite vähendamise strateegias (Stratégie Nationale Bas Carbone) on määratletud ambitsioonikas trajektoor hoonetest pärit heite vähendamiseks ja 2050. aastaks hoonetes tarbitava energia täiesti CO2 heite vabaks muutmiseks. Praeguse leibkondadele suunatud kavaga „Ma Prime Renov“ subsideeritakse peamiselt üksikuid renoveerimismeetmeid. Selleks et soodustada suurema energiatõhususe saavutamist, saaks poliitikaraamistikku täiustada, et stimuleerida põhjalikku renoveerimist ja aidata Prantsusmaal veelgi parandada oma hoonefondi energiatõhusust. 2021. aasta augustis vastu võetud kliima- ja vastupidavusseaduse eesmärk on vähendada energiatarbimist mitmel viisil, näiteks nähes ette hüvitised elektrijalgrataste eest ja luues suurtes linnastutes vähese heitega alad.

| (31) | Taastuvate energiaallikate suure osakaalu saavutamiseks on jätkuvalt ülimalt tähtis lisatoetus (väljatöötatavatele või kavandatud) piiriülestele elektrivõrkudevahelistele ühendustele. Võimalikult kiired investeeringud nii riigisisesesse kui ka piiriülesesse energiataristusse aitavad vähendada sõltuvust fossiilkütustest ja eelkõige Venemaa gaasist. Uued taristu- ja võrguinvesteeringud peaksid võimaluse korral olema tulevikukindlad, et hõlbustada nende pikaajalist kestlikkust tulevikus säästvatele kütustele kohandamise kaudu. Süsteemidevahelised ühendused on äärmiselt olulised energia siseturu tõhusaks toimimiseks, kasutades ühiselt vahendeid üldise energiavarustuskindluse saavutamiseks. |
| --- | --- |

(31)

Taastuvate energiaallikate suure osakaalu saavutamiseks on jätkuvalt ülimalt tähtis lisatoetus (väljatöötatavatele või kavandatud) piiriülestele elektrivõrkudevahelistele ühendustele. Võimalikult kiired investeeringud nii riigisisesesse kui ka piiriülesesse energiataristusse aitavad vähendada sõltuvust fossiilkütustest ja eelkõige Venemaa gaasist. Uued taristu- ja võrguinvesteeringud peaksid võimaluse korral olema tulevikukindlad, et hõlbustada nende pikaajalist kestlikkust tulevikus säästvatele kütustele kohandamise kaudu. Süsteemidevahelised ühendused on äärmiselt olulised energia siseturu tõhusaks toimimiseks, kasutades ühiselt vahendeid üldise energiavarustuskindluse saavutamiseks.

| (32) | Kuigi kliimaneutraalsusele ülemineku ja fossiilkütustest loobumise kiirendamine tekitab mitmes sektoris märkimisväärseid ümberkorralduskulusid, saab Prantsusmaa ühtekuuluvuspoliitika raames kasutada õiglase ülemineku mehhanismi, et leevendada ülemineku sotsiaal-majanduslikku mõju kõige enam mõjutatud piirkondades. Lisaks saab Prantsusmaa kasutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1057 (19) loodud Euroopa Sotsiaalfond+, et parandada tööhõivevõimalusi ja tugevdada sotsiaalset ühtekuuluvust. |
| --- | --- |

(32)

Kuigi kliimaneutraalsusele ülemineku ja fossiilkütustest loobumise kiirendamine tekitab mitmes sektoris märkimisväärseid ümberkorralduskulusid, saab Prantsusmaa ühtekuuluvuspoliitika raames kasutada õiglase ülemineku mehhanismi, et leevendada ülemineku sotsiaal-majanduslikku mõju kõige enam mõjutatud piirkondades. Lisaks saab Prantsusmaa kasutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1057 (19) loodud Euroopa Sotsiaalfond+, et parandada tööhõivevõimalusi ja tugevdada sotsiaalset ühtekuuluvust.

| (33) | Võttes arvesse komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi, on nõukogu Prantsusmaa eelarvepoliitika läbi vaadanud ja tema hinnang kajastub eelkõige soovituses 1. |
| --- | --- |

(33)

Võttes arvesse komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi, on nõukogu Prantsusmaa eelarvepoliitika läbi vaadanud ja tema hinnang kajastub eelkõige soovituses 1.

| (34) | Arvestades euroala liikmesriikide majanduse tihedat seotust ning nende ühist panust majandus- ja rahaliidu toimimisse, soovitas nõukogu euroala liikmesriikidel võtta meetmeid, sealhulgas oma taaste- ja vastupidavuskavade kaudu, et rakendada 2022. aasta soovituses euroala kohta sätestatud soovitusi. Prantsusmaa puhul kajastub see kõigis neljas soovituses. |
| --- | --- |

(34)

Arvestades euroala liikmesriikide majanduse tihedat seotust ning nende ühist panust majandus- ja rahaliidu toimimisse, soovitas nõukogu euroala liikmesriikidel võtta meetmeid, sealhulgas oma taaste- ja vastupidavuskavade kaudu, et rakendada 2022. aasta soovituses euroala kohta sätestatud soovitusi. Prantsusmaa puhul kajastub see kõigis neljas soovituses.

| (35) | Võttes arvesse komisjoni põhjalikku analüüsi ja hindamist, on nõukogu 2022. aasta riikliku reformikava läbi vaadanud. Määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel antud nõukogu soovitused kajastuvad soovitustes 1, 2 ja 3. Soovitused 1, 2 ja 3 toetavad ka euroalale antud 2022. aasta soovituste, eelkõige esimese, teise ja neljanda euroala soovituse elluviimist. Soovituses 1 osutatud eelarvepoliitikameetmed aitavad muu hulgas vähendada tasakaalustamatust, mis on seotud valitsemissektori suure võlaga. Soovituses 2 osutatud poliitikameetmed aitavad muu hulgas vähendada valitsemissektori võlga ja suurendada konkurentsivõimet, sest taaste- ja vastupidavuskava täielik rakendamine toetab majanduskasvu, tugevdades samal ajal majanduse vastupanuvõimet. Soovituses 3 osutatud poliitikameetmed aitavad muu hulgas vähendada tasakaalustamatust, mis on seotud konkurentsivõimega, |
| --- | --- |

(35)

Võttes arvesse komisjoni põhjalikku analüüsi ja hindamist, on nõukogu 2022. aasta riikliku reformikava läbi vaadanud. Määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel antud nõukogu soovitused kajastuvad soovitustes 1, 2 ja 3. Soovitused 1, 2 ja 3 toetavad ka euroalale antud 2022. aasta soovituste, eelkõige esimese, teise ja neljanda euroala soovituse elluviimist. Soovituses 1 osutatud eelarvepoliitikameetmed aitavad muu hulgas vähendada tasakaalustamatust, mis on seotud valitsemissektori suure võlaga. Soovituses 2 osutatud poliitikameetmed aitavad muu hulgas vähendada valitsemissektori võlga ja suurendada konkurentsivõimet, sest taaste- ja vastupidavuskava täielik rakendamine toetab majanduskasvu, tugevdades samal ajal majanduse vastupanuvõimet. Soovituses 3 osutatud poliitikameetmed aitavad muu hulgas vähendada tasakaalustamatust, mis on seotud konkurentsivõimega,

SOOVITAB Prantsusmaal võtta 2022. ja 2023. aastal järgmisi meetmeid.

1.

Tagada 2023. aastal konservatiivne eelarvepoliitika, eelkõige piirates riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasvu nii, et see oleks allpool keskpika perioodi potentsiaalset SKP kasvu, võttes arvesse jätkuvat ajutist ja sihipärast toetust kodumajapidamistele ja ettevõtetele, kes on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ja Ukrainast põgenevatele inimestele. Olla valmis kohandama jooksvaid kulutusi vastavalt muutuvale olukorrale. Suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, võttes arvesse algatust „REPowerEU“, sealhulgas kasutades taaste- ja vastupidavusrahastut ning muid liidu vahendeid. Järgida pärast 2023. aastat eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne keskpika perioodi eelarvepositsioon ning tagada võla usaldusväärne ja järkjärguline vähendamine ja riigi rahanduse kestlikkus keskpikas perspektiivis järkjärgulise konsolideerimise, investeeringute ja reformide abil. Reformida pensionisüsteemi eesmärgiga järk-järgult ühtlustada eri pensioniskeeme käsitlevad eeskirjad, et suurendada süsteemi õiglust ja toetada samal ajal selle kestlikkust.

2.

Jätkata oma taaste- ja vastupidavuskava rakendamist kooskõlas nõukogu 13. juuli 2021. aasta rakendusotsuses esitatud eesmärkide ja sihtidega. Viia kiiresti lõpule komisjoniga peetavad läbirääkimised 2021.–2027. aasta ühtekuuluvuspoliitika programmidokumentide üle, et alustada nende rakendamist.

3.

Kõrvaldada oskuste nappus, suurendades põhioskusi omavate inimeste osakaalu, pakkudes täiendavaid töökohapõhise õppe võimalusi ja parandades kõikide õpilaste õpitulemusi, eelkõige vahendite ja meetodite ebasoodsas olukorras olevate õpilaste ja koolide vajadustele kohandamise ning õpetajate töötingimuste ja täiendusõppe parandamise teel.

4.

Vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest. Kiirendada taastuvenergia elektrivõrgu jaoks ja hajatootmiseks kasutuselevõttu avaliku sektori suuremate investeeringute ning erasektori investeeringute soodustamise kaudu, muu hulgas muutes lubade andmise menetlused veelgi sujuvamaks ja tagades lubasid väljastavatele haldusasutustele piisava personali. Täiustada poliitikaraamistikku eesmärgiga stimuleerida hoonete põhjalikku renoveerimist. Suurendada energiavõrkude ühendamise suutlikkust.

Brüssel, 12. juuli 2022

Nõukogu nimel

eesistuja

Z. STANJURA

---

(1)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (ELT L 57, 18.2.2021, lk 17).

2

(3)  Nõukogu 5. aprilli 2022. aasta soovitus euroala majanduspoliitika kohta (ELT C 153, 7.4.2022, lk 1).

3

(4)  Nõukogu 4. märtsi 2022. aasta rakendusotsus (EL) 2022/382, millega määratakse kindlaks Ukrainast lähtuva põgenike massilise sissevoolu olemasolu direktiivi 2001/55/EÜ artikli 5 tähenduses ning nähakse selle tulemusena ette ajutine kaitse (ELT L 71, 4.3.2022, lk 1).

4

(5)  Nõukogu 20. juuli 2001. aasta direktiiv 2001/55/EÜ miinimumnõuete kohta ajutise kaitse andmiseks ümberasustatud isikute massilise sissevoolu korral ning meetmete kohta liikmesriikide jõupingutuste tasakaalustamiseks nende isikute vastuvõtmisel ning selle tagajärgede kandmisel (EÜT L 212, 7.8.2001, lk 12).

5

(6)  Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovitus, milles esitatakse nõukogu arvamus Prantsusmaa 2021. aasta stabiilsusprogrammi kohta (ELT C 304, 29.7.2021, lk 43).

6

(7)  Käesolevas soovituses esitatud hinnangud eelarvepoliitika ja selle komponentide kohta on komisjoni hinnangud, mis põhinevad komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi aluseks olevatel eeldustel. Komisjoni hinnangud keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu kohta ei hõlma selliste reformide positiivset mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ja võivad hoogustada potentsiaalset majanduskasvu.

7

(8)  Ei rahastata taaste- ja vastupidavusrahastust ega muudest liidu vahenditest antavate toetustega.

8

(9)  ST 10162/21; ST 10162/21 ADD 1.

9

(10)  Nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitus, milles käsitletakse Prantsusmaa 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Prantsusmaa 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohta (ELT C 282, 26.8.2020, lk 62).

10

(11)  Näitajad kajastavad alates 2021. aasta sügisest võetud meetmete aastaste eelarvekulude taset, sealhulgas jooksvaid tulusid ja kulusid ning asjakohasel juhul kapitalikulumeetmeid.

11

(12)  Eeldatakse, et Ukrainast liitu põgenenud isikute koguarv jõuab 2022. aasta lõpuks järk-järgult 6 miljonini ning nende geograafiline jaotus põhineb olemasoleva diasporaa suurusel, vastuvõtva liikmesriigi elanikkonna suhtelisel suurusel ja Ukrainast põgenenud isikute tegelikul jaotusel üle kogu liidu 2022. aasta märtsi seisuga. Inimese kohta arvutatud eelarvekulude puhul põhinevad hinnangud komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse Euromodi mikrosimulatsiooni mudelil, võttes arvesse nii rahaülekandeid kui ka mitterahalisi hüvitisi, nagu haridus ja tervishoid.

12

(13)  Näitaja miinusmärk vastab esmaste kulude kasvu liigsele kasvule võrreldes keskpika perioodi majanduskasvuga, osutades ekspansiivsele eelarvepoliitikale.

13

(14)  Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud peaksid andma ekspansiivse panuse 0,2 protsendipunkti SKPst.

14

(15)  Näitaja plussmärk vastab esmaste kulude kasvu vähesele kasvule võrreldes keskpika perioodi majanduskasvuga, osutades pärssivale eelarvepoliitikale.

15

(16)  Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud peaksid andma pärssiva panuse 0,1 protsendipunkti SKPst.

16

(17)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1060, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfond+, Ühtekuuluvusfondi, Õiglase Ülemineku Fondi ja Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfondi kohta ning nende ja Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastu suhtes kohaldatavad finantsreeglid (ELT L 231, 30.6.2021, lk 159).

17

(18)  Eurostat (2020), Venemaa impordi osakaal maagaasi, toornafta ja kivisöe koguimpordis. ELi 27 liikmesriigi keskmise impordi puhul põhineb koguimport ELi 27 liikmesriigist väljastpoolt pärit impordil. Prantsusmaa puhul hõlmab koguimport ELi-sisest kaubandust. Toornafta ei hõlma rafineeritud naftatooteid.

18

(19)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1057, millega luuakse Euroopa Sotsiaalfond+ (ESF+) ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1296/2013 (ELT L 231, 30.6.2021, lk 21).

19

---

| 1.9.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 334/88 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 334/88

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

12. juuli 2022,

milles käsitletakse Horvaatia 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Horvaatia 2022. aasta lähenemisprogrammi kohta

(2022/C 334/11)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arves nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta, (2) eriti selle artikli 6 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | 19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, (3) millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu. Taaste- ja vastupidavusrahastust antakse rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. See aitab majandusel taastuda ning teha eelkõige rohe- ja digipöörde edendamiseks kestlikke ja majanduskasvu soodustavaid reforme ja investeeringuid, tugevdades samas liikmesriikide majanduse vastupidavust ja potentsiaalset majanduskasvu. Samuti aitab see tugevdada riigi rahanduse kestlikkust ning edendada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis. 2022. aasta juunis ajakohastatakse kooskõlas määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikega 2 taaste- ja vastupidavusrahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust. |
| --- | --- |

(1)

19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, (3) millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu. Taaste- ja vastupidavusrahastust antakse rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. See aitab majandusel taastuda ning teha eelkõige rohe- ja digipöörde edendamiseks kestlikke ja majanduskasvu soodustavaid reforme ja investeeringuid, tugevdades samas liikmesriikide majanduse vastupidavust ja potentsiaalset majanduskasvu. Samuti aitab see tugevdada riigi rahanduse kestlikkust ning edendada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis. 2022. aasta juunis ajakohastatakse kooskõlas määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikega 2 taaste- ja vastupidavusrahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust.

| (2) | 24. novembril 2021 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2022) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse 7. mail 2021 allkirjastatud Porto sotsiaalkohustust rakendada edasi Euroopa sotsiaalõiguste sammast, mille Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kuulutasid välja 17. novembril 2017. Euroopa Ülemkogu kiitis 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid heaks 25. märtsil 2022. 24. novembril 2021 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles nimetati Horvaatiat ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ettepaneku 2022. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist. Nõukogu võttis ühise tööhõivearuande vastu 14. märtsil 2022. |
| --- | --- |

(2)

24. novembril 2021 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2022) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse 7. mail 2021 allkirjastatud Porto sotsiaalkohustust rakendada edasi Euroopa sotsiaalõiguste sammast, mille Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kuulutasid välja 17. novembril 2017. Euroopa Ülemkogu kiitis 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid heaks 25. märtsil 2022. 24. novembril 2021 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles nimetati Horvaatiat ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ettepaneku 2022. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist. Nõukogu võttis ühise tööhõivearuande vastu 14. märtsil 2022.

| (3) | Venemaa sissetung Ukrainasse pärast ülemaailmset pandeemiat on märkimisväärselt muutnud geopoliitilist ja majanduslikku olukorda. Sissetungi mõju liikmesriikide majandusele avaldub muu hulgas kõrgemates energia-, toidu- ja toorainehindades ning kehvemates kasvuväljavaadetes. Kõrgemad energiahinnad mõjutavad tugevasti eelkõige kõige haavatavamaid leibkondi, kes kannatavad energiaostuvõimetuse all või elavad selle ohus, samuti ettevõtteid, mis on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad. Liit seisab silmitsi ka Ukrainast põgenevate inimeste enneolematu sissevooluga. Venemaa agressioonisõjast tulenevad majanduslikud tagajärjed on mõjutanud liikmesriike ebaühtlaselt. Sellega seoses käivitati 4. märtsil 2022 nõukogu rakendusotsusega (EL) 2022/382 (4) esimest korda nõukogu direktiiv 2001/55/EÜ, (5) millega anti Ukrainast pärit põgenikele õigus seaduslikult liidus viibida ning juurdepääs haridusele ja koolitusele, tööturule, tervishoiule, eluasemele ja sotsiaalhoolekandele. |
| --- | --- |

(3)

Venemaa sissetung Ukrainasse pärast ülemaailmset pandeemiat on märkimisväärselt muutnud geopoliitilist ja majanduslikku olukorda. Sissetungi mõju liikmesriikide majandusele avaldub muu hulgas kõrgemates energia-, toidu- ja toorainehindades ning kehvemates kasvuväljavaadetes. Kõrgemad energiahinnad mõjutavad tugevasti eelkõige kõige haavatavamaid leibkondi, kes kannatavad energiaostuvõimetuse all või elavad selle ohus, samuti ettevõtteid, mis on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad. Liit seisab silmitsi ka Ukrainast põgenevate inimeste enneolematu sissevooluga. Venemaa agressioonisõjast tulenevad majanduslikud tagajärjed on mõjutanud liikmesriike ebaühtlaselt. Sellega seoses käivitati 4. märtsil 2022 nõukogu rakendusotsusega (EL) 2022/382 (4) esimest korda nõukogu direktiiv 2001/55/EÜ, (5) millega anti Ukrainast pärit põgenikele õigus seaduslikult liidus viibida ning juurdepääs haridusele ja koolitusele, tööturule, tervishoiule, eluasemele ja sotsiaalhoolekandele.

| (4) | Võttes arvesse kiiresti muutuvat majanduslikku ja geopoliitilist olukorda, jätkub Euroopa poolaasta raames 2022. aastal majandus- ja tööhõivepoliitika ulatuslik koordineerimine, lähtudes samal ajal taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamisnõuetest, nagu on märgitud 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsis. Vastuvõetud taaste- ja vastupidavuskavade rakendamine on oluline poliitiliste prioriteetide elluviimiseks Euroopa poolaasta raames, kuna kavades käsitletakse kõiki 2019. ja 2020. aasta Euroopa poolaasta tsüklites esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019. ja 2020. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mida on läbi vaadatud, ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21, nagu ka riigipõhised soovitused, mis esitati enne selliste läbivaadatud, ajakohastatud või muudetud kavade esitamise kuupäeva. |
| --- | --- |

(4)

Võttes arvesse kiiresti muutuvat majanduslikku ja geopoliitilist olukorda, jätkub Euroopa poolaasta raames 2022. aastal majandus- ja tööhõivepoliitika ulatuslik koordineerimine, lähtudes samal ajal taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamisnõuetest, nagu on märgitud 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsis. Vastuvõetud taaste- ja vastupidavuskavade rakendamine on oluline poliitiliste prioriteetide elluviimiseks Euroopa poolaasta raames, kuna kavades käsitletakse kõiki 2019. ja 2020. aasta Euroopa poolaasta tsüklites esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019. ja 2020. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mida on läbi vaadatud, ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21, nagu ka riigipõhised soovitused, mis esitati enne selliste läbivaadatud, ajakohastatud või muudetud kavade esitamise kuupäeva.

| (5) | Stabiilsuse ja kasvu pakti üldist vabastusklauslit on kohaldatud alates 2020. aasta märtsist. Oma 3. märtsi 2021. aasta teatises „Üks aasta pärast COVID-19 puhangu algust: eelarvepoliitika meetmed“ esitas komisjon oma seisukoha, et otsuse tegemisel üldise vabastusklausli kohaldamise lõpetamise või jätkamise kohta tuleks lähtuda majandusolukorra üldhinnangust, kusjuures peamiseks kvantitatiivseks kriteeriumiks peaks olema liidu või euroala majandustegevuse tase võrreldes kriisieelse tasemega (2019. aasta lõpp). Võttes arvesse suurenenud ebakindlust ja majandusväljavaateid ohustavaid suuri langusriske Euroopas toimuva sõja kontekstis, enneolematut energiahindade tõusu ja jätkuvaid häireid tarneahelates, on põhjendatud stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamisaja pikendamine 2023. aastani. |
| --- | --- |

(5)

Stabiilsuse ja kasvu pakti üldist vabastusklauslit on kohaldatud alates 2020. aasta märtsist. Oma 3. märtsi 2021. aasta teatises „Üks aasta pärast COVID-19 puhangu algust: eelarvepoliitika meetmed“ esitas komisjon oma seisukoha, et otsuse tegemisel üldise vabastusklausli kohaldamise lõpetamise või jätkamise kohta tuleks lähtuda majandusolukorra üldhinnangust, kusjuures peamiseks kvantitatiivseks kriteeriumiks peaks olema liidu või euroala majandustegevuse tase võrreldes kriisieelse tasemega (2019. aasta lõpp). Võttes arvesse suurenenud ebakindlust ja majandusväljavaateid ohustavaid suuri langusriske Euroopas toimuva sõja kontekstis, enneolematut energiahindade tõusu ja jätkuvaid häireid tarneahelates, on põhjendatud stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamisaja pikendamine 2023. aastani.

| (6) | Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovituses, (6) milles esitatakse nõukogu arvamus Horvaatia 2021. aasta lähenemisprogrammi kohta, esitatud lähenemisviisi kohaselt on üldist eelarvepoliitikat praegu kõige parem mõõta esmaste kulude (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) muutusena keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu suhtes, jättes välja COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed, kuid võttes arvesse taaste- ja vastupidavusrahastu tagastamatute toetuste ja muude liidu vahenditega rahastatavaid kulusid (7). Selleks et hinnata, kas riigi eelarvepoliitika on konservatiivne ja kas eelarve struktuur soodustab kestlikku taastumist kooskõlas rohe- ja digipöördega, tuleks üldisest eelarvepoliitikast kaugemale minnes pöörata tähelepanu ka riiklikult rahastatavate (8) esmaste jooksvate kulude (millest on maha arvatud kaalutlusõiguse alusel võetud tulumeetmed ja välja jäetud COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed) ja investeeringute arengule. |
| --- | --- |

(6)

Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovituses, (6) milles esitatakse nõukogu arvamus Horvaatia 2021. aasta lähenemisprogrammi kohta, esitatud lähenemisviisi kohaselt on üldist eelarvepoliitikat praegu kõige parem mõõta esmaste kulude (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) muutusena keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu suhtes, jättes välja COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed, kuid võttes arvesse taaste- ja vastupidavusrahastu tagastamatute toetuste ja muude liidu vahenditega rahastatavaid kulusid (7). Selleks et hinnata, kas riigi eelarvepoliitika on konservatiivne ja kas eelarve struktuur soodustab kestlikku taastumist kooskõlas rohe- ja digipöördega, tuleks üldisest eelarvepoliitikast kaugemale minnes pöörata tähelepanu ka riiklikult rahastatavate (8) esmaste jooksvate kulude (millest on maha arvatud kaalutlusõiguse alusel võetud tulumeetmed ja välja jäetud COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed) ja investeeringute arengule.

| (7) | 2. märtsil 2022 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse 2023. aasta eelarvepoliitika üldised suunised („eelarvesuunised“), et toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon märkis, et 2022. aasta talveprognoosi makromajandusliku prognoosi kohaselt näib üleminek 2020.–2022. aasta üldiselt toetavalt eelarvepoliitikalt üldiselt neutraalsele eelarvepoliitikale, olles samas valmis reageerima muutuvale majandusolukorrale, 2023. aastal asjakohane. Komisjon teatas, et 2023. aasta eelarvesoovitused peaksid jätkuvalt olema liikmesriikide vahel diferentseeritud ja nendes tuleks arvesse võtta võimalikku ülekanduvat mõju riikide vahel. Komisjon kutsus liikmesriike üles kajastama suuniseid oma stabiilsus- ja lähenemisprogrammides. Komisjon võttis kohustuse jälgida tähelepanelikult majandusarengut ja kohandada oma poliitikasuuniseid vastavalt vajadusele ning hiljemalt 2022. aasta mai lõpus esitatavas Euroopa poolaasta kevadpaketis. |
| --- | --- |

(7)

2. märtsil 2022 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse 2023. aasta eelarvepoliitika üldised suunised („eelarvesuunised“), et toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon märkis, et 2022. aasta talveprognoosi makromajandusliku prognoosi kohaselt näib üleminek 2020.–2022. aasta üldiselt toetavalt eelarvepoliitikalt üldiselt neutraalsele eelarvepoliitikale, olles samas valmis reageerima muutuvale majandusolukorrale, 2023. aastal asjakohane. Komisjon teatas, et 2023. aasta eelarvesoovitused peaksid jätkuvalt olema liikmesriikide vahel diferentseeritud ja nendes tuleks arvesse võtta võimalikku ülekanduvat mõju riikide vahel. Komisjon kutsus liikmesriike üles kajastama suuniseid oma stabiilsus- ja lähenemisprogrammides. Komisjon võttis kohustuse jälgida tähelepanelikult majandusarengut ja kohandada oma poliitikasuuniseid vastavalt vajadusele ning hiljemalt 2022. aasta mai lõpus esitatavas Euroopa poolaasta kevadpaketis.

| (8) | Seoses eelarvesuunistega võetakse 2023. aasta eelarvesoovitustes arvesse halvenenud majandusväljavaateid, suurenenud ebakindlust ja täiendavaid langusriske ning võrreldes komisjoni 2022. aasta talveprognoosiga kiiremat inflatsiooni. Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleb eelarvemeetmete abil suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse ning säilitada kõige haavatavamate leibkondade ostujõud, et leevendada energiahinna tõusu mõju ja aidata piirata teisest inflatsioonisurvet sihipäraste ja ajutiste meetmete abil. Eelarvepoliitika peab jääma paindlikuks, et kohaneda kiiresti muutuvate oludega, sealhulgas Venemaa Ukraina-vastasest agressioonisõjast kaitse ja julgeoleku osas tulenevate väljakutsetega, ning see peab olema liikmesriikide vahel diferentseeritud vastavalt nende eelarve- ja majandusolukorrale, võttes sealhulgas arvesse, kuidas neile mõjub kriis ja Ukrainast põgenenud inimeste sisseränne. |
| --- | --- |

(8)

Seoses eelarvesuunistega võetakse 2023. aasta eelarvesoovitustes arvesse halvenenud majandusväljavaateid, suurenenud ebakindlust ja täiendavaid langusriske ning võrreldes komisjoni 2022. aasta talveprognoosiga kiiremat inflatsiooni. Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleb eelarvemeetmete abil suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse ning säilitada kõige haavatavamate leibkondade ostujõud, et leevendada energiahinna tõusu mõju ja aidata piirata teisest inflatsioonisurvet sihipäraste ja ajutiste meetmete abil. Eelarvepoliitika peab jääma paindlikuks, et kohaneda kiiresti muutuvate oludega, sealhulgas Venemaa Ukraina-vastasest agressioonisõjast kaitse ja julgeoleku osas tulenevate väljakutsetega, ning see peab olema liikmesriikide vahel diferentseeritud vastavalt nende eelarve- ja majandusolukorrale, võttes sealhulgas arvesse, kuidas neile mõjub kriis ja Ukrainast põgenenud inimeste sisseränne.

| (9) | 14. mail 2021 esitas Horvaatia vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon hindas määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas esitatud hindamissuunistega. 20. juulil 2021 võttis nõukogu vastu rakendusotsuse Horvaatia taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnangu heakskiitmise kohta (9). Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsuse vastuvõtmisest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Horvaatia on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjakohased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud. |
| --- | --- |

(9)

14. mail 2021 esitas Horvaatia vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon hindas määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas esitatud hindamissuunistega. 20. juulil 2021 võttis nõukogu vastu rakendusotsuse Horvaatia taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnangu heakskiitmise kohta (9). Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsuse vastuvõtmisest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Horvaatia on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjakohased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud.

| (10) | 28. aprillil 2022 esitas Horvaatia kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artiklis 8 sätestatud tähtajaga oma 2022. aasta riikliku reformikava ja 29. aprillil 2022 oma 2022. aasta lähenemisprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2022. aasta riiklik reformikava ka Horvaatia kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava rakendamisel tehtud edusammude kohta. |
| --- | --- |

(10)

28. aprillil 2022 esitas Horvaatia kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artiklis 8 sätestatud tähtajaga oma 2022. aasta riikliku reformikava ja 29. aprillil 2022 oma 2022. aasta lähenemisprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2022. aasta riiklik reformikava ka Horvaatia kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava rakendamisel tehtud edusammude kohta.

| (11) | 23. mail 2022 avaldas komisjon Horvaatia kohta 2022. aasta riigiaruande. Selles hinnati Horvaatia edusamme nõukogu poolt 2019., 2020. ja 2021. aastal vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti taaste ja vastupidavuse tulemustabeli põhjal kokkuvõte sellest, kuidas Horvaatia on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Selle analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega, sealhulgas nendega, mis tekivad seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse. Samuti hinnati Horvaatia edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning liidu peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamisel. |
| --- | --- |

(11)

23. mail 2022 avaldas komisjon Horvaatia kohta 2022. aasta riigiaruande. Selles hinnati Horvaatia edusamme nõukogu poolt 2019., 2020. ja 2021. aastal vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti taaste ja vastupidavuse tulemustabeli põhjal kokkuvõte sellest, kuidas Horvaatia on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Selle analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega, sealhulgas nendega, mis tekivad seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse. Samuti hinnati Horvaatia edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning liidu peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamisel.

| (12) | Komisjon tegi määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 alusel Horvaatia kohta põhjaliku analüüsi ja avaldas selle tulemused 23. mail 2022. Komisjon jõudis järeldusele, et Horvaatias ei ole enam makromajanduslikku tasakaalustamatust. Eelkõige on tehtud olulisi edusamme erasektori võlakoormuse ja netoväliskohustuste vähendamisel, samal ajal kui valitsemissektori võlg on endiselt suur, kuigi see on võtnud taas vähenemissuuna, mis tõi enne pandeemiat kaasa märkimisväärse edasimineku. |
| --- | --- |

(12)

Komisjon tegi määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 alusel Horvaatia kohta põhjaliku analüüsi ja avaldas selle tulemused 23. mail 2022. Komisjon jõudis järeldusele, et Horvaatias ei ole enam makromajanduslikku tasakaalustamatust. Eelkõige on tehtud olulisi edusamme erasektori võlakoormuse ja netoväliskohustuste vähendamisel, samal ajal kui valitsemissektori võlg on endiselt suur, kuigi see on võtnud taas vähenemissuuna, mis tõi enne pandeemiat kaasa märkimisväärse edasimineku.

| (13) | Oma 20. juuli 2020. aasta soovituses (10) soovitas nõukogu Horvaatial võtta 2020. ja 2021. aastal kooskõlas üldise vabastusklausliga kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida COVID-19 pandeemiale ning toetada majandust ja selle taastumist. Samuti soovitas nõukogu Horvaatial juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon keskpikas perspektiivis ja tagada võla jätkusuutlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Eurostati kinnitatud andmete põhjal vähenes Horvaatia valitsemissektori eelarvepuudujääk 7,3 %-lt SKPst 2020. aastal 2,9 %-le SKPst 2021. aastal. Horvaatia eelarvepoliitilised meetmed toetasid majanduse taastumist 2021. aastal, samal ajal kui ajutised erakorralised meetmed vähenesid 3,3 %-lt SKPst 2020. aastal 2,1 %-le SKPst 2021. aastal. Horvaatia 2021. aasta meetmed olid kooskõlas nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitusega. 2020. ja 2021. aastal valitsuse poolt kaalutlusõiguse alusel võetud eelarvemeetmed olid enamasti ajutised või kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega. Samal ajal ei olnud mõned 2021. aastal valitsuse poolt kaalutlusõiguse alusel vastu võetud meetmed ajutised ega kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega, kusjuures peamiselt hõlmasid need füüsilise isiku ja äriühingu tulumaksu vähendamist, mille mõju oli kokku 0,5 % SKPst. Eurostati kinnitatud andmete kohaselt langes valitsemissektori võlg 87,3 %-lt SKPst 2020. aastal 79,8 %-le SKPst 2021. aastal. |
| --- | --- |

(13)

Oma 20. juuli 2020. aasta soovituses (10) soovitas nõukogu Horvaatial võtta 2020. ja 2021. aastal kooskõlas üldise vabastusklausliga kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida COVID-19 pandeemiale ning toetada majandust ja selle taastumist. Samuti soovitas nõukogu Horvaatial juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon keskpikas perspektiivis ja tagada võla jätkusuutlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Eurostati kinnitatud andmete põhjal vähenes Horvaatia valitsemissektori eelarvepuudujääk 7,3 %-lt SKPst 2020. aastal 2,9 %-le SKPst 2021. aastal. Horvaatia eelarvepoliitilised meetmed toetasid majanduse taastumist 2021. aastal, samal ajal kui ajutised erakorralised meetmed vähenesid 3,3 %-lt SKPst 2020. aastal 2,1 %-le SKPst 2021. aastal. Horvaatia 2021. aasta meetmed olid kooskõlas nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitusega. 2020. ja 2021. aastal valitsuse poolt kaalutlusõiguse alusel võetud eelarvemeetmed olid enamasti ajutised või kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega. Samal ajal ei olnud mõned 2021. aastal valitsuse poolt kaalutlusõiguse alusel vastu võetud meetmed ajutised ega kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega, kusjuures peamiselt hõlmasid need füüsilise isiku ja äriühingu tulumaksu vähendamist, mille mõju oli kokku 0,5 % SKPst. Eurostati kinnitatud andmete kohaselt langes valitsemissektori võlg 87,3 %-lt SKPst 2020. aastal 79,8 %-le SKPst 2021. aastal.

| (14) | 2022. aasta lähenemisprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on 2022. aastal ettevaatlik ja edaspidi soodne. Valitsuse prognoosi kohaselt kasvab reaalne SKP 2022. aastal 3,0 % ja 2023. aastal 4,4 %. Seevastu komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on SKP reaalkasv 2022. aastal suurem (3,4 %) ja 2023. aastal väiksem (3,0 %), kusjuures erinevus tuleneb peamiselt sellest, et Horvaatia ametiasutused ootavad 2022. aastal leibkondade reaaltarbimise väiksemat kasvu. Valitsus prognoosib oma 2022. aasta lähenemisprogrammis, et valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk väheneb 2022. aastal pisut, 2,8 %-le SKPst, ja 2023. aastal 1,6 %-le SKPst. 2022. aastaks prognoositud väike vähenemine kajastab peamiselt majandustegevuse kasvu ja enamiku erakorraliste meetmete lõpetamist. 2022. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 2022. aastal 76,2 %ni ja seejärel 2023. aastal 71,7 %ni. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2022. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk on 2022. ja 2023. aastal vastavalt 2,3 % SKPst ja 1,8 % SKPst. See on väiksem kui lähenemisprogrammis 2022. aastaks prognoositud eelarvepuudujääk ja suurem kui 2023. aastaks prognoositud eelarvepuudujääk, peamiselt seetõttu, et komisjon prognoosib 2022. aastaks väiksemaid kulusid seoses kapitali kogumahutusega põhivarasse ja muid kulusid. Lisaks hõlmab komisjoni prognoos mõnevõrra väiksemat tulude ja kulude muutust, mis on tingitud inflatsiooniväljavaate erinevusest. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2022. aastal väiksem (75,3 %) ja 2023. aastal suurem (73,1 %). Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on keskpika perioodi (kümme aastat) keskmine potentsiaalne SKP kasv hinnanguliselt 2,2 %. See hinnang ei hõlma aga selliste reformide mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ja võivad hoogustada Horvaatia potentsiaalset majanduskasvu. |
| --- | --- |

(14)

2022. aasta lähenemisprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on 2022. aastal ettevaatlik ja edaspidi soodne. Valitsuse prognoosi kohaselt kasvab reaalne SKP 2022. aastal 3,0 % ja 2023. aastal 4,4 %. Seevastu komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on SKP reaalkasv 2022. aastal suurem (3,4 %) ja 2023. aastal väiksem (3,0 %), kusjuures erinevus tuleneb peamiselt sellest, et Horvaatia ametiasutused ootavad 2022. aastal leibkondade reaaltarbimise väiksemat kasvu. Valitsus prognoosib oma 2022. aasta lähenemisprogrammis, et valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk väheneb 2022. aastal pisut, 2,8 %-le SKPst, ja 2023. aastal 1,6 %-le SKPst. 2022. aastaks prognoositud väike vähenemine kajastab peamiselt majandustegevuse kasvu ja enamiku erakorraliste meetmete lõpetamist. 2022. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 2022. aastal 76,2 %ni ja seejärel 2023. aastal 71,7 %ni. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2022. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk on 2022. ja 2023. aastal vastavalt 2,3 % SKPst ja 1,8 % SKPst. See on väiksem kui lähenemisprogrammis 2022. aastaks prognoositud eelarvepuudujääk ja suurem kui 2023. aastaks prognoositud eelarvepuudujääk, peamiselt seetõttu, et komisjon prognoosib 2022. aastaks väiksemaid kulusid seoses kapitali kogumahutusega põhivarasse ja muid kulusid. Lisaks hõlmab komisjoni prognoos mõnevõrra väiksemat tulude ja kulude muutust, mis on tingitud inflatsiooniväljavaate erinevusest. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2022. aastal väiksem (75,3 %) ja 2023. aastal suurem (73,1 %). Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on keskpika perioodi (kümme aastat) keskmine potentsiaalne SKP kasv hinnanguliselt 2,2 %. See hinnang ei hõlma aga selliste reformide mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ja võivad hoogustada Horvaatia potentsiaalset majanduskasvu.

| (15) | 2022. aastal kaotab valitsus järk-järgult enamiku COVID-19 kriisile reageerimiseks võetud meetmetest, nii et ajutised erakorralised meetmed peaksid prognooside kohaselt vähenema 2,1 %-lt SKPst 2021. aastal 0,4 %-le SKPst 2022. aastal. 2022. aasta valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetud meetmed, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 0,4 % SKPst ja 2023. aastal 0,2 % SKPst (11). Need meetmed hõlmavad peamiselt sotsiaalsiirdeid vaesematele leibkondadele, ettevõtete toetamist ja energiatarbimise kaudsete maksude alandamist. Need meetmed on enamasti ajutised. Kui aga energiahinnad jäävad kõrgeks ka 2023. aastal, võidakse mõned neist meetmetest säilitada. Mõned neist meetmetest ei ole suunatud, eelkõige energiatarbimise kaudsete maksude üldine alandamine. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad ka Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse pakkumise kulud, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 0,1 % SKPst ja 2023. aastal 0,1 % SKPst (12). |
| --- | --- |

(15)

2022. aastal kaotab valitsus järk-järgult enamiku COVID-19 kriisile reageerimiseks võetud meetmetest, nii et ajutised erakorralised meetmed peaksid prognooside kohaselt vähenema 2,1 %-lt SKPst 2021. aastal 0,4 %-le SKPst 2022. aastal. 2022. aasta valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetud meetmed, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 0,4 % SKPst ja 2023. aastal 0,2 % SKPst (11). Need meetmed hõlmavad peamiselt sotsiaalsiirdeid vaesematele leibkondadele, ettevõtete toetamist ja energiatarbimise kaudsete maksude alandamist. Need meetmed on enamasti ajutised. Kui aga energiahinnad jäävad kõrgeks ka 2023. aastal, võidakse mõned neist meetmetest säilitada. Mõned neist meetmetest ei ole suunatud, eelkõige energiatarbimise kaudsete maksude üldine alandamine. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad ka Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse pakkumise kulud, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 0,1 % SKPst ja 2023. aastal 0,1 % SKPst (12).

| (16) | Oma 18. juuni 2021. aasta soovituses soovitas nõukogu Horvaatial säilitada 2022. aastal toetav eelarvepoliitika, sealhulgas taaste- ja vastupidavusrahastust saadav impulss, ning riiklikult rahastatavad investeeringud. Ühtlasi soovitas nõukogu Horvaatial hoida riiklikult rahastatavate jooksvate kulude kasv kontrolli all. Samuti soovitas nõukogu Horvaatial juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon ja tagada riigi rahanduse jätkusuutlikkus keskpikas perspektiivis, ning samal ajal suurendada investeeringuid majanduskasvu potentsiaali hoogustamiseks. |
| --- | --- |

(16)

Oma 18. juuni 2021. aasta soovituses soovitas nõukogu Horvaatial säilitada 2022. aastal toetav eelarvepoliitika, sealhulgas taaste- ja vastupidavusrahastust saadav impulss, ning riiklikult rahastatavad investeeringud. Ühtlasi soovitas nõukogu Horvaatial hoida riiklikult rahastatavate jooksvate kulude kasv kontrolli all. Samuti soovitas nõukogu Horvaatial juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon ja tagada riigi rahanduse jätkusuutlikkus keskpikas perspektiivis, ning samal ajal suurendada investeeringuid majanduskasvu potentsiaali hoogustamiseks.

| (17) | Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi ja Horvaatia 2022. aasta lähenemisprogrammis esitatud teabe kohaselt prognoositakse, et eelarvepoliitika on 2022. aastal toetav (– 1,8 % SKPst), nagu soovitas nõukogu (13). Horvaatia kavatseb jätkuvalt toetada majanduse taastamist, kasutades taaste- ja vastupidavusrahastut täiendavate investeeringute rahastamiseks, nagu on soovitanud nõukogu. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2021. aastaga suurenema 0,5 protsendipunkti SKPst. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2022. aastal andma eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,4 protsendipunkti (14). Seepärast kavatseb Horvaatia säilitada riiklikult rahastatavad investeeringud, nagu on soovitanud nõukogu. Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2022. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 1,0 protsendipunkti. See märkimisväärne ekspansiivne panus hõlmab energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetavate meetmete (0,4 % SKPst) ning Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse andmise kulude (0,1 % SKPst) täiendavat mõju, samas kui osaliselt inflatsiooni suurenemist kajastavad suuremad vahetarbimiskulud peaksid samuti aitama kaasa jooksvate netokulude kasvule. Seepärast ei hoia Horvaatia komisjoni praeguste hinnangute kohaselt 2022. aastal oma riiklikult rahastatud jooksvate kulude kasvu piisavalt kontrolli all. |
| --- | --- |

(17)

Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi ja Horvaatia 2022. aasta lähenemisprogrammis esitatud teabe kohaselt prognoositakse, et eelarvepoliitika on 2022. aastal toetav (– 1,8 % SKPst), nagu soovitas nõukogu (13). Horvaatia kavatseb jätkuvalt toetada majanduse taastamist, kasutades taaste- ja vastupidavusrahastut täiendavate investeeringute rahastamiseks, nagu on soovitanud nõukogu. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2021. aastaga suurenema 0,5 protsendipunkti SKPst. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2022. aastal andma eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,4 protsendipunkti (14). Seepärast kavatseb Horvaatia säilitada riiklikult rahastatavad investeeringud, nagu on soovitanud nõukogu. Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2022. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 1,0 protsendipunkti. See märkimisväärne ekspansiivne panus hõlmab energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetavate meetmete (0,4 % SKPst) ning Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse andmise kulude (0,1 % SKPst) täiendavat mõju, samas kui osaliselt inflatsiooni suurenemist kajastavad suuremad vahetarbimiskulud peaksid samuti aitama kaasa jooksvate netokulude kasvule. Seepärast ei hoia Horvaatia komisjoni praeguste hinnangute kohaselt 2022. aastal oma riiklikult rahastatud jooksvate kulude kasvu piisavalt kontrolli all.

| (18) | Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika seisund, eeldusel et poliitikat ei muudeta, 2023. aastal – 0,7 % SKPst (15). Prognooside kohaselt jätkab Horvaatia 2023. aastal taaste- ja vastupidavusrahastust antavate toetuste kasutamist, et rahastada täiendavaid investeeringuid majanduse taastamise toetuseks. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2022. aastaga suurenema 0,5 protsendipunkti võrra. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2023. aastal andma eelarvepoliitikasse veidi ekspansiivse panuse 0,1 protsendipunkti (16). Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2023. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse üldjoontes neutraalse panuse – 0,2 protsendipunkti. See hõlmab mõne energiahindade tõusu leevendamiseks võetud meetme järkjärgulise kaotamise mõju (0,2 % SKPst). Seetõttu sõltub riiklikult rahastatavate jooksvate kulude üldjoontes neutraalne panus osaliselt energiahindade tõusu mõju leevendamiseks võetud meetmete järkjärgulisest kaotamisest, nagu praegu kavandatud. |
| --- | --- |

(18)

Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika seisund, eeldusel et poliitikat ei muudeta, 2023. aastal – 0,7 % SKPst (15). Prognooside kohaselt jätkab Horvaatia 2023. aastal taaste- ja vastupidavusrahastust antavate toetuste kasutamist, et rahastada täiendavaid investeeringuid majanduse taastamise toetuseks. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2022. aastaga suurenema 0,5 protsendipunkti võrra. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2023. aastal andma eelarvepoliitikasse veidi ekspansiivse panuse 0,1 protsendipunkti (16). Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2023. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse üldjoontes neutraalse panuse – 0,2 protsendipunkti. See hõlmab mõne energiahindade tõusu leevendamiseks võetud meetme järkjärgulise kaotamise mõju (0,2 % SKPst). Seetõttu sõltub riiklikult rahastatavate jooksvate kulude üldjoontes neutraalne panus osaliselt energiahindade tõusu mõju leevendamiseks võetud meetmete järkjärgulisest kaotamisest, nagu praegu kavandatud.

| (19) | 2022. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk järk-järgult vähenema 1,6 %-le SKPst 2024. aastal ja 1,2 %-le SKPst 2025. aastaks. Seega peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk jääma 2025. aastal alla 3 % SKPst. 2022. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse 2025. aastani vähenema – 2024. aastal 68,9 %-le ja 2025. aastal 66,9 %-le. Komisjoni analüüsi kohaselt näivad võla jätkusuutlikkusega seotud riskid keskpikas perspektiivis keskmised. |
| --- | --- |

(19)

2022. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk järk-järgult vähenema 1,6 %-le SKPst 2024. aastal ja 1,2 %-le SKPst 2025. aastaks. Seega peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk jääma 2025. aastal alla 3 % SKPst. 2022. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse 2025. aastani vähenema – 2024. aastal 68,9 %-le ja 2025. aastal 66,9 %-le. Komisjoni analüüsi kohaselt näivad võla jätkusuutlikkusega seotud riskid keskpikas perspektiivis keskmised.

| (20) | Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja nimetatud määruse V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mille rakendamise suunav ajakava tuleb lõpule viia 31. augustiks 2026. Need aitavad lahendada kõiki majanduslikke ja sotsiaalseid probleeme või olulist osa majanduslikest ja sotsiaalsetest probleemidest, millele on osutatud riigipõhistes soovitustes, mille nõukogu esitas Horvaatiale Euroopa poolaasta raames 2019. ja 2020. aastal, nagu ka riigipõhistes soovitustes, mis esitati enne taaste- ja vastupidavuskava vastuvõtmise kuupäeva. Eelkõige käsitletakse taaste- ja vastupidavuskavas riigipõhiseid soovitusi eelarveraamistiku tugevdamise reformide, aktiivse tööturupoliitika meetmete ja haridusreformiga, mille eesmärk on parandada juurdepääsu haridusele ning hariduse kvaliteeti ja vastavust tööturu vajadustele. Horvaatia tervishoiusüsteemis esinevate probleemide lahendamiseks võetakse meetmeid, mille eesmärk on parandada tõhusust, kvaliteeti, kättesaadavust ja rahalist jätkusuutlikkust, mida COVID-19 pandeemia eriti rängalt mõjutas. Peale selle käsitletakse taaste- ja vastupidavuskavas riigipõhiseid soovitusi neis valdkondades, edendades energeetikasektori CO2 heite vähendamist, suurendades üldist energiatõhusust ja keskendudes investeeringutele kestlikku transporti ning digitaristusse ja -teenustesse. Lisaks sisaldab taaste- ja vastupidavuskava kaugeleulatuvaid meetmeid avaliku halduse ja kohtusüsteemi tõhususe parandamiseks, korruptsiooni ärahoidmiseks, avastamiseks ja kõrvaldamiseks, ettevõtluskeskkonna parandamiseks, teadusuuringutesse ja innovatsiooni tehtavate investeeringute toetamiseks ning teadusuuringute ja innovatsiooni poliitilise tähtsuse suurendamiseks. |
| --- | --- |

(20)

Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja nimetatud määruse V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mille rakendamise suunav ajakava tuleb lõpule viia 31. augustiks 2026. Need aitavad lahendada kõiki majanduslikke ja sotsiaalseid probleeme või olulist osa majanduslikest ja sotsiaalsetest probleemidest, millele on osutatud riigipõhistes soovitustes, mille nõukogu esitas Horvaatiale Euroopa poolaasta raames 2019. ja 2020. aastal, nagu ka riigipõhistes soovitustes, mis esitati enne taaste- ja vastupidavuskava vastuvõtmise kuupäeva. Eelkõige käsitletakse taaste- ja vastupidavuskavas riigipõhiseid soovitusi eelarveraamistiku tugevdamise reformide, aktiivse tööturupoliitika meetmete ja haridusreformiga, mille eesmärk on parandada juurdepääsu haridusele ning hariduse kvaliteeti ja vastavust tööturu vajadustele. Horvaatia tervishoiusüsteemis esinevate probleemide lahendamiseks võetakse meetmeid, mille eesmärk on parandada tõhusust, kvaliteeti, kättesaadavust ja rahalist jätkusuutlikkust, mida COVID-19 pandeemia eriti rängalt mõjutas. Peale selle käsitletakse taaste- ja vastupidavuskavas riigipõhiseid soovitusi neis valdkondades, edendades energeetikasektori CO2 heite vähendamist, suurendades üldist energiatõhusust ja keskendudes investeeringutele kestlikku transporti ning digitaristusse ja -teenustesse. Lisaks sisaldab taaste- ja vastupidavuskava kaugeleulatuvaid meetmeid avaliku halduse ja kohtusüsteemi tõhususe parandamiseks, korruptsiooni ärahoidmiseks, avastamiseks ja kõrvaldamiseks, ettevõtluskeskkonna parandamiseks, teadusuuringutesse ja innovatsiooni tehtavate investeeringute toetamiseks ning teadusuuringute ja innovatsiooni poliitilise tähtsuse suurendamiseks.

| (21) | Horvaatia taaste- ja vastupidavuskava rakendamine aitab eeldatavasti teha täiendavaid edusamme rohe- ja digipöörde valdkonnas. Horvaatia kliimaeesmärkide saavutamist toetavad meetmed moodustavad taaste- ja vastupidavuskava kogueraldisest 40,3 %, samas kui digieesmärke toetavad meetmed moodustavad kava kogueraldisest 20,4 %. Taaste- ja vastupidavuskava täielik rakendamine kooskõlas asjakohaste eesmärkide ja sihtidega aitab Horvaatial COVID-19 kriisist kiiresti taastuda, tugevdades samal ajal tema vastupanuvõimet. Sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üleüldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest. |
| --- | --- |

(21)

Horvaatia taaste- ja vastupidavuskava rakendamine aitab eeldatavasti teha täiendavaid edusamme rohe- ja digipöörde valdkonnas. Horvaatia kliimaeesmärkide saavutamist toetavad meetmed moodustavad taaste- ja vastupidavuskava kogueraldisest 40,3 %, samas kui digieesmärke toetavad meetmed moodustavad kava kogueraldisest 20,4 %. Taaste- ja vastupidavuskava täielik rakendamine kooskõlas asjakohaste eesmärkide ja sihtidega aitab Horvaatial COVID-19 kriisist kiiresti taastuda, tugevdades samal ajal tema vastupanuvõimet. Sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üleüldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest.

| (22) | Horvaatia esitas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1060 (17) ettenähtud partnerluslepingu 1. juulil 2022, kuid ei ole veel esitanud muid ühtekuuluvuspoliitika programmidokumente. Kooskõlas määrusega (EL) 2021/1060 peab Horvaatia arvesse võtma asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi ühtekuuluvuspoliitika 2021.–2027. aasta fondide programmitöös. See on eeltingimus ühtekuuluvuspoliitika fondidest saadava rahalise toetuse tulemuslikkuse suurendamiseks ja lisaväärtuse maksimeerimiseks, edendades samal ajal nende ühtekuuluvuspoliitika fondide ning muude liidu vahendite ja fondide vahelist koordineerimist, vastastikust täiendavust ja sidusust. Taaste- ja vastupidavusrahastu ning ühtekuuluvuspoliitika programmide edukas rakendamine sõltub ka selliste kitsaskohtade kõrvaldamisest, mis pärsivad investeeringuid, mis toetavad rohe- ja digipööret ning tasakaalustatud territoriaalset arengut. |
| --- | --- |

(22)

Horvaatia esitas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1060 (17) ettenähtud partnerluslepingu 1. juulil 2022, kuid ei ole veel esitanud muid ühtekuuluvuspoliitika programmidokumente. Kooskõlas määrusega (EL) 2021/1060 peab Horvaatia arvesse võtma asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi ühtekuuluvuspoliitika 2021.–2027. aasta fondide programmitöös. See on eeltingimus ühtekuuluvuspoliitika fondidest saadava rahalise toetuse tulemuslikkuse suurendamiseks ja lisaväärtuse maksimeerimiseks, edendades samal ajal nende ühtekuuluvuspoliitika fondide ning muude liidu vahendite ja fondide vahelist koordineerimist, vastastikust täiendavust ja sidusust. Taaste- ja vastupidavusrahastu ning ühtekuuluvuspoliitika programmide edukas rakendamine sõltub ka selliste kitsaskohtade kõrvaldamisest, mis pärsivad investeeringuid, mis toetavad rohe- ja digipööret ning tasakaalustatud territoriaalset arengut.

| (23) | Versailles’ deklaratsioonis liidu riigipeadelt ja valitsusjuhtidelt saadud volituste kohaselt soovitakse komisjoni ettepanekuga kava „REPowerEU“ kohta kaotada järk-järgult võimalikult kiiresti liidu sõltuvus Venemaalt imporditavast fossiilkütusest. Selleks kavatseb komisjon määrata dialoogis liikmesriikidega kindlaks kõige sobivamad projektid, investeeringud ja reformid riiklikul, piirkondlikul ja liidu tasandil. Nende meetmete eesmärk on vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest ja suunata fossiilkütuste import Venemaalt eemale. |
| --- | --- |

(23)

Versailles’ deklaratsioonis liidu riigipeadelt ja valitsusjuhtidelt saadud volituste kohaselt soovitakse komisjoni ettepanekuga kava „REPowerEU“ kohta kaotada järk-järgult võimalikult kiiresti liidu sõltuvus Venemaalt imporditavast fossiilkütusest. Selleks kavatseb komisjon määrata dialoogis liikmesriikidega kindlaks kõige sobivamad projektid, investeeringud ja reformid riiklikul, piirkondlikul ja liidu tasandil. Nende meetmete eesmärk on vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest ja suunata fossiilkütuste import Venemaalt eemale.

| (24) | Horvaatia on võtnud kohustuse lõpetada 2033. aastaks järk-järgult kivisöe kasutamine elektri tootmiseks. 2020. aastal saavutas Horvaatia taastuvatest energiaallikatest toodetud energia osakaal summaarses energia lõpptarbimises 28 % taseme, ületades oma 20 % eesmärki. Horvaatia peab kiirendama CO2 heite vähendamiseks tehtavaid jõupingutusi, sealhulgas tööstuses, vähendama sõltuvust Venemaalt imporditavast energiast ning võtma meetmeid ühtse turuga integreerumise edendamiseks. 2021. aastal moodustas Venemaalt imporditud gaas 22 % kõigist maagaasitarnest, samas kui 57 % imporditi uue veeldatud maagaasi terminali kaudu (mis alustas tööd 2021. aasta alguses). Gaasi ja nafta osakaal Horvaatia energiaallikate jaotuses on vastavalt 30,3 % ja 33,7 %. Gaasiga seotud uued taristu- ja võrguinvesteeringud peaksid võimaluse korral olema tulevikukindlad, et hõlbustada nende pikaajalist kestlikkust tulevikus säästvatele kütustele kohandamise kaudu. Turvalise ja taskukohase taastuvenergia arendamise puhul on märkimisväärne potentsiaal tuule- ja päikeseenergial, mis moodustavad ligikaudu 2,1 % energiaallikate jaotusest (osakaalud kogu olemasolevas elektritootmisvõimsuses on vastavalt 13 % ja 1 %), ning geotermilistel energiaallikatel. Energiasüsteemi tõhususe, energiavarustuskindluse ja turuintegratsiooni parandamise põhiaspektid on järgmised: taastuvenergiaalaste loamenetluste lihtsustamine, energiakogukondade arengu toetamine ja taastuvatesse energiaallikatesse tehtavate investeeringute kiirendamine, sealhulgas kodumajapidamistes ja väikesemahuliste süsteemide puhul. Rohepöörde toetamiseks on vaja elektrienergia ülekande- ja jaotusvõrke täiendavalt ajakohastada, samal ajal kui investeeringud elektrienergia salvestamisse on suure taastuvate energiaallikate osakaaluga energiasüsteemi haldamisel keskse tähtsusega. Täiustusi tuleb teha ka kütte- ja jahutussektoris, eelkõige minna fossiilkütustel põhinevatelt kaugküttesüsteemidelt ja individuaalsetelt küttesüsteemidelt üle taastuvatele energiaallikatele otse või elektritootmise kaudu. |
| --- | --- |

(24)

Horvaatia on võtnud kohustuse lõpetada 2033. aastaks järk-järgult kivisöe kasutamine elektri tootmiseks. 2020. aastal saavutas Horvaatia taastuvatest energiaallikatest toodetud energia osakaal summaarses energia lõpptarbimises 28 % taseme, ületades oma 20 % eesmärki. Horvaatia peab kiirendama CO2 heite vähendamiseks tehtavaid jõupingutusi, sealhulgas tööstuses, vähendama sõltuvust Venemaalt imporditavast energiast ning võtma meetmeid ühtse turuga integreerumise edendamiseks. 2021. aastal moodustas Venemaalt imporditud gaas 22 % kõigist maagaasitarnest, samas kui 57 % imporditi uue veeldatud maagaasi terminali kaudu (mis alustas tööd 2021. aasta alguses). Gaasi ja nafta osakaal Horvaatia energiaallikate jaotuses on vastavalt 30,3 % ja 33,7 %. Gaasiga seotud uued taristu- ja võrguinvesteeringud peaksid võimaluse korral olema tulevikukindlad, et hõlbustada nende pikaajalist kestlikkust tulevikus säästvatele kütustele kohandamise kaudu. Turvalise ja taskukohase taastuvenergia arendamise puhul on märkimisväärne potentsiaal tuule- ja päikeseenergial, mis moodustavad ligikaudu 2,1 % energiaallikate jaotusest (osakaalud kogu olemasolevas elektritootmisvõimsuses on vastavalt 13 % ja 1 %), ning geotermilistel energiaallikatel. Energiasüsteemi tõhususe, energiavarustuskindluse ja turuintegratsiooni parandamise põhiaspektid on järgmised: taastuvenergiaalaste loamenetluste lihtsustamine, energiakogukondade arengu toetamine ja taastuvatesse energiaallikatesse tehtavate investeeringute kiirendamine, sealhulgas kodumajapidamistes ja väikesemahuliste süsteemide puhul. Rohepöörde toetamiseks on vaja elektrienergia ülekande- ja jaotusvõrke täiendavalt ajakohastada, samal ajal kui investeeringud elektrienergia salvestamisse on suure taastuvate energiaallikate osakaaluga energiasüsteemi haldamisel keskse tähtsusega. Täiustusi tuleb teha ka kütte- ja jahutussektoris, eelkõige minna fossiilkütustel põhinevatelt kaugküttesüsteemidelt ja individuaalsetelt küttesüsteemidelt üle taastuvatele energiaallikatele otse või elektritootmise kaudu.

| (25) | Energiatõhususe valdkonnas tuleb võtta meetmeid hoonefondi renoveerimise kiirendamiseks, energiatõhusate eluasemete, eelkõige sotsiaaleluruumide tagamiseks ning gaasi- ja õlikatelde asendamiseks soojuspumpadega ning muude tõhusamate ja keskkonnahoidlikumate lahendustega. Lisaks on vaja rohkem meetmeid, et vähendada Horvaatia transpordisektori sõltuvust naftast, eelkõige suurendades ühistranspordi kasutamist ja muutes selle keskkonnahoidlikumaks, kasutades arukaid transpordisüsteeme, võttes kasutusele elektrisõidukite laadimisjaamad ja vesinikkütusega sõidukite tanklad ning sellised sõidukid üldisemalt, investeerides liikuvustaristusse ning suurendades heiteta ja vähese heitega sõidukite kasutuselevõttu. Paketi „Eesmärk 55“ eesmärkide saavutamiseks tuleb Horvaatial veelgi ambitsioonikamalt vähendada kasvuhoonegaaside heidet ning suurendada taastuvenergia tootmist ja energiatõhusust. |
| --- | --- |

(25)

Energiatõhususe valdkonnas tuleb võtta meetmeid hoonefondi renoveerimise kiirendamiseks, energiatõhusate eluasemete, eelkõige sotsiaaleluruumide tagamiseks ning gaasi- ja õlikatelde asendamiseks soojuspumpadega ning muude tõhusamate ja keskkonnahoidlikumate lahendustega. Lisaks on vaja rohkem meetmeid, et vähendada Horvaatia transpordisektori sõltuvust naftast, eelkõige suurendades ühistranspordi kasutamist ja muutes selle keskkonnahoidlikumaks, kasutades arukaid transpordisüsteeme, võttes kasutusele elektrisõidukite laadimisjaamad ja vesinikkütusega sõidukite tanklad ning sellised sõidukid üldisemalt, investeerides liikuvustaristusse ning suurendades heiteta ja vähese heitega sõidukite kasutuselevõttu. Paketi „Eesmärk 55“ eesmärkide saavutamiseks tuleb Horvaatial veelgi ambitsioonikamalt vähendada kasvuhoonegaaside heidet ning suurendada taastuvenergia tootmist ja energiatõhusust.

| (26) | Kuigi kliimaneutraalsusele ülemineku ja fossiilkütustest loobumise kiirendamine tekitab mitmes sektoris märkimisväärseid ümberkorralduskulusid, saab Horvaatia ühtekuuluvuspoliitika raames kasutada õiglase ülemineku mehhanismi, et leevendada ülemineku sotsiaal-majanduslikku mõju kõige enam mõjutatud piirkondades. Lisaks saab Horvaatia kasutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1057 (18) loodud Euroopa Sotsiaalfond+, et parandada tööhõivevõimalusi ja tugevdada sotsiaalset ühtekuuluvust. |
| --- | --- |

(26)

Kuigi kliimaneutraalsusele ülemineku ja fossiilkütustest loobumise kiirendamine tekitab mitmes sektoris märkimisväärseid ümberkorralduskulusid, saab Horvaatia ühtekuuluvuspoliitika raames kasutada õiglase ülemineku mehhanismi, et leevendada ülemineku sotsiaal-majanduslikku mõju kõige enam mõjutatud piirkondades. Lisaks saab Horvaatia kasutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1057 (18) loodud Euroopa Sotsiaalfond+, et parandada tööhõivevõimalusi ja tugevdada sotsiaalset ühtekuuluvust.

| (27) | Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2022. aasta lähenemisprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (19) kajastub soovituses 1. |
| --- | --- |

(27)

Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2022. aasta lähenemisprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (19) kajastub soovituses 1.

| (28) | 10. juulil 2020 lisati Horvaatia kuna ettevalmistava sammuna euro kasutuselevõtuks Euroopa vahetuskursimehhanismi II (ERM II). Majandusliku ja finantsstabiilsuse säilitamiseks ning majanduse kestliku lähenemise tulemuslikuks saavutamiseks on Horvaatia ametiasutused kohustunud rakendama konkreetseid poliitikameetmed seoses rahapesuvastase võitluse, ettevõtluskeskkonna, avaliku sektori juhtimise ja kohtusüsteemiga. Horvaatia edusamme euro kasutuselevõtuks vajalike nõuete täitmisel hinnati Euroopa Komisjoni ja Euroopa Keskpanga 2022. aasta lähenemisaruannetes positiivseks, |
| --- | --- |

(28)

10. juulil 2020 lisati Horvaatia kuna ettevalmistava sammuna euro kasutuselevõtuks Euroopa vahetuskursimehhanismi II (ERM II). Majandusliku ja finantsstabiilsuse säilitamiseks ning majanduse kestliku lähenemise tulemuslikuks saavutamiseks on Horvaatia ametiasutused kohustunud rakendama konkreetseid poliitikameetmed seoses rahapesuvastase võitluse, ettevõtluskeskkonna, avaliku sektori juhtimise ja kohtusüsteemiga. Horvaatia edusamme euro kasutuselevõtuks vajalike nõuete täitmisel hinnati Euroopa Komisjoni ja Euroopa Keskpanga 2022. aasta lähenemisaruannetes positiivseks,

SOOVITAB Horvaatial võtta 2022. ja 2023. aastal järgmisi meetmeid.

1.

Tagada 2023. aastal, et riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv oleks kooskõlas üldiselt neutraalse eelarvepoliitikaga, võttes arvesse jätkuvat ajutist ja suunatud toetust kodumajapidamistele ja ettevõtetele, mis on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ja Ukrainast põgenevatele inimestele. Olla valmis kohandama jooksvaid kulutusi vastavalt muutuvale olukorrale. Suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, võttes arvesse algatust „REPowerEU“, sealhulgas kasutades taaste- ja vastupidavusrahastut ning muid liidu vahendeid. Järgida pärast 2023. aastat eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne keskpika perioodi eelarvepositsioon.

2.

Jätkata oma taaste- ja vastupidavuskava rakendamist kooskõlas nõukogu 20. juuli 2021. aasta rakendusotsuses esitatud eesmärkide ja sihtidega. Viia kiiresti lõpule komisjoniga peetavad läbirääkimised 2021.–2027. aasta ühtekuuluvuspoliitika programmidokumentide üle, et alustada nende rakendamist.

3.

Mitmekesistada fossiilkütuste importi ja vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest. Kiirendada taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu, keskendudes eelkõige tuule-, päikese- ja geotermilisele energiale, muu hulgas taastuvenergia väikesemahulise tootmise ja energiakogukondade arendamise kaudu, eelkõige lihtsustades halduslubade andmise menetlusi. Jätkata elektrienergia ülekande- ja jaotusvõrkude ajakohastamist ning investeerida elektrienergia salvestamisse. Tõhustada meetmeid energianõudluse vähendamiseks, parandades eelkõige eluhoonete energiatõhusust, ning vähendada kütte- ja transpordisektori sõltuvust fossiilkütustest.

Brüssel, 12. juuli 2022

Nõukogu nimel

eesistuja

Z. STANJURA

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (ELT L 57, 18.2.2021, lk 17).

3

(4)  Nõukogu 4. märtsi 2022. aasta rakendusotsus (EL) 2022/382, millega määratakse kindlaks Ukrainast lähtuva põgenike massilise sissevoolu olemasolu direktiivi 2001/55/EÜ artikli 5 tähenduses ning nähakse selle tulemusena ette ajutine kaitse (ELT L 71, 4.3.2022, lk 1).

4

(5)  Nõukogu 20. juuli 2001. aasta direktiiv 2001/55/EÜ miinimumnõuete kohta ajutise kaitse andmiseks ümberasustatud isikute massilise sissevoolu korral ning meetmete kohta liikmesriikide jõupingutuste tasakaalustamiseks nende isikute vastuvõtmisel ning selle tagajärgede kandmisel (EÜT L 212, 7.8.2001, lk 12).

5

(6)  Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovitus, milles esitatakse nõukogu arvamus Horvaatia 2021. aasta lähenemisprogrammi kohta (ELT C 304, 29.7.2021, lk 48).

6

(7)  Käesolevas soovituses esitatud hinnangud eelarvepoliitika ja selle komponentide kohta on komisjoni hinnangud, mis põhinevad komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi aluseks olevatel eeldustel. Komisjoni hinnangud keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu kohta ei hõlma selliste reformide positiivset mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ja võivad hoogustada potentsiaalset majanduskasvu.

7

(8)  Ei rahastata taaste- ja vastupidavusrahastust ega muudest liidu vahenditest antavate toetustega.

8

(9)  ST 10687/2021.

9

(10)  Nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitus, milles käsitletakse Horvaatia 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Horvaatia 2020. aasta lähenemisprogrammi kohta (ELT C 282, 26.8.2020, lk 68).

10

(11)  Näitajad kajastavad alates 2021. aasta sügisest võetud meetmete aastaste eelarvekulude taset, sealhulgas jooksvaid tulusid ja kulusid ning asjakohasel juhul kapitalikulumeetmeid.

11

(12)  Eeldatakse, et Ukrainast liitu põgenenud isikute koguarv jõuab 2022. aasta lõpuks järk-järgult 6 miljonini ning nende geograafiline jaotus põhineb olemasoleva diasporaa suurusel, vastuvõtva liikmesriigi elanikkonna suhtelisel suurusel ja Ukrainast põgenenud isikute tegelikul jaotusel üle kogu liidu 2022. aasta märtsi seisuga. Inimese kohta arvutatud eelarvekulude puhul põhinevad hinnangud komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse Euromodi mikrosimulatsiooni mudelil, võttes arvesse nii rahaülekandeid kui ka mitterahalisi hüvitisi, nagu haridus ja tervishoid.

12

(13)  Näitaja miinusmärk vastab esmaste kulude kasvu liigsele kasvule võrreldes keskpika perioodi majanduskasvuga, osutades ekspansiivsele eelarvepoliitikale.

13

(14)  Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud peaksid andma veidi pärssiva panuse 0,1 protsendipunkti SKPst.

14

(15)  Näitaja miinusmärk vastab esmaste kulude kasvu liigsele kasvule võrreldes keskpika perioodi majanduskasvuga, osutades ekspansiivsele eelarvepoliitikale.

15

(16)  Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud peaksid andma veidi pärssiva panuse 0,1 protsendipunkti SKPst.

16

(17)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1060, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfond+, Ühtekuuluvusfondi, Õiglase Ülemineku Fondi ja Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfondi kohta ning nende ja Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastu suhtes kohaldatavad finantsreeglid (ELT L 231, 30.6.2021, lk 159).

17

(18)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1057, millega luuakse Euroopa Sotsiaalfond+ (ESF+) ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1296/2013 (ELT L 231, 30.6.2021, lk 21).

18

(19)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 lõikele 2.

19

---

| 1.9.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 334/96 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 334/96

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

12. juuli 2022,

milles käsitletakse Itaalia 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Itaalia 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohta

(2022/C 334/12)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta, (2) eriti selle artikli 6 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | 19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, (3) millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu. Taaste- ja vastupidavusrahastust antakse rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. See aitab majandusel taastuda ning teha eelkõige rohe- ja digipöörde edendamiseks kestlikke ja majanduskasvu soodustavaid reforme ja investeeringuid, tugevdades samas liikmesriikide majanduse vastupidavust ja potentsiaalset majanduskasvu. Samuti aitab see tugevdada riigi rahanduse kestlikkust ning edendada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis. 2022. aasta juunis ajakohastatakse kooskõlas määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikega 2 taaste- ja vastupidavusrahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust. |
| --- | --- |

(1)

19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, (3) millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu. Taaste- ja vastupidavusrahastust antakse rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. See aitab majandusel taastuda ning teha eelkõige rohe- ja digipöörde edendamiseks kestlikke ja majanduskasvu soodustavaid reforme ja investeeringuid, tugevdades samas liikmesriikide majanduse vastupidavust ja potentsiaalset majanduskasvu. Samuti aitab see tugevdada riigi rahanduse kestlikkust ning edendada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis. 2022. aasta juunis ajakohastatakse kooskõlas määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikega 2 taaste- ja vastupidavusrahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust.

| (2) | 24. novembril 2021 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2022) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse 7. mail 2021 allkirjastatud Porto sotsiaalkohustust rakendada edasi Euroopa sotsiaalõiguste sammast, mille Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kuulutasid välja 17. novembril 2017. Euroopa Ülemkogu kiitis 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid heaks 25. märtsil 2022. 24. novembril 2021 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles nimetati Itaaliat ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta ning ettepaneku 2022. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist. 5. aprillil 2022 võttis nõukogu vastu soovituse euroala majanduspoliitika kohta (4) ja 14. märtsil 2022 ühise tööhõive aruande. |
| --- | --- |

(2)

24. novembril 2021 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2022) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse 7. mail 2021 allkirjastatud Porto sotsiaalkohustust rakendada edasi Euroopa sotsiaalõiguste sammast, mille Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kuulutasid välja 17. novembril 2017. Euroopa Ülemkogu kiitis 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid heaks 25. märtsil 2022. 24. novembril 2021 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles nimetati Itaaliat ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta ning ettepaneku 2022. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist. 5. aprillil 2022 võttis nõukogu vastu soovituse euroala majanduspoliitika kohta (4) ja 14. märtsil 2022 ühise tööhõive aruande.

| (3) | Venemaa sissetung Ukrainasse pärast ülemaailmset pandeemiat on märkimisväärselt muutnud geopoliitilist ja majanduslikku olukorda. Sissetungi mõju liikmesriikide majandusele avaldub muu hulgas kõrgemates energia-, toidu- ja toorainehindades ning kehvemates kasvuväljavaadetes. Kõrgemad energiahinnad mõjutavad tugevasti eelkõige kõige haavatavamaid leibkondi, kes kannatavad energiaostuvõimetuse all või elavad selle ohus, samuti ettevõtteid, mis on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad. Liit seisab silmitsi ka Ukrainast põgenevate inimeste enneolematu sissevooluga. Venemaa agressioonisõjast tulenevad majanduslikud tagajärjed on mõjutanud liikmesriike ebaühtlaselt. Sellega seoses käivitati 4. märtsil 2022 nõukogu rakendusotsusega (EL) 2022/382 (5) esimest korda nõukogu direktiiv 2001/55/EÜ, (6) millega anti Ukrainast pärit põgenikele õigus seaduslikult liidus viibida ning juurdepääs haridusele ja koolitusele, tööturule, tervishoiule, eluasemele ja sotsiaalhoolekandele. |
| --- | --- |

(3)

Venemaa sissetung Ukrainasse pärast ülemaailmset pandeemiat on märkimisväärselt muutnud geopoliitilist ja majanduslikku olukorda. Sissetungi mõju liikmesriikide majandusele avaldub muu hulgas kõrgemates energia-, toidu- ja toorainehindades ning kehvemates kasvuväljavaadetes. Kõrgemad energiahinnad mõjutavad tugevasti eelkõige kõige haavatavamaid leibkondi, kes kannatavad energiaostuvõimetuse all või elavad selle ohus, samuti ettevõtteid, mis on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad. Liit seisab silmitsi ka Ukrainast põgenevate inimeste enneolematu sissevooluga. Venemaa agressioonisõjast tulenevad majanduslikud tagajärjed on mõjutanud liikmesriike ebaühtlaselt. Sellega seoses käivitati 4. märtsil 2022 nõukogu rakendusotsusega (EL) 2022/382 (5) esimest korda nõukogu direktiiv 2001/55/EÜ, (6) millega anti Ukrainast pärit põgenikele õigus seaduslikult liidus viibida ning juurdepääs haridusele ja koolitusele, tööturule, tervishoiule, eluasemele ja sotsiaalhoolekandele.

| (4) | Võttes arvesse kiiresti muutuvat majanduslikku ja geopoliitilist olukorda, jätkub Euroopa poolaasta raames 2022. aastal majandus- ja tööhõivepoliitika ulatuslik koordineerimine, lähtudes samal ajal taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamisnõuetest, nagu on märgitud 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsis. Vastuvõetud taaste- ja vastupidavuskavade rakendamine on oluline poliitiliste prioriteetide elluviimiseks Euroopa poolaasta raames, kuna kavades käsitletakse kõiki 2019. ja 2020. aasta Euroopa poolaasta tsüklites esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019. ja 2020. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mida on läbi vaadatud, ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21, nagu ka riigipõhised soovitused, mis esitati enne selliste läbivaadatud, ajakohastatud või muudetud kavade esitamise kuupäeva. |
| --- | --- |

(4)

Võttes arvesse kiiresti muutuvat majanduslikku ja geopoliitilist olukorda, jätkub Euroopa poolaasta raames 2022. aastal majandus- ja tööhõivepoliitika ulatuslik koordineerimine, lähtudes samal ajal taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamisnõuetest, nagu on märgitud 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsis. Vastuvõetud taaste- ja vastupidavuskavade rakendamine on oluline poliitiliste prioriteetide elluviimiseks Euroopa poolaasta raames, kuna kavades käsitletakse kõiki 2019. ja 2020. aasta Euroopa poolaasta tsüklites esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019. ja 2020. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mida on läbi vaadatud, ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21, nagu ka riigipõhised soovitused, mis esitati enne selliste läbivaadatud, ajakohastatud või muudetud kavade esitamise kuupäeva.

| (5) | Stabiilsuse ja kasvu pakti üldist vabastusklauslit on kohaldatud alates 2020. aasta märtsist. Oma 3. märtsi 2021. aasta teatises „Üks aasta pärast COVID-19 puhangu algust: eelarvepoliitika meetmed“ esitas komisjon oma seisukoha, et otsuse tegemisel üldise vabastusklausli kohaldamise lõpetamise või jätkamise kohta tuleks lähtuda majandusolukorra üldhinnangust, kusjuures peamiseks kvantitatiivseks kriteeriumiks peaks olema liidu või euroala majandustegevuse tase võrreldes kriisieelse tasemega (2019. aasta lõpp). Võttes arvesse suurenenud ebakindlust ja majandusväljavaateid ohustavaid suuri langusriske Euroopas toimuva sõja kontekstis, enneolematut energiahindade tõusu ja jätkuvaid häireid tarneahelates, on põhjendatud stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamisaja pikendamine 2023. aastani. |
| --- | --- |

(5)

Stabiilsuse ja kasvu pakti üldist vabastusklauslit on kohaldatud alates 2020. aasta märtsist. Oma 3. märtsi 2021. aasta teatises „Üks aasta pärast COVID-19 puhangu algust: eelarvepoliitika meetmed“ esitas komisjon oma seisukoha, et otsuse tegemisel üldise vabastusklausli kohaldamise lõpetamise või jätkamise kohta tuleks lähtuda majandusolukorra üldhinnangust, kusjuures peamiseks kvantitatiivseks kriteeriumiks peaks olema liidu või euroala majandustegevuse tase võrreldes kriisieelse tasemega (2019. aasta lõpp). Võttes arvesse suurenenud ebakindlust ja majandusväljavaateid ohustavaid suuri langusriske Euroopas toimuva sõja kontekstis, enneolematut energiahindade tõusu ja jätkuvaid häireid tarneahelates, on põhjendatud stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamisaja pikendamine 2023. aastani.

| (6) | Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovituses, (7) milles esitatakse nõukogu arvamus Itaalia 2021. aasta stabiilsusprogrammi kohta, esitatud lähenemisviisi kohaselt on üldist eelarvepoliitikat praegu kõige parem mõõta esmaste kulude (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) muutusena keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu suhtes, jättes välja COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed, kuid võttes arvesse taaste- ja vastupidavusrahastu tagastamatute toetuste ja muude liidu vahenditega rahastatavaid kulusid (8). Selleks et hinnata, kas riigi eelarvepoliitika on konservatiivne ja kas eelarve struktuur soodustab kestlikku taastumist kooskõlas rohe- ja digipöördega, tuleks üldisest eelarvepoliitikast kaugemale minnes pöörata tähelepanu ka riiklikult rahastatavate (9) esmaste jooksvate kulude (millest on maha arvatud kaalutlusõiguse alusel võetud tulumeetmed ja välja jäetud COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed) ja investeeringute arengule. |
| --- | --- |

(6)

Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovituses, (7) milles esitatakse nõukogu arvamus Itaalia 2021. aasta stabiilsusprogrammi kohta, esitatud lähenemisviisi kohaselt on üldist eelarvepoliitikat praegu kõige parem mõõta esmaste kulude (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) muutusena keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu suhtes, jättes välja COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed, kuid võttes arvesse taaste- ja vastupidavusrahastu tagastamatute toetuste ja muude liidu vahenditega rahastatavaid kulusid (8). Selleks et hinnata, kas riigi eelarvepoliitika on konservatiivne ja kas eelarve struktuur soodustab kestlikku taastumist kooskõlas rohe- ja digipöördega, tuleks üldisest eelarvepoliitikast kaugemale minnes pöörata tähelepanu ka riiklikult rahastatavate (9) esmaste jooksvate kulude (millest on maha arvatud kaalutlusõiguse alusel võetud tulumeetmed ja välja jäetud COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed) ja investeeringute arengule.

| (7) | 2. märtsil 2022 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse 2023. aasta eelarvepoliitika üldised suunised („eelarvesuunised“), et toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon märkis, et 2022. aasta talveprognoosi makromajandusliku prognoosi kohaselt näib üleminek 2020–2022. aasta üldiselt toetavalt eelarvepoliitikalt üldiselt neutraalsele eelarvepoliitikale, olles samas valmis reageerima muutuvale majandusolukorrale, 2023. aastal asjakohane. Komisjon teatas, et 2023. aasta eelarvesoovitused peaksid jätkuvalt olema liikmesriikide vahel diferentseeritud ja nendes tuleks arvesse võtta võimalikku ülekanduvat mõju riikide vahel. Komisjon kutsus liikmesriike üles kajastama suuniseid oma stabiilsus- ja lähenemisprogrammides. Komisjon võttis kohustuse jälgida tähelepanelikult majandusarengut ja kohandada oma poliitikasuuniseid vastavalt vajadusele ning hiljemalt 2022. aasta mai lõpus esitatavas Euroopa poolaasta kevadpaketis. |
| --- | --- |

(7)

2. märtsil 2022 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse 2023. aasta eelarvepoliitika üldised suunised („eelarvesuunised“), et toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon märkis, et 2022. aasta talveprognoosi makromajandusliku prognoosi kohaselt näib üleminek 2020–2022. aasta üldiselt toetavalt eelarvepoliitikalt üldiselt neutraalsele eelarvepoliitikale, olles samas valmis reageerima muutuvale majandusolukorrale, 2023. aastal asjakohane. Komisjon teatas, et 2023. aasta eelarvesoovitused peaksid jätkuvalt olema liikmesriikide vahel diferentseeritud ja nendes tuleks arvesse võtta võimalikku ülekanduvat mõju riikide vahel. Komisjon kutsus liikmesriike üles kajastama suuniseid oma stabiilsus- ja lähenemisprogrammides. Komisjon võttis kohustuse jälgida tähelepanelikult majandusarengut ja kohandada oma poliitikasuuniseid vastavalt vajadusele ning hiljemalt 2022. aasta mai lõpus esitatavas Euroopa poolaasta kevadpaketis.

| (8) | Seoses eelarvesuunistega võetakse 2023. aasta eelarvesoovitustes arvesse halvenenud majandusväljavaateid, suurenenud ebakindlust ja täiendavaid langusriske ning võrreldes komisjoni 2022. aasta talveprognoosiga kiiremat inflatsiooni. Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleb eelarvemeetmete abil suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse ning säilitada kõige haavatavamate leibkondade ostujõud, et leevendada energiahinna tõusu mõju ja aidata piirata teisest inflatsioonisurvet sihipäraste ja ajutiste meetmete abil. Eelarvepoliitika peab jääma paindlikuks, et kohaneda kiiresti muutuvate oludega, sealhulgas Venemaa Ukraina-vastasest agressioonisõjast kaitse ja julgeoleku osas tulenevate väljakutsetega, ning see peab olema liikmesriikide vahel diferentseeritud vastavalt nende eelarve- ja majandusolukorrale, võttes sealhulgas arvesse, kuidas neile mõjub kriis ja Ukrainast põgenenud inimeste sisseränne. |
| --- | --- |

(8)

Seoses eelarvesuunistega võetakse 2023. aasta eelarvesoovitustes arvesse halvenenud majandusväljavaateid, suurenenud ebakindlust ja täiendavaid langusriske ning võrreldes komisjoni 2022. aasta talveprognoosiga kiiremat inflatsiooni. Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleb eelarvemeetmete abil suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse ning säilitada kõige haavatavamate leibkondade ostujõud, et leevendada energiahinna tõusu mõju ja aidata piirata teisest inflatsioonisurvet sihipäraste ja ajutiste meetmete abil. Eelarvepoliitika peab jääma paindlikuks, et kohaneda kiiresti muutuvate oludega, sealhulgas Venemaa Ukraina-vastasest agressioonisõjast kaitse ja julgeoleku osas tulenevate väljakutsetega, ning see peab olema liikmesriikide vahel diferentseeritud vastavalt nende eelarve- ja majandusolukorrale, võttes sealhulgas arvesse, kuidas neile mõjub kriis ja Ukrainast põgenenud inimeste sisseränne.

| (9) | 30. aprillil 2021 esitas Itaalia vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon hindas määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas esitatud hindamissuunistega. 13. juulil 2021 võttis nõukogu vastu rakendusotsuse Itaalia taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnangu heakskiitmise kohta (10). Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsuse vastuvõtmisest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Itaalia on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjakohased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud. |
| --- | --- |

(9)

30. aprillil 2021 esitas Itaalia vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon hindas määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas esitatud hindamissuunistega. 13. juulil 2021 võttis nõukogu vastu rakendusotsuse Itaalia taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnangu heakskiitmise kohta (10). Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsuse vastuvõtmisest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Itaalia on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjakohased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud.

| (10) | 27. aprillil 2022 esitas Itaalia kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artiklis 4 sätestatud tähtajaga oma 2022. aasta riikliku reformikava ja 2022. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2022. aasta riiklik reformikava ka Itaalia kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava rakendamisel tehtud edusammude kohta. |
| --- | --- |

(10)

27. aprillil 2022 esitas Itaalia kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artiklis 4 sätestatud tähtajaga oma 2022. aasta riikliku reformikava ja 2022. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2022. aasta riiklik reformikava ka Itaalia kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava rakendamisel tehtud edusammude kohta.

| (11) | 23. mail 2022 avaldas komisjon Itaalia kohta 2022. aasta riigiaruande. Selles hinnati Itaalia edusamme nõukogu poolt 2019., 2020. ja 2021. aastal vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti taaste ja vastupidavuse tulemustabeli põhjal kokkuvõte sellest, kuidas Itaalia on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Selle analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega, sealhulgas nendega, mis tekivad seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse. Samuti hinnati Itaalia edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning liidu peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamisel. |
| --- | --- |

(11)

23. mail 2022 avaldas komisjon Itaalia kohta 2022. aasta riigiaruande. Selles hinnati Itaalia edusamme nõukogu poolt 2019., 2020. ja 2021. aastal vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti taaste ja vastupidavuse tulemustabeli põhjal kokkuvõte sellest, kuidas Itaalia on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Selle analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega, sealhulgas nendega, mis tekivad seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse. Samuti hinnati Itaalia edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning liidu peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamisel.

| (12) | Komisjon tegi määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 alusel Itaalia kohta põhjaliku analüüsi ja avaldas selle tulemused 23. mail 2022. Komisjon jõudis järeldusele, et Itaalias on ülemäärane makromajanduslik tasakaalustamatus. Eelkõige esineb Itaalias jätkuvalt haavatavus, mis on seotud suure valitsemissektori võla ja tootlikkuse vähese kasvuga tööturu ebakindluse ja finantsturgude mõningate nõrkuste tingimustes. |
| --- | --- |

(12)

Komisjon tegi määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 alusel Itaalia kohta põhjaliku analüüsi ja avaldas selle tulemused 23. mail 2022. Komisjon jõudis järeldusele, et Itaalias on ülemäärane makromajanduslik tasakaalustamatus. Eelkõige esineb Itaalias jätkuvalt haavatavus, mis on seotud suure valitsemissektori võla ja tootlikkuse vähese kasvuga tööturu ebakindluse ja finantsturgude mõningate nõrkuste tingimustes.

| (13) | 23. mail 2022 esitas komisjon Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 3 kohase aruande. Kõnealuses aruandes arutati Itaalia eelarveseisundit, kuna riigi valitsemissektori eelarvepuudujääk ületas 2021. aastal aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % sisemajanduse koguproduktist (SKP) ning valitsemissektori võlg ületas aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 60 % SKPst ega järginud võla vähendamise sihttaset. Aruandes jõuti järeldusele, et puudujäägi- ja võlakriteerium ei ole täidetud. Kooskõlas 2. märtsi 2022. aasta teatisega leidis komisjon kõigi asjaomaste tegurite hindamisel, et võla vähendamise sihttaseme järgimine tooks kaasa liiga järsu ja varase eelarve kohandamise, mis võib ohustada majanduskasvu. Seepärast on komisjon seisukohal, et praegustes erandlikes majandustingimustes ei ole võla vähendamise sihttaseme järgimine põhjendatud. Nagu teatatud, ei teinud komisjon 2022. aasta kevadel ettepanekut algatada uusi ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusi ning hindab 2022. aasta sügisel uuesti, kas on vaja teha ettepanek selliste menetluste algatamiseks. |
| --- | --- |

(13)

23. mail 2022 esitas komisjon Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 3 kohase aruande. Kõnealuses aruandes arutati Itaalia eelarveseisundit, kuna riigi valitsemissektori eelarvepuudujääk ületas 2021. aastal aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % sisemajanduse koguproduktist (SKP) ning valitsemissektori võlg ületas aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 60 % SKPst ega järginud võla vähendamise sihttaset. Aruandes jõuti järeldusele, et puudujäägi- ja võlakriteerium ei ole täidetud. Kooskõlas 2. märtsi 2022. aasta teatisega leidis komisjon kõigi asjaomaste tegurite hindamisel, et võla vähendamise sihttaseme järgimine tooks kaasa liiga järsu ja varase eelarve kohandamise, mis võib ohustada majanduskasvu. Seepärast on komisjon seisukohal, et praegustes erandlikes majandustingimustes ei ole võla vähendamise sihttaseme järgimine põhjendatud. Nagu teatatud, ei teinud komisjon 2022. aasta kevadel ettepanekut algatada uusi ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusi ning hindab 2022. aasta sügisel uuesti, kas on vaja teha ettepanek selliste menetluste algatamiseks.

| (14) | Oma 20. juuli 2020. aasta soovituses (11) soovitas nõukogu Itaalial võtta 2020. ja 2021. aastal kooskõlas üldise vabastusklausliga kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida COVID-19 pandeemiale ning toetada majandust ja selle taastumist. Samuti soovitati Itaalial juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon keskpikas perspektiivis ja tagada võla kestlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Eurostati kinnitatud andmete põhjal vähenes Itaalia valitsemissektori eelarvepuudujääk 9,6 %-lt SKPst 2020. aastal 7,2 %-le SKPst 2021. aastal. Itaalia eelarvepoliitilised meetmed toetasid majanduse taastumist 2021. aastal, sealjuures moodustasid ajutised erakorralised meetmed 3,5 % SKPst (vähem kui 2020. aastal, mil see oli 4,4 % SKPst). Itaalia 2021. aasta meetmed olid kooskõlas nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitusega. 2020. ja 2021. aastal valitsuse poolt kaalutlusõiguse alusel võetud eelarvemeetmed olid enamasti ajutised või kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega. Samal ajal ei olnud mõned ajavahemikul 2020–2021 valitsuse poolt kaalutlusõiguse alusel vastu võetud meetmed ajutised ega kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega, kusjuures peamiselt hõlmasid need sotsiaalkindlustusmaksete vähendamist vaesemates piirkondades, maksukrediidi laiendamist palgatulule ja peretoetuse kehtestamist. Eurostati kinnitatud andmete kohaselt langes valitsemissektori võlg 155,3 %-lt SKPst 2020. aastal 150,8 %-le SKPst 2021. aastal. |
| --- | --- |

(14)

Oma 20. juuli 2020. aasta soovituses (11) soovitas nõukogu Itaalial võtta 2020. ja 2021. aastal kooskõlas üldise vabastusklausliga kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida COVID-19 pandeemiale ning toetada majandust ja selle taastumist. Samuti soovitati Itaalial juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon keskpikas perspektiivis ja tagada võla kestlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Eurostati kinnitatud andmete põhjal vähenes Itaalia valitsemissektori eelarvepuudujääk 9,6 %-lt SKPst 2020. aastal 7,2 %-le SKPst 2021. aastal. Itaalia eelarvepoliitilised meetmed toetasid majanduse taastumist 2021. aastal, sealjuures moodustasid ajutised erakorralised meetmed 3,5 % SKPst (vähem kui 2020. aastal, mil see oli 4,4 % SKPst). Itaalia 2021. aasta meetmed olid kooskõlas nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitusega. 2020. ja 2021. aastal valitsuse poolt kaalutlusõiguse alusel võetud eelarvemeetmed olid enamasti ajutised või kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega. Samal ajal ei olnud mõned ajavahemikul 2020–2021 valitsuse poolt kaalutlusõiguse alusel vastu võetud meetmed ajutised ega kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega, kusjuures peamiselt hõlmasid need sotsiaalkindlustusmaksete vähendamist vaesemates piirkondades, maksukrediidi laiendamist palgatulule ja peretoetuse kehtestamist. Eurostati kinnitatud andmete kohaselt langes valitsemissektori võlg 155,3 %-lt SKPst 2020. aastal 150,8 %-le SKPst 2021. aastal.

| (15) | 2022. aasta stabiilsusprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on 2022. aastal optimistlik ja seejärel realistlik. Valitsuse prognoosi kohaselt kasvab reaalne SKP 2022. aastal 3,1 % ja 2023. aastal 2,4 %. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on SKP reaalkasv väiksem – 2022. aastal 2,4 % ja 2023. aastal 1,9 %, mis tuleneb peamiselt konservatiivsemast sisenõudluse prognoosist. Valitsus prognoosib oma 2022. aasta stabiilsusprogrammis, et valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk väheneb 2022. aastal 5,6 %-le SKPst ja 2023. aastal 3,9 %-le SKPst (12). Vähenemine 2022. aastal kajastab peamiselt majandustegevuse kasvu ja enamiku erakorraliste meetmete lõpetamist. 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 2022. aastal 147,0 %-le ja 2023. aastal 145,2 %-le. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2022. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk on 2022. ja 2023. aastal vastavalt 5,5 % SKPst ja 4,3 % SKPst. Võrreldes 2022. aasta stabiilsusprogrammiga on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi põhjal eelarvepuudujääk 2022. aastal peaaegu sama, kuid 2023. aastal suurem, peamiselt väiksema majanduskasvu tõttu. Samal ajal ei hõlma komisjoni 2022. aasta kevadprognoos 2022. aasta stabiilsusprogrammis 2022. aastaks teada antud täiendavaid toetusmeetmeid, kuna üksikasjad ei olnud enne prognoosi koostamise tähtpäeva kättesaadavad. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse suurem – 2022. aastal 147,9 % ja 2023. aastal 146,8 %. Erinevus tuleneb suuremast eelarvepuudujäägist ja väiksemast majanduskasvust. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on keskpika perioodi (kümme aastat) keskmine potentsiaalne SKP kasv hinnanguliselt 0,4 %. See hinnang ei hõlma aga selliste reformide mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ja võivad hoogustada Itaalia potentsiaalset majanduskasvu. |
| --- | --- |

(15)

2022. aasta stabiilsusprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on 2022. aastal optimistlik ja seejärel realistlik. Valitsuse prognoosi kohaselt kasvab reaalne SKP 2022. aastal 3,1 % ja 2023. aastal 2,4 %. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on SKP reaalkasv väiksem – 2022. aastal 2,4 % ja 2023. aastal 1,9 %, mis tuleneb peamiselt konservatiivsemast sisenõudluse prognoosist. Valitsus prognoosib oma 2022. aasta stabiilsusprogrammis, et valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk väheneb 2022. aastal 5,6 %-le SKPst ja 2023. aastal 3,9 %-le SKPst (12). Vähenemine 2022. aastal kajastab peamiselt majandustegevuse kasvu ja enamiku erakorraliste meetmete lõpetamist. 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 2022. aastal 147,0 %-le ja 2023. aastal 145,2 %-le. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2022. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk on 2022. ja 2023. aastal vastavalt 5,5 % SKPst ja 4,3 % SKPst. Võrreldes 2022. aasta stabiilsusprogrammiga on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi põhjal eelarvepuudujääk 2022. aastal peaaegu sama, kuid 2023. aastal suurem, peamiselt väiksema majanduskasvu tõttu. Samal ajal ei hõlma komisjoni 2022. aasta kevadprognoos 2022. aasta stabiilsusprogrammis 2022. aastaks teada antud täiendavaid toetusmeetmeid, kuna üksikasjad ei olnud enne prognoosi koostamise tähtpäeva kättesaadavad. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse suurem – 2022. aastal 147,9 % ja 2023. aastal 146,8 %. Erinevus tuleneb suuremast eelarvepuudujäägist ja väiksemast majanduskasvust. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on keskpika perioodi (kümme aastat) keskmine potentsiaalne SKP kasv hinnanguliselt 0,4 %. See hinnang ei hõlma aga selliste reformide mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ja võivad hoogustada Itaalia potentsiaalset majanduskasvu.

| (16) | 2022. aastal kaotab valitsus järk-järgult enamiku COVID-19 kriisile reageerimiseks võetud meetmetest, nii et ajutised erakorralised meetmed peaksid prognooside kohaselt vähenema 3,5 %-lt SKPst 2021. aastal 1,1 %-le SKPst 2022. aastal. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetud meetmed, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 0,5 % SKPst ja mis kaotatakse järk-järgult 2023. aastal (13). Need meetmed hõlmavad peamiselt sotsiaalsiirdeid vaesematele leibkondadele, energiatarbimise kaudsete maksude alandamist ja energiaettevõtetele antavaid toetusi. Need meetmed on kavandatud ajutistena. Kui aga energiahinnad jäävad kõrgeks ka 2023. aastal, võidakse mõned neist meetmetest säilitada. Mõned neist meetmetest ei ole sihipärased, eelkõige energiatarbimise kaudsete maksude (käibemaks ja kindlasummalised maksud) üldine alandamine. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad ka Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse pakkumise kulud, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal ja 2023. aastal 0,1 % SKPst (14). |
| --- | --- |

(16)

2022. aastal kaotab valitsus järk-järgult enamiku COVID-19 kriisile reageerimiseks võetud meetmetest, nii et ajutised erakorralised meetmed peaksid prognooside kohaselt vähenema 3,5 %-lt SKPst 2021. aastal 1,1 %-le SKPst 2022. aastal. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetud meetmed, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 0,5 % SKPst ja mis kaotatakse järk-järgult 2023. aastal (13). Need meetmed hõlmavad peamiselt sotsiaalsiirdeid vaesematele leibkondadele, energiatarbimise kaudsete maksude alandamist ja energiaettevõtetele antavaid toetusi. Need meetmed on kavandatud ajutistena. Kui aga energiahinnad jäävad kõrgeks ka 2023. aastal, võidakse mõned neist meetmetest säilitada. Mõned neist meetmetest ei ole sihipärased, eelkõige energiatarbimise kaudsete maksude (käibemaks ja kindlasummalised maksud) üldine alandamine. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad ka Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse pakkumise kulud, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal ja 2023. aastal 0,1 % SKPst (14).

| (17) | Oma 18. juuni 2021. aasta soovituses soovitas nõukogu Itaalial kasutada 2022. aastal taaste- ja vastupidavusrahastut, et rahastada lisainvesteeringuid majanduse taastamisse, järgides samal ajal konservatiivset eelarvepoliitikat. Lisaks peaks Itaalia säilitama riiklikult rahastatavad investeeringud. Nõukogu soovitas Itaalial piirata ka riiklikult rahastatavate jooksvate kulude kasvu. Samuti soovitas nõukogu Itaalial juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon ja tagada riigi rahanduse kestlikkus keskpikas perspektiivis ning samal ajal suurendada investeeringuid majanduskasvu potentsiaali hoogustamiseks. |
| --- | --- |

(17)

Oma 18. juuni 2021. aasta soovituses soovitas nõukogu Itaalial kasutada 2022. aastal taaste- ja vastupidavusrahastut, et rahastada lisainvesteeringuid majanduse taastamisse, järgides samal ajal konservatiivset eelarvepoliitikat. Lisaks peaks Itaalia säilitama riiklikult rahastatavad investeeringud. Nõukogu soovitas Itaalial piirata ka riiklikult rahastatavate jooksvate kulude kasvu. Samuti soovitas nõukogu Itaalial juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon ja tagada riigi rahanduse kestlikkus keskpikas perspektiivis ning samal ajal suurendada investeeringuid majanduskasvu potentsiaali hoogustamiseks.

| (18) | Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi ja Itaalia 2022. aasta stabiilsusprogrammis esitatud teabe põhjal prognoositakse, et eelarvepoliitika on 2022. aastal toetav (– 2,7 % SKPst (15)). Itaalia kavatseb jätkuvalt toetada majanduse taastamist, kasutades taaste- ja vastupidavusrahastut täiendavate investeeringute rahastamiseks, nagu on soovitanud nõukogu. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2021. aastaga suurenema 0,9 protsendipunkti võrra. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2022. aastal andma eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,3 protsendipunkti (16). Seepärast kavatseb Itaalia säilitada riiklikult rahastatavad investeeringud, nagu on soovitanud nõukogu. Riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) peaks 2022. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 1,3 protsendipunkti. See märkimisväärne ekspansiivne panus hõlmab energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetavate meetmete (0,2 % SKPst) (17) ning Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse andmise kulude (0,1 % SKPst) täiendavat mõju. Jooksvate kulude kasv kajastab ka suuremaid kulutusi valitsemissektori töötajatele makstavatele hüvitistele, mis on tingitud avaliku sektori lepingute uuendamisest ajavahemikuks 2019–2021, millest märkimisväärne osa (mis moodustab 0,25 % SKPst) kirjendatakse 2022. aastal, ning samal ajal on ka tervishoiusektorile eelarves ette nähtud täiendavad vahendid (0,1 % SKPst). Tulude poolel peaks ekspansiivsele eelarvepoliitikale kaasa aitama ka üksikisiku tulumaksu ja tootmistegevuse piirkondliku maksu vähendamine (0,4 % SKPst). Seepärast ei piira Itaalia komisjoni praeguste hinnangute kohaselt 2022. aastal piisavalt oma riiklikult rahastatud jooksvate netokulude kasvu. |
| --- | --- |

(18)

Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi ja Itaalia 2022. aasta stabiilsusprogrammis esitatud teabe põhjal prognoositakse, et eelarvepoliitika on 2022. aastal toetav (– 2,7 % SKPst (15)). Itaalia kavatseb jätkuvalt toetada majanduse taastamist, kasutades taaste- ja vastupidavusrahastut täiendavate investeeringute rahastamiseks, nagu on soovitanud nõukogu. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2021. aastaga suurenema 0,9 protsendipunkti võrra. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2022. aastal andma eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,3 protsendipunkti (16). Seepärast kavatseb Itaalia säilitada riiklikult rahastatavad investeeringud, nagu on soovitanud nõukogu. Riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) peaks 2022. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 1,3 protsendipunkti. See märkimisväärne ekspansiivne panus hõlmab energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetavate meetmete (0,2 % SKPst) (17) ning Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse andmise kulude (0,1 % SKPst) täiendavat mõju. Jooksvate kulude kasv kajastab ka suuremaid kulutusi valitsemissektori töötajatele makstavatele hüvitistele, mis on tingitud avaliku sektori lepingute uuendamisest ajavahemikuks 2019–2021, millest märkimisväärne osa (mis moodustab 0,25 % SKPst) kirjendatakse 2022. aastal, ning samal ajal on ka tervishoiusektorile eelarves ette nähtud täiendavad vahendid (0,1 % SKPst). Tulude poolel peaks ekspansiivsele eelarvepoliitikale kaasa aitama ka üksikisiku tulumaksu ja tootmistegevuse piirkondliku maksu vähendamine (0,4 % SKPst). Seepärast ei piira Itaalia komisjoni praeguste hinnangute kohaselt 2022. aastal piisavalt oma riiklikult rahastatud jooksvate netokulude kasvu.

| (19) | Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika seisund, eeldusel et poliitikat ei muudeta, 2023. aastal – 1,2 % SKPst (18). Prognooside kohaselt jätkab Itaalia 2023. aastal taaste- ja vastupidavusrahastust antavate toetuste kasutamist, et rahastada täiendavaid investeeringuid majanduse taastamise toetuseks. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2022. aastaga suurenema 0,7 protsendipunkti SKPst. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2023. aastal andma eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,2 protsendipunkti (19). Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2023. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse üldjoontes neutraalse panuse – 0,2 protsendipunkti. See hõlmab energiahindade tõusu leevendamiseks võetud meetmete järkjärgulise kaotamise mõju (0,5 % SKPst). Samal ajal peaksid jooksvate netokulude kasvu põhjustama ka sotsiaalsiirete suurenemine (0,4 % SKPst), mis tuleneb nende indekseerimisest eelmise aasta inflatsioonimääraga, ning tervishoiusektorile eelarves ette nähtud täiendavad vahendid (0,1 % SKPst), mida ei ole kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega. Seetõttu sõltub riiklikult rahastatavate jooksvate kulude üldjoontes neutraalne panus energiahindade tõusu mõju leevendamiseks võetud meetmete järkjärgulisest kaotamisest, nagu praegu kavandatud. |
| --- | --- |

(19)

Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika seisund, eeldusel et poliitikat ei muudeta, 2023. aastal – 1,2 % SKPst (18). Prognooside kohaselt jätkab Itaalia 2023. aastal taaste- ja vastupidavusrahastust antavate toetuste kasutamist, et rahastada täiendavaid investeeringuid majanduse taastamise toetuseks. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2022. aastaga suurenema 0,7 protsendipunkti SKPst. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2023. aastal andma eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,2 protsendipunkti (19). Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2023. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse üldjoontes neutraalse panuse – 0,2 protsendipunkti. See hõlmab energiahindade tõusu leevendamiseks võetud meetmete järkjärgulise kaotamise mõju (0,5 % SKPst). Samal ajal peaksid jooksvate netokulude kasvu põhjustama ka sotsiaalsiirete suurenemine (0,4 % SKPst), mis tuleneb nende indekseerimisest eelmise aasta inflatsioonimääraga, ning tervishoiusektorile eelarves ette nähtud täiendavad vahendid (0,1 % SKPst), mida ei ole kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega. Seetõttu sõltub riiklikult rahastatavate jooksvate kulude üldjoontes neutraalne panus energiahindade tõusu mõju leevendamiseks võetud meetmete järkjärgulisest kaotamisest, nagu praegu kavandatud.

| (20) | 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk järk-järgult vähenema 3,3 %-le SKPst 2024. aastal ja 2,8 %-le SKPst 2025. aastal. Seega peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk jääma 2025. aastal alla 3 % SKPst. Nende prognooside kohaselt vähenevad kogukulud aastatel 2023–2025 ligikaudu 3 protsendipunkti SKPst ja kogutulud ligikaudu 2 protsendipunkti SKPst. 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse 2025. aastani vähenema – 2024. aastal 143,4 %-le ja 2025. aastal 141,4 %-le. Komisjoni analüüsi kohaselt näivad võla kestlikkusega seotud riskid keskpikas perspektiivis väikesed. |
| --- | --- |

(20)

2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk järk-järgult vähenema 3,3 %-le SKPst 2024. aastal ja 2,8 %-le SKPst 2025. aastal. Seega peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk jääma 2025. aastal alla 3 % SKPst. Nende prognooside kohaselt vähenevad kogukulud aastatel 2023–2025 ligikaudu 3 protsendipunkti SKPst ja kogutulud ligikaudu 2 protsendipunkti SKPst. 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse 2025. aastani vähenema – 2024. aastal 143,4 %-le ja 2025. aastal 141,4 %-le. Komisjoni analüüsi kohaselt näivad võla kestlikkusega seotud riskid keskpikas perspektiivis väikesed.

| (21) | Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja nimetatud määruse V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mille rakendamise suunav ajakava tuleb lõpule viia 31. augustiks 2026. Need käsitlevad kõiki majanduslikke ja sotsiaalseid probleeme või olulist osa majanduslikest ja sotsiaalsetest probleemidest, millele on osutatud riigipõhistes soovitustes, mille nõukogu esitas Itaaliale Euroopa poolaasta raames 2019. ja 2020. aastal, nagu ka riigipõhistes soovitustes, mis esitati enne taaste- ja vastupidavuskava vastuvõtmise kuupäeva. Eelkõige saab taaste- ja vastupidavuskava tõhus ja kiire rakendamine tuua kaasa püsivaid struktuurimuutusi ning avaldada seega kestvat mõju Itaalia majandusele ja ühiskonnale. Peamiste poliitikavaldkondade arvukad reformid peaksid aitama kõrvaldada majanduskasvu pikaajalisi takistusi. Täpsemalt sisaldab taaste- ja vastupidavuskava reforme, mille eesmärk on soodustada struktuurimuutusi avaliku halduse ja kohtusüsteemi toimimises ning parandada üldist ettevõtluskeskkonda. Kavandatud reformid ja investeeringud hariduse, oskuste arendamise ja teadusuuringute valdkonnas võivad pikas plaanis arendada inimkapitali ja teadussuutlikkust. Kavandatavad tööturureformid ja investeeringud tööhõive väljavaadete parandamiseks, eelkõige noorte ja naiste puhul, võivad suurendada tööjõu pakkumist, tagada võrdse juurdepääsu oskustele ja lõppkokkuvõttes toetada majanduskasvu. Eeldatakse, et reformid sellistes sektorites nagu transport ja veemajandus parandavad struktuurselt majanduslikku tõhusust, muu hulgas teenuslepingute sõlmimisel konkurentsipõhiste menetluste süstemaatilisema kasutamise kaudu. |
| --- | --- |

(21)

Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja nimetatud määruse V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mille rakendamise suunav ajakava tuleb lõpule viia 31. augustiks 2026. Need käsitlevad kõiki majanduslikke ja sotsiaalseid probleeme või olulist osa majanduslikest ja sotsiaalsetest probleemidest, millele on osutatud riigipõhistes soovitustes, mille nõukogu esitas Itaaliale Euroopa poolaasta raames 2019. ja 2020. aastal, nagu ka riigipõhistes soovitustes, mis esitati enne taaste- ja vastupidavuskava vastuvõtmise kuupäeva. Eelkõige saab taaste- ja vastupidavuskava tõhus ja kiire rakendamine tuua kaasa püsivaid struktuurimuutusi ning avaldada seega kestvat mõju Itaalia majandusele ja ühiskonnale. Peamiste poliitikavaldkondade arvukad reformid peaksid aitama kõrvaldada majanduskasvu pikaajalisi takistusi. Täpsemalt sisaldab taaste- ja vastupidavuskava reforme, mille eesmärk on soodustada struktuurimuutusi avaliku halduse ja kohtusüsteemi toimimises ning parandada üldist ettevõtluskeskkonda. Kavandatud reformid ja investeeringud hariduse, oskuste arendamise ja teadusuuringute valdkonnas võivad pikas plaanis arendada inimkapitali ja teadussuutlikkust. Kavandatavad tööturureformid ja investeeringud tööhõive väljavaadete parandamiseks, eelkõige noorte ja naiste puhul, võivad suurendada tööjõu pakkumist, tagada võrdse juurdepääsu oskustele ja lõppkokkuvõttes toetada majanduskasvu. Eeldatakse, et reformid sellistes sektorites nagu transport ja veemajandus parandavad struktuurselt majanduslikku tõhusust, muu hulgas teenuslepingute sõlmimisel konkurentsipõhiste menetluste süstemaatilisema kasutamise kaudu.

| (22) | Itaalia taaste- ja vastupidavuskava rakendamine aitab eeldatavasti teha täiendavaid edusamme rohe- ja digipöörde valdkonnas. Itaalia kliimaeesmärkide saavutamist toetavad meetmed moodustavad taaste- ja vastupidavuskava kogueraldisest 37,5 %, samas kui digieesmärke toetavad meetmed moodustavad kava kogueraldisest 25 %. Taaste- ja vastupidavuskava täielik rakendamine kooskõlas asjakohaste eesmärkide ja sihtidega aitab Itaalial COVID-19 kriisist kiiresti taastuda, tugevdades samal ajal tema vastupanuvõimet. Sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üleüldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest. |
| --- | --- |

(22)

Itaalia taaste- ja vastupidavuskava rakendamine aitab eeldatavasti teha täiendavaid edusamme rohe- ja digipöörde valdkonnas. Itaalia kliimaeesmärkide saavutamist toetavad meetmed moodustavad taaste- ja vastupidavuskava kogueraldisest 37,5 %, samas kui digieesmärke toetavad meetmed moodustavad kava kogueraldisest 25 %. Taaste- ja vastupidavuskava täielik rakendamine kooskõlas asjakohaste eesmärkide ja sihtidega aitab Itaalial COVID-19 kriisist kiiresti taastuda, tugevdades samal ajal tema vastupanuvõimet. Sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üleüldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest.

| (23) | Itaalia esitas 17. jaanuaril 2022 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1060 (20) ette nähtud partnerluslepingu ühtekuuluvuspoliitika programmdokumendid ning on esitanud Euroopa Komisjonile oma esimesed kõnealuse määrusega ettenähtud programmid. Kooskõlas määrusega (EL) 2021/1060 võtab Itaalia arvesse asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi ühtekuuluvuspoliitika 2021–2027. aasta fondide programmitöös. See on eeltingimus ühtekuuluvuspoliitika fondidest saadava rahalise toetuse tulemuslikkuse suurendamiseks ja lisaväärtuse maksimeerimiseks, edendades samal ajal nende ühtekuuluvuspoliitika fondide ning muude liidu vahendite ja fondide vahelist koordineerimist, vastastikust täiendavust ja sidusust. Taaste- ja vastupidavusrahastu ning ühtekuuluvuspoliitika programmide edukas rakendamine sõltub ka selliste kitsaskohtade kõrvaldamisest, mis pärsivad investeeringuid, mis toetavad rohe- ja digipööret ning tasakaalustatud territoriaalset arengut. |
| --- | --- |

(23)

Itaalia esitas 17. jaanuaril 2022 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1060 (20) ette nähtud partnerluslepingu ühtekuuluvuspoliitika programmdokumendid ning on esitanud Euroopa Komisjonile oma esimesed kõnealuse määrusega ettenähtud programmid. Kooskõlas määrusega (EL) 2021/1060 võtab Itaalia arvesse asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi ühtekuuluvuspoliitika 2021–2027. aasta fondide programmitöös. See on eeltingimus ühtekuuluvuspoliitika fondidest saadava rahalise toetuse tulemuslikkuse suurendamiseks ja lisaväärtuse maksimeerimiseks, edendades samal ajal nende ühtekuuluvuspoliitika fondide ning muude liidu vahendite ja fondide vahelist koordineerimist, vastastikust täiendavust ja sidusust. Taaste- ja vastupidavusrahastu ning ühtekuuluvuspoliitika programmide edukas rakendamine sõltub ka selliste kitsaskohtade kõrvaldamisest, mis pärsivad investeeringuid, mis toetavad rohe- ja digipööret ning tasakaalustatud territoriaalset arengut.

| (24) | Lisaks taaste- ja vastupidavuskavas käsitletud majanduslikele ja sotsiaalsetele probleemidele seisab Itaalia silmitsi mitmete muude probleemidega, mis on seotud maksusüsteemiga. Maksusüsteemi tõhususe suurendamise poliitikameetmed võivad aidata kõrvaldada pikaajalist makromajanduslikku tasakaalustamatust. Keskpikas ja pikas perspektiivis aitaks majanduskasvu soosivam ja tõhusam maksusüsteem vähendada valitsemissektori suurt võlga, aidata kaasa tootlikkuse kasvule ja toetada töökohtade loomist, eelkõige naiste jaoks. |
| --- | --- |

(24)

Lisaks taaste- ja vastupidavuskavas käsitletud majanduslikele ja sotsiaalsetele probleemidele seisab Itaalia silmitsi mitmete muude probleemidega, mis on seotud maksusüsteemiga. Maksusüsteemi tõhususe suurendamise poliitikameetmed võivad aidata kõrvaldada pikaajalist makromajanduslikku tasakaalustamatust. Keskpikas ja pikas perspektiivis aitaks majanduskasvu soosivam ja tõhusam maksusüsteem vähendada valitsemissektori suurt võlga, aidata kaasa tootlikkuse kasvule ja toetada töökohtade loomist, eelkõige naiste jaoks.

| (25) | Itaalia tööjõu maksukoormus on suur ja üksikisiku tulule kehtestatud maksupiirmäärade profiili iseloomustab suur ebaühtlus. 2021. aasta lõpus võttis Itaalia meetmeid nende probleemide lahendamiseks, eelkõige üldise lastetoetuse kehtestamise ja üksikisiku tulumaksu vähendamise kaudu. Need meetmed peaksid mõõdukalt suurendama tööjõu pakkumist, eriti naiste osas. Maksukiil on võrreldes teiste ELi liikmesriikidega kõigil sissetulekute tasemetel endiselt väga suur. Samal ajal on alakasutatud teised, majanduskasvu vähem kahjustavad tuluallikad, mis jätab võimalusi tööjõu maksukoormuse edasiseks vähendamiseks eelarveneutraalsel viisil. Kinnisvaramaksu arvutamise aluseks olevad katastriväärtused on suures osas aegunud. Maksukulude arv on suur ja kasutusala lai, sealhulgas käibemaksu puhul, ning nende ühtlustamiseks tuleks võtta meetmeid. Olenemata asjaolust, et Itaalias on energiamaksudest saadav tulu suhteliselt suur, ei soodusta nende struktuur piisavalt üleminekut puhtamatele tehnoloogiatele, sealhulgas keskkonnakahjulike toetuste laialdase kasutamise tõttu. Neid erinevaid mõõtmeid käsitletakse maksureformi võimaldavas seaduses, mille valitsus esitas 2021. aasta lõpus ja mis pärast vastuvõtmist tuleks rakendada seadusandlike dekreetidega. |
| --- | --- |

(25)

Itaalia tööjõu maksukoormus on suur ja üksikisiku tulule kehtestatud maksupiirmäärade profiili iseloomustab suur ebaühtlus. 2021. aasta lõpus võttis Itaalia meetmeid nende probleemide lahendamiseks, eelkõige üldise lastetoetuse kehtestamise ja üksikisiku tulumaksu vähendamise kaudu. Need meetmed peaksid mõõdukalt suurendama tööjõu pakkumist, eriti naiste osas. Maksukiil on võrreldes teiste ELi liikmesriikidega kõigil sissetulekute tasemetel endiselt väga suur. Samal ajal on alakasutatud teised, majanduskasvu vähem kahjustavad tuluallikad, mis jätab võimalusi tööjõu maksukoormuse edasiseks vähendamiseks eelarveneutraalsel viisil. Kinnisvaramaksu arvutamise aluseks olevad katastriväärtused on suures osas aegunud. Maksukulude arv on suur ja kasutusala lai, sealhulgas käibemaksu puhul, ning nende ühtlustamiseks tuleks võtta meetmeid. Olenemata asjaolust, et Itaalias on energiamaksudest saadav tulu suhteliselt suur, ei soodusta nende struktuur piisavalt üleminekut puhtamatele tehnoloogiatele, sealhulgas keskkonnakahjulike toetuste laialdase kasutamise tõttu. Neid erinevaid mõõtmeid käsitletakse maksureformi võimaldavas seaduses, mille valitsus esitas 2021. aasta lõpus ja mis pärast vastuvõtmist tuleks rakendada seadusandlike dekreetidega.

| (26) | Versailles’ deklaratsioonis liidu riigipeadelt ja valitsusjuhtidelt saadud volituste kohaselt soovitakse komisjoni ettepanekuga kava „REPowerEU“ kohta kaotada järk-järgult võimalikult kiiresti liidu sõltuvus Venemaalt imporditavast fossiilkütusest. Selleks kavatseb komisjon määrata dialoogis liikmesriikidega kindlaks kõige sobivamad projektid, investeeringud ja reformid riiklikul, piirkondlikul ja liidu tasandil. Nende meetmete eesmärk on vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest ja suunata fossiilkütuste import Venemaalt eemale. |
| --- | --- |

(26)

Versailles’ deklaratsioonis liidu riigipeadelt ja valitsusjuhtidelt saadud volituste kohaselt soovitakse komisjoni ettepanekuga kava „REPowerEU“ kohta kaotada järk-järgult võimalikult kiiresti liidu sõltuvus Venemaalt imporditavast fossiilkütusest. Selleks kavatseb komisjon määrata dialoogis liikmesriikidega kindlaks kõige sobivamad projektid, investeeringud ja reformid riiklikul, piirkondlikul ja liidu tasandil. Nende meetmete eesmärk on vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest ja suunata fossiilkütuste import Venemaalt eemale.

| (27) | Itaalia sõltub suurel määral Venemaalt imporditavast energiast, eelkõige gaasist, kusjuures Venemaalt imporditakse 43 % gaasist (veidi alla liidu keskmise, mis on 44 %) ja gaas moodustab 42 % tema energiaallikate jaotuses. Toornafta puhul on sõltuvus Venemaast väiksem: 11 %, mis on väiksem kui liidu keskmine 26 % (nafta moodustab 32 % Itaalia energiaallikate jaotusest) (21). Kuigi Itaalial ei ole maagaasi varustuskindlusega lühiajalisel perioodil märkimisväärseid probleeme, arvestades riigi märkimisväärset hoiustamisvõimsust ning torujuhtmeühendusi Põhja-Aafrika ja Aserbaidžaaniga, võib Venemaa sissetung Ukrainasse tekitada probleeme keskpikas ja pikas perspektiivis. Itaalial on võimalusi kitsaskohtade kõrvaldamiseks, et suurendada energia ülekandevõimsust nii riigi sees kui ka naaberriikidega. Gaasiga seotud uued taristu- ja võrguinvesteeringud peaksid võimaluse korral olema tulevikukindlad, et hõlbustada nende pikaajalist kestlikkust tulevikus säästvatele kütustele kohandamise kaudu. Itaalia mitmekesistab praegu oma energiaallikate jaotust ja suurendab selleks taastuvate energiaallikate osakaalu, eelkõige tänu päikese-, tuule- ja vesinikuenergiale ja kestlikule biometaanile. Võttes arvesse ka praegusest geopoliitilisest olukorrast tulenevaid võimalikke probleeme, on siiski võimalik kiirendada ja suurendada taastuvenergiaallikate kasutuselevõttu, mis on sätestatud riiklikus energia kliimakavas. Itaalial on võimalik jätkata meetmete võtmist, et lihtsustada taastuvenergiaprojektidele lubade andmist. Lisaks ei pruugi Itaalia energiatõhususe eesmärgid olla piisavad nende probleemide lahendamiseks ega paketi „Eesmärk 55“ eesmärkide täitmiseks. Ehitussektori energiatõhususe strateegia tugineb peamiselt ajutistele meetmetele ning seda tuleks täiendada keskpika ja pikaajalise strateegiaga, sealhulgas tugevamate energiatõhususe meetmetega ettevõtetes, eelkõige tööstusettevõtetes. Samuti on vaja kiirendada transpordisektori dekarboniseerimist, sealhulgas elektrisõidukite laadimispunktide kasutuselevõtu kiirendamise ning oluliste raudtee-, jalgratta- ja ühistranspordiprojektide edendamise kaudu. Selleks, et Itaalia oleks kooskõlas paketi „Eesmärk 55“ eesmärkidega, tuleb veelgi ambitsioonikamalt vähendada kasvuhoonegaaside heidet ning suurendada taastuvenergia tootmist ja energiatõhusust. |
| --- | --- |

(27)

Itaalia sõltub suurel määral Venemaalt imporditavast energiast, eelkõige gaasist, kusjuures Venemaalt imporditakse 43 % gaasist (veidi alla liidu keskmise, mis on 44 %) ja gaas moodustab 42 % tema energiaallikate jaotuses. Toornafta puhul on sõltuvus Venemaast väiksem: 11 %, mis on väiksem kui liidu keskmine 26 % (nafta moodustab 32 % Itaalia energiaallikate jaotusest) (21). Kuigi Itaalial ei ole maagaasi varustuskindlusega lühiajalisel perioodil märkimisväärseid probleeme, arvestades riigi märkimisväärset hoiustamisvõimsust ning torujuhtmeühendusi Põhja-Aafrika ja Aserbaidžaaniga, võib Venemaa sissetung Ukrainasse tekitada probleeme keskpikas ja pikas perspektiivis. Itaalial on võimalusi kitsaskohtade kõrvaldamiseks, et suurendada energia ülekandevõimsust nii riigi sees kui ka naaberriikidega. Gaasiga seotud uued taristu- ja võrguinvesteeringud peaksid võimaluse korral olema tulevikukindlad, et hõlbustada nende pikaajalist kestlikkust tulevikus säästvatele kütustele kohandamise kaudu. Itaalia mitmekesistab praegu oma energiaallikate jaotust ja suurendab selleks taastuvate energiaallikate osakaalu, eelkõige tänu päikese-, tuule- ja vesinikuenergiale ja kestlikule biometaanile. Võttes arvesse ka praegusest geopoliitilisest olukorrast tulenevaid võimalikke probleeme, on siiski võimalik kiirendada ja suurendada taastuvenergiaallikate kasutuselevõttu, mis on sätestatud riiklikus energia kliimakavas. Itaalial on võimalik jätkata meetmete võtmist, et lihtsustada taastuvenergiaprojektidele lubade andmist. Lisaks ei pruugi Itaalia energiatõhususe eesmärgid olla piisavad nende probleemide lahendamiseks ega paketi „Eesmärk 55“ eesmärkide täitmiseks. Ehitussektori energiatõhususe strateegia tugineb peamiselt ajutistele meetmetele ning seda tuleks täiendada keskpika ja pikaajalise strateegiaga, sealhulgas tugevamate energiatõhususe meetmetega ettevõtetes, eelkõige tööstusettevõtetes. Samuti on vaja kiirendada transpordisektori dekarboniseerimist, sealhulgas elektrisõidukite laadimispunktide kasutuselevõtu kiirendamise ning oluliste raudtee-, jalgratta- ja ühistranspordiprojektide edendamise kaudu. Selleks, et Itaalia oleks kooskõlas paketi „Eesmärk 55“ eesmärkidega, tuleb veelgi ambitsioonikamalt vähendada kasvuhoonegaaside heidet ning suurendada taastuvenergia tootmist ja energiatõhusust.

| (28) | Kuigi kliimaneutraalsusele ülemineku ja fossiilkütustest loobumise kiirendamine tekitab mitmes sektoris märkimisväärseid ümberkorralduskulusid, saab Itaalia ühtekuuluvuspoliitika raames kasutada õiglase ülemineku mehhanismi, et leevendada ülemineku sotsiaal-majanduslikku mõju kõige enam mõjutatud piirkondades. Lisaks saab Itaalia kasutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1057 (22) loodud Euroopa Sotsiaalfond+, et parandada tööhõivevõimalusi ja tugevdada sotsiaalset ühtekuuluvust. |
| --- | --- |

(28)

Kuigi kliimaneutraalsusele ülemineku ja fossiilkütustest loobumise kiirendamine tekitab mitmes sektoris märkimisväärseid ümberkorralduskulusid, saab Itaalia ühtekuuluvuspoliitika raames kasutada õiglase ülemineku mehhanismi, et leevendada ülemineku sotsiaal-majanduslikku mõju kõige enam mõjutatud piirkondades. Lisaks saab Itaalia kasutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1057 (22) loodud Euroopa Sotsiaalfond+, et parandada tööhõivevõimalusi ja tugevdada sotsiaalset ühtekuuluvust.

| (29) | Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2022. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (23) kajastub esitatud soovituses 1. |
| --- | --- |

(29)

Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2022. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (23) kajastub esitatud soovituses 1.

| (30) | Arvestades euroala liikmesriikide majanduse tihedat seotust ning nende ühist panust majandus- ja rahaliidu toimimisse, soovitas nõukogu euroala liikmesriikidel võtta meetmeid, sealhulgas oma taaste- ja vastupidavuskavade kaudu, et rakendada 2022. aasta soovituses euroala kohta sätestatud soovitusi. Itaalia puhul kajastub see eelkõige soovitustes 1 ja 2. |
| --- | --- |

(30)

Arvestades euroala liikmesriikide majanduse tihedat seotust ning nende ühist panust majandus- ja rahaliidu toimimisse, soovitas nõukogu euroala liikmesriikidel võtta meetmeid, sealhulgas oma taaste- ja vastupidavuskavade kaudu, et rakendada 2022. aasta soovituses euroala kohta sätestatud soovitusi. Itaalia puhul kajastub see eelkõige soovitustes 1 ja 2.

| (31) | Võttes arvesse komisjoni põhjalikku analüüsi ja hindamist, on nõukogu 2022. aasta riikliku reformikava ja 2022. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud. Määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel antud nõukogu soovitused kajastuvad soovitustes 1 ja 2. Soovitused 1 ja 2 aitavad kaasa ka euroalale antud 2022. aasta soovituste, eelkõige esimese, teise ja neljanda euroala soovituse rakendamisele. Soovituses 1 osutatud eelarvepoliitikameetmed aitavad muu hulgas vähendada tasakaalustamatust, mis on seotud valitsemissektori suure võlaga. Soovituses 2 osutatud poliitikameetmed aitavad muu hulgas vähendada tasakaalustamatusi, mis on seotud valitsemissektori suure võlaga ja tootlikkuse pikaajalise aeglase kasvuga tööturu ebakindluse ja pangandussektori mõningase nõrkuse kontekstis, |
| --- | --- |

(31)

Võttes arvesse komisjoni põhjalikku analüüsi ja hindamist, on nõukogu 2022. aasta riikliku reformikava ja 2022. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud. Määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel antud nõukogu soovitused kajastuvad soovitustes 1 ja 2. Soovitused 1 ja 2 aitavad kaasa ka euroalale antud 2022. aasta soovituste, eelkõige esimese, teise ja neljanda euroala soovituse rakendamisele. Soovituses 1 osutatud eelarvepoliitikameetmed aitavad muu hulgas vähendada tasakaalustamatust, mis on seotud valitsemissektori suure võlaga. Soovituses 2 osutatud poliitikameetmed aitavad muu hulgas vähendada tasakaalustamatusi, mis on seotud valitsemissektori suure võlaga ja tootlikkuse pikaajalise aeglase kasvuga tööturu ebakindluse ja pangandussektori mõningase nõrkuse kontekstis,

SOOVITAB Itaalial võtta 2022. ja 2023. aastal järgmisi meetmeid.

1.

Tagada 2023. aastal konservatiivne eelarvepoliitika, eelkõige piirates riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasvu nii, et see oleks allpool keskpika perioodi potentsiaalset SKP kasvu, võttes arvesse jätkuvat ajutist ja sihipärast toetust kodumajapidamistele ja ettevõtetele, kes on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ning Ukrainast põgenevatele inimestele. Olla valmis kohandama jooksvaid kulutusi vastavalt muutuvale olukorrale. Suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, võttes arvesse algatust „REPowerEU“, sealhulgas kasutades taaste- ja vastupidavusrahastut ning muid liidu vahendeid. Järgida pärast 2023. aastat eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne keskpika perioodi eelarvepositsioon ning tagada võla usaldusväärne ja järkjärguline vähendamine ja riigi rahanduse kestlikkus keskpikas perspektiivis järkjärgulise konsolideerimise, investeeringute ja reformide abil. Tööjõumaksude edasiseks vähendamiseks ja süsteemi tõhususe suurendamiseks võtta vastu maksureformi võimaldav seadus ja seda asjakohaselt rakendada; eelkõige tuleks vaadata läbi maksupiirmäärad, viia katastriväärtused vastavusse praeguste turuväärtustega, ühtlustada ja vähendada maksukulusid, sealhulgas käibemaksu puhul, ja keskkonnale kahjulikke toetusi, tagades samal ajal õigluse, ning vähendada maksuseadustiku keerukust.

2.

Jätkata oma taaste- ja vastupidavuskava rakendamist kooskõlas nõukogu 13. juuli 2021. aasta rakendusotsuses esitatud eesmärkide ja sihtidega. Viia kiiresti lõpule komisjoniga peetavad läbirääkimised 2021–2027. aasta ühtekuuluvuspoliitika programmidokumentide üle, et alustada nende rakendamist.

3.

Vähendada sõltuvust fossiilkütustest ja mitmekesistada energiaimporti. Kõrvaldada kitsaskohad, et suurendada riigisiseste gaasivõrkude võimsust, arendada elektriühendusi, kiirendada täiendavate taastuvenergiaallikate kasutuselevõttu ning võtta meetmeid energiatõhususe suurendamiseks ja kestliku liikuvuse edendamiseks.

Brüssel, 12. juuli 2022

Nõukogu nimel

eesistuja

Z. STANJURA

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (ELT L 57, 18.2.2021, lk 17).

3

(4)  Nõukogu 5. aprilli 2022. aasta soovitus euroala majanduspoliitika kohta (ELT C 153, 7.4.2022, lk 1).

4

(5)  Nõukogu 4. märtsi 2022. aasta rakendusotsus (EL) 2022/382, millega määratakse kindlaks Ukrainast lähtuva põgenike massilise sissevoolu olemasolu direktiivi 2001/55/EÜ artikli 5 tähenduses ning nähakse selle tulemusena ette ajutine kaitse (ELT L 71, 4.3.2022, lk 1).

5

(6)  Nõukogu 20. juuli 2001. aasta direktiiv 2001/55/EÜ miinimumnõuete kohta ajutise kaitse andmiseks ümberasustatud isikute massilise sissevoolu korral ning meetmete kohta liikmesriikide jõupingutuste tasakaalustamiseks nende isikute vastuvõtmisel ning selle tagajärgede kandmisel (EÜT L 212, 7.8.2001, lk 12).

6

(7)  Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovitus, milles esitatakse nõukogu arvamus Itaalia 2021. aasta stabiilsusprogrammi kohta (ELT C 304, 29.7.2021, lk 53).

7

(8)  Käesolevas soovituses esitatud hinnangud eelarvepoliitika ja selle komponentide kohta on komisjoni hinnangud, mis põhinevad komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi aluseks olevatel eeldustel. Komisjoni hinnangud keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu kohta ei hõlma selliste reformide positiivset mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ja võivad hoogustada potentsiaalset majanduskasvu.

8

(9)  Ei rahastata taaste- ja vastupidavusrahastust ega muudest liidu vahenditest antavate toetustega.

9

(10)  ST 10160/21; ST 10160/21 ADD 1 REV 2.

10

(11)  Nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitus, milles käsitletakse itaalia 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Itaalia 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohta (ELT C 282, 26.8.2020, lk 74).

11

(12)  Selles põhjenduses esitatud hinnangud põhinevad üksikasjalikel eelarveprognoosidel, mille Itaalia esitas koos 2022. aasta stabiilsusprogrammiga. Kui valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja võla üldnäitajad välja jätta, ei ole Itaalia esitatud prognoosides 2022. aasta mais teatatud eelarvepaketti arvesse võetud. See 2. mail 2022 vastu võetud pakett hõlmab 2022. aastaks täiendavaid toetusmeetmeid, samuti muid vahendeid riiklikult rahastatavate investeerimisprojektide jaoks nii 2022. aastal kui ka järgnevatel aastatel.

12

(13)  Näitajad kajastavad alates 2021. aasta sügisest võetud meetmete aastaste eelarvekulude taset, sealhulgas jooksvaid tulusid ja kulusid ning asjakohasel juhul kapitalikulumeetmeid.

13

(14)  Eeldatakse, et Ukrainast liitu põgenenud isikute koguarv jõuab 2022. aasta lõpuks järk-järgult 6 miljonini ning nende geograafiline jaotus põhineb olemasoleva diasporaa suurusel, vastuvõtva liikmesriigi elanikkonna suhtelisel suurusel ja Ukrainast põgenenud isikute tegelikul jaotusel üle kogu liidu 2022. aasta märtsi seisuga. Inimese kohta arvutatud eelarvekulude puhul põhinevad hinnangud komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse Euromodi mikrosimulatsiooni mudelil, võttes arvesse nii rahaülekandeid kui ka mitterahalisi hüvitisi, nagu haridus ja tervishoid.

14

(15)  Näitaja miinusmärk vastab esmaste kulude liigsele kasvule võrreldes keskpika perioodi majanduskasvuga, osutades ekspansiivsele eelarvepoliitikale.

15

(16)  Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud peaksid andma ekspansiivse panuse 0,3 protsendipunkti SKPst. See on seletatav valitsuse investeerimistoetustega, mida rahastatakse ka taaste- ja vastupidavusrahastu laenudest, ning lisaeraldistega VKEdele antavate valitsuse tagatiste jaoks.

16

(17)  Itaalias võeti juba 2021. aastal meetmeid energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks ja need moodustasid 0,3 % SKPst. Need meetmed seisnesid peamiselt elektri- ja maagaasiarvete kindlasummaliste maksude ja käibemaksumäärade vähendamises ning elektri- ja maagaasiarvete eest makstava sotsiaalhüvitise suurendamises.

17

(18)  Näitaja miinusmärk vastab esmaste kulude kasvu liigsele kasvule võrreldes keskpika perioodi majanduskasvuga, osutades ekspansiivsele eelarvepoliitikale.

18

(19)  Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud peaksid andma neutraalse panuse 0,0 protsendipunkti SKPst.

19

(20)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1060, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfond+, Ühtekuuluvusfondi, Õiglase Ülemineku Fondi ja Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfondi kohta ning nende ja Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastu suhtes kohaldatavad finantsreeglid (ELT L 231, 30.6.2021, lk 159).

20

(21)  Eurostat (2020), Venemaa impordi osakaal maagaasi ja toornafta koguimpordis. ELi 27 liikmesriigi keskmise impordi puhul põhineb koguimport ELi 27 liikmesriigist väljastpoolt pärit impordil. Itaalia puhul hõlmab koguimport ELi-sisest kaubandust. Toornafta ei hõlma rafineeritud naftatooteid.

21

(22)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1057, millega luuakse Euroopa Sotsiaalfond+ (ESF+) ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1296/2013 (ELT L 231, 30.6.2021, lk 21).

22

(23)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.

23

---

| 1.9.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 334/104 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 334/104

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

12. juuli 2022,

milles käsitletakse Küprose 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Küprose 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohta

(2022/C 334/13)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arves nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta, (2) eriti selle artikli 6 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | 19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, (3) millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu. Taaste- ja vastupidavusrahastust antakse rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. See aitab majandusel taastuda ning teha eelkõige rohe- ja digipöörde edendamiseks kestlikke ja majanduskasvu soodustavaid reforme ja investeeringuid, tugevdades samas liikmesriikide majanduse vastupidavust ja potentsiaalset majanduskasvu. Samuti aitab see tugevdada riigi rahanduse jätkusuutlikkust ning edendada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis. 2022. aasta juunis ajakohastatakse kooskõlas määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikega 2 taaste- ja vastupidavusrahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust. |
| --- | --- |

(1)

19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, (3) millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu. Taaste- ja vastupidavusrahastust antakse rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. See aitab majandusel taastuda ning teha eelkõige rohe- ja digipöörde edendamiseks kestlikke ja majanduskasvu soodustavaid reforme ja investeeringuid, tugevdades samas liikmesriikide majanduse vastupidavust ja potentsiaalset majanduskasvu. Samuti aitab see tugevdada riigi rahanduse jätkusuutlikkust ning edendada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis. 2022. aasta juunis ajakohastatakse kooskõlas määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikega 2 taaste- ja vastupidavusrahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust.

| (2) | 24. novembril 2021 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2022) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse 7. mail 2021 allkirjastatud Porto sotsiaalkohustust rakendada edasi Euroopa sotsiaalõiguste sammast, mille Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kuulutasid välja 17. novembril 2017. 25. märtsil 2022 kiitis Euroopa Ülemkogu heaks kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid. 24. novembril 2021 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles nimetati Küprost ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta ning ettepaneku 2022. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist. 5. aprillil 2022 võttis nõukogu vastu soovituse euroala majanduspoliitika kohta (4) ja 14. märtsil 2022 ühise tööhõive aruande. |
| --- | --- |

(2)

24. novembril 2021 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2022) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse 7. mail 2021 allkirjastatud Porto sotsiaalkohustust rakendada edasi Euroopa sotsiaalõiguste sammast, mille Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kuulutasid välja 17. novembril 2017. 25. märtsil 2022 kiitis Euroopa Ülemkogu heaks kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid. 24. novembril 2021 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles nimetati Küprost ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta ning ettepaneku 2022. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist. 5. aprillil 2022 võttis nõukogu vastu soovituse euroala majanduspoliitika kohta (4) ja 14. märtsil 2022 ühise tööhõive aruande.

| (3) | Venemaa sissetung Ukrainasse pärast ülemaailmset pandeemiat on märkimisväärselt muutnud geopoliitilist ja majanduslikku olukorda. Sissetungi mõju liikmesriikide majandusele avaldub muu hulgas kõrgemates energia-, toidu- ja toorainehindades ning kehvemates kasvuväljavaadetes. Kõrgemad energiahinnad mõjutavad tugevasti eelkõige kõige haavatavamaid leibkondi, kes kannatavad energiaostuvõimetuse all või elavad selle ohus, samuti ettevõtteid, mis on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad. Liit seisab silmitsi ka Ukrainast põgenevate inimeste enneolematu sissevooluga. Venemaa agressioonisõjast tulenevad majanduslikud tagajärjed on mõjutanud liikmesriike ebaühtlaselt. Sellega seoses käivitati 4. märtsil 2022 nõukogu rakendusotsusega (EL) 2022/382 (5) esimest korda nõukogu direktiiv 2001/55/EÜ, (6) millega anti Ukrainast pärit põgenikele õigus seaduslikult liidus viibida ning juurdepääs haridusele ja koolitusele, tööturule, tervishoiule, eluasemele ja sotsiaalhoolekandele. |
| --- | --- |

(3)

Venemaa sissetung Ukrainasse pärast ülemaailmset pandeemiat on märkimisväärselt muutnud geopoliitilist ja majanduslikku olukorda. Sissetungi mõju liikmesriikide majandusele avaldub muu hulgas kõrgemates energia-, toidu- ja toorainehindades ning kehvemates kasvuväljavaadetes. Kõrgemad energiahinnad mõjutavad tugevasti eelkõige kõige haavatavamaid leibkondi, kes kannatavad energiaostuvõimetuse all või elavad selle ohus, samuti ettevõtteid, mis on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad. Liit seisab silmitsi ka Ukrainast põgenevate inimeste enneolematu sissevooluga. Venemaa agressioonisõjast tulenevad majanduslikud tagajärjed on mõjutanud liikmesriike ebaühtlaselt. Sellega seoses käivitati 4. märtsil 2022 nõukogu rakendusotsusega (EL) 2022/382 (5) esimest korda nõukogu direktiiv 2001/55/EÜ, (6) millega anti Ukrainast pärit põgenikele õigus seaduslikult liidus viibida ning juurdepääs haridusele ja koolitusele, tööturule, tervishoiule, eluasemele ja sotsiaalhoolekandele.

| (4) | Võttes arvesse kiiresti muutuvat majanduslikku ja geopoliitilist olukorda, jätkub Euroopa poolaasta raames 2022. aastal majandus- ja tööhõivepoliitika ulatuslik koordineerimine, lähtudes samal ajal taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamisnõuetest, nagu on märgitud 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsis. Vastuvõetud taaste- ja vastupidavuskavade rakendamine on oluline poliitiliste prioriteetide elluviimiseks Euroopa poolaasta raames, kuna kavades käsitletakse kõiki 2019. ja 2020. aasta Euroopa poolaasta tsüklites esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019. ja 2020. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mida on läbi vaadatud, ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21, nagu ka riigipõhised soovitused, mis esitati enne selliste läbivaadatud, ajakohastatud või muudetud kavade esitamise kuupäeva. |
| --- | --- |

(4)

Võttes arvesse kiiresti muutuvat majanduslikku ja geopoliitilist olukorda, jätkub Euroopa poolaasta raames 2022. aastal majandus- ja tööhõivepoliitika ulatuslik koordineerimine, lähtudes samal ajal taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamisnõuetest, nagu on märgitud 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsis. Vastuvõetud taaste- ja vastupidavuskavade rakendamine on oluline poliitiliste prioriteetide elluviimiseks Euroopa poolaasta raames, kuna kavades käsitletakse kõiki 2019. ja 2020. aasta Euroopa poolaasta tsüklites esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019. ja 2020. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mida on läbi vaadatud, ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21, nagu ka riigipõhised soovitused, mis esitati enne selliste läbivaadatud, ajakohastatud või muudetud kavade esitamise kuupäeva.

| (5) | Stabiilsuse ja kasvu pakti üldist vabastusklauslit on kohaldatud alates 2020. aasta märtsist. Oma 3. märtsi 2021. aasta teatises „Üks aasta pärast COVID-19 puhangu algust: eelarvepoliitika meetmed“ esitas komisjon oma seisukoha, et otsuse tegemisel üldise vabastusklausli kohaldamise lõpetamise või jätkamise kohta tuleks lähtuda majandusolukorra üldhinnangust, kusjuures peamiseks kvantitatiivseks kriteeriumiks peaks olema liidu või euroala majandustegevuse tase võrreldes kriisieelse tasemega (2019. aasta lõpp). Võttes arvesse suurenenud ebakindlust ja majandusväljavaateid ohustavaid suuri langusriske Euroopas toimuva sõja kontekstis, enneolematut energiahindade tõusu ja jätkuvaid häireid tarneahelates, on põhjendatud stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamisaja pikendamine 2023. aastani. |
| --- | --- |

(5)

Stabiilsuse ja kasvu pakti üldist vabastusklauslit on kohaldatud alates 2020. aasta märtsist. Oma 3. märtsi 2021. aasta teatises „Üks aasta pärast COVID-19 puhangu algust: eelarvepoliitika meetmed“ esitas komisjon oma seisukoha, et otsuse tegemisel üldise vabastusklausli kohaldamise lõpetamise või jätkamise kohta tuleks lähtuda majandusolukorra üldhinnangust, kusjuures peamiseks kvantitatiivseks kriteeriumiks peaks olema liidu või euroala majandustegevuse tase võrreldes kriisieelse tasemega (2019. aasta lõpp). Võttes arvesse suurenenud ebakindlust ja majandusväljavaateid ohustavaid suuri langusriske Euroopas toimuva sõja kontekstis, enneolematut energiahindade tõusu ja jätkuvaid häireid tarneahelates, on põhjendatud stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamisaja pikendamine 2023. aastani.

| (6) | Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovituses, (7) milles esitatakse nõukogu arvamus Küprose 2021. aasta stabiilsusprogrammi kohta, esitatud lähenemisviisi kohaselt on üldist eelarvepoliitikat praegu kõige parem mõõta esmaste kulude (millest on maha arvatud kaalutlusõiguse alusel võetud tulumeetmed ja välja jäetud COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed) muutusena keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu suhtes, võttes arvesse taaste- ja vastupidavusrahastu tagastamatute toetuste ja muude liidu vahenditega rahastatavaid kulusid (8). Selleks et hinnata, kas riigi eelarvepoliitika on konservatiivne ja kas eelarve struktuur soodustab kestlikku taastumist kooskõlas rohe- ja digipöördega, tuleks üldisest eelarvepoliitikast kaugemale minnes pöörata tähelepanu ka riiklikult rahastatavate (9) esmaste jooksvate kulude (millest on maha arvatud kaalutlusõiguse alusel võetud tulumeetmed ja välja jäetud COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed) ja investeeringute arengule. |
| --- | --- |

(6)

Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovituses, (7) milles esitatakse nõukogu arvamus Küprose 2021. aasta stabiilsusprogrammi kohta, esitatud lähenemisviisi kohaselt on üldist eelarvepoliitikat praegu kõige parem mõõta esmaste kulude (millest on maha arvatud kaalutlusõiguse alusel võetud tulumeetmed ja välja jäetud COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed) muutusena keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu suhtes, võttes arvesse taaste- ja vastupidavusrahastu tagastamatute toetuste ja muude liidu vahenditega rahastatavaid kulusid (8). Selleks et hinnata, kas riigi eelarvepoliitika on konservatiivne ja kas eelarve struktuur soodustab kestlikku taastumist kooskõlas rohe- ja digipöördega, tuleks üldisest eelarvepoliitikast kaugemale minnes pöörata tähelepanu ka riiklikult rahastatavate (9) esmaste jooksvate kulude (millest on maha arvatud kaalutlusõiguse alusel võetud tulumeetmed ja välja jäetud COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed) ja investeeringute arengule.

| (7) | 2. märtsil 2022 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse 2023. aasta eelarvepoliitika üldised suunised („eelarvesuunised“), et toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon märkis, et 2022. aasta talveprognoosi makromajandusliku prognoosi kohaselt näib üleminek 2020.–2022. aasta üldiselt toetavalt eelarvepoliitikalt üldiselt neutraalsele eelarvepoliitikale, olles samas valmis reageerima muutuvale majandusolukorrale, 2023. aastal asjakohane. Komisjon teatas, et 2023. aasta eelarvesoovitused peaksid jätkuvalt olema liikmesriikide vahel diferentseeritud ja nendes tuleks arvesse võtta võimalikku ülekanduvat mõju riikide vahel. Komisjon kutsus liikmesriike üles kajastama suuniseid oma stabiilsus- ja lähenemisprogrammides. Komisjon võttis kohustuse jälgida tähelepanelikult majandusarengut ja kohandada oma poliitikasuuniseid vastavalt vajadusele ning hiljemalt 2022. aasta mai lõpus esitatavas Euroopa poolaasta kevadpaketis. |
| --- | --- |

(7)

2. märtsil 2022 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse 2023. aasta eelarvepoliitika üldised suunised („eelarvesuunised“), et toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon märkis, et 2022. aasta talveprognoosi makromajandusliku prognoosi kohaselt näib üleminek 2020.–2022. aasta üldiselt toetavalt eelarvepoliitikalt üldiselt neutraalsele eelarvepoliitikale, olles samas valmis reageerima muutuvale majandusolukorrale, 2023. aastal asjakohane. Komisjon teatas, et 2023. aasta eelarvesoovitused peaksid jätkuvalt olema liikmesriikide vahel diferentseeritud ja nendes tuleks arvesse võtta võimalikku ülekanduvat mõju riikide vahel. Komisjon kutsus liikmesriike üles kajastama suuniseid oma stabiilsus- ja lähenemisprogrammides. Komisjon võttis kohustuse jälgida tähelepanelikult majandusarengut ja kohandada oma poliitikasuuniseid vastavalt vajadusele ning hiljemalt 2022. aasta mai lõpus esitatavas Euroopa poolaasta kevadpaketis.

| (8) | Seoses eelarvesuunistega võetakse 2023. aasta eelarvesoovitustes arvesse halvenenud majandusväljavaateid, suurenenud ebakindlust ja täiendavaid langusriske ning võrreldes komisjoni 2022. aasta talveprognoosiga kiiremat inflatsiooni. Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleb eelarvemeetmete abil suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse ning säilitada kõige haavatavamate leibkondade ostujõud, et leevendada energiahinna tõusu mõju ja aidata piirata teisest inflatsioonisurvet sihipäraste ja ajutiste meetmete abil. Eelarvepoliitika peab jääma paindlikuks, et kohaneda kiiresti muutuvate oludega, sealhulgas Venemaa Ukraina-vastasest agressioonisõjast kaitse ja julgeoleku osas tulenevate väljakutsetega, ning see peab olema liikmesriikide vahel diferentseeritud vastavalt nende eelarve- ja majandusolukorrale, võttes sealhulgas arvesse, kuidas neile mõjub kriis ja Ukrainast põgenenud inimeste sisseränne. |
| --- | --- |

(8)

Seoses eelarvesuunistega võetakse 2023. aasta eelarvesoovitustes arvesse halvenenud majandusväljavaateid, suurenenud ebakindlust ja täiendavaid langusriske ning võrreldes komisjoni 2022. aasta talveprognoosiga kiiremat inflatsiooni. Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleb eelarvemeetmete abil suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse ning säilitada kõige haavatavamate leibkondade ostujõud, et leevendada energiahinna tõusu mõju ja aidata piirata teisest inflatsioonisurvet sihipäraste ja ajutiste meetmete abil. Eelarvepoliitika peab jääma paindlikuks, et kohaneda kiiresti muutuvate oludega, sealhulgas Venemaa Ukraina-vastasest agressioonisõjast kaitse ja julgeoleku osas tulenevate väljakutsetega, ning see peab olema liikmesriikide vahel diferentseeritud vastavalt nende eelarve- ja majandusolukorrale, võttes sealhulgas arvesse, kuidas neile mõjub kriis ja Ukrainast põgenenud inimeste sisseränne.

| (9) | 17. mail 2021 esitas Küpros vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon hindas määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas esitatud hindamissuunistega. 20. juulil 2021 võttis nõukogu vastu rakendusotsuse Küprose taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnangu heakskiitmise kohta (10). Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsuse vastuvõtmisest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Küpros on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjakohased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud. |
| --- | --- |

(9)

17. mail 2021 esitas Küpros vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon hindas määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas esitatud hindamissuunistega. 20. juulil 2021 võttis nõukogu vastu rakendusotsuse Küprose taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnangu heakskiitmise kohta (10). Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsuse vastuvõtmisest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Küpros on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjakohased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud.

| (10) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artiklis 4 sätestatud tähtajaga esitas Küpros 5. mail 2022 oma 2022. aasta riikliku reformikava ja 2. mail 2022 oma 2022. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2022. aasta riiklik reformikava ka Küprose kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava rakendamisel tehtud edusammude kohta. |
| --- | --- |

(10)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artiklis 4 sätestatud tähtajaga esitas Küpros 5. mail 2022 oma 2022. aasta riikliku reformikava ja 2. mail 2022 oma 2022. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2022. aasta riiklik reformikava ka Küprose kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava rakendamisel tehtud edusammude kohta.

| (11) | 23. mail 2022 avaldas komisjon Küprose kohta 2022. aasta riigiaruande. Selles hinnati Küprose edusamme nõukogu poolt 2019., 2020. ja 2021. aastal vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti taaste ja vastupidavuse tulemustabeli põhjal kokkuvõte sellest, kuidas Küpros on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Selle analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega, sealhulgas nendega, mis tekivad seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse. Samuti hinnati Küprose edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning liidu peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamisel. |
| --- | --- |

(11)

23. mail 2022 avaldas komisjon Küprose kohta 2022. aasta riigiaruande. Selles hinnati Küprose edusamme nõukogu poolt 2019., 2020. ja 2021. aastal vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti taaste ja vastupidavuse tulemustabeli põhjal kokkuvõte sellest, kuidas Küpros on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Selle analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega, sealhulgas nendega, mis tekivad seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse. Samuti hinnati Küprose edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning liidu peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamisel.

| (12) | Komisjon tegi määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 alusel Küprose kohta põhjaliku analüüsi ja avaldas selle tulemused 23. mail 2022. Komisjon jõudis järeldusele, et Küprosel on ülemäärane makromajanduslik tasakaalustamatus. Eelkõige suurenes COVID-19 kriisi ajal märkimisväärselt suur jooksevkonto puudujääk, mis pani lisakoormuse niigi suurele välis-, avaliku ja erasektori võlale, samas finantssektoris on viivislaenud hoolimata märkimisväärsest vähenemisest endiselt suured. |
| --- | --- |

(12)

Komisjon tegi määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 alusel Küprose kohta põhjaliku analüüsi ja avaldas selle tulemused 23. mail 2022. Komisjon jõudis järeldusele, et Küprosel on ülemäärane makromajanduslik tasakaalustamatus. Eelkõige suurenes COVID-19 kriisi ajal märkimisväärselt suur jooksevkonto puudujääk, mis pani lisakoormuse niigi suurele välis-, avaliku ja erasektori võlale, samas finantssektoris on viivislaenud hoolimata märkimisväärsest vähenemisest endiselt suured.

| (13) | Oma 20. juuli 2020. aasta soovituses (11) soovitas nõukogu Küprosel võtta 2020. ja 2021. aastal kooskõlas üldise vabastusklausliga kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida COVID-19 pandeemiale ning toetada majandust ja selle taastumist. Samuti soovitas nõukogu Küprosel juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon keskpikas perspektiivis ja tagada võla jätkusuutlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Eurostati kinnitatud andmete põhjal vähenes Küprose valitsemissektori eelarvepuudujääk 5,8 %-lt SKPst 2020. aastal 1,7 %-le SKPst 2021. aastal. Küprose eelarvepoliitilised meetmed toetasid majanduse taastumist 2021. aastal, samal ajal kui ajutised erakorralised meetmed vähenesid 3,6 %-lt SKPst 2020. aastal 3,0 %-le SKPst 2021. aastal. Küprose 2021. aasta meetmed olid kooskõlas nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitusega. 2020. ja 2021. aastal valitsuse poolt kaalutlusõiguse alusel võetud eelarvemeetmed olid ajutised või kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega. Eurostati kinnitatud andmete kohaselt langes valitsemissektori võlg 115,0 %-lt SKPst 2020. aastal 103,6 %-le SKPst 2021. aastal. |
| --- | --- |

(13)

Oma 20. juuli 2020. aasta soovituses (11) soovitas nõukogu Küprosel võtta 2020. ja 2021. aastal kooskõlas üldise vabastusklausliga kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida COVID-19 pandeemiale ning toetada majandust ja selle taastumist. Samuti soovitas nõukogu Küprosel juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon keskpikas perspektiivis ja tagada võla jätkusuutlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Eurostati kinnitatud andmete põhjal vähenes Küprose valitsemissektori eelarvepuudujääk 5,8 %-lt SKPst 2020. aastal 1,7 %-le SKPst 2021. aastal. Küprose eelarvepoliitilised meetmed toetasid majanduse taastumist 2021. aastal, samal ajal kui ajutised erakorralised meetmed vähenesid 3,6 %-lt SKPst 2020. aastal 3,0 %-le SKPst 2021. aastal. Küprose 2021. aasta meetmed olid kooskõlas nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitusega. 2020. ja 2021. aastal valitsuse poolt kaalutlusõiguse alusel võetud eelarvemeetmed olid ajutised või kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega. Eurostati kinnitatud andmete kohaselt langes valitsemissektori võlg 115,0 %-lt SKPst 2020. aastal 103,6 %-le SKPst 2021. aastal.

| (14) | 2022. aasta stabiilsusprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on realistlik. Valitsuse prognoosi kohaselt kasvab reaalne SKP 2022. aastal 2,7 % ja 2023. aastal 3,8 %. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on SKP reaalkasv väiksem – 2022. aastal 2,3 % ja 2023. aastal 3,5 % –, mis tuleneb peamiselt komisjoni prognoosis esitatud eeldatavast väiksemast välisnõudlusest ning seega netoekspordi negatiivsest mõjust võrreldes 2022. aasta stabiilsusprogrammis esitatud tagasihoidliku mõjuga. Valitsus prognoosib oma 2022. aasta stabiilsusprogrammis, et Küpros saavutab 2022. aastal tasakaalustatud eelarvepositsiooni ja 2023. aastal eelarveülejäägi 0,4 % SKPst. 2022. aastaks prognoositud paranemine kajastab peamiselt enamiku erakorraliste meetmete lõpetamist. 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 2022. aastal 93,9 %-le ja 2023. aastal 88,2 %-le. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2022. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk on 2022. ja 2023. aastal vastavalt 0,3 % SKPst ja 0,2 % SKPst. See on väiksem kui 2022. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud eelarvepuudujääk, tingituna peamiselt komisjoni prognoosis esitatud konservatiivsematest maksutulu prognoosidest. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse üldjoontes sarnane: 2022. aastal 93,9 % ja 2023. aastal 88,8 %. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on keskpika perioodi (kümne aasta keskmine) potentsiaalne SKP kasv praegu hinnanguliselt 2,6 %. See hinnang ei hõlma aga selliste reformide mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ja võivad hoogustada Küprose potentsiaalset majanduskasvu. |
| --- | --- |

(14)

2022. aasta stabiilsusprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on realistlik. Valitsuse prognoosi kohaselt kasvab reaalne SKP 2022. aastal 2,7 % ja 2023. aastal 3,8 %. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on SKP reaalkasv väiksem – 2022. aastal 2,3 % ja 2023. aastal 3,5 % –, mis tuleneb peamiselt komisjoni prognoosis esitatud eeldatavast väiksemast välisnõudlusest ning seega netoekspordi negatiivsest mõjust võrreldes 2022. aasta stabiilsusprogrammis esitatud tagasihoidliku mõjuga. Valitsus prognoosib oma 2022. aasta stabiilsusprogrammis, et Küpros saavutab 2022. aastal tasakaalustatud eelarvepositsiooni ja 2023. aastal eelarveülejäägi 0,4 % SKPst. 2022. aastaks prognoositud paranemine kajastab peamiselt enamiku erakorraliste meetmete lõpetamist. 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 2022. aastal 93,9 %-le ja 2023. aastal 88,2 %-le. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2022. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk on 2022. ja 2023. aastal vastavalt 0,3 % SKPst ja 0,2 % SKPst. See on väiksem kui 2022. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud eelarvepuudujääk, tingituna peamiselt komisjoni prognoosis esitatud konservatiivsematest maksutulu prognoosidest. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse üldjoontes sarnane: 2022. aastal 93,9 % ja 2023. aastal 88,8 %. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on keskpika perioodi (kümne aasta keskmine) potentsiaalne SKP kasv praegu hinnanguliselt 2,6 %. See hinnang ei hõlma aga selliste reformide mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ja võivad hoogustada Küprose potentsiaalset majanduskasvu.

| (15) | 2022. aastal kaotab valitsus järk-järgult enamiku COVID-19 kriisile reageerimiseks võetud meetmetest, nii et ajutised erakorralised meetmed peaksid prognooside kohaselt vähenema 3,0 %-lt SKPst 2021. aastal 0,4 %-le SKPst 2022. aastal. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetud meetmed, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 0,2 % SKPst ja mis eeldatavasti kaotatakse järk-järgult 2023. aastal (12). Need meetmed hõlmavad peamiselt sotsiaalsiirdeid vaesematele leibkondadele, energiatarbimise kaudsete maksude alandamist ning jae- ja hulgimüügihindade ülempiire. Need meetmed on kavandatud ajutistena. Kui aga energiahinnad jäävad kõrgeks ka 2023. aastal, võidakse mõned neist meetmetest säilitada. Mõned neist meetmetest, eelkõige kodumajapidamiste elektriarvete maksumäära vähendamine, tarbijatariifide alandamine ja naftaaktsiisi vähendamine, ei ole suunatud. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad ka Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse pakkumise kulud, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 0,1 % SKPst ja 2023. aastal 0,2 % SKPst (13). |
| --- | --- |

(15)

2022. aastal kaotab valitsus järk-järgult enamiku COVID-19 kriisile reageerimiseks võetud meetmetest, nii et ajutised erakorralised meetmed peaksid prognooside kohaselt vähenema 3,0 %-lt SKPst 2021. aastal 0,4 %-le SKPst 2022. aastal. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetud meetmed, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 0,2 % SKPst ja mis eeldatavasti kaotatakse järk-järgult 2023. aastal (12). Need meetmed hõlmavad peamiselt sotsiaalsiirdeid vaesematele leibkondadele, energiatarbimise kaudsete maksude alandamist ning jae- ja hulgimüügihindade ülempiire. Need meetmed on kavandatud ajutistena. Kui aga energiahinnad jäävad kõrgeks ka 2023. aastal, võidakse mõned neist meetmetest säilitada. Mõned neist meetmetest, eelkõige kodumajapidamiste elektriarvete maksumäära vähendamine, tarbijatariifide alandamine ja naftaaktsiisi vähendamine, ei ole suunatud. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad ka Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse pakkumise kulud, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 0,1 % SKPst ja 2023. aastal 0,2 % SKPst (13).

| (16) | Oma 18. juuni 2021. aasta soovituses soovitas nõukogu Küprosel säilitada 2022. aastal toetav eelarvepoliitika, sealhulgas taaste- ja vastupidavusrahastust saadav impulss, ning riiklikult rahastatavad investeeringud. Samuti soovitas nõukogu Küprosel juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon ja tagada riigi rahanduse jätkusuutlikkus keskpikas perspektiivis ning samal ajal suurendada investeeringuid majanduskasvu potentsiaali hoogustamiseks. |
| --- | --- |

(16)

Oma 18. juuni 2021. aasta soovituses soovitas nõukogu Küprosel säilitada 2022. aastal toetav eelarvepoliitika, sealhulgas taaste- ja vastupidavusrahastust saadav impulss, ning riiklikult rahastatavad investeeringud. Samuti soovitas nõukogu Küprosel juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon ja tagada riigi rahanduse jätkusuutlikkus keskpikas perspektiivis ning samal ajal suurendada investeeringuid majanduskasvu potentsiaali hoogustamiseks.

| (17) | Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi ja Küprose 2022. aasta stabiilsusprogrammis esitatud teabe kohaselt prognoositakse, et eelarvepoliitika on 2022. aastal üldjoontes pärssiv, + 0,9 % SKPst, samas kui nõukogu soovitas toetavat eelarvepoliitikat (14). Küpros kavatseb jätkuvalt toetada majanduse taastamist, kasutades taaste- ja vastupidavusrahastut täiendavate investeeringute rahastamiseks, nagu on soovitanud nõukogu. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2021. aastaga suurenema 0,7 protsendipunkti SKPst. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2022. aastal andma eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 0,6 protsendipunkti (15). Seetõttu ei kavatse Küpros säilitada riiklikult rahastatavaid investeeringuid. Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasvu (ilma uute tulumeetmeteta) panus üldisesse eelarvepoliitikasse olema 2022. aastal 1,1 protsendipunkti. See hõlmab energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõjuga tegelemise meetmete (0,1 % SKPst) ning Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse andmise kulude (0,1 % SKPst) täiendavat mõju. |
| --- | --- |

(17)

Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi ja Küprose 2022. aasta stabiilsusprogrammis esitatud teabe kohaselt prognoositakse, et eelarvepoliitika on 2022. aastal üldjoontes pärssiv, + 0,9 % SKPst, samas kui nõukogu soovitas toetavat eelarvepoliitikat (14). Küpros kavatseb jätkuvalt toetada majanduse taastamist, kasutades taaste- ja vastupidavusrahastut täiendavate investeeringute rahastamiseks, nagu on soovitanud nõukogu. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2021. aastaga suurenema 0,7 protsendipunkti SKPst. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2022. aastal andma eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 0,6 protsendipunkti (15). Seetõttu ei kavatse Küpros säilitada riiklikult rahastatavaid investeeringuid. Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasvu (ilma uute tulumeetmeteta) panus üldisesse eelarvepoliitikasse olema 2022. aastal 1,1 protsendipunkti. See hõlmab energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõjuga tegelemise meetmete (0,1 % SKPst) ning Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse andmise kulude (0,1 % SKPst) täiendavat mõju.

| (18) | Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika seisund, eeldusel et poliitikat ei muudeta, 2023. aastal + 0,1 % SKPst (16). Prognooside kohaselt jätkab Küpros 2023. aastal taaste- ja vastupidavusrahastust antavate toetuste kasutamist, et rahastada täiendavaid investeeringuid majanduse taastamise toetuseks. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2022. aastaga suurenema 0,3 protsendipunkti SKPst. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2023. aastal andma eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 0,1 protsendipunkti (17). Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2023. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse üldjoontes neutraalse panuse 0,1 protsendipunkti. See hõlmab energiahindade tõusu leevendamiseks võetud meetmete (0,2 % SKPst) järkjärgulise kaotamise ja Ukrainast põgenenud inimestele ajutise kaitse andmisega seotud täiendavate kulude (0,1 % SKPst) mõju. |
| --- | --- |

(18)

Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika seisund, eeldusel et poliitikat ei muudeta, 2023. aastal + 0,1 % SKPst (16). Prognooside kohaselt jätkab Küpros 2023. aastal taaste- ja vastupidavusrahastust antavate toetuste kasutamist, et rahastada täiendavaid investeeringuid majanduse taastamise toetuseks. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2022. aastaga suurenema 0,3 protsendipunkti SKPst. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2023. aastal andma eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 0,1 protsendipunkti (17). Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2023. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse üldjoontes neutraalse panuse 0,1 protsendipunkti. See hõlmab energiahindade tõusu leevendamiseks võetud meetmete (0,2 % SKPst) järkjärgulise kaotamise ja Ukrainast põgenenud inimestele ajutise kaitse andmisega seotud täiendavate kulude (0,1 % SKPst) mõju.

| (19) | 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarveülejääk järk-järgult suurenema 1,5 %-le SKPst 2024. aastal ja 1,7 %-le SKPst 2025. aastal. Seega peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk jääma programmiperioodi jooksul alla 3 % SKPst. Selle prognoosi kohaselt vähenevad teatavad avaliku sektori kulutused, eelkõige toetused, ning piiratakse muude kulude, sealhulgas vahetarbimise ja mitterahaliste sotsiaalsiirete kasvu. Avaliku sektori investeeringud, väljendatuna protsendina SKPst, peaksid prognooside kohaselt vähenema ka pärast 2022. aasta tipptaset. 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse 2025. aastani kahanema, vähenedes 2024. aastal 81 %-le ja 2025. aastal 76,7 %-le. Komisjoni analüüsi kohaselt näivad võla jätkusuutlikkusega seotud riskid keskpikas perspektiivis keskmised. |
| --- | --- |

(19)

2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarveülejääk järk-järgult suurenema 1,5 %-le SKPst 2024. aastal ja 1,7 %-le SKPst 2025. aastal. Seega peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk jääma programmiperioodi jooksul alla 3 % SKPst. Selle prognoosi kohaselt vähenevad teatavad avaliku sektori kulutused, eelkõige toetused, ning piiratakse muude kulude, sealhulgas vahetarbimise ja mitterahaliste sotsiaalsiirete kasvu. Avaliku sektori investeeringud, väljendatuna protsendina SKPst, peaksid prognooside kohaselt vähenema ka pärast 2022. aasta tipptaset. 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse 2025. aastani kahanema, vähenedes 2024. aastal 81 %-le ja 2025. aastal 76,7 %-le. Komisjoni analüüsi kohaselt näivad võla jätkusuutlikkusega seotud riskid keskpikas perspektiivis keskmised.

| (20) | Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja nimetatud määruse V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mille rakendamise suunav ajakava tuleb lõpule viia 31. augustiks 2026. Need aitavad lahendada kõiki majanduslikke ja sotsiaalseid probleeme või olulist osa majanduslikest ja sotsiaalsetest probleemidest, millele on osutatud riigipõhistes soovitustes, mille nõukogu esitas Küprosele Euroopa poolaasta raames 2019. ja 2020. aastal, nagu ka riigipõhistes soovitustes, mis esitati enne taaste- ja vastupidavuskava vastuvõtmise kuupäeva. Eelkõige on need seotud riigi rahanduse ja tervishoiu, tööturu- ja sotsiaalpoliitika, hariduse ja oskuste, avaliku ja erasektori investeeringute ning rohe- ja digipöördega, samuti struktuurireformidega, mille abil parandada avaliku sektori toimimist, võidelda korruptsiooni vastu ja aidata kaasa viivislaenude vähendamisele pangandussektoris. |
| --- | --- |

(20)

Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja nimetatud määruse V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mille rakendamise suunav ajakava tuleb lõpule viia 31. augustiks 2026. Need aitavad lahendada kõiki majanduslikke ja sotsiaalseid probleeme või olulist osa majanduslikest ja sotsiaalsetest probleemidest, millele on osutatud riigipõhistes soovitustes, mille nõukogu esitas Küprosele Euroopa poolaasta raames 2019. ja 2020. aastal, nagu ka riigipõhistes soovitustes, mis esitati enne taaste- ja vastupidavuskava vastuvõtmise kuupäeva. Eelkõige on need seotud riigi rahanduse ja tervishoiu, tööturu- ja sotsiaalpoliitika, hariduse ja oskuste, avaliku ja erasektori investeeringute ning rohe- ja digipöördega, samuti struktuurireformidega, mille abil parandada avaliku sektori toimimist, võidelda korruptsiooni vastu ja aidata kaasa viivislaenude vähendamisele pangandussektoris.

| (21) | Küprose taaste- ja vastupidavuskava rakendamine aitab eeldatavasti teha täiendavaid edusamme rohe- ja digipöörde valdkonnas. Küprose kliimaeesmärkide saavutamist toetavad meetmed moodustavad taaste- ja vastupidavuskava kogueraldisest 41 %, samas kui digieesmärke toetavad meetmed moodustavad kava kogueraldisest 23 %. Taaste- ja vastupidavuskava täielik rakendamine kooskõlas asjakohaste eesmärkide ja sihtidega aitab Küprosel COVID-19 kriisist kiiresti taastuda, tugevdades samal ajal tema vastupanuvõimet. Sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üleüldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest. |
| --- | --- |

(21)

Küprose taaste- ja vastupidavuskava rakendamine aitab eeldatavasti teha täiendavaid edusamme rohe- ja digipöörde valdkonnas. Küprose kliimaeesmärkide saavutamist toetavad meetmed moodustavad taaste- ja vastupidavuskava kogueraldisest 41 %, samas kui digieesmärke toetavad meetmed moodustavad kava kogueraldisest 23 %. Taaste- ja vastupidavuskava täielik rakendamine kooskõlas asjakohaste eesmärkide ja sihtidega aitab Küprosel COVID-19 kriisist kiiresti taastuda, tugevdades samal ajal tema vastupanuvõimet. Sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üleüldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest.

| (22) | Küpros esitas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1060 (18) ettenähtud partnerluslepingu ja muud ühtekuuluvuspoliitika programmidokumendid 30. detsembril 2021. Kooskõlas määrusega (EL) 2021/1060 peab Küpros arvesse võtma asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi ühtekuuluvuspoliitika 2021.–2027. aasta fondide programmitöös. See on eeltingimus ühtekuuluvuspoliitika fondidest saadava rahalise toetuse tulemuslikkuse suurendamiseks ja lisaväärtuse maksimeerimiseks, edendades samal ajal nende ühtekuuluvuspoliitika fondide ning muude liidu vahendite ja fondide vahelist koordineerimist, vastastikust täiendavust ja sidusust. Taaste- ja vastupidavusrahastu ning ühtekuuluvuspoliitika programmide edukas rakendamine sõltub ka selliste kitsaskohtade kõrvaldamisest, mis pärsivad investeeringuid, mis toetavad rohe- ja digipööret ning tasakaalustatud territoriaalset arengut. |
| --- | --- |

(22)

Küpros esitas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1060 (18) ettenähtud partnerluslepingu ja muud ühtekuuluvuspoliitika programmidokumendid 30. detsembril 2021. Kooskõlas määrusega (EL) 2021/1060 peab Küpros arvesse võtma asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi ühtekuuluvuspoliitika 2021.–2027. aasta fondide programmitöös. See on eeltingimus ühtekuuluvuspoliitika fondidest saadava rahalise toetuse tulemuslikkuse suurendamiseks ja lisaväärtuse maksimeerimiseks, edendades samal ajal nende ühtekuuluvuspoliitika fondide ning muude liidu vahendite ja fondide vahelist koordineerimist, vastastikust täiendavust ja sidusust. Taaste- ja vastupidavusrahastu ning ühtekuuluvuspoliitika programmide edukas rakendamine sõltub ka selliste kitsaskohtade kõrvaldamisest, mis pärsivad investeeringuid, mis toetavad rohe- ja digipööret ning tasakaalustatud territoriaalset arengut.

| (23) | Lisaks taaste- ja vastupidavuskavas käsitletud majanduslikele ja sotsiaalsetele probleemidele seisab Küpros silmitsi ka probleemiga, mis on seotud riigi osalusega ettevõtete juhtimisega. Juhtimissüsteemis esineb puudusi seoses rahvusvaheliste standarditega (nt Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni koostatud riigi osalusega ettevõtete üldjuhtimise suunised ning Maailmapanga koostatud riigi osalusega ettevõtete üldjuhtimise töövahend), mis mõjutab Küprose tootlikkust ja ettevõtluskeskkonda. Eelkõige kasvataksid riigi osalusega ettevõtete tõhusust ja tulemuslikkust finantstulemuste ja avaliku sektori eesmärkide suurem läbipaistvus ning suurem aruandekohustus. Samuti aitaksid sellele kaasa parimate tavade rakendamine, näiteks tulemuspõhine ja läbipaistev liikmete riigi osalusega ettevõtete juhtorganitesse nimetamise protsess ning riigi osalusega ettevõtete omandiõiguse üleminek poliitikale orienteeritud ministeeriumidelt spetsiaalsele keskasutusele. Selliste majanduslikult elujõuliste turgude avamine, kus riigi osalusega ettevõtetel on praegu turgu valitsev seisund (nt energiaturul), muudaks need turud tõhusamaks, kiirendaks rohe- ja digipööret ning aitaks majandust mitmekesistada. Riigi osalusega ettevõtetega seotud meetmete võtmine muudaks juhtimise Küprosel tõhusamaks ning turu nii kohalike kui ka välismaiste ettevõtete jaoks õiglasemaks ja läbipaistvamaks. See on kooskõlas Küprose pikaajalise strateegia eesmärkidega ja selle aluseks oleva tegevuskavaga (algatuse „Riigi osalusega ettevõtete moderniseerimine ning innovatsiooni ja efektiivsuse edendamiseks õigete stiimulite loomine“ raames). Riigi osalusega ettevõtete juhtimise parandamisele suunatud poliitika võib aidata vähendada valitsemissektori võlga, sest nende ettevõtete parem juhtimine suurendaks avaliku sektori tõhusust. Samuti võib see aidata parandada ettevõtluskeskkonda ja suurendada potentsiaalset majanduskasvu. |
| --- | --- |

(23)

Lisaks taaste- ja vastupidavuskavas käsitletud majanduslikele ja sotsiaalsetele probleemidele seisab Küpros silmitsi ka probleemiga, mis on seotud riigi osalusega ettevõtete juhtimisega. Juhtimissüsteemis esineb puudusi seoses rahvusvaheliste standarditega (nt Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni koostatud riigi osalusega ettevõtete üldjuhtimise suunised ning Maailmapanga koostatud riigi osalusega ettevõtete üldjuhtimise töövahend), mis mõjutab Küprose tootlikkust ja ettevõtluskeskkonda. Eelkõige kasvataksid riigi osalusega ettevõtete tõhusust ja tulemuslikkust finantstulemuste ja avaliku sektori eesmärkide suurem läbipaistvus ning suurem aruandekohustus. Samuti aitaksid sellele kaasa parimate tavade rakendamine, näiteks tulemuspõhine ja läbipaistev liikmete riigi osalusega ettevõtete juhtorganitesse nimetamise protsess ning riigi osalusega ettevõtete omandiõiguse üleminek poliitikale orienteeritud ministeeriumidelt spetsiaalsele keskasutusele. Selliste majanduslikult elujõuliste turgude avamine, kus riigi osalusega ettevõtetel on praegu turgu valitsev seisund (nt energiaturul), muudaks need turud tõhusamaks, kiirendaks rohe- ja digipööret ning aitaks majandust mitmekesistada. Riigi osalusega ettevõtetega seotud meetmete võtmine muudaks juhtimise Küprosel tõhusamaks ning turu nii kohalike kui ka välismaiste ettevõtete jaoks õiglasemaks ja läbipaistvamaks. See on kooskõlas Küprose pikaajalise strateegia eesmärkidega ja selle aluseks oleva tegevuskavaga (algatuse „Riigi osalusega ettevõtete moderniseerimine ning innovatsiooni ja efektiivsuse edendamiseks õigete stiimulite loomine“ raames). Riigi osalusega ettevõtete juhtimise parandamisele suunatud poliitika võib aidata vähendada valitsemissektori võlga, sest nende ettevõtete parem juhtimine suurendaks avaliku sektori tõhusust. Samuti võib see aidata parandada ettevõtluskeskkonda ja suurendada potentsiaalset majanduskasvu.

| (24) | Versailles’ deklaratsioonis liidu riigipeadelt ja valitsusjuhtidelt saadud volituste kohaselt soovitakse komisjoni ettepanekuga kava „REPowerEU“ kohta kaotada järk-järgult võimalikult kiiresti liidu sõltuvus Venemaalt imporditavast fossiilkütusest. Selleks kavatseb komisjon määrata dialoogis liikmesriikidega kindlaks kõige sobivamad projektid, investeeringud ja reformid riiklikul, piirkondlikul ja liidu tasandil. Nende meetmete eesmärk on vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest ja suunata fossiilkütuste import Venemaalt eemale. |
| --- | --- |

(24)

Versailles’ deklaratsioonis liidu riigipeadelt ja valitsusjuhtidelt saadud volituste kohaselt soovitakse komisjoni ettepanekuga kava „REPowerEU“ kohta kaotada järk-järgult võimalikult kiiresti liidu sõltuvus Venemaalt imporditavast fossiilkütusest. Selleks kavatseb komisjon määrata dialoogis liikmesriikidega kindlaks kõige sobivamad projektid, investeeringud ja reformid riiklikul, piirkondlikul ja liidu tasandil. Nende meetmete eesmärk on vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest ja suunata fossiilkütuste import Venemaalt eemale.

| (25) | Taastuvate energiaallikate kogu potentsiaali saaks Küprosel veelgi paremini ja kiiremini ära kasutada, eelkõige lubade andmise menetluse lihtsustamise ja päikeseenergiarajatistesse edasise investeerimise kaudu. Küpros praegu gaasi ei kasuta, kuid nafta osakaal energiaallikate jaotuses on 85,6 %. Arvestades energiahindade suurt kõikumist maailmaturgudel, on Küprose majanduse kestlikkuse seisukohast äärmiselt oluline vähendada riigi suurt sõltuvust naftast. Naftatarned põhinevad täielikult impordil, kuid Venemaalt imporditud nafta osakaal on ainult 1 %, mis jääb tunduvalt alla liidu keskmise (23 %) (19). Energiatarnete mitmekesistamiseks ja impordisõltuvuse vähendamiseks oleks Küprosel kasulik kiirendada sellise gaasiimporditaristu väljatöötamist, mida saaks tulevikus kohandada vesinikule, selliste gaasiühenduste arendamist, mida saaks samuti tulevikus vesiniku puhul kasutada, ning elektrivõrkude ühendamist, et edendada taastuvate energiaallikate laialdasemat kasutuselevõttu. Lisaks pakuvad hiljuti avastatud avamere gaasiväljad Küprosele olulist võimalust suurendada veelgi oma energiasõltumatust ja samaaegselt suurendada jõupingutusi taastuvate energiaallikate ja energiatõhususega seotud meetmete kiirendamiseks. Gaasiga seotud uued taristu- ja võrguinvesteeringud peaksid võimaluse korral olema tulevikukindlad, et hõlbustada nende pikaajalist kestlikkust tulevikus säästvatele kütustele kohandamise kaudu. Peale selle võiks laiendada ja kiirendada energiatõhususe poliitikat, sealhulgas transpordisektoris. Energiatõhususe meetmed peaksid aitama leevendada ka energiaostuvõimetust, mida kogeb suur osa elanikkonnast (20,9 %), kasutades selleks asjakohasel juhul ühtekuuluvuspoliitika vahendeid. Paketi „Eesmärk 55“ eesmärkide saavutamiseks tuleb Küprosel veelgi ambitsioonikamalt vähendada kasvuhoonegaaside heidet ning suurendada taastuvenergia tootmist ja energiatõhusust. |
| --- | --- |

(25)

Taastuvate energiaallikate kogu potentsiaali saaks Küprosel veelgi paremini ja kiiremini ära kasutada, eelkõige lubade andmise menetluse lihtsustamise ja päikeseenergiarajatistesse edasise investeerimise kaudu. Küpros praegu gaasi ei kasuta, kuid nafta osakaal energiaallikate jaotuses on 85,6 %. Arvestades energiahindade suurt kõikumist maailmaturgudel, on Küprose majanduse kestlikkuse seisukohast äärmiselt oluline vähendada riigi suurt sõltuvust naftast. Naftatarned põhinevad täielikult impordil, kuid Venemaalt imporditud nafta osakaal on ainult 1 %, mis jääb tunduvalt alla liidu keskmise (23 %) (19). Energiatarnete mitmekesistamiseks ja impordisõltuvuse vähendamiseks oleks Küprosel kasulik kiirendada sellise gaasiimporditaristu väljatöötamist, mida saaks tulevikus kohandada vesinikule, selliste gaasiühenduste arendamist, mida saaks samuti tulevikus vesiniku puhul kasutada, ning elektrivõrkude ühendamist, et edendada taastuvate energiaallikate laialdasemat kasutuselevõttu. Lisaks pakuvad hiljuti avastatud avamere gaasiväljad Küprosele olulist võimalust suurendada veelgi oma energiasõltumatust ja samaaegselt suurendada jõupingutusi taastuvate energiaallikate ja energiatõhususega seotud meetmete kiirendamiseks. Gaasiga seotud uued taristu- ja võrguinvesteeringud peaksid võimaluse korral olema tulevikukindlad, et hõlbustada nende pikaajalist kestlikkust tulevikus säästvatele kütustele kohandamise kaudu. Peale selle võiks laiendada ja kiirendada energiatõhususe poliitikat, sealhulgas transpordisektoris. Energiatõhususe meetmed peaksid aitama leevendada ka energiaostuvõimetust, mida kogeb suur osa elanikkonnast (20,9 %), kasutades selleks asjakohasel juhul ühtekuuluvuspoliitika vahendeid. Paketi „Eesmärk 55“ eesmärkide saavutamiseks tuleb Küprosel veelgi ambitsioonikamalt vähendada kasvuhoonegaaside heidet ning suurendada taastuvenergia tootmist ja energiatõhusust.

| (26) | Kuigi kliimaneutraalsusele ülemineku ja fossiilkütustest loobumise kiirendamine tekitab mitmes sektoris märkimisväärseid ümberkorralduskulusid, saab Küpros ühtekuuluvuspoliitika raames kasutada õiglase ülemineku mehhanismi, et leevendada ülemineku sotsiaal-majanduslikku mõju kõige enam mõjutatud piirkondades. Lisaks saab Küpros kasutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1057 (20) loodud Euroopa Sotsiaalfond+, et parandada tööhõivevõimalusi ja tugevdada sotsiaalset ühtekuuluvust. |
| --- | --- |

(26)

Kuigi kliimaneutraalsusele ülemineku ja fossiilkütustest loobumise kiirendamine tekitab mitmes sektoris märkimisväärseid ümberkorralduskulusid, saab Küpros ühtekuuluvuspoliitika raames kasutada õiglase ülemineku mehhanismi, et leevendada ülemineku sotsiaal-majanduslikku mõju kõige enam mõjutatud piirkondades. Lisaks saab Küpros kasutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1057 (20) loodud Euroopa Sotsiaalfond+, et parandada tööhõivevõimalusi ja tugevdada sotsiaalset ühtekuuluvust.

| (27) | Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2022. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (21) kajastub soovituses 1. |
| --- | --- |

(27)

Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2022. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (21) kajastub soovituses 1.

| (28) | Arvestades euroala liikmesriikide majanduse tihedat seotust ning nende ühist panust majandus- ja rahaliidu toimimisse, soovitas nõukogu euroala liikmesriikidel võtta meetmeid, sealhulgas oma taaste- ja vastupidavuskavade kaudu, et rakendada 2022. aasta soovituses euroala kohta sätestatud soovitusi. Küprose puhul kajastub see eelkõige soovitustes 1 ja 2. |
| --- | --- |

(28)

Arvestades euroala liikmesriikide majanduse tihedat seotust ning nende ühist panust majandus- ja rahaliidu toimimisse, soovitas nõukogu euroala liikmesriikidel võtta meetmeid, sealhulgas oma taaste- ja vastupidavuskavade kaudu, et rakendada 2022. aasta soovituses euroala kohta sätestatud soovitusi. Küprose puhul kajastub see eelkõige soovitustes 1 ja 2.

| (29) | Võttes arvesse komisjoni põhjalikku analüüsi ja hindamist, on nõukogu 2022. aasta riikliku reformikava ja 2022. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud. Määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel antud nõukogu soovitused kajastuvad soovitustes 1, 2, 3 ja 4. Soovitused 1 ja 2 aitavad kaasa ka euroala käsitleva 2022. aasta soovituse, eelkõige selle esimese ja neljanda soovituse rakendamisele. Soovituses 1 osutatud eelarvepoliitikameetmed aitavad muu hulgas vähendada tasakaalustamatust, mis on seotud valitsemissektori suure võlaga. Soovituses 2 osutatud poliitikameetmed aitavad muu hulgas käsitleda erasektori suure võlaga seotud tasakaalustamatust, piirates erasektori liigset laenamist. Samuti aitavad need käsitleda valitsemissektori suure võla ja jooksevkonto puudujäägiga seotud tasakaalustamatust, mitmekesistades majandust, ning viivislaenude suure osakaaluga seotud tasakaalustamatust. Soovituses 3 osutatud poliitikameetmed aitavad muu hulgas käsitleda valitsemissektori suure võlaga seotud tasakaalustamatust, suurendades valitsemissektori tõhusust ja pikaajalist majanduskasvu, ning erasektori võla ja välisvõlaga seotud tasakaalustamatust, suurendades pikaajalist majanduskasvu. Soovituses 4 osutatud poliitikameetmed aitavad muu hulgas tegeleda suure välisvõlaga seotud haavatavusega pikemas perspektiivis, |
| --- | --- |

(29)

Võttes arvesse komisjoni põhjalikku analüüsi ja hindamist, on nõukogu 2022. aasta riikliku reformikava ja 2022. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud. Määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel antud nõukogu soovitused kajastuvad soovitustes 1, 2, 3 ja 4. Soovitused 1 ja 2 aitavad kaasa ka euroala käsitleva 2022. aasta soovituse, eelkõige selle esimese ja neljanda soovituse rakendamisele. Soovituses 1 osutatud eelarvepoliitikameetmed aitavad muu hulgas vähendada tasakaalustamatust, mis on seotud valitsemissektori suure võlaga. Soovituses 2 osutatud poliitikameetmed aitavad muu hulgas käsitleda erasektori suure võlaga seotud tasakaalustamatust, piirates erasektori liigset laenamist. Samuti aitavad need käsitleda valitsemissektori suure võla ja jooksevkonto puudujäägiga seotud tasakaalustamatust, mitmekesistades majandust, ning viivislaenude suure osakaaluga seotud tasakaalustamatust. Soovituses 3 osutatud poliitikameetmed aitavad muu hulgas käsitleda valitsemissektori suure võlaga seotud tasakaalustamatust, suurendades valitsemissektori tõhusust ja pikaajalist majanduskasvu, ning erasektori võla ja välisvõlaga seotud tasakaalustamatust, suurendades pikaajalist majanduskasvu. Soovituses 4 osutatud poliitikameetmed aitavad muu hulgas tegeleda suure välisvõlaga seotud haavatavusega pikemas perspektiivis,

SOOVITAB Küprosel võtta 2022. ja 2023. aastal järgmisi meetmeid.

1.

Tagada 2023. aastal, et riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv oleks kooskõlas üldiselt neutraalse eelarvepoliitikaga, võttes arvesse jätkuvat ajutist ja suunatud toetust kodumajapidamistele ja ettevõtetele, kes on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ja Ukrainast põgenevatele inimestele. Olla valmis kohandama jooksvaid kulutusi vastavalt muutuvale olukorrale. Suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, võttes arvesse algatust „REPowerEU“, sealhulgas kasutades taaste- ja vastupidavusrahastut ning muid liidu vahendeid. Järgida pärast 2023. aastat eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne keskpika perioodi eelarvepositsioon.

2.

Jätkata oma taaste- ja vastupidavuskava rakendamist kooskõlas nõukogu 28. juuli 2021. aasta rakendusotsuses esitatud eesmärkide ja sihtidega. Viia kiiresti lõpule komisjoniga peetavad läbirääkimised 2021.–2027. aasta ühtekuuluvuspoliitika programmidokumentide üle, et alustada nende rakendamist.

3.

Võtta meetmeid riigi osalusega ettevõtete juhtimise parandamiseks kooskõlas rahvusvaheliste standarditega.

4.

Vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest ja mitmekesistada veelgi energiatarneid. Kiirendada taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu, eelkõige lihtsustades veelgi lubade andmise menetlusi ja rakendades laialdasemalt fotogalvaanikat. Arendada energiaühendusi naaberriikidega, samal ajal laiendades ja kiirendades energiatõhususe meetmete võtmist, sealhulgas transpordisektoris.

Brüssel, 12. juuli 2022

Nõukogu nimel

eesistuja

Z. STANJURA

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (ELT L 57, 18.2.2021, lk 17).

3

(4)  Nõukogu 5. aprilli 2022. aasta soovitus euroala majanduspoliitika kohta (ELT C 153, 7.4.2022, lk 1).

4

(5)  Nõukogu 4. märtsi 2022. aasta rakendusotsus (EL) 2022/382, millega määratakse kindlaks Ukrainast lähtuva põgenike massilise sissevoolu olemasolu direktiivi 2001/55/EÜ artikli 5 tähenduses ning nähakse selle tulemusena ette ajutine kaitse (ELT L 71, 4.3.2022, lk 1).

5

(6)  Nõukogu 20. juuli 2001. aasta direktiiv 2001/55/EÜ miinimumnõuete kohta ajutise kaitse andmiseks ümberasustatud isikute massilise sissevoolu korral ning meetmete kohta liikmesriikide jõupingutuste tasakaalustamiseks nende isikute vastuvõtmisel ning selle tagajärgede kandmisel (EÜT L 212, 7.8.2001, lk 12).

6

(7)  Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovitus, milles esitatakse nõukogu arvamus Küprose 2021. aasta stabiilsusprogrammi kohta (ELT C 304, 29.7.2021, lk 58).

7

(8)  Käesolevas soovituses esitatud hinnangud eelarvepoliitika ja selle komponentide kohta on komisjoni hinnangud, mis põhinevad komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi aluseks olevatel eeldustel. Komisjoni hinnangud keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu kohta ei hõlma selliste reformide positiivset mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ja võivad hoogustada potentsiaalset majanduskasvu.

8

(9)  Ei rahastata taaste- ja vastupidavusrahastust ega muudest liidu vahenditest antavate toetustega.

9

(10)  ST 10686/2021 INIT; ST 10686/2021 ADD 1.

10

(11)  Nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitus, milles käsitletakse Küprose 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Küprose 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohta (ELT C 282, 26.8.2020, lk 82).

11

(12)  Näitajad kajastavad alates 2021. aasta sügisest võetud meetmete aastaste eelarvekulude taset, sealhulgas jooksvaid tulusid ja kulusid ning asjakohasel juhul kapitalikulumeetmeid.

12

(13)  Eeldatakse, et Ukrainast liitu põgenenud isikute koguarv jõuab 2022. aasta lõpuks järk-järgult 6 miljonini ning nende geograafiline jaotus põhineb olemasoleva diasporaa suurusel, vastuvõtva liikmesriigi elanikkonna suhtelisel suurusel ja Ukrainast põgenenud isikute tegelikul jaotusel üle kogu liidu 2022. aasta märtsi seisuga. Inimese kohta arvutatud eelarvekulude puhul põhinevad hinnangud komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse Euromodi mikrosimulatsiooni mudelil, võttes arvesse nii rahaülekandeid kui ka mitterahalisi hüvitisi, nagu haridus ja tervishoid.

13

(14)  Näitaja plussmärk vastab esmaste kulude vähesele kasvule võrreldes keskpika perioodi majanduskasvuga, osutades pärssivale eelarvepoliitikale.

14

(15)  Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud peaksid andma neutraalse panuse 0,0 protsendipunkti SKPst.

15

(16)  Näitaja plussmärk vastab esmaste kulude kasvu vähesele kasvule võrreldes keskpika perioodi majanduskasvuga, osutades pärssivale eelarvepoliitikale.

16

(17)  Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud peaksid andma pärssiva panuse 0,2 protsendipunkti SKPst.

17

(18)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1060, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfond+, Ühtekuuluvusfondi, Õiglase Ülemineku Fondi ja Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfondi kohta ning nende ja Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastu suhtes kohaldatavad finantsreeglid (ELT L 231, 30.6.2021, lk 159).

18

(19)  Eurostat (2020), Venemaa impordi osakaal maagaasi, nafta ja kivisöe koguimpordis. ELi 27 liikmesriigi keskmise impordi puhul näitab koguimport ELi 27 liikmesriigist väljastpoolt pärit importi. Küprose puhul hõlmab koguimport ELi-sisest kaubandust. Nafta hõlmab toornaftat ja rafineeritud naftatooteid.

19

(20)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1057, millega luuakse Euroopa Sotsiaalfond+ (ESF+) ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1296/2013 (ELT L 231, 30.6.2021, lk 21).

20

(21)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.

21

---

| 1.9.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 334/112 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 334/112

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

12. juuli 2022,

milles käsitletakse Läti 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Läti 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohta

(2022/C 334/14)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arves nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | 19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, (2) millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu. Taaste- ja vastupidavusrahastust antakse rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. See aitab majandusel taastuda ning teha eelkõige rohe- ja digipöörde edendamiseks kestlikke ja majanduskasvu soodustavaid reforme ja investeeringuid, tugevdades samas liikmesriikide majanduse vastupidavust ja potentsiaalset majanduskasvu. Samuti aitab see tugevdada riigi rahanduse kestlikkust ning edendada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis. 2022. aasta juunis ajakohastatakse kooskõlas määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikega 2 taaste- ja vastupidavusrahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust. |
| --- | --- |

(1)

19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, (2) millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu. Taaste- ja vastupidavusrahastust antakse rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. See aitab majandusel taastuda ning teha eelkõige rohe- ja digipöörde edendamiseks kestlikke ja majanduskasvu soodustavaid reforme ja investeeringuid, tugevdades samas liikmesriikide majanduse vastupidavust ja potentsiaalset majanduskasvu. Samuti aitab see tugevdada riigi rahanduse kestlikkust ning edendada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis. 2022. aasta juunis ajakohastatakse kooskõlas määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikega 2 taaste- ja vastupidavusrahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust.

| (2) | 24. novembril 2021 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2022) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse 7. mail 2021 allkirjastatud Porto sotsiaalkohustust rakendada edasi Euroopa sotsiaalõiguste sammast, mille Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kuulutasid välja 17. novembril 2017. Euroopa Ülemkogu kiitis 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid heaks 25. märtsil 2022. 24. novembril 2021 võttis komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1176/2011 (3) alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Lätit ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta ning ettepaneku 2022. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist. 5. aprillil 2022 võttis nõukogu vastu soovituse euroala majanduspoliitika kohta (4) ja 14. märtsil 2022 ühise tööhõive aruande. |
| --- | --- |

(2)

24. novembril 2021 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2022) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse 7. mail 2021 allkirjastatud Porto sotsiaalkohustust rakendada edasi Euroopa sotsiaalõiguste sammast, mille Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kuulutasid välja 17. novembril 2017. Euroopa Ülemkogu kiitis 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid heaks 25. märtsil 2022. 24. novembril 2021 võttis komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1176/2011 (3) alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Lätit ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta ning ettepaneku 2022. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist. 5. aprillil 2022 võttis nõukogu vastu soovituse euroala majanduspoliitika kohta (4) ja 14. märtsil 2022 ühise tööhõive aruande.

| (3) | Venemaa sissetung Ukrainasse pärast ülemaailmset pandeemiat on märkimisväärselt muutnud geopoliitilist ja majanduslikku olukorda. Sissetungi mõju liikmesriikide majandusele avaldub muu hulgas kõrgemates energia-, toidu- ja toorainehindades ning kehvemates kasvuväljavaadetes. Kõrgemad energiahinnad mõjutavad tugevasti eelkõige kõige haavatavamaid leibkondi, kes kannatavad energiaostuvõimetuse all või elavad selle ohus, samuti ettevõtteid, mis on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad. Liit seisab silmitsi ka Ukrainast põgenevate inimeste enneolematu sissevooluga. Venemaa agressioonisõjast tulenevad majanduslikud tagajärjed on mõjutanud liikmesriike ebaühtlaselt. Sellega seoses käivitati 4. märtsil 2022 nõukogu rakendusotsusega (EL) 2022/382 (5) esimest korda nõukogu direktiiv 2001/55/EÜ, (6) millega anti Ukrainast pärit põgenikele õigus seaduslikult liidus viibida ning juurdepääs haridusele ja koolitusele, tööturule, tervishoiule, eluasemele ja sotsiaalhoolekandele. |
| --- | --- |

(3)

Venemaa sissetung Ukrainasse pärast ülemaailmset pandeemiat on märkimisväärselt muutnud geopoliitilist ja majanduslikku olukorda. Sissetungi mõju liikmesriikide majandusele avaldub muu hulgas kõrgemates energia-, toidu- ja toorainehindades ning kehvemates kasvuväljavaadetes. Kõrgemad energiahinnad mõjutavad tugevasti eelkõige kõige haavatavamaid leibkondi, kes kannatavad energiaostuvõimetuse all või elavad selle ohus, samuti ettevõtteid, mis on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad. Liit seisab silmitsi ka Ukrainast põgenevate inimeste enneolematu sissevooluga. Venemaa agressioonisõjast tulenevad majanduslikud tagajärjed on mõjutanud liikmesriike ebaühtlaselt. Sellega seoses käivitati 4. märtsil 2022 nõukogu rakendusotsusega (EL) 2022/382 (5) esimest korda nõukogu direktiiv 2001/55/EÜ, (6) millega anti Ukrainast pärit põgenikele õigus seaduslikult liidus viibida ning juurdepääs haridusele ja koolitusele, tööturule, tervishoiule, eluasemele ja sotsiaalhoolekandele.

| (4) | Võttes arvesse kiiresti muutuvat majanduslikku ja geopoliitilist olukorda, jätkub Euroopa poolaasta raames 2022. aastal majandus- ja tööhõivepoliitika ulatuslik koordineerimine, lähtudes samal ajal taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamisnõuetest, nagu on märgitud 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsis. Vastuvõetud taaste- ja vastupidavuskavade rakendamine on oluline poliitiliste prioriteetide elluviimiseks Euroopa poolaasta raames, kuna kavades käsitletakse kõiki 2019. ja 2020. aasta Euroopa poolaasta tsüklites esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019. ja 2020. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mida on läbi vaadatud, ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21, nagu ka riigipõhised soovitused, mis esitati enne selliste läbivaadatud, ajakohastatud või muudetud kavade esitamise kuupäeva. |
| --- | --- |

(4)

Võttes arvesse kiiresti muutuvat majanduslikku ja geopoliitilist olukorda, jätkub Euroopa poolaasta raames 2022. aastal majandus- ja tööhõivepoliitika ulatuslik koordineerimine, lähtudes samal ajal taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamisnõuetest, nagu on märgitud 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsis. Vastuvõetud taaste- ja vastupidavuskavade rakendamine on oluline poliitiliste prioriteetide elluviimiseks Euroopa poolaasta raames, kuna kavades käsitletakse kõiki 2019. ja 2020. aasta Euroopa poolaasta tsüklites esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019. ja 2020. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mida on läbi vaadatud, ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21, nagu ka riigipõhised soovitused, mis esitati enne selliste läbivaadatud, ajakohastatud või muudetud kavade esitamise kuupäeva.

| (5) | Stabiilsuse ja kasvu pakti üldist vabastusklauslit on kohaldatud alates 2020. aasta märtsist. Oma 3. märtsi 2021. aasta teatises „Üks aasta pärast COVID-19 puhangu algust: eelarvepoliitika meetmed“ esitas komisjon oma seisukoha, et otsuse tegemisel üldise vabastusklausli kohaldamise lõpetamise või jätkamise kohta tuleks lähtuda majandusolukorra üldhinnangust, kusjuures peamiseks kvantitatiivseks kriteeriumiks peaks olema liidu või euroala majandustegevuse tase võrreldes kriisieelse tasemega (2019. aasta lõpp). Võttes arvesse suurenenud ebakindlust ja majandusväljavaateid ohustavaid suuri langusriske Euroopas toimuva sõja kontekstis, enneolematut energiahindade tõusu ja jätkuvaid häireid tarneahelates, on põhjendatud stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamisaja pikendamine 2023. aastani. |
| --- | --- |

(5)

Stabiilsuse ja kasvu pakti üldist vabastusklauslit on kohaldatud alates 2020. aasta märtsist. Oma 3. märtsi 2021. aasta teatises „Üks aasta pärast COVID-19 puhangu algust: eelarvepoliitika meetmed“ esitas komisjon oma seisukoha, et otsuse tegemisel üldise vabastusklausli kohaldamise lõpetamise või jätkamise kohta tuleks lähtuda majandusolukorra üldhinnangust, kusjuures peamiseks kvantitatiivseks kriteeriumiks peaks olema liidu või euroala majandustegevuse tase võrreldes kriisieelse tasemega (2019. aasta lõpp). Võttes arvesse suurenenud ebakindlust ja majandusväljavaateid ohustavaid suuri langusriske Euroopas toimuva sõja kontekstis, enneolematut energiahindade tõusu ja jätkuvaid häireid tarneahelates, on põhjendatud stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamisaja pikendamine 2023. aastani.

| (6) | Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovituses, (7) milles esitatakse nõukogu arvamus Läti 2021. aasta stabiilsusprogrammi kohta, esitatud lähenemisviisi kohaselt on üldist eelarvepoliitikat praegu kõige parem mõõta esmaste kulude (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) muutusena keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu suhtes, jättes välja COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed, kuid võttes arvesse taaste- ja vastupidavusrahastu tagastamatute toetuste ja muude liidu vahenditega rahastatavaid kulusid (8). Selleks et hinnata, kas riigi eelarvepoliitika on konservatiivne ja kas eelarve struktuur soodustab kestlikku taastumist kooskõlas rohe- ja digipöördega, tuleks üldisest eelarvepoliitikast kaugemale minnes pöörata tähelepanu ka riiklikult rahastatavate (9) esmaste jooksvate kulude (millest on maha arvatud kaalutlusõiguse alusel võetud tulumeetmed ja välja jäetud COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed) ja investeeringute arengule. |
| --- | --- |

(6)

Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovituses, (7) milles esitatakse nõukogu arvamus Läti 2021. aasta stabiilsusprogrammi kohta, esitatud lähenemisviisi kohaselt on üldist eelarvepoliitikat praegu kõige parem mõõta esmaste kulude (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) muutusena keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu suhtes, jättes välja COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed, kuid võttes arvesse taaste- ja vastupidavusrahastu tagastamatute toetuste ja muude liidu vahenditega rahastatavaid kulusid (8). Selleks et hinnata, kas riigi eelarvepoliitika on konservatiivne ja kas eelarve struktuur soodustab kestlikku taastumist kooskõlas rohe- ja digipöördega, tuleks üldisest eelarvepoliitikast kaugemale minnes pöörata tähelepanu ka riiklikult rahastatavate (9) esmaste jooksvate kulude (millest on maha arvatud kaalutlusõiguse alusel võetud tulumeetmed ja välja jäetud COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed) ja investeeringute arengule.

| (7) | 2. märtsil 2022 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse 2023. aasta eelarvepoliitika üldised suunised („eelarvesuunised“), et toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon märkis, et 2022. aasta talveprognoosi makromajandusliku prognoosi kohaselt näib üleminek 2020.–2022. aasta üldiselt toetavalt eelarvepoliitikalt üldiselt neutraalsele eelarvepoliitikale, olles samas valmis reageerima muutuvale majandusolukorrale, 2023. aastal asjakohane. Komisjon teatas, et 2023. aasta eelarvesoovitused peaksid jätkuvalt olema liikmesriikide vahel diferentseeritud ja nendes tuleks arvesse võtta võimalikku ülekanduvat mõju riikide vahel. Komisjon kutsus liikmesriike üles kajastama suuniseid oma stabiilsus- ja lähenemisprogrammides. Komisjon võttis kohustuse jälgida tähelepanelikult majandusarengut ja kohandada oma poliitikasuuniseid vastavalt vajadusele ning hiljemalt 2022. aasta mai lõpus esitatavas Euroopa poolaasta kevadpaketis. |
| --- | --- |

(7)

2. märtsil 2022 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse 2023. aasta eelarvepoliitika üldised suunised („eelarvesuunised“), et toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon märkis, et 2022. aasta talveprognoosi makromajandusliku prognoosi kohaselt näib üleminek 2020.–2022. aasta üldiselt toetavalt eelarvepoliitikalt üldiselt neutraalsele eelarvepoliitikale, olles samas valmis reageerima muutuvale majandusolukorrale, 2023. aastal asjakohane. Komisjon teatas, et 2023. aasta eelarvesoovitused peaksid jätkuvalt olema liikmesriikide vahel diferentseeritud ja nendes tuleks arvesse võtta võimalikku ülekanduvat mõju riikide vahel. Komisjon kutsus liikmesriike üles kajastama suuniseid oma stabiilsus- ja lähenemisprogrammides. Komisjon võttis kohustuse jälgida tähelepanelikult majandusarengut ja kohandada oma poliitikasuuniseid vastavalt vajadusele ning hiljemalt 2022. aasta mai lõpus esitatavas Euroopa poolaasta kevadpaketis.

| (8) | Seoses eelarvesuunistega võetakse 2023. aasta eelarvesoovitustes arvesse halvenenud majandusväljavaateid, suurenenud ebakindlust ja täiendavaid langusriske ning võrreldes komisjoni 2022. aasta talveprognoosiga kiiremat inflatsiooni. Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleb eelarvemeetmete abil suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse ning säilitada kõige haavatavamate leibkondade ostujõud, et leevendada energiahinna tõusu mõju ja aidata piirata teisest inflatsioonisurvet sihipäraste ja ajutiste meetmete abil. Eelarvepoliitika peab jääma paindlikuks, et kohaneda kiiresti muutuvate oludega, sealhulgas Venemaa Ukraina-vastasest agressioonisõjast kaitse ja julgeoleku osas tulenevate väljakutsetega, ning see peab olema liikmesriikide vahel diferentseeritud vastavalt nende eelarve- ja majandusolukorrale, võttes sealhulgas arvesse, kuidas neile mõjub kriis ja Ukrainast põgenenud inimeste sisseränne. |
| --- | --- |

(8)

Seoses eelarvesuunistega võetakse 2023. aasta eelarvesoovitustes arvesse halvenenud majandusväljavaateid, suurenenud ebakindlust ja täiendavaid langusriske ning võrreldes komisjoni 2022. aasta talveprognoosiga kiiremat inflatsiooni. Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleb eelarvemeetmete abil suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse ning säilitada kõige haavatavamate leibkondade ostujõud, et leevendada energiahinna tõusu mõju ja aidata piirata teisest inflatsioonisurvet sihipäraste ja ajutiste meetmete abil. Eelarvepoliitika peab jääma paindlikuks, et kohaneda kiiresti muutuvate oludega, sealhulgas Venemaa Ukraina-vastasest agressioonisõjast kaitse ja julgeoleku osas tulenevate väljakutsetega, ning see peab olema liikmesriikide vahel diferentseeritud vastavalt nende eelarve- ja majandusolukorrale, võttes sealhulgas arvesse, kuidas neile mõjub kriis ja Ukrainast põgenenud inimeste sisseränne.

| (9) | 30. aprillil 2021 esitas Läti vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon hindas määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas esitatud hindamissuunistega. 13. juulil 2021 võttis nõukogu vastu rakendusotsuse Läti taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnangu heakskiitmise kohta (10). Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsuse vastuvõtmisest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Läti on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjakohased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud. |
| --- | --- |

(9)

30. aprillil 2021 esitas Läti vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon hindas määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas esitatud hindamissuunistega. 13. juulil 2021 võttis nõukogu vastu rakendusotsuse Läti taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnangu heakskiitmise kohta (10). Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsuse vastuvõtmisest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Läti on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjakohased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud.

| (10) | 22. aprillil 2022 esitas Läti oma 2022. aasta riikliku reformikava ja 26. aprillil 2022 oma 2022. aasta stabiilsusprogrammi kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artiklis 4 sätestatud tähtajaga. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2022. aasta riiklik reformikava ka Läti kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava rakendamisel tehtud edusammude kohta. |
| --- | --- |

(10)

22. aprillil 2022 esitas Läti oma 2022. aasta riikliku reformikava ja 26. aprillil 2022 oma 2022. aasta stabiilsusprogrammi kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artiklis 4 sätestatud tähtajaga. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2022. aasta riiklik reformikava ka Läti kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava rakendamisel tehtud edusammude kohta.

| (11) | 23. mail 2022 avaldas komisjon Läti kohta 2022. aasta riigiaruande. Selles hinnati Läti edusamme nõukogu poolt 2019., 2020. ja 2021. aastal vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti taaste ja vastupidavuse tulemustabeli põhjal kokkuvõte sellest, kuidas Läti on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Selle analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega, sealhulgas nendega, mis tekivad seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse. Samuti hinnati Läti edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning liidu peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamisel. |
| --- | --- |

(11)

23. mail 2022 avaldas komisjon Läti kohta 2022. aasta riigiaruande. Selles hinnati Läti edusamme nõukogu poolt 2019., 2020. ja 2021. aastal vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti taaste ja vastupidavuse tulemustabeli põhjal kokkuvõte sellest, kuidas Läti on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Selle analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega, sealhulgas nendega, mis tekivad seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse. Samuti hinnati Läti edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning liidu peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamisel.

| (12) | 23. mail 2022 esitas komisjon Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 3 kohase aruande. Kõnealuses aruandes arutati Läti eelarveseisundit, kuna riigi valitsemissektori eelarvepuudujääk ületas 2021. aastal aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % sisemajanduse koguproduktist (SKP). Aruandes jõuti järeldusele, et puudujäägikriteerium ei ole täidetud. Kooskõlas 2. märtsi 2022. aasta teatisega ei teinud komisjon 2022. aasta kevadel ettepanekut algatada uusi ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusi ning hindab 2022. aasta sügisel uuesti, kas on vaja teha ettepanek selliste menetluste algatamiseks. |
| --- | --- |

(12)

23. mail 2022 esitas komisjon Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 3 kohase aruande. Kõnealuses aruandes arutati Läti eelarveseisundit, kuna riigi valitsemissektori eelarvepuudujääk ületas 2021. aastal aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % sisemajanduse koguproduktist (SKP). Aruandes jõuti järeldusele, et puudujäägikriteerium ei ole täidetud. Kooskõlas 2. märtsi 2022. aasta teatisega ei teinud komisjon 2022. aasta kevadel ettepanekut algatada uusi ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusi ning hindab 2022. aasta sügisel uuesti, kas on vaja teha ettepanek selliste menetluste algatamiseks.

| (13) | Oma 20. juuli 2020. aasta soovituses (11) soovitas nõukogu Lätil võtta 2020. ja 2021. aastal kooskõlas üldise vabastusklausliga kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida COVID-19 pandeemiale ning toetada majandust ja selle taastumist. Samuti soovitati Lätil, kui majandustingimused võimaldavad, viia ellu eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon keskpikas perspektiivis ja tagada võla kestlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Eurostati kinnitatud andmete põhjal suurenes Läti valitsemissektori eelarvepuudujääk 4,5 %-lt SKPst 2020. aastal 7,3 %-le SKPst 2021. aastal. Läti eelarvepoliitilised meetmed toetasid majanduse taastumist 2021. aastal, samal ajal kui ajutised erakorralised meetmed suurenesid 2,8 %-lt SKPst 2020. aastal 5,2 %-le SKPst 2021. aastal. Läti 2021. aasta meetmed olid kooskõlas nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitusega. 2020. ja 2021. aastal valitsuse poolt kaalutlusõiguse alusel võetud eelarvemeetmed olid enamasti ajutised või kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega. Samas ei olnud mõned ajavahemikul 2020–2021 valitsuse poolt kaalutlusõiguse alusel võetud meetmed ajutised ega kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega, kusjuures peamiselt hõlmasid need sotsiaalkindlustusmaksete määra vähendamist, füüsilise isiku tulumaksuvaba miinimumi piirmäära suurendamist, meditsiinitöötajate ja õpetajate palkade tõstmist ning sotsiaalhüvitiste miinimummäära suurendamist. Eurostati kinnitatud andmete kohaselt suurenes valitsemissektori võlg 43,3 %-lt SKPst 2020. aastal 44,8 %-le SKPst 2021. aastal. |
| --- | --- |

(13)

Oma 20. juuli 2020. aasta soovituses (11) soovitas nõukogu Lätil võtta 2020. ja 2021. aastal kooskõlas üldise vabastusklausliga kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida COVID-19 pandeemiale ning toetada majandust ja selle taastumist. Samuti soovitati Lätil, kui majandustingimused võimaldavad, viia ellu eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon keskpikas perspektiivis ja tagada võla kestlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Eurostati kinnitatud andmete põhjal suurenes Läti valitsemissektori eelarvepuudujääk 4,5 %-lt SKPst 2020. aastal 7,3 %-le SKPst 2021. aastal. Läti eelarvepoliitilised meetmed toetasid majanduse taastumist 2021. aastal, samal ajal kui ajutised erakorralised meetmed suurenesid 2,8 %-lt SKPst 2020. aastal 5,2 %-le SKPst 2021. aastal. Läti 2021. aasta meetmed olid kooskõlas nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitusega. 2020. ja 2021. aastal valitsuse poolt kaalutlusõiguse alusel võetud eelarvemeetmed olid enamasti ajutised või kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega. Samas ei olnud mõned ajavahemikul 2020–2021 valitsuse poolt kaalutlusõiguse alusel võetud meetmed ajutised ega kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega, kusjuures peamiselt hõlmasid need sotsiaalkindlustusmaksete määra vähendamist, füüsilise isiku tulumaksuvaba miinimumi piirmäära suurendamist, meditsiinitöötajate ja õpetajate palkade tõstmist ning sotsiaalhüvitiste miinimummäära suurendamist. Eurostati kinnitatud andmete kohaselt suurenes valitsemissektori võlg 43,3 %-lt SKPst 2020. aastal 44,8 %-le SKPst 2021. aastal.

| (14) | 2022. aasta stabiilsusprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on 2022. aasta puhul realistlik ja edaspidi konservatiivne. Valitsuse prognoosi kohaselt suureneb reaalne SKP 2022. aastal 2,1 % ja 2023. aastal 2,5 %. Võrdluseks ennustatakse komisjoni 2022. aasta kevadprognoosis sarnaselt, et reaalne SKP suureneb 2022. aastal 2,0 % ja 2023. aastal natuke rohkem ehk 2,9 %, peamiselt selle tõttu, et eratarbimise ja ekspordi puhul on väljavaade positiivsem. Valitsus prognoosib oma 2022. aasta stabiilsusprogrammis, et valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk väheneb 2022. aastal 6,5 %ni SKPst ja 2023. aastal 2,8 %ni SKPst. Suur eelarvepuudujääk 2022. aastal tuleneb peamiselt 2022. aasta eelarvesse lisatud meetmetest, nimelt füüsilise isiku tulumaksuvaba miinimumi suurendamine, mahukas investeerimispakett ning tervishoiu-, sise- ja haridussektori töötajate palkade suurendamine. Lisaks hoiavad puudujäägi kõrgel tasemel suur valitsuse toetus kodumajapidamistele ja ettevõtetele, et leevendada energiahindade tõusu, ja prognoositud maksutulude aeglasem kasv, mis tuleneb negatiivsest mõjust, mida Venemaa sissetung Ukrainasse majandusele avaldab, hoolimata sellest, et majandusele seoses COVID-19ga antav toetus on 2022. aastal võrreldes 2021. aastaga märkimisväärselt väiksem. 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse kasvama 2022. aastal 45,7 %ni ja vähenema 2023. aastal 45,2 %ni. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2022. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk on 2022. ja 2023. aastal vastavalt 7,2 % SKPst ja 3,0 % SKPst. See on suurem kui 2022. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud eelarvepuudujääk, tingituna peamiselt täiendavatest poliitikameetmetest, mis lisati komisjoni kevadprognoosi, nimelt riikliku energiavarustuskindluse jaoks reservide loomine vastavalt energiaseadusesse tehtud hiljutistele muudatustele (hinnanguline eelarvemõju 2022. aastal 0,6 % SKPst). Reservide loomisest on usaldusväärselt teatatud, kuid see ei olnud 2022. aasta stabiilsusprogrammi ettevalmistamise ajal teada. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2022. aastal 47,0 % ja 2023. aastal 46,5 %, mis on 2022. aasta stabiilsusprogrammi prognoosist suurem. Erinevus tuleneb suuremast eelarvepuudujäägi prognoosist ja väiksemast nominaalse SKP prognoosist. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on keskpika perioodi (kümme aastat) keskmine potentsiaalne SKP kasv hinnanguliselt 2,3 %. See hinnang ei hõlma aga selliste reformide mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ja võivad hoogustada Läti potentsiaalset majanduskasvu. |
| --- | --- |

(14)

2022. aasta stabiilsusprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on 2022. aasta puhul realistlik ja edaspidi konservatiivne. Valitsuse prognoosi kohaselt suureneb reaalne SKP 2022. aastal 2,1 % ja 2023. aastal 2,5 %. Võrdluseks ennustatakse komisjoni 2022. aasta kevadprognoosis sarnaselt, et reaalne SKP suureneb 2022. aastal 2,0 % ja 2023. aastal natuke rohkem ehk 2,9 %, peamiselt selle tõttu, et eratarbimise ja ekspordi puhul on väljavaade positiivsem. Valitsus prognoosib oma 2022. aasta stabiilsusprogrammis, et valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk väheneb 2022. aastal 6,5 %ni SKPst ja 2023. aastal 2,8 %ni SKPst. Suur eelarvepuudujääk 2022. aastal tuleneb peamiselt 2022. aasta eelarvesse lisatud meetmetest, nimelt füüsilise isiku tulumaksuvaba miinimumi suurendamine, mahukas investeerimispakett ning tervishoiu-, sise- ja haridussektori töötajate palkade suurendamine. Lisaks hoiavad puudujäägi kõrgel tasemel suur valitsuse toetus kodumajapidamistele ja ettevõtetele, et leevendada energiahindade tõusu, ja prognoositud maksutulude aeglasem kasv, mis tuleneb negatiivsest mõjust, mida Venemaa sissetung Ukrainasse majandusele avaldab, hoolimata sellest, et majandusele seoses COVID-19ga antav toetus on 2022. aastal võrreldes 2021. aastaga märkimisväärselt väiksem. 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse kasvama 2022. aastal 45,7 %ni ja vähenema 2023. aastal 45,2 %ni. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2022. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk on 2022. ja 2023. aastal vastavalt 7,2 % SKPst ja 3,0 % SKPst. See on suurem kui 2022. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud eelarvepuudujääk, tingituna peamiselt täiendavatest poliitikameetmetest, mis lisati komisjoni kevadprognoosi, nimelt riikliku energiavarustuskindluse jaoks reservide loomine vastavalt energiaseadusesse tehtud hiljutistele muudatustele (hinnanguline eelarvemõju 2022. aastal 0,6 % SKPst). Reservide loomisest on usaldusväärselt teatatud, kuid see ei olnud 2022. aasta stabiilsusprogrammi ettevalmistamise ajal teada. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2022. aastal 47,0 % ja 2023. aastal 46,5 %, mis on 2022. aasta stabiilsusprogrammi prognoosist suurem. Erinevus tuleneb suuremast eelarvepuudujäägi prognoosist ja väiksemast nominaalse SKP prognoosist. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on keskpika perioodi (kümme aastat) keskmine potentsiaalne SKP kasv hinnanguliselt 2,3 %. See hinnang ei hõlma aga selliste reformide mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ja võivad hoogustada Läti potentsiaalset majanduskasvu.

| (15) | 2022. aastal kaotab valitsus järk-järgult enamiku COVID-19 kriisile reageerimiseks võetud meetmetest, nii et ajutised erakorralised meetmed peaksid prognooside kohaselt vähenema 5,2 %-lt SKPst 2021. aastal 0,8 %-le SKPst 2022. aastal. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetud meetmed, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 0,9 % SKPst ja mis eeldatavasti 2023. aastal järk-järgult kaotatakse (12). Need meetmed hõlmavad peamiselt kodumajapidamistele ja ettevõtjatele mõeldud energiahinna ülempiire, elektritariifi teatavate alakomponentide täielikku katmist riigi poolt ja toetust teatavatele sotsiaalsetele rühmadele ja vaesematele kodumajapidamistele. Need meetmed on kavandatud ajutistena. Kui aga energiahinnad jäävad kõrgeks ka 2023. aastal, võidakse mõned neist meetmetest säilitada. Mõned neist meetmetest ei ole suunatud, eelkõige energiahindade üldised ülempiirid. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad ka Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse pakkumise kulud, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 0,3 % SKPst ja 2023. aastal 0,5 % SKPst, (13) ning kaitsekulutuste suurenemine 2022. aastal (0,1 % SKPst) ja 2023. aastal (0,3 % SKPst). |
| --- | --- |

(15)

2022. aastal kaotab valitsus järk-järgult enamiku COVID-19 kriisile reageerimiseks võetud meetmetest, nii et ajutised erakorralised meetmed peaksid prognooside kohaselt vähenema 5,2 %-lt SKPst 2021. aastal 0,8 %-le SKPst 2022. aastal. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetud meetmed, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 0,9 % SKPst ja mis eeldatavasti 2023. aastal järk-järgult kaotatakse (12). Need meetmed hõlmavad peamiselt kodumajapidamistele ja ettevõtjatele mõeldud energiahinna ülempiire, elektritariifi teatavate alakomponentide täielikku katmist riigi poolt ja toetust teatavatele sotsiaalsetele rühmadele ja vaesematele kodumajapidamistele. Need meetmed on kavandatud ajutistena. Kui aga energiahinnad jäävad kõrgeks ka 2023. aastal, võidakse mõned neist meetmetest säilitada. Mõned neist meetmetest ei ole suunatud, eelkõige energiahindade üldised ülempiirid. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad ka Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse pakkumise kulud, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 0,3 % SKPst ja 2023. aastal 0,5 % SKPst, (13) ning kaitsekulutuste suurenemine 2022. aastal (0,1 % SKPst) ja 2023. aastal (0,3 % SKPst).

| (16) | Oma 18. juuni 2021. aasta soovituses soovitas nõukogu Lätil säilitada 2022. aastal toetav eelarvepoliitika, sealhulgas taaste- ja vastupidavusrahastust saadav impulss, ning riiklikult rahastatavad investeeringud. Samuti soovitas nõukogu Lätil hoida riiklikult rahastatavate jooksvate kulude kasv kontrolli all ning juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon ja tagada riigi rahanduse kestlikkus keskpikas perspektiivis ning samal ajal suurendada investeeringuid majanduskasvu potentsiaali hoogustamiseks. |
| --- | --- |

(16)

Oma 18. juuni 2021. aasta soovituses soovitas nõukogu Lätil säilitada 2022. aastal toetav eelarvepoliitika, sealhulgas taaste- ja vastupidavusrahastust saadav impulss, ning riiklikult rahastatavad investeeringud. Samuti soovitas nõukogu Lätil hoida riiklikult rahastatavate jooksvate kulude kasv kontrolli all ning juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon ja tagada riigi rahanduse kestlikkus keskpikas perspektiivis ning samal ajal suurendada investeeringuid majanduskasvu potentsiaali hoogustamiseks.

| (17) | Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi ja Läti 2022. aasta stabiilsusprogrammis esitatud teabe kohaselt prognoositakse, et eelarvepoliitika on 2022. aastal toetav (– 3,3 % SKPst), nagu soovitas nõukogu (14). Läti kavatseb jätkuvalt toetada majanduse taastamist, kasutades taaste- ja vastupidavusrahastut täiendavate investeeringute rahastamiseks, nagu on soovitanud nõukogu. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2021. aastaga suurenema 0,8 % võrra SKPst. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2022. aastal andma eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,3 protsendipunkti (15). Seepärast kavatseb Läti säilitada riiklikult rahastatavad investeeringud, nagu on soovitanud nõukogu. Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2022. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 1,5 protsendipunkti. See märkimisväärne ekspansiivne panus hõlmab energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetavate meetmete (0,8 % SKPst) ning Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse andmise kulude (0,3 % SKPst) täiendavat mõju. Läti hoiab 2022. aastal riiklikult rahastatud jooksvate kulude kasvu üldiselt kontrolli all, sest riiklikult rahastatavate jooksvate kulude märkimisväärne ekspansiivne panus 2022. aastal on tingitud peamiselt meetmetest, mille eesmärk on tegeleda energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju ning Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse pakkumise kuludega. |
| --- | --- |

(17)

Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi ja Läti 2022. aasta stabiilsusprogrammis esitatud teabe kohaselt prognoositakse, et eelarvepoliitika on 2022. aastal toetav (– 3,3 % SKPst), nagu soovitas nõukogu (14). Läti kavatseb jätkuvalt toetada majanduse taastamist, kasutades taaste- ja vastupidavusrahastut täiendavate investeeringute rahastamiseks, nagu on soovitanud nõukogu. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2021. aastaga suurenema 0,8 % võrra SKPst. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2022. aastal andma eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,3 protsendipunkti (15). Seepärast kavatseb Läti säilitada riiklikult rahastatavad investeeringud, nagu on soovitanud nõukogu. Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2022. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 1,5 protsendipunkti. See märkimisväärne ekspansiivne panus hõlmab energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetavate meetmete (0,8 % SKPst) ning Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse andmise kulude (0,3 % SKPst) täiendavat mõju. Läti hoiab 2022. aastal riiklikult rahastatud jooksvate kulude kasvu üldiselt kontrolli all, sest riiklikult rahastatavate jooksvate kulude märkimisväärne ekspansiivne panus 2022. aastal on tingitud peamiselt meetmetest, mille eesmärk on tegeleda energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju ning Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse pakkumise kuludega.

| (18) | Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika seisund, eeldusel et poliitikat ei muudeta, 2023. aastal + 3,2 % SKPst (16). Prognooside kohaselt jätkab Läti 2023. aastal taaste- ja vastupidavusrahastust antavate toetuste kasutamist, et rahastada täiendavaid investeeringuid majanduse taastamise toetuseks. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2022. aastaga suurenema 0,9 protsendipunkti SKPst. Riiklikult rahastatavatel investeeringutel peaks 2023. aastal olema pärssiv panus 0,8 protsendipunkti SKPst (17). Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2023. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 2,7 protsendipunkti. See hõlmab energiahindade tõusu leevendamiseks võetud meetmete (0,9 % SKPst) järkjärgulise kaotamise ja Ukrainast põgenenud inimestele ajutise kaitse andmisega seotud täiendavate kulude (0,1 % SKPst) mõju. |
| --- | --- |

(18)

Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika seisund, eeldusel et poliitikat ei muudeta, 2023. aastal + 3,2 % SKPst (16). Prognooside kohaselt jätkab Läti 2023. aastal taaste- ja vastupidavusrahastust antavate toetuste kasutamist, et rahastada täiendavaid investeeringuid majanduse taastamise toetuseks. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2022. aastaga suurenema 0,9 protsendipunkti SKPst. Riiklikult rahastatavatel investeeringutel peaks 2023. aastal olema pärssiv panus 0,8 protsendipunkti SKPst (17). Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2023. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 2,7 protsendipunkti. See hõlmab energiahindade tõusu leevendamiseks võetud meetmete (0,9 % SKPst) järkjärgulise kaotamise ja Ukrainast põgenenud inimestele ajutise kaitse andmisega seotud täiendavate kulude (0,1 % SKPst) mõju.

| (19) | 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk järk-järgult vähenema 2,3 %-le SKPst 2024. aastal ja 1,7 %-le SKPst 2025. aastaks. Seega peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk jääma programmiperioodil alla 3 % SKPst. Need prognoosid eeldavad tugiprogrammide järkjärgulist kaotamist ja maksutulu kindlat kasvu. 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse 2025. aastaks vähenema – 2024. aastal 44,5 %ni ja 2025. aastal 43,4 %ni. Komisjoni analüüsi kohaselt näivad võla kestlikkusega seotud riskid keskpikas perspektiivis väikesed. |
| --- | --- |

(19)

2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk järk-järgult vähenema 2,3 %-le SKPst 2024. aastal ja 1,7 %-le SKPst 2025. aastaks. Seega peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk jääma programmiperioodil alla 3 % SKPst. Need prognoosid eeldavad tugiprogrammide järkjärgulist kaotamist ja maksutulu kindlat kasvu. 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse 2025. aastaks vähenema – 2024. aastal 44,5 %ni ja 2025. aastal 43,4 %ni. Komisjoni analüüsi kohaselt näivad võla kestlikkusega seotud riskid keskpikas perspektiivis väikesed.

| (20) | Läti maksutulude osakaal SKPs on märkimisväärselt väiksem kui liidu keskmine, piirates avalike teenuste rahastamist. Läti saab äriühingu tulumaksust liidus kõige väiksemat tulu (0,7 % SKPst 2020. aastal) ning kinnisvaramaksust saadud tulu on 1,0 % SKPst, samas kui liidu keskmine on 2,3 % SKPst. Lisaks, kuigi keskmise palgasaaja maksukiil on sarnane liidu keskmisele, on tööjõu tegelik maksumäär liidus madalaimate seas, osutades märkimisväärsele võimalusele suurendada tööjõu maksustamisest saadavat tulu parema kogumise ja suurema progressiivsuse abil. Läti avaliku sektori kulutused tervishoiule ja sotsiaalkaitsele on võrreldes liidu keskmisega eriti väikesed, takistades õigeaegset ja võrdset juurdepääsu tervishoiule ja nõuetekohasele sotsiaalabile. Selle tulemusel on Lätis liidu kõige suurem sissetulekute ebavõrdsus, sotsiaalsiirete väikseim mõju vaesuse kaotamisele ja halvimad tervisenäitajad. Vaatamata hiljutisele tõusule jäävad miinimumsissetulek, miinimumpension ja invaliidsushüvitised alla vaesuspiiri. Haavatavate rühmade piiratud juurdepääs sotsiaalabile ja -teenustele ning sellise abi ja teenuste kehv kvaliteet takistab veelgi sotsiaalset kaasamist. Pikaajalise hoolduse süsteemi on vähe arendatud, koduhooldus ja kogukonnapõhised teenused on piiratud. Sotsiaalkortereid on vähe saada ja tihti ei pakuta nendes sobivaid elamistingimusi. Lisaks erineb sotsiaalabi piirkonniti ja ei ole tihti piisavalt sihipärane. Vara ja kapitali kõrgem maksustamine ja sissetuleku maksustamise suurem progressiivsus pakuvad parimat potentsiaali maksutulu suurendamiseks, sest need allikad on jätkuvalt võrreldes liidu keskmisega alakasutatud. Lisaks peaksid varimajanduse vähendamiseks tehtavad jõupingutused jätkuma ka pärast taaste- ja vastupidavuskavas kavandatud meetmeid. |
| --- | --- |

(20)

Läti maksutulude osakaal SKPs on märkimisväärselt väiksem kui liidu keskmine, piirates avalike teenuste rahastamist. Läti saab äriühingu tulumaksust liidus kõige väiksemat tulu (0,7 % SKPst 2020. aastal) ning kinnisvaramaksust saadud tulu on 1,0 % SKPst, samas kui liidu keskmine on 2,3 % SKPst. Lisaks, kuigi keskmise palgasaaja maksukiil on sarnane liidu keskmisele, on tööjõu tegelik maksumäär liidus madalaimate seas, osutades märkimisväärsele võimalusele suurendada tööjõu maksustamisest saadavat tulu parema kogumise ja suurema progressiivsuse abil. Läti avaliku sektori kulutused tervishoiule ja sotsiaalkaitsele on võrreldes liidu keskmisega eriti väikesed, takistades õigeaegset ja võrdset juurdepääsu tervishoiule ja nõuetekohasele sotsiaalabile. Selle tulemusel on Lätis liidu kõige suurem sissetulekute ebavõrdsus, sotsiaalsiirete väikseim mõju vaesuse kaotamisele ja halvimad tervisenäitajad. Vaatamata hiljutisele tõusule jäävad miinimumsissetulek, miinimumpension ja invaliidsushüvitised alla vaesuspiiri. Haavatavate rühmade piiratud juurdepääs sotsiaalabile ja -teenustele ning sellise abi ja teenuste kehv kvaliteet takistab veelgi sotsiaalset kaasamist. Pikaajalise hoolduse süsteemi on vähe arendatud, koduhooldus ja kogukonnapõhised teenused on piiratud. Sotsiaalkortereid on vähe saada ja tihti ei pakuta nendes sobivaid elamistingimusi. Lisaks erineb sotsiaalabi piirkonniti ja ei ole tihti piisavalt sihipärane. Vara ja kapitali kõrgem maksustamine ja sissetuleku maksustamise suurem progressiivsus pakuvad parimat potentsiaali maksutulu suurendamiseks, sest need allikad on jätkuvalt võrreldes liidu keskmisega alakasutatud. Lisaks peaksid varimajanduse vähendamiseks tehtavad jõupingutused jätkuma ka pärast taaste- ja vastupidavuskavas kavandatud meetmeid.

| (21) | Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja nimetatud määruse V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mille rakendamine tuleb vastavalt rakendamise suunavale ajakavale lõpule viia 31. augustiks 2026. Need aitavad lahendada kõiki majanduslikke ja sotsiaalseid probleeme või olulist osa majanduslikest ja sotsiaalsetest probleemidest, millele on osutatud riigipõhistes soovitustes, mille nõukogu esitas Lätile Euroopa poolaasta raames 2019. ja 2020. aastal, nagu ka riigipõhistes soovitustes, mis esitati enne taaste- ja vastupidavuskava vastuvõtmise kuupäeva. Eelkõige hõlmab Läti taaste- ja vastupidavuskava meetmeid, mille abil kavatsetakse tegeleda erinevas ulatuses kõigi kuue üldise probleemiga – eelarve, inimkapital, avalik haldus, tootlikkus ning digi- ja rohepööre. Taaste- ja vastupidavuskava sisaldab reforme, mis on seotud kõrgharidusasutuste juhtimise ja rahastamisega, laiaulatusliku personalistrateegia rakendamisega tervishoius ning miinimumsissetuleku toetuse indekseerimise kasutuselevõtuga. Suured investeeringud hõlmavad Riia suurlinnapiirkonna transpordisüsteemi keskkonnahoidlikumaks muutmist, muu hulgas hankides selleks keskkonnahoidlikke ühissõidukeid ning renoveerides nii eramaju kui ka avalikke hooneid ja ettevõtteid energiatõhusaks. Märkimisväärseid investeeringuid kavatsetakse teha ka selleks, et edendada piirkondlikku arengut, ehitades koole, tööstusparke ja taskukohase hinnaga eluasemeid ning ajakohastades haiglaid. Eeldatakse, et need meetmed suurendavad majanduse kasvupotentsiaali kestlikul viisil. |
| --- | --- |

(21)

Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja nimetatud määruse V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mille rakendamine tuleb vastavalt rakendamise suunavale ajakavale lõpule viia 31. augustiks 2026. Need aitavad lahendada kõiki majanduslikke ja sotsiaalseid probleeme või olulist osa majanduslikest ja sotsiaalsetest probleemidest, millele on osutatud riigipõhistes soovitustes, mille nõukogu esitas Lätile Euroopa poolaasta raames 2019. ja 2020. aastal, nagu ka riigipõhistes soovitustes, mis esitati enne taaste- ja vastupidavuskava vastuvõtmise kuupäeva. Eelkõige hõlmab Läti taaste- ja vastupidavuskava meetmeid, mille abil kavatsetakse tegeleda erinevas ulatuses kõigi kuue üldise probleemiga – eelarve, inimkapital, avalik haldus, tootlikkus ning digi- ja rohepööre. Taaste- ja vastupidavuskava sisaldab reforme, mis on seotud kõrgharidusasutuste juhtimise ja rahastamisega, laiaulatusliku personalistrateegia rakendamisega tervishoius ning miinimumsissetuleku toetuse indekseerimise kasutuselevõtuga. Suured investeeringud hõlmavad Riia suurlinnapiirkonna transpordisüsteemi keskkonnahoidlikumaks muutmist, muu hulgas hankides selleks keskkonnahoidlikke ühissõidukeid ning renoveerides nii eramaju kui ka avalikke hooneid ja ettevõtteid energiatõhusaks. Märkimisväärseid investeeringuid kavatsetakse teha ka selleks, et edendada piirkondlikku arengut, ehitades koole, tööstusparke ja taskukohase hinnaga eluasemeid ning ajakohastades haiglaid. Eeldatakse, et need meetmed suurendavad majanduse kasvupotentsiaali kestlikul viisil.

| (22) | Läti taaste- ja vastupidavuskava rakendamine aitab eeldatavasti teha täiendavaid edusamme rohe- ja digipöörde valdkonnas. Läti kliimaeesmärkide saavutamist toetavad meetmed moodustavad taaste- ja vastupidavuskava kogueraldisest 37,6 %, samas kui digieesmärke toetavad meetmed moodustavad kava kogueraldisest 21 %. Taaste- ja vastupidavuskava täielik rakendamine kooskõlas asjakohaste eesmärkide ja sihtidega aitab Lätil COVID-19 kriisist kiiresti taastuda, tugevdades samal ajal tema vastupanuvõimet. Sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üleüldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest. |
| --- | --- |

(22)

Läti taaste- ja vastupidavuskava rakendamine aitab eeldatavasti teha täiendavaid edusamme rohe- ja digipöörde valdkonnas. Läti kliimaeesmärkide saavutamist toetavad meetmed moodustavad taaste- ja vastupidavuskava kogueraldisest 37,6 %, samas kui digieesmärke toetavad meetmed moodustavad kava kogueraldisest 21 %. Taaste- ja vastupidavuskava täielik rakendamine kooskõlas asjakohaste eesmärkide ja sihtidega aitab Lätil COVID-19 kriisist kiiresti taastuda, tugevdades samal ajal tema vastupanuvõimet. Sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üleüldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest.

| (23) | Läti esitas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1060 (18) ette nähtud partnerluslepingu 25. mail 2022, kuid ei ole veel esitanud muid nimetatud määruses ette nähtud ühtekuuluvuspoliitika programmidokumente. Kooskõlas määrusega (EL) 2021/1060 peab Läti arvesse võtma asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi ühtekuuluvuspoliitika 2021.–2027. aasta fondide programmitöös. See on eeltingimus ühtekuuluvuspoliitika fondidest saadava rahalise toetuse tulemuslikkuse suurendamiseks ja lisaväärtuse maksimeerimiseks, edendades samal ajal nende ühtekuuluvuspoliitika fondide ning muude liidu vahendite ja fondide vahelist koordineerimist, vastastikust täiendavust ja sidusust. Taaste- ja vastupidavusrahastu ning ühtekuuluvuspoliitika programmide edukas rakendamine sõltub ka selliste kitsaskohtade kõrvaldamisest, mis pärsivad investeeringuid, mis toetavad rohe- ja digipööret ning tasakaalustatud territoriaalset arengut. |
| --- | --- |

(23)

Läti esitas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1060 (18) ette nähtud partnerluslepingu 25. mail 2022, kuid ei ole veel esitanud muid nimetatud määruses ette nähtud ühtekuuluvuspoliitika programmidokumente. Kooskõlas määrusega (EL) 2021/1060 peab Läti arvesse võtma asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi ühtekuuluvuspoliitika 2021.–2027. aasta fondide programmitöös. See on eeltingimus ühtekuuluvuspoliitika fondidest saadava rahalise toetuse tulemuslikkuse suurendamiseks ja lisaväärtuse maksimeerimiseks, edendades samal ajal nende ühtekuuluvuspoliitika fondide ning muude liidu vahendite ja fondide vahelist koordineerimist, vastastikust täiendavust ja sidusust. Taaste- ja vastupidavusrahastu ning ühtekuuluvuspoliitika programmide edukas rakendamine sõltub ka selliste kitsaskohtade kõrvaldamisest, mis pärsivad investeeringuid, mis toetavad rohe- ja digipööret ning tasakaalustatud territoriaalset arengut.

| (24) | Lisaks taaste- ja vastupidavuskavas kirjeldatud majanduslikele ja sotsiaalsetele probleemidele seisab Läti silmitsi mitmete muude probleemidega, sealhulgas juurdepääs pangalaenudele. Krediidivoog erasektorisse on viimase kümne aasta jooksul olnud enamjaolt negatiivne. 2016. aastal muutus see positiivseks, aga krediidi kasvumäär jäi allapoole SKP kasvumäära. 2020. aastal oli erasektori võlg 66,5 % SKPst võrreldes 78,3 %ga SKPst 5 aastat varem. Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks on laenu saamine olnud eriti keeruline, osaliselt nende suurema krediidiriski tõttu, kuid neil tuleb toime tulla ka märkimisväärselt suurte laenukulude ja koormava paberimajandusega. Lisaks muudab tagatisena pakutava vara vähene likviidsus väljaspool Riia piirkonda laenu saamise eriti raskeks. See kujutab endast hüpoteeklaenude ja ettevõtete laenude puhul märkimisväärset takistust. Lisaks saaks tarbijatele mõeldud keskkonnahoidlike tehnoloogialahenduste rahastamise muuta taskukohasemaks odavamate ja pikemaajaliste krediiditoodete abil. Poliitilistes pingutustes on peamiselt keskendutud laenuandmise toetamisele, kombineerides selle avaliku sektori toetustega. Kuid sellega kaasnevad märkimisväärsed kulud valitsuse eelarve jaoks, mistõttu ei ole see laenuandmise edendamiseks jätkusuutlik. Laenupakkumise piirangute vähendamiseks on vaja ärikeskkonna läbipaistvuse ja usaldusväärsuse üldist paranemist, sealhulgas varimajanduse vähendamist. Lisaks on ruumi suurendada laenude sissenõudmismäära, mis vähendaks pankade viivislaenudega seotud kulusid ja mida saaks edendada tõhusama õigussüsteemi abil. Sihtotstarbelised laenu- ja tagatisskeemid võivad aidata vähendada likviidsusriski, millega pangad peavad silmitsi seisma, kui võtavad vastu tagatisi suhteliselt mittelikviidsetelt turgudelt. Avalikud laenuskeemid strateegiliselt oluliste investeeringute jaoks, nagu rohepööre ja piirkondlik areng, võivad suurendada tõhusat konkurentsi pangandusturul või täita turulõhe seal, kus pangapoolne rahastamine on liiga kallis või kus see ei ole saadaval. Lisaks pakuvad avalikud tagatis- ja laenuskeemid võrreldes toetuskavadega märkimisväärselt kulutõhusamat viisi eralaenamise toetamiseks. Lisaks pangapoolse rahastamise tõketele on Läti alternatiivsete rahastamisallikate turgu vähe arendatud ja sel on potentsiaal parandada ettevõtete juurdepääsu rahastamisele. |
| --- | --- |

(24)

Lisaks taaste- ja vastupidavuskavas kirjeldatud majanduslikele ja sotsiaalsetele probleemidele seisab Läti silmitsi mitmete muude probleemidega, sealhulgas juurdepääs pangalaenudele. Krediidivoog erasektorisse on viimase kümne aasta jooksul olnud enamjaolt negatiivne. 2016. aastal muutus see positiivseks, aga krediidi kasvumäär jäi allapoole SKP kasvumäära. 2020. aastal oli erasektori võlg 66,5 % SKPst võrreldes 78,3 %ga SKPst 5 aastat varem. Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks on laenu saamine olnud eriti keeruline, osaliselt nende suurema krediidiriski tõttu, kuid neil tuleb toime tulla ka märkimisväärselt suurte laenukulude ja koormava paberimajandusega. Lisaks muudab tagatisena pakutava vara vähene likviidsus väljaspool Riia piirkonda laenu saamise eriti raskeks. See kujutab endast hüpoteeklaenude ja ettevõtete laenude puhul märkimisväärset takistust. Lisaks saaks tarbijatele mõeldud keskkonnahoidlike tehnoloogialahenduste rahastamise muuta taskukohasemaks odavamate ja pikemaajaliste krediiditoodete abil. Poliitilistes pingutustes on peamiselt keskendutud laenuandmise toetamisele, kombineerides selle avaliku sektori toetustega. Kuid sellega kaasnevad märkimisväärsed kulud valitsuse eelarve jaoks, mistõttu ei ole see laenuandmise edendamiseks jätkusuutlik. Laenupakkumise piirangute vähendamiseks on vaja ärikeskkonna läbipaistvuse ja usaldusväärsuse üldist paranemist, sealhulgas varimajanduse vähendamist. Lisaks on ruumi suurendada laenude sissenõudmismäära, mis vähendaks pankade viivislaenudega seotud kulusid ja mida saaks edendada tõhusama õigussüsteemi abil. Sihtotstarbelised laenu- ja tagatisskeemid võivad aidata vähendada likviidsusriski, millega pangad peavad silmitsi seisma, kui võtavad vastu tagatisi suhteliselt mittelikviidsetelt turgudelt. Avalikud laenuskeemid strateegiliselt oluliste investeeringute jaoks, nagu rohepööre ja piirkondlik areng, võivad suurendada tõhusat konkurentsi pangandusturul või täita turulõhe seal, kus pangapoolne rahastamine on liiga kallis või kus see ei ole saadaval. Lisaks pakuvad avalikud tagatis- ja laenuskeemid võrreldes toetuskavadega märkimisväärselt kulutõhusamat viisi eralaenamise toetamiseks. Lisaks pangapoolse rahastamise tõketele on Läti alternatiivsete rahastamisallikate turgu vähe arendatud ja sel on potentsiaal parandada ettevõtete juurdepääsu rahastamisele.

| (25) | Versailles’ deklaratsioonis liidu riigipeadelt ja valitsusjuhtidelt saadud volituste kohaselt soovitakse komisjoni ettepanekuga kava „REPowerEU“ kohta kaotada järk-järgult võimalikult kiiresti liidu sõltuvus Venemaalt imporditavast fossiilkütusest. Selleks kavatseb komisjon määrata dialoogis liikmesriikidega kindlaks kõige sobivamad projektid, investeeringud ja reformid riiklikul, piirkondlikul ja liidu tasandil. Nende meetmete eesmärk on vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest ja suunata fossiilkütuste import Venemaalt eemale. |
| --- | --- |

(25)

Versailles’ deklaratsioonis liidu riigipeadelt ja valitsusjuhtidelt saadud volituste kohaselt soovitakse komisjoni ettepanekuga kava „REPowerEU“ kohta kaotada järk-järgult võimalikult kiiresti liidu sõltuvus Venemaalt imporditavast fossiilkütusest. Selleks kavatseb komisjon määrata dialoogis liikmesriikidega kindlaks kõige sobivamad projektid, investeeringud ja reformid riiklikul, piirkondlikul ja liidu tasandil. Nende meetmete eesmärk on vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest ja suunata fossiilkütuste import Venemaalt eemale.

| (26) | 2020. aasta andmete kohaselt moodustavad naftatooted (33,8 %) ja maagaas (21,6 %) ligikaudu poole Läti energiaallikate jaotusest, ülejäänu moodustab peamiselt taastuvenergia (44,1 %). Kogu Läti maagaasi import pärines Venemaalt (suurem kui liidu keskmine sõltuvus Venemaalt imporditavast maagaasist – 44 %) ja Venemaa oli peamine allikas (20 %) Läti naftatoodete impordis (vastab üldiselt liidu keskmisele sõltuvusele Venemaalt imporditavast naftast – 26 %) (19). Läti sõltuvus Venemaa gaasitarnetest on märkimisväärselt vähenenud tänu tema gaasiühendusele Leeduga, mis annab Lätile juurdepääsu Klaipeda veeldatud maagaasi terminalile. Läti on lisaks seotud Eesti ja Soomega, muutes neli riiki osaks samast maagaasi turust. Lätis asuv gaasihoidla võimaldab tasandada pakkumise ja nõudluse hooajalisi ebakõlasid ja säilitab Balti turu varustuskindluse tagamiseks reservi. Gaasiga seotud uued taristu- ja võrguinvesteeringud peaksid võimaluse korral olema tulevikukindlad, et hõlbustada nende pikaajalist kestlikkust tulevikus säästvatele kütustele kohandamise kaudu. Poliitiliseks prioriteediks peaksid jääma liidu elektrivõrguga käimasoleva sünkroniseerimise lõpuleviimine, piisava ühendusvõimsuse tagamine naaberliikmesriikidega ja ühiste taastuvenergiaprojektide jätkamine. Lisaks gaasitaristu parandamisele, mille eesmärk on kindlustada alternatiivsed tarneallikad, peab Läti Venemaa energiast sõltuvuse vähendamiseks kiirendama taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu ja suurendama energiatõhusust, eelkõige ehituse ja transpordi sektorites. Läti taaste- ja vastupidavuskava hõlmab meetmeid, mille eesmärk on hõlbustada erainvesteeringuid maismaal toodetavasse tuuleenergiasse.
  Nende kavandatust varasem rakendamine, mille valitsus hiljuti välja kuulutas, võib aidata kiirendada investeeringuid maismaal toodetavasse tuuleenergiasse. Kuid taastuvate energiaallikate osakaalu suurendamine nõuaks, et Läti uuriks ka avamere tuuleenergiaga seotud võimalusi. Tugevdada võiks energiatõhususe meetmeid, sealhulgas põhjalikku renoveerimist, eelkõige hoonetes, transpordis ja tööstuses. Energiaallikate jaotuse mitmekesistamiseks kaalub Läti koostöös naaberliikmesriikidega tuumaenergiasse investeerimist. Selleks, et Läti oleks kooskõlas paketi „Eesmärk 55“ eesmärkidega, tuleb veelgi ambitsioonikamalt vähendada kasvuhoonegaaside heidet ning suurendada taastuvenergia tootmist ja energiatõhusust. |
| --- | --- |

(26)

2020. aasta andmete kohaselt moodustavad naftatooted (33,8 %) ja maagaas (21,6 %) ligikaudu poole Läti energiaallikate jaotusest, ülejäänu moodustab peamiselt taastuvenergia (44,1 %). Kogu Läti maagaasi import pärines Venemaalt (suurem kui liidu keskmine sõltuvus Venemaalt imporditavast maagaasist – 44 %) ja Venemaa oli peamine allikas (20 %) Läti naftatoodete impordis (vastab üldiselt liidu keskmisele sõltuvusele Venemaalt imporditavast naftast – 26 %) (19). Läti sõltuvus Venemaa gaasitarnetest on märkimisväärselt vähenenud tänu tema gaasiühendusele Leeduga, mis annab Lätile juurdepääsu Klaipeda veeldatud maagaasi terminalile. Läti on lisaks seotud Eesti ja Soomega, muutes neli riiki osaks samast maagaasi turust. Lätis asuv gaasihoidla võimaldab tasandada pakkumise ja nõudluse hooajalisi ebakõlasid ja säilitab Balti turu varustuskindluse tagamiseks reservi. Gaasiga seotud uued taristu- ja võrguinvesteeringud peaksid võimaluse korral olema tulevikukindlad, et hõlbustada nende pikaajalist kestlikkust tulevikus säästvatele kütustele kohandamise kaudu. Poliitiliseks prioriteediks peaksid jääma liidu elektrivõrguga käimasoleva sünkroniseerimise lõpuleviimine, piisava ühendusvõimsuse tagamine naaberliikmesriikidega ja ühiste taastuvenergiaprojektide jätkamine. Lisaks gaasitaristu parandamisele, mille eesmärk on kindlustada alternatiivsed tarneallikad, peab Läti Venemaa energiast sõltuvuse vähendamiseks kiirendama taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu ja suurendama energiatõhusust, eelkõige ehituse ja transpordi sektorites. Läti taaste- ja vastupidavuskava hõlmab meetmeid, mille eesmärk on hõlbustada erainvesteeringuid maismaal toodetavasse tuuleenergiasse.

Nende kavandatust varasem rakendamine, mille valitsus hiljuti välja kuulutas, võib aidata kiirendada investeeringuid maismaal toodetavasse tuuleenergiasse. Kuid taastuvate energiaallikate osakaalu suurendamine nõuaks, et Läti uuriks ka avamere tuuleenergiaga seotud võimalusi. Tugevdada võiks energiatõhususe meetmeid, sealhulgas põhjalikku renoveerimist, eelkõige hoonetes, transpordis ja tööstuses. Energiaallikate jaotuse mitmekesistamiseks kaalub Läti koostöös naaberliikmesriikidega tuumaenergiasse investeerimist. Selleks, et Läti oleks kooskõlas paketi „Eesmärk 55“ eesmärkidega, tuleb veelgi ambitsioonikamalt vähendada kasvuhoonegaaside heidet ning suurendada taastuvenergia tootmist ja energiatõhusust.

| (27) | Kuigi kliimaneutraalsusele ülemineku ja fossiilkütustest loobumise kiirendamine tekitab mitmes sektoris märkimisväärseid ümberkorralduskulusid, saab Läti ühtekuuluvuspoliitika raames kasutada õiglase ülemineku mehhanismi, et leevendada ülemineku sotsiaal-majanduslikku mõju kõige enam mõjutatud piirkondades. Lisaks saab Läti kasutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1057 (20) loodud Euroopa Sotsiaalfond+, et parandada tööhõivevõimalusi ja tugevdada sotsiaalset ühtekuuluvust. |
| --- | --- |

(27)

Kuigi kliimaneutraalsusele ülemineku ja fossiilkütustest loobumise kiirendamine tekitab mitmes sektoris märkimisväärseid ümberkorralduskulusid, saab Läti ühtekuuluvuspoliitika raames kasutada õiglase ülemineku mehhanismi, et leevendada ülemineku sotsiaal-majanduslikku mõju kõige enam mõjutatud piirkondades. Lisaks saab Läti kasutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1057 (20) loodud Euroopa Sotsiaalfond+, et parandada tööhõivevõimalusi ja tugevdada sotsiaalset ühtekuuluvust.

| (28) | Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2022. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (21) kajastub eelkõige soovituses 1. |
| --- | --- |

(28)

Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2022. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (21) kajastub eelkõige soovituses 1.

| (29) | Arvestades euroala liikmesriikide majanduse tihedat seotust ning nende ühist panust majandus- ja rahaliidu toimimisse, soovitas nõukogu euroala liikmesriikidel võtta meetmeid, sealhulgas oma taaste- ja vastupidavuskavade kaudu, et rakendada 2022. aasta soovituses euroala kohta sätestatud soovitusi. Läti puhul kajastub see eelkõige soovitustes 1, 2 ja 3, |
| --- | --- |

(29)

Arvestades euroala liikmesriikide majanduse tihedat seotust ning nende ühist panust majandus- ja rahaliidu toimimisse, soovitas nõukogu euroala liikmesriikidel võtta meetmeid, sealhulgas oma taaste- ja vastupidavuskavade kaudu, et rakendada 2022. aasta soovituses euroala kohta sätestatud soovitusi. Läti puhul kajastub see eelkõige soovitustes 1, 2 ja 3,

SOOVITAB Lätil võtta 2022. ja 2023. aastal järgmisi meetmeid.

1.

Tagada 2023. aastal, et riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv oleks kooskõlas üldiselt neutraalse eelarvepoliitikaga, võttes arvesse jätkuvat ajutist ja suunatud toetust kodumajapidamistele ja ettevõtetele, mis on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ja Ukrainast põgenevatele inimestele. Olla valmis kohandama jooksvaid kulutusi vastavalt muutuvale olukorrale. Suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, võttes arvesse algatust „REPowerEU“, sealhulgas kasutades taaste- ja vastupidavusrahastut ning muid liidu vahendeid. Järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne keskpika perioodi eelarvepositsioon. Laiendada maksustamist, sealhulgas vara ja kapitali puhul, ning tugevdada tervishoiu ja sotsiaalkaitse asjakohasust, et vähendada ebavõrdsust.

2.

Jätkata oma taaste- ja vastupidavuskava rakendamist kooskõlas nõukogu 13. juuli 2021. aasta rakendusotsuses esitatud eesmärkide ja sihtidega. Esitada 2021.–2027. aasta ühtekuuluvuspoliitika programmidokumendid, et viia lõpule läbirääkimised komisjoniga ja seejärel alustada nende dokumentide rakendamist.

3.

Parandada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate juurdepääsu rahastamisele avaliku sektori laenude andmise ja tagatisskeemide kaudu, mille eesmärk on edendada strateegiliselt olulisi investeeringuid, eelkõige rohepööret ja piirkondlikku arengut.

4.

Vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest ja mitmekesistada fossiilkütuste importi, kiirendades taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu, tagades piisava ühendusvõimsuse, mitmekesistades energiatarneid ja tarneteid ning vähendades üldist energiatarbimist kaugeleulatuvate energiatõhususe meetmete kaudu.

Brüssel, 12. juuli 2022

Nõukogu nimel

eesistuja

Z. STANJURA

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (ELT L 57, 18.2.2021, lk 17).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta (ELT L 306, 23.11.2011, lk 25).

3

(4)  Nõukogu 5. aprilli 2022. aasta soovitus euroala majanduspoliitika kohta (ELT C 153, 7.4.2022, lk 1).

4

(5)  Nõukogu 4. märtsi 2022. aasta rakendusotsus (EL) 2022/382, millega määratakse kindlaks Ukrainast lähtuva põgenike massilise sissevoolu olemasolu direktiivi 2001/55/EÜ artikli 5 tähenduses ning nähakse selle tulemusena ette ajutine kaitse (ELT L 71, 4.3.2022, lk 1).

5

(6)  Nõukogu 20. juuli 2001. aasta direktiiv 2001/55/EÜ miinimumnõuete kohta ajutise kaitse andmiseks ümberasustatud isikute massilise sissevoolu korral ning meetmete kohta liikmesriikide jõupingutuste tasakaalustamiseks nende isikute vastuvõtmisel ning selle tagajärgede kandmisel (EÜT L 212, 7.8.2001, lk 12).

6

(7)  Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovitus, milles esitatakse nõukogu arvamus Läti 2021. aasta stabiilsusprogrammi kohta (ELT C 304, 29.7.2021, lk 63).

7

(8)  Käesolevas soovituses esitatud hinnangud eelarvepoliitika ja selle komponentide kohta on komisjoni hinnangud, mis põhinevad komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi aluseks olevatel eeldustel. Komisjoni hinnangud keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu kohta ei hõlma selliste reformide positiivset mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ja võivad hoogustada potentsiaalset majanduskasvu.

8

(9)  Ei rahastata taaste- ja vastupidavusrahastust ega muudest liidu vahenditest antavate toetustega.

9

(10)  ST 10157/2021; ST 10157/2021 ADD 1.

10

(11)  Nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitus, milles käsitletakse Läti 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Läti 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohta (ELT C 282, 26.8.2020, lk 89).

11

(12)  Näitajad kajastavad alates 2021. aasta sügisest võetud meetmete aastaste eelarvekulude taset, sealhulgas jooksvaid tulusid ja kulusid ning asjakohasel juhul kapitalikulumeetmeid.

12

(13)  Eeldatakse, et Ukrainast liitu põgenenud isikute koguarv jõuab 2022. aasta lõpuks järk-järgult 6 miljonini ning nende geograafiline jaotus põhineb olemasoleva diasporaa suurusel, vastuvõtva liikmesriigi elanikkonna suhtelisel suurusel ja Ukrainast põgenenud isikute tegelikul jaotusel üle kogu liidu 2022. aasta märtsi seisuga. Inimese kohta arvutatud eelarvekulude puhul põhinevad hinnangud komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse Euromodi mikrosimulatsiooni mudelil, võttes arvesse nii rahaülekandeid kui ka mitterahalisi hüvitisi, nagu haridus ja tervishoid.

13

(14)  Näitaja miinusmärk (plussmärk) vastab esmaste kulude kasvu liigsele (vähesele) kasvule võrreldes keskpika perioodi majanduskasvuga, osutades ekspansiivsele (pärssivale) eelarvepoliitikale.

14

(15)  Muudel riiklikult rahastatavatel kapitalikuludel peaks olema ekspansiivne panus 0,7 protsendipunkti SKPst, sest komisjoni 2022. aasta kevadprognoos hõlmab mõju eelarvele, mida avaldab energiavarustuskindluse jaoks reservide loomine vastavalt energiaseaduse hiljutistele muudatustele.

15

(16)  Näitaja miinusmärk (plussmärk) vastab esmaste kulude kasvu liigsele (vähesele) kasvule võrreldes keskpika perioodi majanduskasvuga, osutades ekspansiivsele (pärssivale) eelarvepoliitikale.

16

(17)  Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud peaksid andma pärssiva panuse 0,6 protsendipunkti SKPst, mis tuleneb baasmõjust, nimelt on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosis arvestatud mõju, mida avaldab eelarvele energiavarustuskindluse jaoks reservide loomine, aga 2023. aasta jaoks ei ole sellist meedet prognoositud.

17

(18)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1060, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfond+, Ühtekuuluvusfondi, Õiglase Ülemineku Fondi ja Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfondi kohta ning nende ja Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastu suhtes kohaldatavad finantsreeglid (ELT L 231, 30.6.2021, lk 159).

18

(19)  Eurostat (2020), Venemaa impordi osakaal maagaasi ja toornafta koguimpordis. 27 ELi liikmesriigi keskmise puhul arvestatakse koguimporti väljastpoolt 27 ELi liikmesriiki pärit impordi järgi. Läti puhul hõlmab koguimport liidusisest kaubandust. Toornafta ei hõlma rafineeritud naftatooteid.

19

(20)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1057, millega luuakse Euroopa Sotsiaalfond+ (ESF+) ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1296/2013 (ELT L 231, 30.6.2021, lk 21).

20

(21)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.

21

---

| 1.9.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 334/120 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 334/120

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

12. juuli 2022,

milles käsitletakse Leedu 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Leedu 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohta

(2022/C 334/15)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arves nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | 19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, (2) millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu. Taaste- ja vastupidavusrahastust antakse rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. See aitab majandusel taastuda ning teha eelkõige rohe- ja digipöörde edendamiseks kestlikke ja majanduskasvu soodustavaid reforme ja investeeringuid, tugevdades samas liikmesriikide majanduse vastupidavust ja potentsiaalset majanduskasvu. Samuti aitab see tugevdada riigi rahanduse jätkusuutlikkust ning edendada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis. 2022. aasta juunis ajakohastatakse kooskõlas määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikega 2 taaste- ja vastupidavusrahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust. |
| --- | --- |

(1)

19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, (2) millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu. Taaste- ja vastupidavusrahastust antakse rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. See aitab majandusel taastuda ning teha eelkõige rohe- ja digipöörde edendamiseks kestlikke ja majanduskasvu soodustavaid reforme ja investeeringuid, tugevdades samas liikmesriikide majanduse vastupidavust ja potentsiaalset majanduskasvu. Samuti aitab see tugevdada riigi rahanduse jätkusuutlikkust ning edendada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis. 2022. aasta juunis ajakohastatakse kooskõlas määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikega 2 taaste- ja vastupidavusrahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust.

| (2) | 24. novembril 2021 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2022) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse 7. mail 2021 allkirjastatud Porto sotsiaalkohustust rakendada edasi Euroopa sotsiaalõiguste sammast, mille Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kuulutasid välja 17. novembril 2017. Euroopa Ülemkogu kiitis 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid heaks 25. märtsil 2022. 24. novembril 2021 võttis komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1176/2011 (3) alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Leedut ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta ning ettepaneku 2022. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist. 5. aprillil 2022 võttis nõukogu vastu soovituse euroala majanduspoliitika kohta (4) ja 14. märtsil 2022 ühise tööhõive aruande. |
| --- | --- |

(2)

24. novembril 2021 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2022) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse 7. mail 2021 allkirjastatud Porto sotsiaalkohustust rakendada edasi Euroopa sotsiaalõiguste sammast, mille Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kuulutasid välja 17. novembril 2017. Euroopa Ülemkogu kiitis 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid heaks 25. märtsil 2022. 24. novembril 2021 võttis komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1176/2011 (3) alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Leedut ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta ning ettepaneku 2022. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist. 5. aprillil 2022 võttis nõukogu vastu soovituse euroala majanduspoliitika kohta (4) ja 14. märtsil 2022 ühise tööhõive aruande.

| (3) | Venemaa sissetung Ukrainasse pärast ülemaailmset pandeemiat on märkimisväärselt muutnud geopoliitilist ja majanduslikku olukorda. Sissetungi mõju liikmesriikide majandusele avaldub muu hulgas kõrgemates energia-, toidu- ja toorainehindades ning kehvemates kasvuväljavaadetes. Kõrgemad energiahinnad mõjutavad tugevasti eelkõige kõige haavatavamaid leibkondi, kes kannatavad energiaostuvõimetuse all või elavad selle ohus, samuti ettevõtteid, mis on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad. Liit seisab silmitsi ka Ukrainast põgenevate inimeste enneolematu sissevooluga. Venemaa agressioonisõjast tulenevad majanduslikud tagajärjed on mõjutanud liikmesriike ebaühtlaselt. Sellega seoses käivitati 4. märtsil 2022 nõukogu rakendusotsusega (EL) 2022/382 (5) esimest korda nõukogu direktiiv 2001/55/EÜ, (6) millega anti Ukrainast pärit põgenikele õigus seaduslikult liidus viibida ning juurdepääs haridusele ja koolitusele, tööturule, tervishoiule, eluasemele ja sotsiaalhoolekandele. Leedule on algatuse „Ühtekuuluvusmeetmed pagulaste toetamiseks Euroopas“ (CARE) ning programmi „Ühtekuuluvust ja Euroopa territooriume toetav taasteabi“ (REACT-EU) täiendavate eelmaksete kaudu tehtud kättesaadavaks erakorraline toetus, et kiiresti reageerida Ukrainast põgenevate inimeste vastuvõtu ja integreerimise vajadustele. |
| --- | --- |

(3)

Venemaa sissetung Ukrainasse pärast ülemaailmset pandeemiat on märkimisväärselt muutnud geopoliitilist ja majanduslikku olukorda. Sissetungi mõju liikmesriikide majandusele avaldub muu hulgas kõrgemates energia-, toidu- ja toorainehindades ning kehvemates kasvuväljavaadetes. Kõrgemad energiahinnad mõjutavad tugevasti eelkõige kõige haavatavamaid leibkondi, kes kannatavad energiaostuvõimetuse all või elavad selle ohus, samuti ettevõtteid, mis on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad. Liit seisab silmitsi ka Ukrainast põgenevate inimeste enneolematu sissevooluga. Venemaa agressioonisõjast tulenevad majanduslikud tagajärjed on mõjutanud liikmesriike ebaühtlaselt. Sellega seoses käivitati 4. märtsil 2022 nõukogu rakendusotsusega (EL) 2022/382 (5) esimest korda nõukogu direktiiv 2001/55/EÜ, (6) millega anti Ukrainast pärit põgenikele õigus seaduslikult liidus viibida ning juurdepääs haridusele ja koolitusele, tööturule, tervishoiule, eluasemele ja sotsiaalhoolekandele. Leedule on algatuse „Ühtekuuluvusmeetmed pagulaste toetamiseks Euroopas“ (CARE) ning programmi „Ühtekuuluvust ja Euroopa territooriume toetav taasteabi“ (REACT-EU) täiendavate eelmaksete kaudu tehtud kättesaadavaks erakorraline toetus, et kiiresti reageerida Ukrainast põgenevate inimeste vastuvõtu ja integreerimise vajadustele.

| (4) | Võttes arvesse kiiresti muutuvat majanduslikku ja geopoliitilist olukorda, jätkub Euroopa poolaasta raames 2022. aastal majandus- ja tööhõivepoliitika ulatuslik koordineerimine, lähtudes samal ajal taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamisnõuetest, nagu on märgitud 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsis. Vastuvõetud taaste- ja vastupidavuskavade rakendamine on oluline poliitiliste prioriteetide elluviimiseks Euroopa poolaasta raames, kuna kavades käsitletakse kõiki 2019. ja 2020. aasta Euroopa poolaasta tsüklites esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019. ja 2020. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mida on läbi vaadatud, ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21, nagu ka riigipõhised soovitused, mis esitati enne selliste läbivaadatud, ajakohastatud või muudetud kavade esitamise kuupäeva. |
| --- | --- |

(4)

Võttes arvesse kiiresti muutuvat majanduslikku ja geopoliitilist olukorda, jätkub Euroopa poolaasta raames 2022. aastal majandus- ja tööhõivepoliitika ulatuslik koordineerimine, lähtudes samal ajal taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamisnõuetest, nagu on märgitud 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsis. Vastuvõetud taaste- ja vastupidavuskavade rakendamine on oluline poliitiliste prioriteetide elluviimiseks Euroopa poolaasta raames, kuna kavades käsitletakse kõiki 2019. ja 2020. aasta Euroopa poolaasta tsüklites esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019. ja 2020. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mida on läbi vaadatud, ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21, nagu ka riigipõhised soovitused, mis esitati enne selliste läbivaadatud, ajakohastatud või muudetud kavade esitamise kuupäeva.

| (5) | Stabiilsuse ja kasvu pakti üldist vabastusklauslit on kohaldatud alates 2020. aasta märtsist. Oma 3. märtsi 2021. aasta teatises „Üks aasta pärast COVID-19 puhangu algust: eelarvepoliitika meetmed“ esitas komisjon oma seisukoha, et otsuse tegemisel üldise vabastusklausli kohaldamise lõpetamise või jätkamise kohta tuleks lähtuda majandusolukorra üldhinnangust, kusjuures peamiseks kvantitatiivseks kriteeriumiks peaks olema liidu või euroala majandustegevuse tase võrreldes kriisieelse tasemega (2019. aasta lõpp). Võttes arvesse suurenenud ebakindlust ja majandusväljavaateid ohustavaid suuri langusriske Euroopas toimuva sõja kontekstis, enneolematut energiahindade tõusu ja jätkuvaid häireid tarneahelates, on põhjendatud stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamisaja pikendamine 2023. aastani. |
| --- | --- |

(5)

Stabiilsuse ja kasvu pakti üldist vabastusklauslit on kohaldatud alates 2020. aasta märtsist. Oma 3. märtsi 2021. aasta teatises „Üks aasta pärast COVID-19 puhangu algust: eelarvepoliitika meetmed“ esitas komisjon oma seisukoha, et otsuse tegemisel üldise vabastusklausli kohaldamise lõpetamise või jätkamise kohta tuleks lähtuda majandusolukorra üldhinnangust, kusjuures peamiseks kvantitatiivseks kriteeriumiks peaks olema liidu või euroala majandustegevuse tase võrreldes kriisieelse tasemega (2019. aasta lõpp). Võttes arvesse suurenenud ebakindlust ja majandusväljavaateid ohustavaid suuri langusriske Euroopas toimuva sõja kontekstis, enneolematut energiahindade tõusu ja jätkuvaid häireid tarneahelates, on põhjendatud stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamisaja pikendamine 2023. aastani.

| (6) | Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovituses, (7) milles esitatakse nõukogu arvamus Leedu 2021. aasta stabiilsusprogrammi kohta, esitatud lähenemisviisi kohaselt on üldist eelarvepoliitikat praegu kõige parem mõõta esmaste kulude (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) muutusena keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu suhtes, jättes välja COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed, kuid võttes arvesse taaste- ja vastupidavusrahastu tagastamatute toetuste ja muude liidu vahenditega rahastatavaid kulusid (8). Selleks et hinnata, kas riigi eelarvepoliitika on konservatiivne ja kas eelarve struktuur soodustab kestlikku taastumist kooskõlas rohe- ja digipöördega, tuleks üldisest eelarvepoliitikast kaugemale minnes pöörata tähelepanu ka riiklikult rahastatavate (9) esmaste jooksvate kulude (millest on maha arvatud kaalutlusõiguse alusel võetud tulumeetmed ja välja jäetud COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed) ja investeeringute arengule. |
| --- | --- |

(6)

Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovituses, (7) milles esitatakse nõukogu arvamus Leedu 2021. aasta stabiilsusprogrammi kohta, esitatud lähenemisviisi kohaselt on üldist eelarvepoliitikat praegu kõige parem mõõta esmaste kulude (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) muutusena keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu suhtes, jättes välja COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed, kuid võttes arvesse taaste- ja vastupidavusrahastu tagastamatute toetuste ja muude liidu vahenditega rahastatavaid kulusid (8). Selleks et hinnata, kas riigi eelarvepoliitika on konservatiivne ja kas eelarve struktuur soodustab kestlikku taastumist kooskõlas rohe- ja digipöördega, tuleks üldisest eelarvepoliitikast kaugemale minnes pöörata tähelepanu ka riiklikult rahastatavate (9) esmaste jooksvate kulude (millest on maha arvatud kaalutlusõiguse alusel võetud tulumeetmed ja välja jäetud COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed) ja investeeringute arengule.

| (7) | 2. märtsil 2022 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse 2023. aasta eelarvepoliitika üldised suunised („eelarvesuunised“), et toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon märkis, et 2022. aasta talveprognoosi makromajandusliku prognoosi kohaselt näib üleminek 2020.–2022. aasta üldiselt toetavalt eelarvepoliitikalt üldiselt neutraalsele eelarvepoliitikale, olles samas valmis reageerima muutuvale majandusolukorrale, 2023. aastal asjakohane. Komisjon teatas, et 2023. aasta eelarvesoovitused peaksid jätkuvalt olema liikmesriikide vahel diferentseeritud ja nendes tuleks arvesse võtta võimalikku ülekanduvat mõju riikide vahel. Komisjon kutsus liikmesriike üles kajastama suuniseid oma stabiilsus- ja lähenemisprogrammides. Komisjon võttis kohustuse jälgida tähelepanelikult majandusarengut ja kohandada oma poliitikasuuniseid vastavalt vajadusele ning hiljemalt 2022. aasta mai lõpus esitatavas Euroopa poolaasta kevadpaketis. |
| --- | --- |

(7)

2. märtsil 2022 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse 2023. aasta eelarvepoliitika üldised suunised („eelarvesuunised“), et toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon märkis, et 2022. aasta talveprognoosi makromajandusliku prognoosi kohaselt näib üleminek 2020.–2022. aasta üldiselt toetavalt eelarvepoliitikalt üldiselt neutraalsele eelarvepoliitikale, olles samas valmis reageerima muutuvale majandusolukorrale, 2023. aastal asjakohane. Komisjon teatas, et 2023. aasta eelarvesoovitused peaksid jätkuvalt olema liikmesriikide vahel diferentseeritud ja nendes tuleks arvesse võtta võimalikku ülekanduvat mõju riikide vahel. Komisjon kutsus liikmesriike üles kajastama suuniseid oma stabiilsus- ja lähenemisprogrammides. Komisjon võttis kohustuse jälgida tähelepanelikult majandusarengut ja kohandada oma poliitikasuuniseid vastavalt vajadusele ning hiljemalt 2022. aasta mai lõpus esitatavas Euroopa poolaasta kevadpaketis.

| (8) | Seoses eelarvesuunistega võetakse 2023. aasta eelarvesoovitustes arvesse halvenenud majandusväljavaateid, suurenenud ebakindlust ja täiendavaid langusriske ning võrreldes komisjoni 2022. aasta talveprognoosiga kiiremat inflatsiooni. Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleb eelarvemeetmete abil suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse ning säilitada kõige haavatavamate leibkondade ostujõud, et leevendada energiahinna tõusu mõju ja aidata piirata teisest inflatsioonisurvet sihipäraste ja ajutiste meetmete abil. Eelarvepoliitika peab jääma paindlikuks, et kohaneda kiiresti muutuvate oludega, sealhulgas Venemaa Ukraina-vastasest agressioonisõjast kaitse ja julgeoleku osas tulenevate väljakutsetega, ning see peab olema liikmesriikide vahel diferentseeritud vastavalt nende eelarve- ja majandusolukorrale, võttes sealhulgas arvesse, kuidas neile mõjub kriis ja Ukrainast põgenenud inimeste sisseränne. |
| --- | --- |

(8)

Seoses eelarvesuunistega võetakse 2023. aasta eelarvesoovitustes arvesse halvenenud majandusväljavaateid, suurenenud ebakindlust ja täiendavaid langusriske ning võrreldes komisjoni 2022. aasta talveprognoosiga kiiremat inflatsiooni. Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleb eelarvemeetmete abil suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse ning säilitada kõige haavatavamate leibkondade ostujõud, et leevendada energiahinna tõusu mõju ja aidata piirata teisest inflatsioonisurvet sihipäraste ja ajutiste meetmete abil. Eelarvepoliitika peab jääma paindlikuks, et kohaneda kiiresti muutuvate oludega, sealhulgas Venemaa Ukraina-vastasest agressioonisõjast kaitse ja julgeoleku osas tulenevate väljakutsetega, ning see peab olema liikmesriikide vahel diferentseeritud vastavalt nende eelarve- ja majandusolukorrale, võttes sealhulgas arvesse, kuidas neile mõjub kriis ja Ukrainast põgenenud inimeste sisseränne.

| (9) | 14. mail 2021. aastal esitas Leedu vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon hindas määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas esitatud hindamissuunistega. 20. juulil 2021 võttis nõukogu vastu rakendusotsuse Leedu taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnangu heakskiitmise kohta (10). Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsuse vastuvõtmisest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Leedu on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjakohased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud. |
| --- | --- |

(9)

14. mail 2021. aastal esitas Leedu vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon hindas määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas esitatud hindamissuunistega. 20. juulil 2021 võttis nõukogu vastu rakendusotsuse Leedu taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnangu heakskiitmise kohta (10). Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsuse vastuvõtmisest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Leedu on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjakohased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud.

| (10) | 27. aprillil 2022 esitas Leedu oma 2022. aasta riikliku reformikava ja 29. aprillil 2022 oma 2022. aasta stabiilsusprogrammi kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artiklis 4 sätestatud tähtajaga. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2022. aasta riiklik reformikava ka Leedu kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava rakendamisel tehtud edusammude kohta. |
| --- | --- |

(10)

27. aprillil 2022 esitas Leedu oma 2022. aasta riikliku reformikava ja 29. aprillil 2022 oma 2022. aasta stabiilsusprogrammi kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artiklis 4 sätestatud tähtajaga. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2022. aasta riiklik reformikava ka Leedu kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava rakendamisel tehtud edusammude kohta.

| (11) | 23. mail 2022 avaldas komisjon Leedu kohta 2022. aasta riigiaruande. Selles hinnati Leedu edusamme nõukogu poolt 2019., 2020. ja 2021. aastal vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti taaste ja vastupidavuse tulemustabeli põhjal kokkuvõte sellest, kuidas Leedu on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Selle analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega, sealhulgas nendega, mis tekivad seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse. Samuti hinnati Leedu edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning liidu peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamisel. |
| --- | --- |

(11)

23. mail 2022 avaldas komisjon Leedu kohta 2022. aasta riigiaruande. Selles hinnati Leedu edusamme nõukogu poolt 2019., 2020. ja 2021. aastal vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti taaste ja vastupidavuse tulemustabeli põhjal kokkuvõte sellest, kuidas Leedu on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Selle analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega, sealhulgas nendega, mis tekivad seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse. Samuti hinnati Leedu edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning liidu peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamisel.

| (12) | 23. mail 2022 esitas komisjon Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 3 kohase aruande. Kõnealuses aruandes arutati Leedu eelarveseisundit, kuna riigi valitsemissektori eelarvepuudujääk peaks 2022. aastal ületama aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % sisemajanduse koguproduktist (SKP). Aruandes jõuti järeldusele, et puudujäägikriteerium ei ole täidetud. Kooskõlas 2. märtsi 2022. aasta teatisega ei teinud komisjon 2022. aasta kevadel ettepanekut algatada uusi ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusi ning hindab 2022. aasta sügisel uuesti, kas on vaja teha ettepanek selliste menetluste algatamiseks. |
| --- | --- |

(12)

23. mail 2022 esitas komisjon Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 3 kohase aruande. Kõnealuses aruandes arutati Leedu eelarveseisundit, kuna riigi valitsemissektori eelarvepuudujääk peaks 2022. aastal ületama aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % sisemajanduse koguproduktist (SKP). Aruandes jõuti järeldusele, et puudujäägikriteerium ei ole täidetud. Kooskõlas 2. märtsi 2022. aasta teatisega ei teinud komisjon 2022. aasta kevadel ettepanekut algatada uusi ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusi ning hindab 2022. aasta sügisel uuesti, kas on vaja teha ettepanek selliste menetluste algatamiseks.

| (13) | Oma 20. juuli 2020. aasta soovituses (11) soovitas nõukogu Leedul võtta 2020. ja 2021. aastal kooskõlas üldise vabastusklausliga kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida COVID-19 pandeemiale ning toetada majandust ja selle taastumist. Samuti soovitati Leedul juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon keskpikas perspektiivis ja tagada võla jätkusuutlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Eurostati kinnitatud andmete põhjal vähenes Leedu valitsemissektori eelarvepuudujääk 7,3 %-lt SKPst 2020. aastal 1,0 %-le SKPst 2021. aastal. Leedu toetas 2021. aastal eelarvepoliitika meetmetega majanduse taastumist, samas kui ajutisi erakorralisi meetmeid vähendati 3,9 %-lt SKPst 2020. aastal 2,8 %-le 2021. aastal. Leedu 2021. aasta meetmed olid kooskõlas nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitusega. 2020. ja 2021. aastal valitsuse poolt kaalutlusõiguse alusel võetud eelarvemeetmed olid enamasti ajutised. Samal ajal ei olnud mõned ajavahemikul 2020–2021 valitsuse poolt kaalutlusõiguse alusel vastu võetud meetmed ajutised ega kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega, peamiselt oli tegu avaliku sektori töötajate tasu suurendamisega. Eurostati kinnitatud andmete kohaselt langes valitsemissektori võlg 46,6 %-lt SKPst 2020. aastal 44,3 %-le SKPst 2021. aastal. |
| --- | --- |

(13)

Oma 20. juuli 2020. aasta soovituses (11) soovitas nõukogu Leedul võtta 2020. ja 2021. aastal kooskõlas üldise vabastusklausliga kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida COVID-19 pandeemiale ning toetada majandust ja selle taastumist. Samuti soovitati Leedul juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon keskpikas perspektiivis ja tagada võla jätkusuutlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Eurostati kinnitatud andmete põhjal vähenes Leedu valitsemissektori eelarvepuudujääk 7,3 %-lt SKPst 2020. aastal 1,0 %-le SKPst 2021. aastal. Leedu toetas 2021. aastal eelarvepoliitika meetmetega majanduse taastumist, samas kui ajutisi erakorralisi meetmeid vähendati 3,9 %-lt SKPst 2020. aastal 2,8 %-le 2021. aastal. Leedu 2021. aasta meetmed olid kooskõlas nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitusega. 2020. ja 2021. aastal valitsuse poolt kaalutlusõiguse alusel võetud eelarvemeetmed olid enamasti ajutised. Samal ajal ei olnud mõned ajavahemikul 2020–2021 valitsuse poolt kaalutlusõiguse alusel vastu võetud meetmed ajutised ega kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega, peamiselt oli tegu avaliku sektori töötajate tasu suurendamisega. Eurostati kinnitatud andmete kohaselt langes valitsemissektori võlg 46,6 %-lt SKPst 2020. aastal 44,3 %-le SKPst 2021. aastal.

| (14) | 2022. aasta stabiilsusprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on realistlik. Valitsuse prognoosi kohaselt suureneb reaalne SKP 2022. aastal 1,6 % ja 2023. aastal 2,5 %. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosis aga eeldatakse, et SKP reaalkasv 2022. aastal on 1,7 % ja 2023. aastal 2,6 %. Valitsus prognoosib oma 2022. aasta stabiilsusprogrammis, et valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk suureneb 2022. aastal 4,9 %ni SKPst ja väheneb 2023. aastal 2,4 %ni SKPst. Puudujäägi suurenemine 2022. aastal tuleneb peamiselt meetmetest, millega püütakse ohjata kõrgete energiahindade mõju, toetada väiksema sissetulekuga leibkondi ja võtta vastu Ukrainast põgenevaid inimesi. 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse 2022. aastal vähenema 43,3 %ni ning püsima 2023. aastal stabiilsena. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2022. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk on 2022. ja 2023. aastal vastavalt 4,6 % ja 2,3 % SKPst. See on kooskõlas 2022. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud puudujäägiga. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse sarnane, 2022. aastal 42,7 % ja 2023. aastal 43,1 %. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on keskpika perioodi (kümme aastat) keskmine potentsiaalne SKP kasv hinnanguliselt 3,2 %. See hinnang ei hõlma aga selliste reformide mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ja võivad hoogustada Leedu potentsiaalset majanduskasvu. |
| --- | --- |

(14)

2022. aasta stabiilsusprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on realistlik. Valitsuse prognoosi kohaselt suureneb reaalne SKP 2022. aastal 1,6 % ja 2023. aastal 2,5 %. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosis aga eeldatakse, et SKP reaalkasv 2022. aastal on 1,7 % ja 2023. aastal 2,6 %. Valitsus prognoosib oma 2022. aasta stabiilsusprogrammis, et valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk suureneb 2022. aastal 4,9 %ni SKPst ja väheneb 2023. aastal 2,4 %ni SKPst. Puudujäägi suurenemine 2022. aastal tuleneb peamiselt meetmetest, millega püütakse ohjata kõrgete energiahindade mõju, toetada väiksema sissetulekuga leibkondi ja võtta vastu Ukrainast põgenevaid inimesi. 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse 2022. aastal vähenema 43,3 %ni ning püsima 2023. aastal stabiilsena. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2022. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk on 2022. ja 2023. aastal vastavalt 4,6 % ja 2,3 % SKPst. See on kooskõlas 2022. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud puudujäägiga. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse sarnane, 2022. aastal 42,7 % ja 2023. aastal 43,1 %. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on keskpika perioodi (kümme aastat) keskmine potentsiaalne SKP kasv hinnanguliselt 3,2 %. See hinnang ei hõlma aga selliste reformide mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ja võivad hoogustada Leedu potentsiaalset majanduskasvu.

| (15) | 2022. aastal kaotab valitsus järk-järgult enamiku COVID-19 kriisile reageerimiseks võetud meetmetest, nii et ajutised erakorralised meetmed peaksid prognooside kohaselt vähenema 2,8 %-lt SKPst 2021. aastal 1,2 %-le SKPst 2022. aastal. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetud meetmed, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 1,2 % SKPst ja 2023. aastal 0,0 % SKPst (12). Need meetmed koosnevad peamiselt gaasi- ja elektriettevõtetele antavatest toetustest, soojusenergiale kohaldatava käibemaksu hüvitamisest ja muude soojusenergia hüvitiste laiemast kohaldamisest. Need meetmed on enamasti kavandatud ajutistena. Kui aga energiahinnad jäävad kõrgeks ka 2023. aastal, võidakse mõned neist meetmetest säilitada. Mõned meetmed, eelkõige gaasi- ja elektriettevõtete toetused ning soojusenergia käibemaksu hüvitamine, ei ole sihipärased. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad ka Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse pakkumise kulud, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. ja 2023. aastal 0,2 %, (13) samuti kaitsekulutuste suurenemine 0,5 % võrra SKPst nii 2022. kui ka 2023. aastal. |
| --- | --- |

(15)

2022. aastal kaotab valitsus järk-järgult enamiku COVID-19 kriisile reageerimiseks võetud meetmetest, nii et ajutised erakorralised meetmed peaksid prognooside kohaselt vähenema 2,8 %-lt SKPst 2021. aastal 1,2 %-le SKPst 2022. aastal. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetud meetmed, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 1,2 % SKPst ja 2023. aastal 0,0 % SKPst (12). Need meetmed koosnevad peamiselt gaasi- ja elektriettevõtetele antavatest toetustest, soojusenergiale kohaldatava käibemaksu hüvitamisest ja muude soojusenergia hüvitiste laiemast kohaldamisest. Need meetmed on enamasti kavandatud ajutistena. Kui aga energiahinnad jäävad kõrgeks ka 2023. aastal, võidakse mõned neist meetmetest säilitada. Mõned meetmed, eelkõige gaasi- ja elektriettevõtete toetused ning soojusenergia käibemaksu hüvitamine, ei ole sihipärased. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad ka Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse pakkumise kulud, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. ja 2023. aastal 0,2 %, (13) samuti kaitsekulutuste suurenemine 0,5 % võrra SKPst nii 2022. kui ka 2023. aastal.

| (16) | Oma 18. juuni 2021. aasta soovituses soovitas nõukogu Leedul säilitada 2022. aastal toetav eelarvepoliitika, sealhulgas taaste- ja vastupidavusrahastust saadav impulss, ning riiklikult rahastatavad investeeringud. Nõukogu soovitas Leedul ka hoida kontrolli all riiklikult rahastatavate jooksvate kulude kasv. Samuti soovitati Leedul juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon ja tagada riigi rahanduse jätkusuutlikkus keskpikas perspektiivis ning samal ajal suurendada investeeringuid, et tõhustada majanduskasvu potentsiaali. |
| --- | --- |

(16)

Oma 18. juuni 2021. aasta soovituses soovitas nõukogu Leedul säilitada 2022. aastal toetav eelarvepoliitika, sealhulgas taaste- ja vastupidavusrahastust saadav impulss, ning riiklikult rahastatavad investeeringud. Nõukogu soovitas Leedul ka hoida kontrolli all riiklikult rahastatavate jooksvate kulude kasv. Samuti soovitati Leedul juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon ja tagada riigi rahanduse jätkusuutlikkus keskpikas perspektiivis ning samal ajal suurendada investeeringuid, et tõhustada majanduskasvu potentsiaali.

| (17) | Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi ja Leedu 2022. aasta stabiilsusprogrammis esitatud teabe kohaselt prognoositakse, et eelarvepoliitika on 2022. aastal toetav (– 4,2 % SKPst), nagu soovitas nõukogu (14). Leedu kavatseb jätkuvalt toetada majanduse taastamist, kasutades taaste- ja vastupidavusrahastut täiendavate investeeringute rahastamiseks, nagu on soovitanud nõukogu. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2021. aastaga suurenema 0,5 protsendipunkti SKPst. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2022. aastal andma eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,3 protsendipunkti (15). Seetõttu kavatseb Leedu säilitada riiklikult rahastatavad investeeringud, nagu on soovitanud nõukogu. Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2022. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 3,2 protsendipunkti. See märkimisväärne ekspansiivne panus hõlmab energiahindade tõusu (1,2 % SKPst) majandusliku ja sotsiaalse mõju vähendamiseks võetud meetmete täiendavat mõju ning Ukraina põgenikele pakutava ajutise kaitse kulusid (0,2 % SKPst), peale selle peaks muude meetmete hulgas lisatoetus väiksema sissetulekuga leibkondadele (täiendav pensioni-, lastetoetuste ja sotsiaaltoetuste tõus, mittemaksustatava tulu miinimumtase) suurendama jooksvaid netokulusid 0,4 % võrra SKPst. Seega ei hoia Leedu komisjoni praeguste hinnangute põhjal 2022. aastal riiklikult rahastatavate jooksvate kulude kasvu piisavalt kontrolli all. |
| --- | --- |

(17)

Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi ja Leedu 2022. aasta stabiilsusprogrammis esitatud teabe kohaselt prognoositakse, et eelarvepoliitika on 2022. aastal toetav (– 4,2 % SKPst), nagu soovitas nõukogu (14). Leedu kavatseb jätkuvalt toetada majanduse taastamist, kasutades taaste- ja vastupidavusrahastut täiendavate investeeringute rahastamiseks, nagu on soovitanud nõukogu. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2021. aastaga suurenema 0,5 protsendipunkti SKPst. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2022. aastal andma eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,3 protsendipunkti (15). Seetõttu kavatseb Leedu säilitada riiklikult rahastatavad investeeringud, nagu on soovitanud nõukogu. Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2022. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 3,2 protsendipunkti. See märkimisväärne ekspansiivne panus hõlmab energiahindade tõusu (1,2 % SKPst) majandusliku ja sotsiaalse mõju vähendamiseks võetud meetmete täiendavat mõju ning Ukraina põgenikele pakutava ajutise kaitse kulusid (0,2 % SKPst), peale selle peaks muude meetmete hulgas lisatoetus väiksema sissetulekuga leibkondadele (täiendav pensioni-, lastetoetuste ja sotsiaaltoetuste tõus, mittemaksustatava tulu miinimumtase) suurendama jooksvaid netokulusid 0,4 % võrra SKPst. Seega ei hoia Leedu komisjoni praeguste hinnangute põhjal 2022. aastal riiklikult rahastatavate jooksvate kulude kasvu piisavalt kontrolli all.

| (18) | Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika seisund, eeldusel et poliitikat ei muudeta, 2023. aastal 1,5 % SKPst (16). Prognooside kohaselt jätkab Leedu 2023. aastal taaste- ja vastupidavusrahastust antavate toetuste kasutamist, et rahastada täiendavaid investeeringuid majanduse taastamise toetuseks. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks 2023. aastal suurenema 0,4 protsendipunkti SKPst. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaks andma 2023. aastal eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 0,5 protsendipunkti (17). Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2023. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 1,5 protsendipunkti. See hõlmab energiahindade tõusu leevendamiseks võetud meetmete (1,2 % SKPst) järkjärgulise kaotamise ja Ukrainast põgenenud inimestele ajutise kaitse andmisega seotud täiendavate kulude (0,1 % SKPst) mõju. |
| --- | --- |

(18)

Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika seisund, eeldusel et poliitikat ei muudeta, 2023. aastal 1,5 % SKPst (16). Prognooside kohaselt jätkab Leedu 2023. aastal taaste- ja vastupidavusrahastust antavate toetuste kasutamist, et rahastada täiendavaid investeeringuid majanduse taastamise toetuseks. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks 2023. aastal suurenema 0,4 protsendipunkti SKPst. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaks andma 2023. aastal eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 0,5 protsendipunkti (17). Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2023. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 1,5 protsendipunkti. See hõlmab energiahindade tõusu leevendamiseks võetud meetmete (1,2 % SKPst) järkjärgulise kaotamise ja Ukrainast põgenenud inimestele ajutise kaitse andmisega seotud täiendavate kulude (0,1 % SKPst) mõju.

| (19) | 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk järk-järgult vähenema 1,3 %-le SKPst 2024. aastal ja 1,0 %-le SKPst 2025. aastal. Valitsemissektori eelarvepuudujääk peaks seega kavakohaselt jääma programmiperioodi jooksul alla 3 % SKPst. 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse 2025. aastaks vähenema, langedes 2024. aastal 42,6 %ni ja 2025. aastal 42,5 %ni. Komisjoni analüüsi kohaselt näivad võla jätkusuutlikkusega seotud riskid keskpikas perspektiivis väikesed. |
| --- | --- |

(19)

2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk järk-järgult vähenema 1,3 %-le SKPst 2024. aastal ja 1,0 %-le SKPst 2025. aastal. Valitsemissektori eelarvepuudujääk peaks seega kavakohaselt jääma programmiperioodi jooksul alla 3 % SKPst. 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse 2025. aastaks vähenema, langedes 2024. aastal 42,6 %ni ja 2025. aastal 42,5 %ni. Komisjoni analüüsi kohaselt näivad võla jätkusuutlikkusega seotud riskid keskpikas perspektiivis väikesed.

| (20) | 2020. aasta riigihangete tulemustabelis tuvastati Leedu riigihangete süsteemis mõned kitsaskohad: ostjaorganisatsioonide vahel puudub koostöö, hankes osalejaid on vähe või ei ole üldse ning liigselt tuginetakse hinnakriteeriumile. Praeguste jõupingutuste laiendamine koostööd hõlmavate riigihangete soodustamiseks omavalitsustes, nii et reform hõlmaks ka keskvalitsuse tasandit, aitaks välja töötada ja levitada parimaid tavu ning suurendada protsesside üldist tõhusust ja tulemuslikkust. See aitaks suurendada ka riigi rahanduse jätkusuutlikkust. |
| --- | --- |

(20)

2020. aasta riigihangete tulemustabelis tuvastati Leedu riigihangete süsteemis mõned kitsaskohad: ostjaorganisatsioonide vahel puudub koostöö, hankes osalejaid on vähe või ei ole üldse ning liigselt tuginetakse hinnakriteeriumile. Praeguste jõupingutuste laiendamine koostööd hõlmavate riigihangete soodustamiseks omavalitsustes, nii et reform hõlmaks ka keskvalitsuse tasandit, aitaks välja töötada ja levitada parimaid tavu ning suurendada protsesside üldist tõhusust ja tulemuslikkust. See aitaks suurendada ka riigi rahanduse jätkusuutlikkust.

| (21) | Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja nimetatud määruse V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mille rakendamise suunav ajakava tuleb lõpule viia 31. augustiks 2026. Need aitavad lahendada kõiki majanduslikke ja sotsiaalseid probleeme või olulist osa majanduslikest ja sotsiaalsetest probleemidest, millele on osutatud riigipõhistes soovitustes, mille nõukogu esitas Leedule Euroopa poolaasta raames 2019. ja 2020. aastal, nagu ka riigipõhistes soovitustes, mis esitati enne taaste- ja vastupidavuskava vastuvõtmise kuupäeva. Eelkõige pannakse taaste- ja vastupidavuskavas rõhku meetmetele, millega soodustatakse digi- ja rohepööret, tagatakse tervishoiuteenuste kvaliteet ja tõhusus, suurendatakse sotsiaalkaitset, seatakse esikohale haridus ja innovatsioon ning suurendatakse avaliku sektori tulemuslikkust. |
| --- | --- |

(21)

Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja nimetatud määruse V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mille rakendamise suunav ajakava tuleb lõpule viia 31. augustiks 2026. Need aitavad lahendada kõiki majanduslikke ja sotsiaalseid probleeme või olulist osa majanduslikest ja sotsiaalsetest probleemidest, millele on osutatud riigipõhistes soovitustes, mille nõukogu esitas Leedule Euroopa poolaasta raames 2019. ja 2020. aastal, nagu ka riigipõhistes soovitustes, mis esitati enne taaste- ja vastupidavuskava vastuvõtmise kuupäeva. Eelkõige pannakse taaste- ja vastupidavuskavas rõhku meetmetele, millega soodustatakse digi- ja rohepööret, tagatakse tervishoiuteenuste kvaliteet ja tõhusus, suurendatakse sotsiaalkaitset, seatakse esikohale haridus ja innovatsioon ning suurendatakse avaliku sektori tulemuslikkust.

| (22) | Eeldatavasti aitab Leedu taaste- ja vastupidavuskava rakendamine teha täiendavaid edusamme rohe- ja digipöörde valdkonnas. Leedu kliimaeesmärkide saavutamist toetavad meetmed moodustavad taaste- ja vastupidavuskava kogueraldisest 37,8 %, samas kui digieesmärke toetavad meetmed moodustavad kava kogueraldisest 31,5 %. Taaste- ja vastupidavuskava täielik rakendamine kooskõlas asjakohaste eesmärkide ja sihtidega aitab Leedul COVID-19 kriisist kiiresti taastuda, tugevdades samal ajal tema vastupanuvõimet. Sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üleüldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest. |
| --- | --- |

(22)

Eeldatavasti aitab Leedu taaste- ja vastupidavuskava rakendamine teha täiendavaid edusamme rohe- ja digipöörde valdkonnas. Leedu kliimaeesmärkide saavutamist toetavad meetmed moodustavad taaste- ja vastupidavuskava kogueraldisest 37,8 %, samas kui digieesmärke toetavad meetmed moodustavad kava kogueraldisest 31,5 %. Taaste- ja vastupidavuskava täielik rakendamine kooskõlas asjakohaste eesmärkide ja sihtidega aitab Leedul COVID-19 kriisist kiiresti taastuda, tugevdades samal ajal tema vastupanuvõimet. Sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üleüldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest.

| (23) | 22. aprillil 2022 kiitis komisjon heaks Leedu partnerluslepingu, mis on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2021/1060 (18). Leedu esitas ühtekuuluvuspoliitika programmi 16. märtsil 2022. Kooskõlas määrusega (EL) 2021/1060 on Leedu arvesse võtnud asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi ühtekuuluvuspoliitika 2021.–2027. aasta fondide programmitöös. See on eeltingimus ühtekuuluvuspoliitika fondidest saadava rahalise toetuse tulemuslikkuse suurendamiseks ja lisaväärtuse maksimeerimiseks, edendades samal ajal nende ühtekuuluvuspoliitika fondide ning muude liidu vahendite ja fondide vahelist koordineerimist, vastastikust täiendavust ja sidusust. Taaste- ja vastupidavusrahastu ning ühtekuuluvuspoliitika programmide edukas rakendamine sõltub ka selliste kitsaskohtade kõrvaldamisest, mis pärsivad investeeringuid, mis toetavad rohe- ja digipööret ning tasakaalustatud territoriaalset arengut. |
| --- | --- |

(23)

22. aprillil 2022 kiitis komisjon heaks Leedu partnerluslepingu, mis on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2021/1060 (18). Leedu esitas ühtekuuluvuspoliitika programmi 16. märtsil 2022. Kooskõlas määrusega (EL) 2021/1060 on Leedu arvesse võtnud asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi ühtekuuluvuspoliitika 2021.–2027. aasta fondide programmitöös. See on eeltingimus ühtekuuluvuspoliitika fondidest saadava rahalise toetuse tulemuslikkuse suurendamiseks ja lisaväärtuse maksimeerimiseks, edendades samal ajal nende ühtekuuluvuspoliitika fondide ning muude liidu vahendite ja fondide vahelist koordineerimist, vastastikust täiendavust ja sidusust. Taaste- ja vastupidavusrahastu ning ühtekuuluvuspoliitika programmide edukas rakendamine sõltub ka selliste kitsaskohtade kõrvaldamisest, mis pärsivad investeeringuid, mis toetavad rohe- ja digipööret ning tasakaalustatud territoriaalset arengut.

| (24) | Riiklikus taaste- ja vastupidavuskavas käsitletavate majanduslike ja sotsiaalsete probleemide kõrval on Leedul mitu täiendavat probleemi, nagu esmatasandi ja ennetav tervishoid, puudused sotsiaalteenuste kavandamises ja osutamises ning sotsiaalkorterite strateegia puudumine. Välditava haiglaravi juhtude kõrge tase ning ravitavatest ja välditavatest haigusjuhtudest tulenev suur suremus näitab, et Leedu tervishoius on vaja rohkem ennetavaid meetmeid. Lisaks piiravad tervishoiutöötajate nappus ja ebaühtlane jaotus juurdepääsu esmatasandi tervishoiule ja pikaajalisele hooldusele. Peale tervishoiureformide ja investeeringute Leedu taaste- ja vastupidavuskavasse tuleb veelgi tugevdada esmatasandi tervishoidu ja ennetustegevust. Sotsiaalteenuste terviklikku osutamist takistavad puudulik koostöö eri ministeeriumide ja teiste riigiasutuste vahel ning lüngad vajaduste väljaselgitamisel. Samuti ei vasta teenused piisavalt töötute vajadustele. 2019. aastal (19) olid Leedu kulutused sotsiaalkorteritele, s.o 10,31 eurot elaniku kohta, oluliselt väiksemad liidu keskmisest, mis oli 101,58 eurot (mõlemad 2010. aasta püsivhindades), põhjustades pidevat puudust sotsiaalkorteritest ja pikki ootejärjekordi. Ühtlasi tuleb parandada pakutavate sotsiaalkorterite kvaliteeti. Riiklik taaste- ja vastupidavuskava hõlmab tähtsaid meetmeid, nagu miinimumsissetuleku kava ning maksu- ja toetussüsteemi reform koos töötuskindlustussüsteemi katvuse suurendamisega. Eeldatavasti aitab nende meetmete rakendamine lahendada teatavaid peamisi sotsiaalkaitseprobleeme. Lisaks taaste- ja vastupidavuskava meetmetele tuleb aga teha täiendavaid jõupingutusi sotsiaalteenuste kavandamise, kvaliteedi ja tulemuslikkuse parandamiseks ning sotsiaalkorterite nappuse ja ebapiisava kvaliteedi probleemi lahendamiseks. |
| --- | --- |

(24)

Riiklikus taaste- ja vastupidavuskavas käsitletavate majanduslike ja sotsiaalsete probleemide kõrval on Leedul mitu täiendavat probleemi, nagu esmatasandi ja ennetav tervishoid, puudused sotsiaalteenuste kavandamises ja osutamises ning sotsiaalkorterite strateegia puudumine. Välditava haiglaravi juhtude kõrge tase ning ravitavatest ja välditavatest haigusjuhtudest tulenev suur suremus näitab, et Leedu tervishoius on vaja rohkem ennetavaid meetmeid. Lisaks piiravad tervishoiutöötajate nappus ja ebaühtlane jaotus juurdepääsu esmatasandi tervishoiule ja pikaajalisele hooldusele. Peale tervishoiureformide ja investeeringute Leedu taaste- ja vastupidavuskavasse tuleb veelgi tugevdada esmatasandi tervishoidu ja ennetustegevust. Sotsiaalteenuste terviklikku osutamist takistavad puudulik koostöö eri ministeeriumide ja teiste riigiasutuste vahel ning lüngad vajaduste väljaselgitamisel. Samuti ei vasta teenused piisavalt töötute vajadustele. 2019. aastal (19) olid Leedu kulutused sotsiaalkorteritele, s.o 10,31 eurot elaniku kohta, oluliselt väiksemad liidu keskmisest, mis oli 101,58 eurot (mõlemad 2010. aasta püsivhindades), põhjustades pidevat puudust sotsiaalkorteritest ja pikki ootejärjekordi. Ühtlasi tuleb parandada pakutavate sotsiaalkorterite kvaliteeti. Riiklik taaste- ja vastupidavuskava hõlmab tähtsaid meetmeid, nagu miinimumsissetuleku kava ning maksu- ja toetussüsteemi reform koos töötuskindlustussüsteemi katvuse suurendamisega. Eeldatavasti aitab nende meetmete rakendamine lahendada teatavaid peamisi sotsiaalkaitseprobleeme. Lisaks taaste- ja vastupidavuskava meetmetele tuleb aga teha täiendavaid jõupingutusi sotsiaalteenuste kavandamise, kvaliteedi ja tulemuslikkuse parandamiseks ning sotsiaalkorterite nappuse ja ebapiisava kvaliteedi probleemi lahendamiseks.

| (25) | Versailles’ deklaratsioonis liidu riigipeadelt ja valitsusjuhtidelt saadud volituste kohaselt soovitakse komisjoni ettepanekuga kava „REPowerEU“ kohta kaotada järk-järgult võimalikult kiiresti liidu sõltuvus Venemaalt imporditavast fossiilkütusest. Selleks kavatseb komisjon määrata dialoogis liikmesriikidega kindlaks kõige sobivamad projektid, investeeringud ja reformid riiklikul, piirkondlikul ja liidu tasandil. Nende meetmete eesmärk on vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest ja suunata fossiilkütuste import Venemaalt eemale. |
| --- | --- |

(25)

Versailles’ deklaratsioonis liidu riigipeadelt ja valitsusjuhtidelt saadud volituste kohaselt soovitakse komisjoni ettepanekuga kava „REPowerEU“ kohta kaotada järk-järgult võimalikult kiiresti liidu sõltuvus Venemaalt imporditavast fossiilkütusest. Selleks kavatseb komisjon määrata dialoogis liikmesriikidega kindlaks kõige sobivamad projektid, investeeringud ja reformid riiklikul, piirkondlikul ja liidu tasandil. Nende meetmete eesmärk on vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest ja suunata fossiilkütuste import Venemaalt eemale.

| (26) | Leedu energiavarustus sõltub väga palju impordist, sest riik impordib ligikaudu kaks kolmandikku oma kogu vajaminevast elektrist ning suurema osa naftast ja gaasist. Nafta ja gaas moodustavad kolm neljandikku riigi energiaallikate jaotusest. Kuni Venemaa sissetungini Ukrainasse imporditi naftat ja gaasi peamiselt Venemaalt. Leedu importis 2020. aastal Venemaalt 42 % maagaasist (lähedal liidu keskmisele 44 %-le) ja 73 % toornaftast (kõrgem kui liidu keskmine 26 %) (20). Energiat tarbib enim suur transpordipark – seejuures kasutatakse endiselt vähe ühis- ja raudteetransporti –, suur hulk kehva energiatõhususega hooneid ja väga energiamahukad tööstusharud, mis moodustavad 67 % gaasi kogutarbimisest. Lisajõupingutused, selleks et vähendada nende sektorite energiamahukust tööstuse ümberkujundamise, sealhulgas uuenduslike tootmisprotsesside edendamise ning taastuvate energiaallikate kasutamise soodustamisega, vähendaksid Leedu sõltuvust energiaimpordist. Leedu on oma energiajulgeolekut märgatavalt suurendanud elektri- ja gaasiühenduste väljaarendamisega naaberliikmesriikidega ning Klaipėdas asuva veeldatud maagaasi terminaliga. Leedu peab jõupingutusi jätkama, et veelgi tõhustada piirkondlikku koostööd oma naabritega gaasiimpordi edasiseks koordineerimiseks ja piirkondlike taristute tõhusaks kasutamiseks. Piirkonna energiavarustust aitavad kaitsta alates 1. maist 2022 toimiv gaasiühendus Poolaga (GIPL) ja naaberliikmesriikidega loodud muude gaasiühenduste tõhustamine. Siiski tuleks edaspidigi pidada poliitiliseks prioriteediks liidu elektri põhivõrguettevõtjate võrgustikuga toimuva sünkroniseerimise lõpuleviimist, naaberliikmesriikidega loodud ühenduste jaoks piisava võimsuse tagamist ja ühiste taastuvenergiaprojektide elluviimist. Gaasiga seotud uued taristu- ja võrguinvesteeringud peaksid võimaluse korral olema tulevikukindlad, et hõlbustada nende pikaajalist kestlikkust tulevikus säästvatele kütustele kohandamise kaudu. Selleks, et Leedu oleks kooskõlas paketi „Eesmärk 55“ eesmärkidega, tuleb veelgi ambitsioonikamalt vähendada kasvuhoonegaaside heidet ning suurendada taastuvenergia tootmise ja energiatõhususe eesmärke. |
| --- | --- |

(26)

Leedu energiavarustus sõltub väga palju impordist, sest riik impordib ligikaudu kaks kolmandikku oma kogu vajaminevast elektrist ning suurema osa naftast ja gaasist. Nafta ja gaas moodustavad kolm neljandikku riigi energiaallikate jaotusest. Kuni Venemaa sissetungini Ukrainasse imporditi naftat ja gaasi peamiselt Venemaalt. Leedu importis 2020. aastal Venemaalt 42 % maagaasist (lähedal liidu keskmisele 44 %-le) ja 73 % toornaftast (kõrgem kui liidu keskmine 26 %) (20). Energiat tarbib enim suur transpordipark – seejuures kasutatakse endiselt vähe ühis- ja raudteetransporti –, suur hulk kehva energiatõhususega hooneid ja väga energiamahukad tööstusharud, mis moodustavad 67 % gaasi kogutarbimisest. Lisajõupingutused, selleks et vähendada nende sektorite energiamahukust tööstuse ümberkujundamise, sealhulgas uuenduslike tootmisprotsesside edendamise ning taastuvate energiaallikate kasutamise soodustamisega, vähendaksid Leedu sõltuvust energiaimpordist. Leedu on oma energiajulgeolekut märgatavalt suurendanud elektri- ja gaasiühenduste väljaarendamisega naaberliikmesriikidega ning Klaipėdas asuva veeldatud maagaasi terminaliga. Leedu peab jõupingutusi jätkama, et veelgi tõhustada piirkondlikku koostööd oma naabritega gaasiimpordi edasiseks koordineerimiseks ja piirkondlike taristute tõhusaks kasutamiseks. Piirkonna energiavarustust aitavad kaitsta alates 1. maist 2022 toimiv gaasiühendus Poolaga (GIPL) ja naaberliikmesriikidega loodud muude gaasiühenduste tõhustamine. Siiski tuleks edaspidigi pidada poliitiliseks prioriteediks liidu elektri põhivõrguettevõtjate võrgustikuga toimuva sünkroniseerimise lõpuleviimist, naaberliikmesriikidega loodud ühenduste jaoks piisava võimsuse tagamist ja ühiste taastuvenergiaprojektide elluviimist. Gaasiga seotud uued taristu- ja võrguinvesteeringud peaksid võimaluse korral olema tulevikukindlad, et hõlbustada nende pikaajalist kestlikkust tulevikus säästvatele kütustele kohandamise kaudu. Selleks, et Leedu oleks kooskõlas paketi „Eesmärk 55“ eesmärkidega, tuleb veelgi ambitsioonikamalt vähendada kasvuhoonegaaside heidet ning suurendada taastuvenergia tootmise ja energiatõhususe eesmärke.

| (27) | Kuigi kliimaneutraalsusele ülemineku ja fossiilkütustest loobumise kiirendamine tekitab mitmes sektoris märkimisväärseid ümberkorralduskulusid, saab Leedu kasutada ühtekuuluvuspoliitika valdkonnas õiglase ülemineku mehhanismi, et leevendada ülemineku sotsiaal-majanduslikku mõju enim mõjutatud piirkondades. Lisaks saab Leedu kasutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1057 (21) loodud Euroopa Sotsiaalfond+, et parandada tööhõivevõimalusi ja tugevdada sotsiaalset ühtekuuluvust. |
| --- | --- |

(27)

Kuigi kliimaneutraalsusele ülemineku ja fossiilkütustest loobumise kiirendamine tekitab mitmes sektoris märkimisväärseid ümberkorralduskulusid, saab Leedu kasutada ühtekuuluvuspoliitika valdkonnas õiglase ülemineku mehhanismi, et leevendada ülemineku sotsiaal-majanduslikku mõju enim mõjutatud piirkondades. Lisaks saab Leedu kasutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1057 (21) loodud Euroopa Sotsiaalfond+, et parandada tööhõivevõimalusi ja tugevdada sotsiaalset ühtekuuluvust.

| (28) | Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2022. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (22) kajastub soovituses 1. |
| --- | --- |

(28)

Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2022. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (22) kajastub soovituses 1.

| (29) | Arvestades euroala liikmesriikide majanduse tihedat seotust ning nende ühist panust majandus- ja rahaliidu toimimisse, soovitas nõukogu euroala liikmesriikidel võtta meetmeid, sealhulgas oma taaste- ja vastupidavuskavade kaudu, et rakendada 2022. aasta soovituses euroala kohta sätestatud soovitusi. Leedu puhul kajastub see eelkõige soovitustes 1 ja 2, |
| --- | --- |

(29)

Arvestades euroala liikmesriikide majanduse tihedat seotust ning nende ühist panust majandus- ja rahaliidu toimimisse, soovitas nõukogu euroala liikmesriikidel võtta meetmeid, sealhulgas oma taaste- ja vastupidavuskavade kaudu, et rakendada 2022. aasta soovituses euroala kohta sätestatud soovitusi. Leedu puhul kajastub see eelkõige soovitustes 1 ja 2,

SOOVITAB Leedul võtta 2022. ja 2023. aastal järgmisi meetmeid.

1.

Tagada 2023. aastal, et riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv oleks kooskõlas üldiselt neutraalse eelarvepoliitikaga, võttes arvesse jätkuvat ajutist ja suunatud toetust kodumajapidamistele ja ettevõtetele, mis on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ja Ukrainast põgenevatele inimestele. Olla valmis kohandama jooksvaid kulutusi vastavalt muutuvale olukorrale. Suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, võttes arvesse algatust „REPowerEU“, sealhulgas kasutades taaste- ja vastupidavusrahastut ning muid liidu vahendeid. Järgida pärast 2023. aastat eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne keskpika perioodi eelarvepositsioon. Soodustada koostööd hõlmavaid riigihankeid keskvalitsuse ja omavalitsuste tasandil.

2.

Jätkata oma taaste- ja vastupidavuskava rakendamist kooskõlas nõukogu 20. juuli 2021. aasta rakendusotsuses esitatud eesmärkide ja sihtidega. Viia kiiresti lõpule komisjoniga peetavad läbirääkimised 2021.–2027. aasta ühtekuuluvuspoliitika programmidokumentide üle, et alustada nende rakendamist.

3.

Tugevdada esmatasandi ja ennetavat tervishoidu. Vähendada killustatust sotsiaalteenuste kavandamisel ja osutamisel ning parandada nende isikupärastamist ja integreerimist teiste teenustega. Parandada sotsiaalkorterite kättesaadavust ja kvaliteeti.

4.

Vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest, kiirendades taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu, suurendades energiatõhusust ja vähendades tööstuse, transpordi ja hoonete CO2 heidet, ning tagada piisav energiaühenduste võimsus.

Brüssel, 12. juuli 2022

Nõukogu nimel

eesistuja

Z. STANJURA

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (ELT L 57, 18.2.2021, lk 17).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta (ELT L 306, 23.11.2011, lk 25).

3

(4)  Nõukogu 5. aprilli 2022. aasta soovitus euroala majanduspoliitika kohta (ELT C 153, 7.4.2022, lk 1).

4

(5)  Nõukogu 4. märtsi 2022. aasta rakendusotsus (EL) 2022/382, millega määratakse kindlaks Ukrainast lähtuva põgenike massilise sissevoolu olemasolu direktiivi 2001/55/EÜ artikli 5 tähenduses ning nähakse selle tulemusena ette ajutine kaitse (ELT L 71, 4.3.2022, lk 1).

5

(6)  Nõukogu 20. juuli 2001. aasta direktiiv 2001/55/EÜ miinimumnõuete kohta ajutise kaitse andmiseks ümberasustatud isikute massilise sissevoolu korral ning meetmete kohta liikmesriikide jõupingutuste tasakaalustamiseks nende isikute vastuvõtmisel ning selle tagajärgede kandmisel (EÜT L 212, 7.8.2001, lk 12).

6

(7)  Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovitus, milles esitatakse nõukogu arvamus Leedu 2021. aasta stabiilsusprogrammi kohta (ELT C 304, 29.7.2021, lk 68).

7

(8)  Käesolevas soovituses esitatud hinnangud eelarvepoliitika ja selle komponentide kohta on komisjoni hinnangud, mis põhinevad komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi aluseks olevatel eeldustel. Komisjoni hinnangud keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu kohta ei hõlma selliste reformide positiivset mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ja võivad hoogustada potentsiaalset majanduskasvu.

8

(9)  Ei rahastata taaste- ja vastupidavusrahastust ega muudest liidu vahenditest antavate toetustega.

9

(10)  ST 10477/2021; ST 10477/2021 ADD 1.

10

(11)  Nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitus, milles käsitletakse Leedu 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Leedu 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohta (ELT C 282, 26.8.2020, lk 95).

11

(12)  Näitajad kajastavad alates 2021. aasta sügisest võetud meetmete aastaste eelarvekulude taset, sealhulgas jooksvaid tulusid ja kulusid ning asjakohasel juhul kapitalikulumeetmeid.

12

(13)  Eeldatakse, et Ukrainast liitu põgenenud isikute koguarv jõuab 2022. aasta lõpuks järk-järgult 6 miljonini ning nende geograafiline jaotus põhineb olemasoleva diasporaa suurusel, vastuvõtva liikmesriigi elanikkonna suhtelisel suurusel ja Ukrainast põgenenud isikute tegelikul jaotusel üle kogu liidu 2022. aasta märtsi seisuga. Inimese kohta arvutatud eelarvekulude puhul põhinevad hinnangud komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse Euromodi mikrosimulatsiooni mudelil, võttes arvesse nii rahaülekandeid kui ka mitterahalisi hüvitisi, nagu haridus ja tervishoid.

13

(14)  Näitaja miinusmärk vastab esmaste kulude kasvu liigsele kasvule võrreldes keskpika perioodi majanduskasvuga, osutades ekspansiivsele eelarvepoliitikale.

14

(15)  Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud peaksid andma ekspansiivse panuse 0,1 protsendipunkti SKPst.

15

(16)  Näitaja plussmärk vastab esmaste kulude kasvu vähesele kasvule võrreldes keskpika perioodi majanduskasvuga, osutades pärssivale eelarvepoliitikale.

16

(17)  Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud peaksid andma neutraalse panuse 0,0 % SKPst.

17

(18)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1060, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfond+, Ühtekuuluvusfondi, Õiglase Ülemineku Fondi ja Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfondi kohta ning nende ja Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastu suhtes kohaldatavad finantsreeglid (ELT L 231, 30.6.2021, lk 159).

18

(19)  https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/SPR_EXP_FHO__custom_2036156/default/table?lang=en

19

(20)  Eurostat (2020), Venemaa impordi osakaal maagaasi, toornafta ja kivisöe koguimpordis. ELi 27 liikmesriigi keskmise arvutamisel põhineb koguimport impordil väljastpoolt ELi 27 liikmesriiki. Leedu puhul hõlmab koguimport ELi-sisest kaubandust. Toornafta ei hõlma rafineeritud naftatooteid.

20

(21)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1057, millega luuakse Euroopa Sotsiaalfond+ (ESF+) ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1296/2013 (ELT L 231, 30.6.2021, lk 21).

21

(22)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.

22

---

| 1.9.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 334/128 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 334/128

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

12. juuli 2022,

milles käsitletakse Luksemburgi 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Luksemburgi 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohta

(2022/C 334/16)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arves nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | 19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, (2) millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu. Taaste- ja vastupidavusrahastust antakse rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. See aitab majandusel taastuda ning teha eelkõige rohe- ja digipöörde edendamiseks kestlikke ja majanduskasvu soodustavaid reforme ja investeeringuid, tugevdades samas liikmesriikide majanduse vastupidavust ja potentsiaalset majanduskasvu. Samuti aitab see tugevdada riigi rahanduse jätkusuutlikkust ning edendada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis. 2022. aasta juunis ajakohastatakse kooskõlas määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikega 2 taaste- ja vastupidavusrahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust. |
| --- | --- |

(1)

19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, (2) millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu. Taaste- ja vastupidavusrahastust antakse rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. See aitab majandusel taastuda ning teha eelkõige rohe- ja digipöörde edendamiseks kestlikke ja majanduskasvu soodustavaid reforme ja investeeringuid, tugevdades samas liikmesriikide majanduse vastupidavust ja potentsiaalset majanduskasvu. Samuti aitab see tugevdada riigi rahanduse jätkusuutlikkust ning edendada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis. 2022. aasta juunis ajakohastatakse kooskõlas määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikega 2 taaste- ja vastupidavusrahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust.

| (2) | 24. novembril 2021 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2022) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse 7. mail 2021 allkirjastatud Porto sotsiaalkohustust rakendada edasi Euroopa sotsiaalõiguste sammast, mille Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kuulutasid välja 17. novembril 2017. Euroopa Ülemkogu kiitis 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid heaks 25. märtsil 2022. 24. novembril 2021 võttis komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1176/2011 (3) alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Luksemburgi ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta ning ettepaneku 2022. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist. 5. aprillil 2022 võttis nõukogu vastu soovituse euroala majanduspoliitika kohta (4) ja 14. märtsil 2022 ühise tööhõive aruande. |
| --- | --- |

(2)

24. novembril 2021 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2022) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse 7. mail 2021 allkirjastatud Porto sotsiaalkohustust rakendada edasi Euroopa sotsiaalõiguste sammast, mille Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kuulutasid välja 17. novembril 2017. Euroopa Ülemkogu kiitis 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid heaks 25. märtsil 2022. 24. novembril 2021 võttis komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1176/2011 (3) alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Luksemburgi ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta ning ettepaneku 2022. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist. 5. aprillil 2022 võttis nõukogu vastu soovituse euroala majanduspoliitika kohta (4) ja 14. märtsil 2022 ühise tööhõive aruande.

| (3) | Venemaa sissetung Ukrainasse pärast ülemaailmset pandeemiat on märkimisväärselt muutnud geopoliitilist ja majanduslikku olukorda. Sissetungi mõju liikmesriikide majandusele avaldub muu hulgas kõrgemates energia-, toidu- ja toorainehindades ning kehvemates kasvuväljavaadetes. Kõrgemad energiahinnad mõjutavad tugevasti eelkõige kõige haavatavamaid leibkondi, kes kannatavad energiaostuvõimetuse all või elavad selle ohus, samuti ettevõtteid, mis on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad. Liit seisab silmitsi ka Ukrainast põgenevate inimeste enneolematu sissevooluga. Venemaa agressioonisõjast tulenevad majanduslikud tagajärjed on mõjutanud liikmesriike ebaühtlaselt. Sellega seoses käivitati 4. märtsil 2022 nõukogu rakendusotsusega (EL) 2022/382 (5) esimest korda nõukogu direktiiv 2001/55/EÜ, (6) millega anti Ukrainast pärit põgenikele õigus seaduslikult liidus viibida ning juurdepääs haridusele ja koolitusele, tööturule, tervishoiule, eluasemele ja sotsiaalhoolekandele. |
| --- | --- |

(3)

Venemaa sissetung Ukrainasse pärast ülemaailmset pandeemiat on märkimisväärselt muutnud geopoliitilist ja majanduslikku olukorda. Sissetungi mõju liikmesriikide majandusele avaldub muu hulgas kõrgemates energia-, toidu- ja toorainehindades ning kehvemates kasvuväljavaadetes. Kõrgemad energiahinnad mõjutavad tugevasti eelkõige kõige haavatavamaid leibkondi, kes kannatavad energiaostuvõimetuse all või elavad selle ohus, samuti ettevõtteid, mis on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad. Liit seisab silmitsi ka Ukrainast põgenevate inimeste enneolematu sissevooluga. Venemaa agressioonisõjast tulenevad majanduslikud tagajärjed on mõjutanud liikmesriike ebaühtlaselt. Sellega seoses käivitati 4. märtsil 2022 nõukogu rakendusotsusega (EL) 2022/382 (5) esimest korda nõukogu direktiiv 2001/55/EÜ, (6) millega anti Ukrainast pärit põgenikele õigus seaduslikult liidus viibida ning juurdepääs haridusele ja koolitusele, tööturule, tervishoiule, eluasemele ja sotsiaalhoolekandele.

| (4) | Võttes arvesse kiiresti muutuvat majanduslikku ja geopoliitilist olukorda, jätkub Euroopa poolaasta raames 2022. aastal majandus- ja tööhõivepoliitika ulatuslik koordineerimine, lähtudes samal ajal taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamisnõuetest, nagu on märgitud 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsis. Vastuvõetud taaste- ja vastupidavuskavade rakendamine on oluline poliitiliste prioriteetide elluviimiseks Euroopa poolaasta raames, kuna kavades käsitletakse kõiki 2019. ja 2020. aasta Euroopa poolaasta tsüklites esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019. ja 2020. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mida on läbi vaadatud, ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21, nagu ka riigipõhised soovitused, mis esitati enne selliste läbivaadatud, ajakohastatud või muudetud kavade esitamise kuupäeva. |
| --- | --- |

(4)

Võttes arvesse kiiresti muutuvat majanduslikku ja geopoliitilist olukorda, jätkub Euroopa poolaasta raames 2022. aastal majandus- ja tööhõivepoliitika ulatuslik koordineerimine, lähtudes samal ajal taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamisnõuetest, nagu on märgitud 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsis. Vastuvõetud taaste- ja vastupidavuskavade rakendamine on oluline poliitiliste prioriteetide elluviimiseks Euroopa poolaasta raames, kuna kavades käsitletakse kõiki 2019. ja 2020. aasta Euroopa poolaasta tsüklites esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019. ja 2020. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mida on läbi vaadatud, ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21, nagu ka riigipõhised soovitused, mis esitati enne selliste läbivaadatud, ajakohastatud või muudetud kavade esitamise kuupäeva.

| (5) | Stabiilsuse ja kasvu pakti üldist vabastusklauslit on kohaldatud alates 2020. aasta märtsist. Oma 3. märtsi 2021. aasta teatises „Üks aasta pärast COVID-19 puhangu algust: eelarvepoliitika meetmed“ esitas komisjon oma seisukoha, et otsuse tegemisel üldise vabastusklausli kohaldamise lõpetamise või jätkamise kohta tuleks lähtuda majandusolukorra üldhinnangust, kusjuures peamiseks kvantitatiivseks kriteeriumiks peaks olema liidu või euroala majandustegevuse tase võrreldes kriisieelse tasemega (2019. aasta lõpp). Võttes arvesse suurenenud ebakindlust ja majandusväljavaateid ohustavaid suuri langusriske Euroopas toimuva sõja kontekstis, enneolematut energiahindade tõusu ja jätkuvaid häireid tarneahelates, on põhjendatud stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamisaja pikendamine 2023. aastani. |
| --- | --- |

(5)

Stabiilsuse ja kasvu pakti üldist vabastusklauslit on kohaldatud alates 2020. aasta märtsist. Oma 3. märtsi 2021. aasta teatises „Üks aasta pärast COVID-19 puhangu algust: eelarvepoliitika meetmed“ esitas komisjon oma seisukoha, et otsuse tegemisel üldise vabastusklausli kohaldamise lõpetamise või jätkamise kohta tuleks lähtuda majandusolukorra üldhinnangust, kusjuures peamiseks kvantitatiivseks kriteeriumiks peaks olema liidu või euroala majandustegevuse tase võrreldes kriisieelse tasemega (2019. aasta lõpp). Võttes arvesse suurenenud ebakindlust ja majandusväljavaateid ohustavaid suuri langusriske Euroopas toimuva sõja kontekstis, enneolematut energiahindade tõusu ja jätkuvaid häireid tarneahelates, on põhjendatud stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamisaja pikendamine 2023. aastani.

| (6) | Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovituses, (7) milles esitatakse nõukogu arvamus Luksemburgi 2021. aasta stabiilsusprogrammi kohta, esitatud lähenemisviisi kohaselt on üldist eelarvepoliitikat praegu kõige parem mõõta esmaste kulude (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) muutusena keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu suhtes, jättes välja COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed, kuid võttes arvesse taaste- ja vastupidavusrahastu tagastamatute toetuste ja muude liidu vahenditega rahastatavaid kulusid (8). Selleks et hinnata, kas riigi eelarvepoliitika on konservatiivne ja kas eelarve struktuur soodustab kestlikku taastumist kooskõlas rohe- ja digipöördega, tuleks üldisest eelarvepoliitikast kaugemale minnes pöörata tähelepanu ka riiklikult rahastatavate (9) esmaste jooksvate kulude (millest on maha arvatud kaalutlusõiguse alusel võetud tulumeetmed ja välja jäetud COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed) ja investeeringute arengule. |
| --- | --- |

(6)

Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovituses, (7) milles esitatakse nõukogu arvamus Luksemburgi 2021. aasta stabiilsusprogrammi kohta, esitatud lähenemisviisi kohaselt on üldist eelarvepoliitikat praegu kõige parem mõõta esmaste kulude (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) muutusena keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu suhtes, jättes välja COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed, kuid võttes arvesse taaste- ja vastupidavusrahastu tagastamatute toetuste ja muude liidu vahenditega rahastatavaid kulusid (8). Selleks et hinnata, kas riigi eelarvepoliitika on konservatiivne ja kas eelarve struktuur soodustab kestlikku taastumist kooskõlas rohe- ja digipöördega, tuleks üldisest eelarvepoliitikast kaugemale minnes pöörata tähelepanu ka riiklikult rahastatavate (9) esmaste jooksvate kulude (millest on maha arvatud kaalutlusõiguse alusel võetud tulumeetmed ja välja jäetud COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed) ja investeeringute arengule.

| (7) | 2. märtsil 2022 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse 2023. aasta eelarvepoliitika üldised suunised („eelarvesuunised“), et toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon märkis, et 2022. aasta talveprognoosi makromajandusliku prognoosi kohaselt näib üleminek 2020.–2022. aasta üldiselt toetavalt eelarvepoliitikalt üldiselt neutraalsele eelarvepoliitikale, olles samas valmis reageerima muutuvale majandusolukorrale, 2023. aastal asjakohane. Komisjon teatas, et 2023. aasta eelarvesoovitused peaksid jätkuvalt olema liikmesriikide vahel diferentseeritud ja nendes tuleks arvesse võtta võimalikku ülekanduvat mõju riikide vahel. Komisjon kutsus liikmesriike üles kajastama suuniseid oma stabiilsus- ja lähenemisprogrammides. Komisjon võttis kohustuse jälgida tähelepanelikult majandusarengut ja kohandada oma poliitikasuuniseid vastavalt vajadusele ning hiljemalt 2022. aasta mai lõpus esitatavas Euroopa poolaasta kevadpaketis. |
| --- | --- |

(7)

2. märtsil 2022 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse 2023. aasta eelarvepoliitika üldised suunised („eelarvesuunised“), et toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon märkis, et 2022. aasta talveprognoosi makromajandusliku prognoosi kohaselt näib üleminek 2020.–2022. aasta üldiselt toetavalt eelarvepoliitikalt üldiselt neutraalsele eelarvepoliitikale, olles samas valmis reageerima muutuvale majandusolukorrale, 2023. aastal asjakohane. Komisjon teatas, et 2023. aasta eelarvesoovitused peaksid jätkuvalt olema liikmesriikide vahel diferentseeritud ja nendes tuleks arvesse võtta võimalikku ülekanduvat mõju riikide vahel. Komisjon kutsus liikmesriike üles kajastama suuniseid oma stabiilsus- ja lähenemisprogrammides. Komisjon võttis kohustuse jälgida tähelepanelikult majandusarengut ja kohandada oma poliitikasuuniseid vastavalt vajadusele ning hiljemalt 2022. aasta mai lõpus esitatavas Euroopa poolaasta kevadpaketis.

| (8) | Seoses eelarvesuunistega võetakse 2023. aasta eelarvesoovitustes arvesse halvenenud majandusväljavaateid, suurenenud ebakindlust ja täiendavaid langusriske ning võrreldes komisjoni 2022. aasta talveprognoosiga kiiremat inflatsiooni. Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleb eelarvemeetmete abil suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse ning säilitada kõige haavatavamate leibkondade ostujõud, et leevendada energiahinna tõusu mõju ja aidata piirata teisest inflatsioonisurvet sihipäraste ja ajutiste meetmete abil. Eelarvepoliitika peab jääma paindlikuks, et kohaneda kiiresti muutuvate oludega, sealhulgas Venemaa Ukraina-vastasest agressioonisõjast kaitse ja julgeoleku osas tulenevate väljakutsetega, ning see peab olema liikmesriikide vahel diferentseeritud vastavalt nende eelarve- ja majandusolukorrale, võttes sealhulgas arvesse, kuidas neile mõjub kriis ja Ukrainast põgenenud inimeste sisseränne. |
| --- | --- |

(8)

Seoses eelarvesuunistega võetakse 2023. aasta eelarvesoovitustes arvesse halvenenud majandusväljavaateid, suurenenud ebakindlust ja täiendavaid langusriske ning võrreldes komisjoni 2022. aasta talveprognoosiga kiiremat inflatsiooni. Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleb eelarvemeetmete abil suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse ning säilitada kõige haavatavamate leibkondade ostujõud, et leevendada energiahinna tõusu mõju ja aidata piirata teisest inflatsioonisurvet sihipäraste ja ajutiste meetmete abil. Eelarvepoliitika peab jääma paindlikuks, et kohaneda kiiresti muutuvate oludega, sealhulgas Venemaa Ukraina-vastasest agressioonisõjast kaitse ja julgeoleku osas tulenevate väljakutsetega, ning see peab olema liikmesriikide vahel diferentseeritud vastavalt nende eelarve- ja majandusolukorrale, võttes sealhulgas arvesse, kuidas neile mõjub kriis ja Ukrainast põgenenud inimeste sisseränne.

| (9) | 30. aprillil 2021 esitas Luksemburg vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon hindas määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas esitatud hindamissuunistega. 13. juulil 2021 võttis nõukogu vastu rakendusotsuse Luksemburgi taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnangu heakskiitmise kohta (10). Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsuse vastuvõtmisest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Luksemburg on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjakohased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud. |
| --- | --- |

(9)

30. aprillil 2021 esitas Luksemburg vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon hindas määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas esitatud hindamissuunistega. 13. juulil 2021 võttis nõukogu vastu rakendusotsuse Luksemburgi taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnangu heakskiitmise kohta (10). Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsuse vastuvõtmisest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Luksemburg on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjakohased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud.

| (10) | 29. aprillil 2022 esitas Luksemburg kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artikliga 4 oma 2022. aasta riikliku reformikava ja 2022. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2022. aasta riiklik reformikava ka Luksemburgi kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava rakendamisel tehtud edusammude kohta. |
| --- | --- |

(10)

29. aprillil 2022 esitas Luksemburg kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artikliga 4 oma 2022. aasta riikliku reformikava ja 2022. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2022. aasta riiklik reformikava ka Luksemburgi kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava rakendamisel tehtud edusammude kohta.

| (11) | 23. mail 2022 avaldas komisjon Luksemburgi kohta 2022. aasta riigiaruande. Selles hinnati Luksemburgi edusamme nõukogu poolt 2019., 2020. ja 2021. aastal vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti taaste ja vastupidavuse tulemustabeli põhjal kokkuvõte sellest, kuidas Luksemburg on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Selle analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega, sealhulgas nendega, mis tekivad seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse. Samuti hinnati Luksemburgi edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning liidu peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamisel. |
| --- | --- |

(11)

23. mail 2022 avaldas komisjon Luksemburgi kohta 2022. aasta riigiaruande. Selles hinnati Luksemburgi edusamme nõukogu poolt 2019., 2020. ja 2021. aastal vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti taaste ja vastupidavuse tulemustabeli põhjal kokkuvõte sellest, kuidas Luksemburg on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Selle analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega, sealhulgas nendega, mis tekivad seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse. Samuti hinnati Luksemburgi edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning liidu peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamisel.

| (12) | Oma 20. juuli 2020. aasta soovituses (11) soovitas nõukogu Luksemburgil võtta 2020. ja 2021. aastal kooskõlas üldise vabastusklausliga kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida COVID-19 pandeemiale ning toetada majandust ja selle taastumist. Samuti soovitati Luksemburgil juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon keskpikas perspektiivis ja tagada võla jätkusuutlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Eurostati kinnitatud andmete põhjal paranes Luksemburgi valitsemissektori eelarvepositsioon, nii et 2020. aasta puudujäägist 3,4 % SKPst sai 2021. aastal ülejääk 0,9 % SKPst. Luksemburgi eelarvepoliitilised meetmed toetasid 2021. aastal majanduse taastumist, samal ajal kui ajutised erakorralised meetmed vähenesid 2020. aasta 2,4 %-lt SKPst 0,7 %-le SKPst. Luksemburgi 2021. aasta meetmed olid kooskõlas nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitusega. 2020. ja 2021. aastal valitsuse poolt kaalutlusõiguse alusel võetud eelarvemeetmed olid ajutised või kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega. Eurostati kinnitatud andmete kohaselt langes valitsemissektori võlg 24,8 %-lt SKPst 2020. aastal 24,4 %-le SKPst 2021. aastal. |
| --- | --- |

(12)

Oma 20. juuli 2020. aasta soovituses (11) soovitas nõukogu Luksemburgil võtta 2020. ja 2021. aastal kooskõlas üldise vabastusklausliga kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida COVID-19 pandeemiale ning toetada majandust ja selle taastumist. Samuti soovitati Luksemburgil juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon keskpikas perspektiivis ja tagada võla jätkusuutlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Eurostati kinnitatud andmete põhjal paranes Luksemburgi valitsemissektori eelarvepositsioon, nii et 2020. aasta puudujäägist 3,4 % SKPst sai 2021. aastal ülejääk 0,9 % SKPst. Luksemburgi eelarvepoliitilised meetmed toetasid 2021. aastal majanduse taastumist, samal ajal kui ajutised erakorralised meetmed vähenesid 2020. aasta 2,4 %-lt SKPst 0,7 %-le SKPst. Luksemburgi 2021. aasta meetmed olid kooskõlas nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitusega. 2020. ja 2021. aastal valitsuse poolt kaalutlusõiguse alusel võetud eelarvemeetmed olid ajutised või kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega. Eurostati kinnitatud andmete kohaselt langes valitsemissektori võlg 24,8 %-lt SKPst 2020. aastal 24,4 %-le SKPst 2021. aastal.

| (13) | Eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on 2022. aastal konservatiivne ja seejärel realistlik. 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt on SKP reaalkasv 2022. aastal 1,4 % ja 2023. aastal 2,9 %. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on SKP reaalkasv 2022. aastal 2,2 % ja 2023. aastal 2,7 %. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi 0,8 protsendipunkti suurune erinevus 2022. aastal tuleneb peamiselt kõrgematest investeerimisega seotud ootustest ja netoekspordi positiivsest panusest SKP reaalkasvu. Valitsus prognoosib oma 2022. aasta stabiilsusprogrammis, et nominaalne eelarvepositsioon väheneb 2022. aastal puudujäägini 0,7 % SKPst ja 2023. aastal puudujäägini 0,4 % SKPst. 2022. aasta vähenemine kajastab peamiselt suuremaid kulutusi töötajate tasudele, investeeringutele ja sotsiaaltoetustele, samas kui tulude poolel prognoositakse jooksvate tulu- ja varamaksude vähenemist. 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse kasvama 2022. aastal 25,4 %ni ja seejärel 2023. aastal 25,8 %ni. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2022. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk on 2022. aastal 0,1 % SKPst ja eelarveülejääk 2023. aastal 0,1 % SKPst. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2022. aastal 24,7 % ja 2023. aastal 25,1 %. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on keskpika perioodi (kümme aastat) keskmine potentsiaalne SKP kasv hinnanguliselt 2,6 %. See hinnang ei hõlma aga selliste reformide mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ja võivad hoogustada Luksemburgi potentsiaalset majanduskasvu. |
| --- | --- |

(13)

Eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on 2022. aastal konservatiivne ja seejärel realistlik. 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt on SKP reaalkasv 2022. aastal 1,4 % ja 2023. aastal 2,9 %. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on SKP reaalkasv 2022. aastal 2,2 % ja 2023. aastal 2,7 %. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi 0,8 protsendipunkti suurune erinevus 2022. aastal tuleneb peamiselt kõrgematest investeerimisega seotud ootustest ja netoekspordi positiivsest panusest SKP reaalkasvu. Valitsus prognoosib oma 2022. aasta stabiilsusprogrammis, et nominaalne eelarvepositsioon väheneb 2022. aastal puudujäägini 0,7 % SKPst ja 2023. aastal puudujäägini 0,4 % SKPst. 2022. aasta vähenemine kajastab peamiselt suuremaid kulutusi töötajate tasudele, investeeringutele ja sotsiaaltoetustele, samas kui tulude poolel prognoositakse jooksvate tulu- ja varamaksude vähenemist. 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse kasvama 2022. aastal 25,4 %ni ja seejärel 2023. aastal 25,8 %ni. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2022. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk on 2022. aastal 0,1 % SKPst ja eelarveülejääk 2023. aastal 0,1 % SKPst. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2022. aastal 24,7 % ja 2023. aastal 25,1 %. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on keskpika perioodi (kümme aastat) keskmine potentsiaalne SKP kasv hinnanguliselt 2,6 %. See hinnang ei hõlma aga selliste reformide mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ja võivad hoogustada Luksemburgi potentsiaalset majanduskasvu.

| (14) | 2022. aastal kaotab valitsus järk-järgult enamiku COVID-19 kriisile reageerimiseks võetud meetmetest, nii et ajutised erakorralised meetmed peaksid prognooside kohaselt vähenema 0,7 %-lt SKPst 2021. aastal 0,1 %-le SKPst 2022. aastal. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetud meetmed, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 0,8 % SKPst ja 2023. aastal 0,2 % SKPst (12). Need meetmed hõlmavad peamiselt energiaga seotud maksuvähendust, sotsiaalsiirdeid väikese sissetulekuga leibkondadele, energiatarbimise kaudsete maksude kärpimist ja tootmistoetusi. Samal ajal jõuti sotsiaalpartneritega kokkuleppele, et inflatsiooniga indekseerimise mehhanismi oodatav käivitamine 2022. aasta suvel lükatakse edasi kuni 2023. aasta aprillini ning mis tahes sellele järgneva osa puhul kõige varasemalt kuni 2024. aasta aprillini. Need meetmed on kavandatud enamasti ajutistena. Kui aga energiahinnad jäävad kõrgeks ka 2023. aastal, võidakse mõned neist meetmetest säilitada. Mõned neist meetmetest ei ole suunatud, eelkõige kütuseaktsiisi üldine alandamine 2022. aastal. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad ka Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse pakkumise kulud, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 0,1 % ja 2023. aastal 0,2 % SKPst (13). |
| --- | --- |

(14)

2022. aastal kaotab valitsus järk-järgult enamiku COVID-19 kriisile reageerimiseks võetud meetmetest, nii et ajutised erakorralised meetmed peaksid prognooside kohaselt vähenema 0,7 %-lt SKPst 2021. aastal 0,1 %-le SKPst 2022. aastal. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetud meetmed, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 0,8 % SKPst ja 2023. aastal 0,2 % SKPst (12). Need meetmed hõlmavad peamiselt energiaga seotud maksuvähendust, sotsiaalsiirdeid väikese sissetulekuga leibkondadele, energiatarbimise kaudsete maksude kärpimist ja tootmistoetusi. Samal ajal jõuti sotsiaalpartneritega kokkuleppele, et inflatsiooniga indekseerimise mehhanismi oodatav käivitamine 2022. aasta suvel lükatakse edasi kuni 2023. aasta aprillini ning mis tahes sellele järgneva osa puhul kõige varasemalt kuni 2024. aasta aprillini. Need meetmed on kavandatud enamasti ajutistena. Kui aga energiahinnad jäävad kõrgeks ka 2023. aastal, võidakse mõned neist meetmetest säilitada. Mõned neist meetmetest ei ole suunatud, eelkõige kütuseaktsiisi üldine alandamine 2022. aastal. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad ka Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse pakkumise kulud, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 0,1 % ja 2023. aastal 0,2 % SKPst (13).

| (15) | Oma 18. juuni 2021. aasta soovituses soovitas nõukogu Luksemburgil säilitada 2022. aastal toetav eelarvepoliitika, sealhulgas taaste- ja vastupidavusrahastust saadav impulss, ning riiklikult rahastatavad investeeringud. Samuti soovitas nõukogu Luksemburgil juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon ja tagada riigi rahanduse jätkusuutlikkus keskpikas perspektiivis ning samal ajal suurendada investeeringuid majanduskasvu potentsiaali hoogustamiseks. |
| --- | --- |

(15)

Oma 18. juuni 2021. aasta soovituses soovitas nõukogu Luksemburgil säilitada 2022. aastal toetav eelarvepoliitika, sealhulgas taaste- ja vastupidavusrahastust saadav impulss, ning riiklikult rahastatavad investeeringud. Samuti soovitas nõukogu Luksemburgil juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon ja tagada riigi rahanduse jätkusuutlikkus keskpikas perspektiivis ning samal ajal suurendada investeeringuid majanduskasvu potentsiaali hoogustamiseks.

| (16) | Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi ja Luksemburgi 2022. aasta stabiilsusprogrammis esitatud teabe kohaselt prognoositakse, et eelarvepoliitika on 2022. aastal toetav (– 1,3 % SKPst), nagu soovitas nõukogu (14). Luksemburg kavatseb jätkuvalt toetada majanduse taastamist, sealhulgas kasutades taaste- ja vastupidavusrahastut täiendavate investeeringute rahastamiseks, nagu on soovitanud nõukogu. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks jääma 2021. aastaga võrreldes stabiilseks. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2022. aastal andma eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,1 protsendipunkti (15). Seepärast kavatseb Luksemburg säilitada riiklikult rahastatavad investeeringud, nagu on soovitanud nõukogu. Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2022. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 1,2 protsendipunkti. See märkimisväärne ekspansiivne panus hõlmab energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetud meetmete lisamõju (0,5 % SKPst) ja Ukraina põgenikele ajutise kaitse pakkumisest tulenevate kulude täiendavat mõju (0,1 % SKPst), samas kui jooksvaid netokulusid suurendavad (0,3 % SKPst) prognooside kohaselt ka suuremad töötasud ja sotsiaalsiirded. |
| --- | --- |

(16)

Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi ja Luksemburgi 2022. aasta stabiilsusprogrammis esitatud teabe kohaselt prognoositakse, et eelarvepoliitika on 2022. aastal toetav (– 1,3 % SKPst), nagu soovitas nõukogu (14). Luksemburg kavatseb jätkuvalt toetada majanduse taastamist, sealhulgas kasutades taaste- ja vastupidavusrahastut täiendavate investeeringute rahastamiseks, nagu on soovitanud nõukogu. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks jääma 2021. aastaga võrreldes stabiilseks. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2022. aastal andma eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,1 protsendipunkti (15). Seepärast kavatseb Luksemburg säilitada riiklikult rahastatavad investeeringud, nagu on soovitanud nõukogu. Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2022. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 1,2 protsendipunkti. See märkimisväärne ekspansiivne panus hõlmab energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetud meetmete lisamõju (0,5 % SKPst) ja Ukraina põgenikele ajutise kaitse pakkumisest tulenevate kulude täiendavat mõju (0,1 % SKPst), samas kui jooksvaid netokulusid suurendavad (0,3 % SKPst) prognooside kohaselt ka suuremad töötasud ja sotsiaalsiirded.

| (17) | Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika seisund, eeldusel et poliitikat ei muudeta, 2023. aastal + 0,5 % SKPst (16). Prognooside kohaselt jätkab Luksemburg 2023. aastal taaste- ja vastupidavusrahastust antavate toetuste kasutamist, et rahastada täiendavaid investeeringuid majanduse taastamise toetuseks. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2023. aastal andma eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,1 % SKPst (17). Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2023. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 0,5 protsendipunkti. See hõlmab energiahindade tõusu leevendamiseks võetud meetmete järkjärgulise kaotamise mõju (0,3 % SKPst). |
| --- | --- |

(17)

Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika seisund, eeldusel et poliitikat ei muudeta, 2023. aastal + 0,5 % SKPst (16). Prognooside kohaselt jätkab Luksemburg 2023. aastal taaste- ja vastupidavusrahastust antavate toetuste kasutamist, et rahastada täiendavaid investeeringuid majanduse taastamise toetuseks. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2023. aastal andma eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,1 % SKPst (17). Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2023. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 0,5 protsendipunkti. See hõlmab energiahindade tõusu leevendamiseks võetud meetmete järkjärgulise kaotamise mõju (0,3 % SKPst).

| (18) | 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk järk-järgult vähenema 0,3 %-le SKPst 2024. aastal ja 0,2 %-le SKPst 2025. aastal. Valitsemissektori eelarvepositsioon peaks seega kavakohaselt jääma 2022. aasta stabiilsusprogrammi jooksul alla 3 % SKPst. Nendes prognoosides eeldatakse veidi suuremaid tulusid ja stabiilseid kulutusi protsendina SKPst. 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse 2025. aastani kasvama – 2024. aastal kasvama 26,2 %ni ja 2025. aastal jääma 26,2 %-le. Komisjoni analüüsi kohaselt näivad võla jätkusuutlikkusega seotud riskid keskpikas perspektiivis väikesed. |
| --- | --- |

(18)

2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk järk-järgult vähenema 0,3 %-le SKPst 2024. aastal ja 0,2 %-le SKPst 2025. aastal. Valitsemissektori eelarvepositsioon peaks seega kavakohaselt jääma 2022. aasta stabiilsusprogrammi jooksul alla 3 % SKPst. Nendes prognoosides eeldatakse veidi suuremaid tulusid ja stabiilseid kulutusi protsendina SKPst. 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse 2025. aastani kasvama – 2024. aastal kasvama 26,2 %ni ja 2025. aastal jääma 26,2 %-le. Komisjoni analüüsi kohaselt näivad võla jätkusuutlikkusega seotud riskid keskpikas perspektiivis väikesed.

| (19) | COVID-19 kriisi mõju riigi rahandusele oli väiksem kui teistes liikmesriikides ja 2022. aastal oodatakse asjakohaste näitajate paranemist. Järgmistel aastakümnetel aga tugevneb demograafiliste suundumuste mõju valitsemissektori kulutustele. Seda eelkõige, kuna pensionäride arv töötaja kohta peaks elanikkonna vananemise ja netorände aeglustumise tõttu järjepidevalt kasvama. Stsenaariumis, mille puhul poliitikat ei muudeta, on Luksemburg 2070. aastaks üks liidu riikidest, kus pensionikulude kasv protsendina SKPst on kõige järsem. See tooks kaasa ligikaudu 18 % pensionikulud SKPst (võrreldes 9 %ga 2019. aastal), mis on liidu suurimate hulgas. See suurendab märkimisväärselt valitsemissektori võlga, seades ohtu pikaajalise riigi rahanduse jätkusuutlikkuse. Kõige kasulikum makromajanduslik mõju oleks tegeliku pensioniea tõstmisel, sest sellel teguril on suurim potentsiaal vähendada pensionikulusid. Majanduskasvu toetaks ka vanemaealiste töötajate kõrgem tööhõive määr. Riiklikus taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta pensionisüsteemi pikaajalist kestlikkust, ennetähtaegselt pensionile jäämise kavade negatiivset mõju ega rahalisi stiimuleid tööturult varakult lahkumiseks, mis põhjendab vanemaealiste töötajate madalat tööhõive määra. Varane alustamine reformidega, mille eesmärk on piirata ennetähtaegselt pensionile jäämise kavasid ja mõjutada vanemaealisi töötajaid eelistama pikemaks ajaks tööturule jäämist, võimaldaks reforme järk-järgult ellu viia, suurendades põlvkondadevahelist õiglust. |
| --- | --- |

(19)

COVID-19 kriisi mõju riigi rahandusele oli väiksem kui teistes liikmesriikides ja 2022. aastal oodatakse asjakohaste näitajate paranemist. Järgmistel aastakümnetel aga tugevneb demograafiliste suundumuste mõju valitsemissektori kulutustele. Seda eelkõige, kuna pensionäride arv töötaja kohta peaks elanikkonna vananemise ja netorände aeglustumise tõttu järjepidevalt kasvama. Stsenaariumis, mille puhul poliitikat ei muudeta, on Luksemburg 2070. aastaks üks liidu riikidest, kus pensionikulude kasv protsendina SKPst on kõige järsem. See tooks kaasa ligikaudu 18 % pensionikulud SKPst (võrreldes 9 %ga 2019. aastal), mis on liidu suurimate hulgas. See suurendab märkimisväärselt valitsemissektori võlga, seades ohtu pikaajalise riigi rahanduse jätkusuutlikkuse. Kõige kasulikum makromajanduslik mõju oleks tegeliku pensioniea tõstmisel, sest sellel teguril on suurim potentsiaal vähendada pensionikulusid. Majanduskasvu toetaks ka vanemaealiste töötajate kõrgem tööhõive määr. Riiklikus taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta pensionisüsteemi pikaajalist kestlikkust, ennetähtaegselt pensionile jäämise kavade negatiivset mõju ega rahalisi stiimuleid tööturult varakult lahkumiseks, mis põhjendab vanemaealiste töötajate madalat tööhõive määra. Varane alustamine reformidega, mille eesmärk on piirata ennetähtaegselt pensionile jäämise kavasid ja mõjutada vanemaealisi töötajaid eelistama pikemaks ajaks tööturule jäämist, võimaldaks reforme järk-järgult ellu viia, suurendades põlvkondadevahelist õiglust.

| (20) | Võitlus agressiivse maksuplaneerimise vastu liidus on hädavajalik, et i) ennetada ettevõtjate vahelise konkurentsi moonutamist; ii) tagada maksumaksjate õiglane kohtlemine ning iii) kaitsta riigi rahandust. Luksemburg on väike, avatud majandusega riik, millel on suur välismaailmaga ühendatud finantssektor, mis põhjendab suurte finantsvoogude olemasolu. Need suured finantsvood viitavad aga riigis selliste välismaalt kontrollitavate ettevõtete suurele kohalolekule, mis tegelevad kontsernisisese rahastamise ja rahaliste vahendite haldamisega. Eriti muret tekitav on see, et makse ei peeta kinni ega kohaldata samaväärseid meetmeid seoses koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide ELi loetellu kandmata ja madala või nullmaksumääraga jurisdiktsioonidesse tehtavate intressi- ja litsentsitasumaksetega (18). Luksemburgis asuvatest ettevõtetest ELi-välistesse jurisdiktsioonidesse tehtavaid intressi- ja litsentsitasumakseid võidakse maksustada vähe või üldse mitte, kui saaja jurisdiktsioonis nendelt tasudelt makse ei võeta või kui seda tehakse vähesel määral. Luksemburg on võtnud teatavaid meetmeid agressiivse maksuplaneerimise vastu. Seni on aga meetmed olnud piiratud ja ebapiisavad, et lahendada väljaminevate maksete probleem maksusüsteemis, mida hargmaised ettevõtjad võivad kasutada agressiivse maksuplaneerimisega tegelemiseks. |
| --- | --- |

(20)

Võitlus agressiivse maksuplaneerimise vastu liidus on hädavajalik, et i) ennetada ettevõtjate vahelise konkurentsi moonutamist; ii) tagada maksumaksjate õiglane kohtlemine ning iii) kaitsta riigi rahandust. Luksemburg on väike, avatud majandusega riik, millel on suur välismaailmaga ühendatud finantssektor, mis põhjendab suurte finantsvoogude olemasolu. Need suured finantsvood viitavad aga riigis selliste välismaalt kontrollitavate ettevõtete suurele kohalolekule, mis tegelevad kontsernisisese rahastamise ja rahaliste vahendite haldamisega. Eriti muret tekitav on see, et makse ei peeta kinni ega kohaldata samaväärseid meetmeid seoses koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide ELi loetellu kandmata ja madala või nullmaksumääraga jurisdiktsioonidesse tehtavate intressi- ja litsentsitasumaksetega (18). Luksemburgis asuvatest ettevõtetest ELi-välistesse jurisdiktsioonidesse tehtavaid intressi- ja litsentsitasumakseid võidakse maksustada vähe või üldse mitte, kui saaja jurisdiktsioonis nendelt tasudelt makse ei võeta või kui seda tehakse vähesel määral. Luksemburg on võtnud teatavaid meetmeid agressiivse maksuplaneerimise vastu. Seni on aga meetmed olnud piiratud ja ebapiisavad, et lahendada väljaminevate maksete probleem maksusüsteemis, mida hargmaised ettevõtjad võivad kasutada agressiivse maksuplaneerimisega tegelemiseks.

| (21) | Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja nimetatud määruse V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mille rakendamise suunav ajakava tuleb lõpule viia 31. augustiks 2026. Need aitavad lahendada kõiki majanduslikke ja sotsiaalseid probleeme või olulist osa majanduslikest ja sotsiaalsetest probleemidest, millele on osutatud riigipõhistes soovitustes, mille nõukogu esitas Luksemburgile Euroopa poolaasta raames 2019. ja 2020. aastal, nagu ka riigipõhistes soovitustes, mis esitati enne taaste- ja vastupidavuskava vastuvõtmise kuupäeva. Eelkõige on need probleemid seotud tervishoiusüsteemi vastupidavuse, tööturule kaasamise ning rohe- ja digipöördesse tehtavate investeeringutega, samuti taskukohaste eluasemete nappuse ja rahapesuvastase raamistiku institutsioonilise vastupidavusega. Taaste- ja vastupidavuskava sisaldab meetmeid taskukohaste eluasemete riikliku pakkumise suurendamiseks. Samuti hõlmab taaste- ja vastupidavuskava investeeringuid taastuvenergia tootmisse ja säästvasse transporti, aidates järk-järgult majandust dekarboniseerida. Keskpikas perspektiivis suurendaksid ettevõtete investeeringuid ja hoogustaksid tootlikkuse kasvu digitaalsed avalikud teenused ning mahukas riiklik kvantkommunikatsiooni teadus- ja innovatsiooniprojekt. Rahapesu ja terrorismi rahastamise vastase tegevuse valdkonnas hõlmab taaste- ja vastupidavuskava meetmete kombinatsiooni, mille eesmärk on suurendada läbipaistvust ja tugevdada finantsteenuste osutajate järelevalve raamistikku. Tööturule kaasamist peaksid aitama suurendada taaste- ja vastupidavuskavas ette nähtud oskuste strateegia ja koolitusprogrammid, sealhulgas vanemaealisi töötajaid käsitlev eesmärk. |
| --- | --- |

(21)

Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja nimetatud määruse V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mille rakendamise suunav ajakava tuleb lõpule viia 31. augustiks 2026. Need aitavad lahendada kõiki majanduslikke ja sotsiaalseid probleeme või olulist osa majanduslikest ja sotsiaalsetest probleemidest, millele on osutatud riigipõhistes soovitustes, mille nõukogu esitas Luksemburgile Euroopa poolaasta raames 2019. ja 2020. aastal, nagu ka riigipõhistes soovitustes, mis esitati enne taaste- ja vastupidavuskava vastuvõtmise kuupäeva. Eelkõige on need probleemid seotud tervishoiusüsteemi vastupidavuse, tööturule kaasamise ning rohe- ja digipöördesse tehtavate investeeringutega, samuti taskukohaste eluasemete nappuse ja rahapesuvastase raamistiku institutsioonilise vastupidavusega. Taaste- ja vastupidavuskava sisaldab meetmeid taskukohaste eluasemete riikliku pakkumise suurendamiseks. Samuti hõlmab taaste- ja vastupidavuskava investeeringuid taastuvenergia tootmisse ja säästvasse transporti, aidates järk-järgult majandust dekarboniseerida. Keskpikas perspektiivis suurendaksid ettevõtete investeeringuid ja hoogustaksid tootlikkuse kasvu digitaalsed avalikud teenused ning mahukas riiklik kvantkommunikatsiooni teadus- ja innovatsiooniprojekt. Rahapesu ja terrorismi rahastamise vastase tegevuse valdkonnas hõlmab taaste- ja vastupidavuskava meetmete kombinatsiooni, mille eesmärk on suurendada läbipaistvust ja tugevdada finantsteenuste osutajate järelevalve raamistikku. Tööturule kaasamist peaksid aitama suurendada taaste- ja vastupidavuskavas ette nähtud oskuste strateegia ja koolitusprogrammid, sealhulgas vanemaealisi töötajaid käsitlev eesmärk.

| (22) | Luksemburgi taaste- ja vastupidavuskava rakendamine aitab eeldatavasti teha täiendavaid edusamme rohe- ja digipöörde valdkonnas. Luksemburgi kliimaeesmärkide saavutamist toetavad meetmed moodustavad taaste- ja vastupidavuskava kogueraldisest 61 %, samas kui digieesmärke toetavad meetmed moodustavad kava kogueraldisest 32 %. Taaste- ja vastupidavuskava täielik rakendamine kooskõlas asjakohaste eesmärkide ja sihtidega aitab Luksemburgil COVID-19 kriisist kiiresti taastuda, tugevdades samal ajal tema vastupanuvõimet. Sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üleüldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest. |
| --- | --- |

(22)

Luksemburgi taaste- ja vastupidavuskava rakendamine aitab eeldatavasti teha täiendavaid edusamme rohe- ja digipöörde valdkonnas. Luksemburgi kliimaeesmärkide saavutamist toetavad meetmed moodustavad taaste- ja vastupidavuskava kogueraldisest 61 %, samas kui digieesmärke toetavad meetmed moodustavad kava kogueraldisest 32 %. Taaste- ja vastupidavuskava täielik rakendamine kooskõlas asjakohaste eesmärkide ja sihtidega aitab Luksemburgil COVID-19 kriisist kiiresti taastuda, tugevdades samal ajal tema vastupanuvõimet. Sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üleüldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest.

| (23) | Luksemburg ei ole veel esitanud partnerluslepingut ega muid ühtekuuluvuspoliitika programme, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2021/1060 (19). Kooskõlas määrusega (EL) 2021/1060 peab Luksemburg arvesse võtma asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi ühtekuuluvuspoliitika 2021.–2027. aasta fondide programmitöös. See on eeltingimus ühtekuuluvuspoliitika fondidest saadava rahalise toetuse tulemuslikkuse suurendamiseks ja lisaväärtuse maksimeerimiseks, edendades samal ajal nende ühtekuuluvuspoliitika fondide ning muude liidu vahendite ja fondide vahelist koordineerimist, vastastikust täiendavust ja sidusust. Taaste- ja vastupidavusrahastu ning ühtekuuluvuspoliitika programmide edukas rakendamine sõltub ka selliste kitsaskohtade kõrvaldamisest, mis pärsivad investeeringuid, mis toetavad rohe- ja digipööret ning tasakaalustatud territoriaalset arengut. |
| --- | --- |

(23)

Luksemburg ei ole veel esitanud partnerluslepingut ega muid ühtekuuluvuspoliitika programme, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2021/1060 (19). Kooskõlas määrusega (EL) 2021/1060 peab Luksemburg arvesse võtma asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi ühtekuuluvuspoliitika 2021.–2027. aasta fondide programmitöös. See on eeltingimus ühtekuuluvuspoliitika fondidest saadava rahalise toetuse tulemuslikkuse suurendamiseks ja lisaväärtuse maksimeerimiseks, edendades samal ajal nende ühtekuuluvuspoliitika fondide ning muude liidu vahendite ja fondide vahelist koordineerimist, vastastikust täiendavust ja sidusust. Taaste- ja vastupidavusrahastu ning ühtekuuluvuspoliitika programmide edukas rakendamine sõltub ka selliste kitsaskohtade kõrvaldamisest, mis pärsivad investeeringuid, mis toetavad rohe- ja digipööret ning tasakaalustatud territoriaalset arengut.

| (24) | Lisaks taaste- ja vastupidavuskavas käsitletud majanduslikele ja sotsiaalsetele probleemidele seisab Luksemburg silmitsi mitmete muude probleemidega, mis on eelkõige seotud kasvava ebavõrdsusega haridussüsteemis. Luksemburgi haridussüsteemi iseloomustab kolme keele kasutamine kooliõppes (Luksemburgi, saksa ja prantsuse keel) ning erineva sotsiaal-majandusliku ja keelelise taustaga õpilaste suur arv. Rahvusvaheliste testide tulemused näitavad, et õpilaste põhioskused on liidu keskmisest kehvemad ning on tugevalt seotud õpilaste sotsiaal-majandusliku ja keelelise taustaga. Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni läbiviidava rahvusvahelise õpilaste hindamise programmi (PISA) 2018. aasta uuringus registreeriti Luksemburgis üks liidu suurimaid erinevusi soodsas ja ebasoodsas olukorras olevate õpilaste lugemisoskuses. Ebavõrdsust võimendab mitmekeelne kooliõpe ja see, et õpilased jagatakse varakult eri õppesuundadesse. Haridussüsteem ei anna kõigile õpilastele piisavalt mitmekeelsuse ja põhioskusi, et vastata riigi tööturu vajadustele. Õpilaste individuaalne toetamine aitaks saavutada täielikku arengupotentsiaali ja kõigi õpilaste üldist kaasatust. Riikliku koolide kvaliteedi vaatluskeskuse 2020. aasta järelduste kohaselt on haridussüsteemi juhtimist võimalik parandada, arendades edasi hindamisvahendeid ja mõõdetavaid eesmärke, mis edendavad kvaliteeti ja võimaluste võrdsust nii haridussüsteemi formaalses kui ka mitteformaalses osas. |
| --- | --- |

(24)

Lisaks taaste- ja vastupidavuskavas käsitletud majanduslikele ja sotsiaalsetele probleemidele seisab Luksemburg silmitsi mitmete muude probleemidega, mis on eelkõige seotud kasvava ebavõrdsusega haridussüsteemis. Luksemburgi haridussüsteemi iseloomustab kolme keele kasutamine kooliõppes (Luksemburgi, saksa ja prantsuse keel) ning erineva sotsiaal-majandusliku ja keelelise taustaga õpilaste suur arv. Rahvusvaheliste testide tulemused näitavad, et õpilaste põhioskused on liidu keskmisest kehvemad ning on tugevalt seotud õpilaste sotsiaal-majandusliku ja keelelise taustaga. Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni läbiviidava rahvusvahelise õpilaste hindamise programmi (PISA) 2018. aasta uuringus registreeriti Luksemburgis üks liidu suurimaid erinevusi soodsas ja ebasoodsas olukorras olevate õpilaste lugemisoskuses. Ebavõrdsust võimendab mitmekeelne kooliõpe ja see, et õpilased jagatakse varakult eri õppesuundadesse. Haridussüsteem ei anna kõigile õpilastele piisavalt mitmekeelsuse ja põhioskusi, et vastata riigi tööturu vajadustele. Õpilaste individuaalne toetamine aitaks saavutada täielikku arengupotentsiaali ja kõigi õpilaste üldist kaasatust. Riikliku koolide kvaliteedi vaatluskeskuse 2020. aasta järelduste kohaselt on haridussüsteemi juhtimist võimalik parandada, arendades edasi hindamisvahendeid ja mõõdetavaid eesmärke, mis edendavad kvaliteeti ja võimaluste võrdsust nii haridussüsteemi formaalses kui ka mitteformaalses osas.

| (25) | Versailles’ deklaratsioonis liidu riigipeadelt ja valitsusjuhtidelt saadud volituste kohaselt soovitakse komisjoni ettepanekuga kava „REPowerEU“ kohta kaotada järk-järgult võimalikult kiiresti liidu sõltuvus Venemaalt imporditavast fossiilkütusest. Selleks kavatseb komisjon määrata dialoogis liikmesriikidega kindlaks kõige sobivamad projektid, investeeringud ja reformid riiklikul, piirkondlikul ja liidu tasandil. Nende meetmete eesmärk on vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest ja suunata fossiilkütuste import Venemaalt eemale. |
| --- | --- |

(25)

Versailles’ deklaratsioonis liidu riigipeadelt ja valitsusjuhtidelt saadud volituste kohaselt soovitakse komisjoni ettepanekuga kava „REPowerEU“ kohta kaotada järk-järgult võimalikult kiiresti liidu sõltuvus Venemaalt imporditavast fossiilkütusest. Selleks kavatseb komisjon määrata dialoogis liikmesriikidega kindlaks kõige sobivamad projektid, investeeringud ja reformid riiklikul, piirkondlikul ja liidu tasandil. Nende meetmete eesmärk on vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest ja suunata fossiilkütuste import Venemaalt eemale.

| (26) | Luksemburgi energiasüsteemi iseloomustab suur sõltuvus impordist ja fossiilkütustest. Luksemburg on 2020. aasta andmete (20) kohaselt elanikkonna suurust arvestades liidu suurim energia netoimportija. Riik sõltub primaarenergia impordist peaaegu täielikult, s.o 92,5 % ulatuses. Peamised primaarenergia allikad on ülekaalukalt nafta ja gaas; nafta moodustab 68,5 % energiatarbimisest ja gaas 17,8 %. Luksemburg ei impordi naftat Venemaalt, samas kui vastav liidu keskmine näitaja on 26 % toornafta impordist. Siiski on Venemaa suhteliselt tähtis gaasi impordi allikas, sest Venemaalt imporditakse 27 % Luksemburgi maagaasist, ehkki see on alla liidu keskmist, mis on 44 %. Luksemburgi ja Belgia gaasivõrgud on ühendatud ühtseks platvormiks. Kuigi elektrienergia osas lühiajaliselt suuri kitsaskohti ei ole, on taastuvenergiale üleminekuks vaja teha täiendavaid investeeringuid, eelkõige võrgu tugevdamiseks ja ajakohastamiseks. Tööstuslikul eesmärgil tarbitava gaasi nõudlus on viimastel aastatel olnud ühtlane ja kaubandussektori gaasinõudlus on mõõdukalt kasvanud. Gaasitarbimine on suurenenud peamiselt elamusektori gaasitarbimise kasvu tõttu. Luksemburg peab tegelema ebapiisava hulga eluasemete probleemiga, täites samal ajal oma energia- ja kliimaeesmärgid. Samuti tuleb renoveerida olemasolev hoonetefond. Elamuehitus- ja renoveerimissektor, mis moodustab 20,8 % kogu energiasäästupotentsiaalist (GWh), on 2030. aastaks suuruselt teine kumulatiivse energiasäästupotentsiaali allikas. Luksemburg suurendas oma taastuvenergia osakaalu 5 %-lt 2015. aastal 12 %ni 2020. aastal. Ometi on riik endiselt üks väikseima taastuvenergia osakaaluga liikmesriike. Luksemburg peab tegutsema otsustavalt, et täita oma 2030. aasta energiaeesmärgid saada 25 % energiast taastuvatest energiaallikatest ja vähendada võrreldes 2007. aastaga energia lõpptarbimist 40–44 %. Selles on tähtis osa omavalitsustel. Liiklusummikud mõjutavad majandust ja keskkonnasäästlikkust ning transpordisektor tarbib märkimisväärse osa naftast ja tekitab 59 % kasvuhoonegaaside koguheitest, samas kui vastav liidu keskmine näitaja oli 2019. aastal 24 %.
  Seega võivad transpordi tõhustamise ja säästvuse suurendamise meetmed aidata märgatavalt vähendada naftasõltuvust. Seda kajastatakse Luksemburgi riiklikus energia- ja kliimakavas, kus ühe eesmärgina peavad elektri- ja pistikühendusega sõidukid moodustama 2030. aastaks 40 % sõidukipargist. Luksemburg on seadnud endale eesmärgiks muutuda 2050. aastaks kliimaneutraalseks. Selleks, et Luksemburg oleks kooskõlas paketi „Eesmärk 55“ eesmärkidega, tuleb veelgi ambitsioonikamalt vähendada kasvuhoonegaaside heidet ning suurendada taastuvenergia tootmist ja energiatõhusust. |
| --- | --- |

(26)

Luksemburgi energiasüsteemi iseloomustab suur sõltuvus impordist ja fossiilkütustest. Luksemburg on 2020. aasta andmete (20) kohaselt elanikkonna suurust arvestades liidu suurim energia netoimportija. Riik sõltub primaarenergia impordist peaaegu täielikult, s.o 92,5 % ulatuses. Peamised primaarenergia allikad on ülekaalukalt nafta ja gaas; nafta moodustab 68,5 % energiatarbimisest ja gaas 17,8 %. Luksemburg ei impordi naftat Venemaalt, samas kui vastav liidu keskmine näitaja on 26 % toornafta impordist. Siiski on Venemaa suhteliselt tähtis gaasi impordi allikas, sest Venemaalt imporditakse 27 % Luksemburgi maagaasist, ehkki see on alla liidu keskmist, mis on 44 %. Luksemburgi ja Belgia gaasivõrgud on ühendatud ühtseks platvormiks. Kuigi elektrienergia osas lühiajaliselt suuri kitsaskohti ei ole, on taastuvenergiale üleminekuks vaja teha täiendavaid investeeringuid, eelkõige võrgu tugevdamiseks ja ajakohastamiseks. Tööstuslikul eesmärgil tarbitava gaasi nõudlus on viimastel aastatel olnud ühtlane ja kaubandussektori gaasinõudlus on mõõdukalt kasvanud. Gaasitarbimine on suurenenud peamiselt elamusektori gaasitarbimise kasvu tõttu. Luksemburg peab tegelema ebapiisava hulga eluasemete probleemiga, täites samal ajal oma energia- ja kliimaeesmärgid. Samuti tuleb renoveerida olemasolev hoonetefond. Elamuehitus- ja renoveerimissektor, mis moodustab 20,8 % kogu energiasäästupotentsiaalist (GWh), on 2030. aastaks suuruselt teine kumulatiivse energiasäästupotentsiaali allikas. Luksemburg suurendas oma taastuvenergia osakaalu 5 %-lt 2015. aastal 12 %ni 2020. aastal. Ometi on riik endiselt üks väikseima taastuvenergia osakaaluga liikmesriike. Luksemburg peab tegutsema otsustavalt, et täita oma 2030. aasta energiaeesmärgid saada 25 % energiast taastuvatest energiaallikatest ja vähendada võrreldes 2007. aastaga energia lõpptarbimist 40–44 %. Selles on tähtis osa omavalitsustel. Liiklusummikud mõjutavad majandust ja keskkonnasäästlikkust ning transpordisektor tarbib märkimisväärse osa naftast ja tekitab 59 % kasvuhoonegaaside koguheitest, samas kui vastav liidu keskmine näitaja oli 2019. aastal 24 %.

Seega võivad transpordi tõhustamise ja säästvuse suurendamise meetmed aidata märgatavalt vähendada naftasõltuvust. Seda kajastatakse Luksemburgi riiklikus energia- ja kliimakavas, kus ühe eesmärgina peavad elektri- ja pistikühendusega sõidukid moodustama 2030. aastaks 40 % sõidukipargist. Luksemburg on seadnud endale eesmärgiks muutuda 2050. aastaks kliimaneutraalseks. Selleks, et Luksemburg oleks kooskõlas paketi „Eesmärk 55“ eesmärkidega, tuleb veelgi ambitsioonikamalt vähendada kasvuhoonegaaside heidet ning suurendada taastuvenergia tootmist ja energiatõhusust.

| (27) | Kuigi kliimaneutraalsusele ülemineku ja fossiilkütustest loobumise kiirendamine tekitab mitmes sektoris märkimisväärseid ümberkorralduskulusid, saab Luksemburg ühtekuuluvuspoliitika raames kasutada õiglase ülemineku mehhanismi, et leevendada ülemineku sotsiaal-majanduslikku mõju. Lisaks saab Luksemburg kasutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1057 (21) loodud Euroopa Sotsiaalfond+, et parandada tööhõivevõimalusi ja tugevdada sotsiaalset ühtekuuluvust. |
| --- | --- |

(27)

Kuigi kliimaneutraalsusele ülemineku ja fossiilkütustest loobumise kiirendamine tekitab mitmes sektoris märkimisväärseid ümberkorralduskulusid, saab Luksemburg ühtekuuluvuspoliitika raames kasutada õiglase ülemineku mehhanismi, et leevendada ülemineku sotsiaal-majanduslikku mõju. Lisaks saab Luksemburg kasutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1057 (21) loodud Euroopa Sotsiaalfond+, et parandada tööhõivevõimalusi ja tugevdada sotsiaalset ühtekuuluvust.

| (28) | Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2022. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (22) kajastub soovituses 1. |
| --- | --- |

(28)

Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2022. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (22) kajastub soovituses 1.

| (29) | Arvestades euroala liikmesriikide majanduse tihedat seotust ning nende ühist panust majandus- ja rahaliidu toimimisse, soovitas nõukogu euroala liikmesriikidel võtta meetmeid, sealhulgas oma taaste- ja vastupidavuskavade kaudu, et rakendada 2022. aasta soovituses euroala kohta sätestatud soovitusi. Luksemburgi puhul kajastub see eelkõige soovitustes 1, 2 ja 3, |
| --- | --- |

(29)

Arvestades euroala liikmesriikide majanduse tihedat seotust ning nende ühist panust majandus- ja rahaliidu toimimisse, soovitas nõukogu euroala liikmesriikidel võtta meetmeid, sealhulgas oma taaste- ja vastupidavuskavade kaudu, et rakendada 2022. aasta soovituses euroala kohta sätestatud soovitusi. Luksemburgi puhul kajastub see eelkõige soovitustes 1, 2 ja 3,

SOOVITAB Luksemburgil võtta 2022. ja 2023. aastal järgmisi meetmeid.

1.

Tagada 2023. aastal, et riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv oleks kooskõlas üldiselt neutraalse eelarvepoliitikaga, võttes arvesse jätkuvat ajutist ja suunatud toetust kodumajapidamistele ja ettevõtetele, mis on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ja Ukrainast põgenevatele inimestele. Olla valmis kohandama jooksvaid kulutusi vastavalt muutuvale olukorrale. Suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, võttes arvesse algatust „REPowerEU“, sealhulgas kasutades taaste- ja vastupidavusrahastut ning muid liidu vahendeid. Järgida pärast 2023. aastat eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne keskpika perioodi eelarvepositsioon. Suurendada pensionisüsteemi pikaajalist kestlikkust, eelkõige piirates ennetähtaegselt pensionile jäämist ja tõstes vanemaealiste töötajate tööhõive määra. Võtta meetmeid, et võidelda tõhusalt agressiivse maksuplaneerimisega, sealhulgas tagades null- ja madala maksumääraga jurisdiktsioonidesse tehtavate intressi- ja litsentsitasumaksete piisav maksustamine.

2.

Jätkata oma taaste- ja vastupidavuskava rakendamist kooskõlas nõukogu 13. juuli 2021. aasta rakendusotsuses esitatud eesmärkide ja sihtidega. Esitada 2021.–2027. aasta ühtekuuluvuspoliitika programmidokumendid, et viia lõpule läbirääkimised komisjoniga ja seejärel alustada nende dokumentide rakendamist.

3.

Vähendada ebavõrdsuse mõju õpilaste tulemustele ja edendada haridussüsteemi kõikidele õpilastele võrdsete võimaluste tagamist.

4.

Vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest, kiirendades taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu ning suurendades elektrienergia ülekandevõimsust ja investeeringuid energiatõhususse nii elamusektoris kui ka muudes sektorites. Aidata omavalitsustel välja töötada üksikasjalikud kohalikud kavad taastuvenergia, sealhulgas tuule- ja päikseseenergia kasutuselevõtu ning kaugkütte- ja kaugjahutussüsteemide kohta. Soodustada veelgi transpordi elektrifitseerimist ning investeerida ühistranspordivõrkudesse ja -taristutesse.

Brüssel, 12. juuli 2022

Nõukogu nimel

eesistuja

Z. STANJURA

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (ELT L 57, 18.2.2021, lk 17).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta (ELT L 306, 23.11.2011, lk 25).

3

(4)  Nõukogu 5. aprilli 2022. aasta soovitus euroala majanduspoliitika kohta (ELT C 153, 7.4.2022, lk 1).

4

(5)  Nõukogu 4. märtsi 2022. aasta rakendusotsus (EL) 2022/382, millega määratakse kindlaks Ukrainast lähtuva põgenike massilise sissevoolu olemasolu direktiivi 2001/55/EÜ artikli 5 tähenduses ning nähakse selle tulemusena ette ajutine kaitse (ELT L 71, 4.3.2022, lk 1).

5

(6)  Nõukogu 20. juuli 2001. aasta direktiiv 2001/55/EÜ miinimumnõuete kohta ajutise kaitse andmiseks ümberasustatud isikute massilise sissevoolu korral ning meetmete kohta liikmesriikide jõupingutuste tasakaalustamiseks nende isikute vastuvõtmisel ning selle tagajärgede kandmisel (EÜT L 212, 7.8.2001, lk 12).

6

(7)  Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovitus, milles esitatakse nõukogu arvamus Luksemburgi 2021. aasta stabiilsusprogrammi kohta (ELT C 304, 29.7.2021, lk 73).

7

(8)  Käesolevas soovituses esitatud hinnangud eelarvepoliitika ja selle komponentide kohta on komisjoni hinnangud, mis põhinevad komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi aluseks olevatel eeldustel. Komisjoni hinnangud keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu kohta ei hõlma selliste reformide positiivset mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ja võivad hoogustada potentsiaalset majanduskasvu.

8

(9)  Ei rahastata taaste- ja vastupidavusrahastust ega muudest liidu vahenditest antavate toetustega.

9

(10)  ST 10155/2021.

10

(11)  Nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitus, milles käsitletakse Luksemburgi 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Luksemburgi 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohta (ELT C 282, 26.8.2020, lk 101).

11

(12)  Näitajad kajastavad alates 2021. aasta sügisest võetud meetmete aastaste eelarvekulude taset, sealhulgas jooksvaid tulusid ja kulusid ning asjakohasel juhul kapitalikulumeetmeid.

12

(13)  Eeldatakse, et Ukrainast liitu põgenenud isikute koguarv jõuab 2022. aasta lõpuks järk-järgult 6 miljonini ning nende geograafiline jaotus põhineb olemasoleva diasporaa suurusel, vastuvõtva liikmesriigi elanikkonna suhtelisel suurusel ja Ukrainast põgenenud isikute tegelikul jaotusel üle kogu liidu 2022. aasta märtsi seisuga. Inimese kohta arvutatud eelarvekulude puhul põhinevad hinnangud komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse Euromodi mikrosimulatsiooni mudelil, võttes arvesse nii rahaülekandeid kui ka mitterahalisi hüvitisi, nagu haridus ja tervishoid.

13

(14)  Näitaja miinusmärk vastab esmaste kulude kasvu liigsele kasvule võrreldes keskpika perioodi majanduskasvuga, osutades ekspansiivsele eelarvepoliitikale.

14

(15)  Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud peaksid andma pärssiva panuse 0,1 protsendipunkti SKPst.

15

(16)  Näitaja plussmärk vastab esmaste kulude kasvu vähesele kasvule võrreldes keskpika perioodi majanduskasvuga, osutades pärssivale eelarvepoliitikale.

16

(17)  Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud peaksid andma pärssiva panuse 0,2 protsendipunkti SKPst.

17

(18)  Nõukogu 24. veebruari 2022. aasta järeldused maksualast koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide muudetud ELi loetelu kohta (ELT C 103, 3.2.2022, lk 1).

18

(19)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1060, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfond+, Ühtekuuluvusfondi, Õiglase Ülemineku Fondi ja Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfondi kohta ning nende ja Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastu suhtes kohaldatavad finantsreeglid (ELT L 231, 30.6.2021, lk 159).

19

(20)  Eurostat (2020), Venemaa impordi osakaal vastavalt maagaasi ja toornafta koguimpordis. ELi 27 liikmesriigi keskmise impordi puhul põhineb koguimport ELi 27 liikmesriigist väljastpoolt pärit impordil. Luksemburgi puhul hõlmab koguimport ELi-sisest kaubandust.

20

(21)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1057, millega luuakse Euroopa Sotsiaalfond+ (ESF+) ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1296/2013 (ELT L 231, 30.6.2021, lk 21).

21

(22)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.

22

---

| 1.9.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 334/136 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 334/136

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

12. juuli 2022,

milles käsitletakse Ungari 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Ungari 2022. aasta lähenemisprogrammi kohta

(2022/C 334/17)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arves nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | 19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, (2) millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu. Taaste- ja vastupidavusrahastust antakse rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. See aitab majandusel taastuda ning teha eelkõige rohe- ja digipöörde edendamiseks kestlikke ja majanduskasvu soodustavaid reforme ja investeeringuid, tugevdades samas liikmesriikide majanduse vastupidavust ja potentsiaalset majanduskasvu. Samuti aitab see tugevdada riigi rahanduse kestlikkust ning edendada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis. 2022. aasta juunis ajakohastatakse kooskõlas määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikega 2 taaste- ja vastupidavusrahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust. |
| --- | --- |

(1)

19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, (2) millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu. Taaste- ja vastupidavusrahastust antakse rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. See aitab majandusel taastuda ning teha eelkõige rohe- ja digipöörde edendamiseks kestlikke ja majanduskasvu soodustavaid reforme ja investeeringuid, tugevdades samas liikmesriikide majanduse vastupidavust ja potentsiaalset majanduskasvu. Samuti aitab see tugevdada riigi rahanduse kestlikkust ning edendada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis. 2022. aasta juunis ajakohastatakse kooskõlas määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikega 2 taaste- ja vastupidavusrahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust.

| (2) | 24. novembril 2021 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2022) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse 7. mail 2021 allkirjastatud Porto sotsiaalkohustust rakendada edasi Euroopa sotsiaalõiguste sammast, mille Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kuulutasid välja 17. novembril 2017. Euroopa Ülemkogu kiitis 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid heaks 25. märtsil 2022. 24. novembril 2021 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Ungarit ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka ettepaneku 2022. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist. Nõukogu võttis ühise tööhõivearuande vastu 14. märtsil 2022. |
| --- | --- |

(2)

24. novembril 2021 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2022) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse 7. mail 2021 allkirjastatud Porto sotsiaalkohustust rakendada edasi Euroopa sotsiaalõiguste sammast, mille Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kuulutasid välja 17. novembril 2017. Euroopa Ülemkogu kiitis 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid heaks 25. märtsil 2022. 24. novembril 2021 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Ungarit ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka ettepaneku 2022. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist. Nõukogu võttis ühise tööhõivearuande vastu 14. märtsil 2022.

| (3) | Venemaa sissetung Ukrainasse pärast ülemaailmset pandeemiat on märkimisväärselt muutnud geopoliitilist ja majanduslikku olukorda. Sissetungi mõju liikmesriikide majandusele avaldub muu hulgas kõrgemates energia-, toidu- ja toorainehindades ning kehvemates kasvuväljavaadetes. Kõrgemad energiahinnad mõjutavad tugevasti eelkõige kõige haavatavamaid leibkondi, kes kannatavad energiaostuvõimetuse all või elavad selle ohus, samuti ettevõtteid, mis on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad. Liit seisab silmitsi ka Ukrainast põgenevate inimeste enneolematu sissevooluga. Venemaa agressioonisõjast tulenevad majanduslikud tagajärjed on mõjutanud liikmesriike ebaühtlaselt. Sellega seoses käivitati 4. märtsil 2022 nõukogu rakendusotsusega (EL) 2022/382 (3) esimest korda nõukogu direktiiv 2001/55/EÜ, (4) millega anti Ukrainast pärit põgenikele õigus seaduslikult liidus viibida ning juurdepääs haridusele ja koolitusele, tööturule, tervishoiule, eluasemele ja sotsiaalhoolekandele. Ungarile on algatuse „Ühtekuuluvusmeetmed pagulaste toetamiseks Euroopas“ (CARE) ning programmi „Ühtekuuluvust ja Euroopa territooriume toetav taasteabi“ (REACT-EU) täiendavate eelmaksete kaudu tehtud kättesaadavaks erakorraline toetus, et kiiresti reageerida Ukrainast põgenevate inimeste vastuvõtu ja integreerimise vajadustele. |
| --- | --- |

(3)

Venemaa sissetung Ukrainasse pärast ülemaailmset pandeemiat on märkimisväärselt muutnud geopoliitilist ja majanduslikku olukorda. Sissetungi mõju liikmesriikide majandusele avaldub muu hulgas kõrgemates energia-, toidu- ja toorainehindades ning kehvemates kasvuväljavaadetes. Kõrgemad energiahinnad mõjutavad tugevasti eelkõige kõige haavatavamaid leibkondi, kes kannatavad energiaostuvõimetuse all või elavad selle ohus, samuti ettevõtteid, mis on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad. Liit seisab silmitsi ka Ukrainast põgenevate inimeste enneolematu sissevooluga. Venemaa agressioonisõjast tulenevad majanduslikud tagajärjed on mõjutanud liikmesriike ebaühtlaselt. Sellega seoses käivitati 4. märtsil 2022 nõukogu rakendusotsusega (EL) 2022/382 (3) esimest korda nõukogu direktiiv 2001/55/EÜ, (4) millega anti Ukrainast pärit põgenikele õigus seaduslikult liidus viibida ning juurdepääs haridusele ja koolitusele, tööturule, tervishoiule, eluasemele ja sotsiaalhoolekandele. Ungarile on algatuse „Ühtekuuluvusmeetmed pagulaste toetamiseks Euroopas“ (CARE) ning programmi „Ühtekuuluvust ja Euroopa territooriume toetav taasteabi“ (REACT-EU) täiendavate eelmaksete kaudu tehtud kättesaadavaks erakorraline toetus, et kiiresti reageerida Ukrainast põgenevate inimeste vastuvõtu ja integreerimise vajadustele.

| (4) | Võttes arvesse kiiresti muutuvat majanduslikku ja geopoliitilist olukorda, jätkub Euroopa poolaasta raames 2022. aastal majandus- ja tööhõivepoliitika ulatuslik koordineerimine, lähtudes samal ajal taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamisnõuetest, nagu on märgitud 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsis. Vastuvõetud taaste- ja vastupidavuskavade rakendamine on oluline poliitiliste prioriteetide elluviimiseks Euroopa poolaasta raames, kuna kavades käsitletakse kõiki 2019. ja 2020. aasta Euroopa poolaasta tsüklites esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019. ja 2020. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mida on läbi vaadatud, ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21, nagu ka riigipõhised soovitused, mis esitati enne selliste läbivaadatud, ajakohastatud või muudetud kavade esitamise kuupäeva. |
| --- | --- |

(4)

Võttes arvesse kiiresti muutuvat majanduslikku ja geopoliitilist olukorda, jätkub Euroopa poolaasta raames 2022. aastal majandus- ja tööhõivepoliitika ulatuslik koordineerimine, lähtudes samal ajal taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamisnõuetest, nagu on märgitud 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsis. Vastuvõetud taaste- ja vastupidavuskavade rakendamine on oluline poliitiliste prioriteetide elluviimiseks Euroopa poolaasta raames, kuna kavades käsitletakse kõiki 2019. ja 2020. aasta Euroopa poolaasta tsüklites esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019. ja 2020. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mida on läbi vaadatud, ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21, nagu ka riigipõhised soovitused, mis esitati enne selliste läbivaadatud, ajakohastatud või muudetud kavade esitamise kuupäeva.

| (5) | Stabiilsuse ja kasvu pakti üldist vabastusklauslit on kohaldatud alates 2020. aasta märtsist. Oma 3. märtsi 2021. aasta teatises „Üks aasta pärast COVID-19 puhangu algust: eelarvepoliitika meetmed“ esitas komisjon oma seisukoha, et otsuse tegemisel üldise vabastusklausli kohaldamise lõpetamise või jätkamise kohta tuleks lähtuda majandusolukorra üldhinnangust, kusjuures peamiseks kvantitatiivseks kriteeriumiks peaks olema liidu või euroala majandustegevuse tase võrreldes kriisieelse tasemega (2019. aasta lõpp). Võttes arvesse suurenenud ebakindlust ja majandusväljavaateid ohustavaid suuri langusriske Euroopas toimuva sõja kontekstis, enneolematut energiahindade tõusu ja jätkuvaid häireid tarneahelates, on põhjendatud stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamisaja pikendamine 2023. aastani. |
| --- | --- |

(5)

Stabiilsuse ja kasvu pakti üldist vabastusklauslit on kohaldatud alates 2020. aasta märtsist. Oma 3. märtsi 2021. aasta teatises „Üks aasta pärast COVID-19 puhangu algust: eelarvepoliitika meetmed“ esitas komisjon oma seisukoha, et otsuse tegemisel üldise vabastusklausli kohaldamise lõpetamise või jätkamise kohta tuleks lähtuda majandusolukorra üldhinnangust, kusjuures peamiseks kvantitatiivseks kriteeriumiks peaks olema liidu või euroala majandustegevuse tase võrreldes kriisieelse tasemega (2019. aasta lõpp). Võttes arvesse suurenenud ebakindlust ja majandusväljavaateid ohustavaid suuri langusriske Euroopas toimuva sõja kontekstis, enneolematut energiahindade tõusu ja jätkuvaid häireid tarneahelates, on põhjendatud stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamisaja pikendamine 2023. aastani.

| (6) | Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovituses, (5) milles esitatakse nõukogu arvamus Ungari 2021. aasta lähenemisprogrammi kohta, esitatud lähenemisviisi kohaselt on üldist eelarvepoliitikat praegu kõige parem mõõta esmaste kulude (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) muutusena keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu suhtes, jättes välja COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed, kuid võttes arvesse taaste- ja vastupidavusrahastu tagastamatute toetuste ja muude liidu vahenditega rahastatavaid kulusid (6). Selleks et hinnata, kas riigi eelarvepoliitika on konservatiivne ja kas eelarve struktuur soodustab kestlikku taastumist kooskõlas rohe- ja digipöördega, tuleks üldisest eelarvepoliitikast kaugemale minnes pöörata tähelepanu ka riiklikult rahastatavate (7) esmaste jooksvate kulude (millest on maha arvatud kaalutlusõiguse alusel võetud tulumeetmed ja välja jäetud COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed) ja investeeringute arengule. |
| --- | --- |

(6)

Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovituses, (5) milles esitatakse nõukogu arvamus Ungari 2021. aasta lähenemisprogrammi kohta, esitatud lähenemisviisi kohaselt on üldist eelarvepoliitikat praegu kõige parem mõõta esmaste kulude (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) muutusena keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu suhtes, jättes välja COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed, kuid võttes arvesse taaste- ja vastupidavusrahastu tagastamatute toetuste ja muude liidu vahenditega rahastatavaid kulusid (6). Selleks et hinnata, kas riigi eelarvepoliitika on konservatiivne ja kas eelarve struktuur soodustab kestlikku taastumist kooskõlas rohe- ja digipöördega, tuleks üldisest eelarvepoliitikast kaugemale minnes pöörata tähelepanu ka riiklikult rahastatavate (7) esmaste jooksvate kulude (millest on maha arvatud kaalutlusõiguse alusel võetud tulumeetmed ja välja jäetud COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed) ja investeeringute arengule.

| (7) | 2. märtsil 2022 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse 2023. aasta eelarvepoliitika üldised suunised („eelarvesuunised“), et toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon märkis, et 2022. aasta talveprognoosi makromajandusliku prognoosi kohaselt näib üleminek 2020.–2022. aasta üldiselt toetavalt eelarvepoliitikalt üldiselt neutraalsele eelarvepoliitikale, olles samas valmis reageerima muutuvale majandusolukorrale, 2023. aastal asjakohane. Komisjon teatas, et 2023. aasta eelarvesoovitused peaksid jätkuvalt olema liikmesriikide vahel diferentseeritud ja nendes tuleks arvesse võtta võimalikku ülekanduvat mõju riikide vahel. Komisjon kutsus liikmesriike üles kajastama suuniseid oma stabiilsus- ja lähenemisprogrammides. Komisjon võttis kohustuse jälgida tähelepanelikult majandusarengut ja kohandada oma poliitikasuuniseid vastavalt vajadusele ning hiljemalt 2022. aasta mai lõpus esitatavas Euroopa poolaasta kevadpaketis. |
| --- | --- |

(7)

2. märtsil 2022 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse 2023. aasta eelarvepoliitika üldised suunised („eelarvesuunised“), et toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon märkis, et 2022. aasta talveprognoosi makromajandusliku prognoosi kohaselt näib üleminek 2020.–2022. aasta üldiselt toetavalt eelarvepoliitikalt üldiselt neutraalsele eelarvepoliitikale, olles samas valmis reageerima muutuvale majandusolukorrale, 2023. aastal asjakohane. Komisjon teatas, et 2023. aasta eelarvesoovitused peaksid jätkuvalt olema liikmesriikide vahel diferentseeritud ja nendes tuleks arvesse võtta võimalikku ülekanduvat mõju riikide vahel. Komisjon kutsus liikmesriike üles kajastama suuniseid oma stabiilsus- ja lähenemisprogrammides. Komisjon võttis kohustuse jälgida tähelepanelikult majandusarengut ja kohandada oma poliitikasuuniseid vastavalt vajadusele ning hiljemalt 2022. aasta mai lõpus esitatavas Euroopa poolaasta kevadpaketis.

| (8) | Seoses eelarvesuunistega võetakse 2023. aasta eelarvesoovitustes arvesse halvenenud majandusväljavaateid, suurenenud ebakindlust ja täiendavaid langusriske ning võrreldes komisjoni 2022. aasta talveprognoosiga kiiremat inflatsiooni. Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleb eelarvemeetmete abil suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse ning säilitada kõige haavatavamate leibkondade ostujõud, et leevendada energiahinna tõusu mõju ja aidata piirata teisest inflatsioonisurvet sihipäraste ja ajutiste meetmete abil. Eelarvepoliitika peab jääma paindlikuks, et kohaneda kiiresti muutuvate oludega, sealhulgas Venemaa Ukraina-vastasest agressioonisõjast kaitse ja julgeoleku osas tulenevate väljakutsetega, ning see peab olema liikmesriikide vahel diferentseeritud vastavalt nende eelarve- ja majandusolukorrale, võttes sealhulgas arvesse, kuidas neile mõjub kriis ja Ukrainast põgenenud inimeste sisseränne. |
| --- | --- |

(8)

Seoses eelarvesuunistega võetakse 2023. aasta eelarvesoovitustes arvesse halvenenud majandusväljavaateid, suurenenud ebakindlust ja täiendavaid langusriske ning võrreldes komisjoni 2022. aasta talveprognoosiga kiiremat inflatsiooni. Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleb eelarvemeetmete abil suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse ning säilitada kõige haavatavamate leibkondade ostujõud, et leevendada energiahinna tõusu mõju ja aidata piirata teisest inflatsioonisurvet sihipäraste ja ajutiste meetmete abil. Eelarvepoliitika peab jääma paindlikuks, et kohaneda kiiresti muutuvate oludega, sealhulgas Venemaa Ukraina-vastasest agressioonisõjast kaitse ja julgeoleku osas tulenevate väljakutsetega, ning see peab olema liikmesriikide vahel diferentseeritud vastavalt nende eelarve- ja majandusolukorrale, võttes sealhulgas arvesse, kuidas neile mõjub kriis ja Ukrainast põgenenud inimeste sisseränne.

| (9) | 29. aprillil 2022 esitas Ungari oma 2022. aasta riikliku reformikava ja 2022. aasta lähenemisprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. |
| --- | --- |

(9)

29. aprillil 2022 esitas Ungari oma 2022. aasta riikliku reformikava ja 2022. aasta lähenemisprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos.

| (10) | 23. mail 2022 avaldas komisjon Ungari kohta 2022. aasta riigiaruande. Ta hindas Ungari edusamme riigipõhiste soovituste täitmisel, mille nõukogu võttis vastu 2019., 2020. ja 2021. aastal. Samuti hinnati Ungari edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning liidu peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamisel. |
| --- | --- |

(10)

23. mail 2022 avaldas komisjon Ungari kohta 2022. aasta riigiaruande. Ta hindas Ungari edusamme riigipõhiste soovituste täitmisel, mille nõukogu võttis vastu 2019., 2020. ja 2021. aastal. Samuti hinnati Ungari edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning liidu peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamisel.

| (11) | 29. aprillil 2022 esitas Ungari kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artiklis 4 sätestatud tähtajaga oma 2022. aasta lähenemisprogrammi. |
| --- | --- |

(11)

29. aprillil 2022 esitas Ungari kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artiklis 4 sätestatud tähtajaga oma 2022. aasta lähenemisprogrammi.

| (12) | 23. mail 2022 esitas komisjon Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 3 kohase aruande. Kõnealuses aruandes arutati Ungari eelarveseisundit, kuna riigi valitsemissektori eelarvepuudujääk ületas 2021. aastal aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % sisemajanduse koguproduktist (SKP) ning valitsemissektori võlg ületas aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 60 % SKPst ega järginud võla vähendamise sihttaset. Aruandes jõuti järeldusele, et puudujäägi- ja võlakriteerium ei ole täidetud. Kooskõlas 2. märtsi 2022. aasta teatisega leidis komisjon kõigi asjaomaste tegurite hindamisel, et võla vähendamise sihttaseme järgimine tooks kaasa liiga järsu ja varase eelarve kohandamise, mis võib ohustada majanduskasvu. Seepärast on komisjon seisukohal, et praegustes erandlikes majandustingimustes ei ole võla vähendamise sihttaseme järgimine põhjendatud. Nagu teatatud, ei teinud komisjon 2022. aasta kevadel ettepanekut algatada uusi ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusi ning hindab 2022. aasta sügisel uuesti, kas on vaja teha ettepanek selliste menetluste algatamiseks. |
| --- | --- |

(12)

23. mail 2022 esitas komisjon Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 3 kohase aruande. Kõnealuses aruandes arutati Ungari eelarveseisundit, kuna riigi valitsemissektori eelarvepuudujääk ületas 2021. aastal aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % sisemajanduse koguproduktist (SKP) ning valitsemissektori võlg ületas aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 60 % SKPst ega järginud võla vähendamise sihttaset. Aruandes jõuti järeldusele, et puudujäägi- ja võlakriteerium ei ole täidetud. Kooskõlas 2. märtsi 2022. aasta teatisega leidis komisjon kõigi asjaomaste tegurite hindamisel, et võla vähendamise sihttaseme järgimine tooks kaasa liiga järsu ja varase eelarve kohandamise, mis võib ohustada majanduskasvu. Seepärast on komisjon seisukohal, et praegustes erandlikes majandustingimustes ei ole võla vähendamise sihttaseme järgimine põhjendatud. Nagu teatatud, ei teinud komisjon 2022. aasta kevadel ettepanekut algatada uusi ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusi ning hindab 2022. aasta sügisel uuesti, kas on vaja teha ettepanek selliste menetluste algatamiseks.

| (13) | Oma 20. juuli 2020. aasta soovituses (8) soovitas nõukogu Ungaril võtta 2020. ja 2021. aastal kooskõlas üldise vabastusklausliga kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida COVID-19 pandeemiale ning toetada majandust ja selle taastumist. Samuti soovitati Ungaril juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon keskpikas perspektiivis ja tagada võla kestlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Eurostati kinnitatud andmete põhjal vähenes Ungari valitsemissektori eelarvepuudujääk 7,8 %-lt SKPst 2020. aastal 6,8 %-le SKPst 2021. aastal. Ungari eelarvepoliitilised meetmed toetasid majanduse taastumist 2021. aastal, samal ajal kui ajutised erakorralised meetmed vähenesid 4,0 %-lt SKPst 2020. aastal 0,8 %-le SKPst 2021. aastal. Ungari 2021. aasta meetmed olid kooskõlas nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitusega. 2020. ja 2021. aastal valitsuse poolt kaalutlusõiguse alusel võetud eelarvemeetmed olid enamasti ajutised või kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega. Samas ei olnud ajavahemikus 2020–2021 valitsuse võetud teatavad kaalutlusõigusel põhinevad meetmed ajutised või neil ei olnud tasakaalustavaid meetmeid, eelkõige tööandjate sotsiaalmaksete vähendamine, koolitusmaksu tühistamine, füüsilise isiku tulumaksu vabastus alla 25 aasta vanustele töötajatele, 13. kuu pensionimakse taaskehtestamine ja arstide palga tõstmine. Eurostati kinnitatud andmete kohaselt langes valitsemissektori võlg 79,6 %-lt SKPst 2020. aastal 76,8 %-le SKPst 2021. aastal. |
| --- | --- |

(13)

Oma 20. juuli 2020. aasta soovituses (8) soovitas nõukogu Ungaril võtta 2020. ja 2021. aastal kooskõlas üldise vabastusklausliga kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida COVID-19 pandeemiale ning toetada majandust ja selle taastumist. Samuti soovitati Ungaril juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon keskpikas perspektiivis ja tagada võla kestlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Eurostati kinnitatud andmete põhjal vähenes Ungari valitsemissektori eelarvepuudujääk 7,8 %-lt SKPst 2020. aastal 6,8 %-le SKPst 2021. aastal. Ungari eelarvepoliitilised meetmed toetasid majanduse taastumist 2021. aastal, samal ajal kui ajutised erakorralised meetmed vähenesid 4,0 %-lt SKPst 2020. aastal 0,8 %-le SKPst 2021. aastal. Ungari 2021. aasta meetmed olid kooskõlas nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitusega. 2020. ja 2021. aastal valitsuse poolt kaalutlusõiguse alusel võetud eelarvemeetmed olid enamasti ajutised või kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega. Samas ei olnud ajavahemikus 2020–2021 valitsuse võetud teatavad kaalutlusõigusel põhinevad meetmed ajutised või neil ei olnud tasakaalustavaid meetmeid, eelkõige tööandjate sotsiaalmaksete vähendamine, koolitusmaksu tühistamine, füüsilise isiku tulumaksu vabastus alla 25 aasta vanustele töötajatele, 13. kuu pensionimakse taaskehtestamine ja arstide palga tõstmine. Eurostati kinnitatud andmete kohaselt langes valitsemissektori võlg 79,6 %-lt SKPst 2020. aastal 76,8 %-le SKPst 2021. aastal.

| (14) | 2022. aasta lähenemisprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on soodne. Valitsuse prognoosi kohaselt kasvab reaalne SKP 2022. aastal 4,3 % ja 2023. aastal 4,1 %. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosis eeldatakse sellega võrreldes väiksemat SKP reaalkasvu: 2022. aastal 3,6 % ja 2023. aastal 2,6 %, peamiselt kuna eeldatakse, et Venemaa agressioonisõda Ukraina vastu avaldab püsivamat makromajanduslikku mõju. Komisjoni prognoosi kohaselt kasvab eratarbimine vähem, eelkõige 2023. aastal, ja investeeringud kasvavad nii 2022. kui ka 2023. aastal aeglasemalt. Valitsus prognoosib oma 2022. aasta lähenemisprogrammis, et valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk väheneb 2022. aastal 4,9 %-le SKPst ja 2023. aastal 3,5 %-le SKPst. 2022. aastal on vähenemine tingitud peamiselt nominaalse SKP jätkuvast kiirest kasvust. 2022. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 2022. aastal 76,1 %-le ja 2023. aastal 73,8 %-le. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2022. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk on 2022. ja 2023. aastal vastavalt 6,0 % SKPst ja 4,9 % SKPst. See on 2022. aasta lähenemisprogrammis prognoositud puudujäägist suurem peamiselt prognoositud vähem soodsate makromajanduslike väljavaadete tõttu, eelkõige 2023. aastal, ning suurema kulude kasvu tõttu, mis hõlmab kapitalisüste kommunaalettevõtetele ulatuses 1,1 % SKPst 2022. aastal ja täiendavad 0,7 % SKPst 2023. aastal. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse kõrgem, s.o 2022. aastal 76,4 % ja 2023. aastal 76,1 %. Erinevus tuleneb suuremast esmasest eelarvepositsioonist ja vähem soodsast nominaalse SKP dünaamikast. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on keskpika perioodi (kümme aastat) keskmine potentsiaalne SKP kasv hinnanguliselt 3,2 %. See hinnang ei hõlma aga selliste reformide mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ja võivad hoogustada Ungari potentsiaalset majanduskasvu. |
| --- | --- |

(14)

2022. aasta lähenemisprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on soodne. Valitsuse prognoosi kohaselt kasvab reaalne SKP 2022. aastal 4,3 % ja 2023. aastal 4,1 %. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosis eeldatakse sellega võrreldes väiksemat SKP reaalkasvu: 2022. aastal 3,6 % ja 2023. aastal 2,6 %, peamiselt kuna eeldatakse, et Venemaa agressioonisõda Ukraina vastu avaldab püsivamat makromajanduslikku mõju. Komisjoni prognoosi kohaselt kasvab eratarbimine vähem, eelkõige 2023. aastal, ja investeeringud kasvavad nii 2022. kui ka 2023. aastal aeglasemalt. Valitsus prognoosib oma 2022. aasta lähenemisprogrammis, et valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk väheneb 2022. aastal 4,9 %-le SKPst ja 2023. aastal 3,5 %-le SKPst. 2022. aastal on vähenemine tingitud peamiselt nominaalse SKP jätkuvast kiirest kasvust. 2022. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 2022. aastal 76,1 %-le ja 2023. aastal 73,8 %-le. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2022. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk on 2022. ja 2023. aastal vastavalt 6,0 % SKPst ja 4,9 % SKPst. See on 2022. aasta lähenemisprogrammis prognoositud puudujäägist suurem peamiselt prognoositud vähem soodsate makromajanduslike väljavaadete tõttu, eelkõige 2023. aastal, ning suurema kulude kasvu tõttu, mis hõlmab kapitalisüste kommunaalettevõtetele ulatuses 1,1 % SKPst 2022. aastal ja täiendavad 0,7 % SKPst 2023. aastal. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse kõrgem, s.o 2022. aastal 76,4 % ja 2023. aastal 76,1 %. Erinevus tuleneb suuremast esmasest eelarvepositsioonist ja vähem soodsast nominaalse SKP dünaamikast. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on keskpika perioodi (kümme aastat) keskmine potentsiaalne SKP kasv hinnanguliselt 3,2 %. See hinnang ei hõlma aga selliste reformide mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ja võivad hoogustada Ungari potentsiaalset majanduskasvu.

| (15) | 2022. aastal kaotab valitsus järk-järgult COVID-19 kriisile reageerimiseks võetud meetmed, nii et ajutised erakorralised meetmed peaksid prognooside kohaselt vähenema 0,8 %-lt SKPst 2021. aastal 0,0 %-le SKPst 2022. aastal. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetud meetmed, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 1,2 % SKPst ja 2023. aastal 0,7 % SKPst (9). Need meetmed hõlmavad valitsuse hüvitisi kommunaalettevõtetele, mis seisnevad kapitalisiiretes reguleeritud energiahindadest tuleneva eeldatava kahju katmiseks, kütuseaktsiiside ajutises vähendamises ning hüvitistes väikestele tanklatele. Kõigist meetmetest on teatatud ajutiste meetmetena, v.a gaasi ja elektri jaehindade alaline ülempiir. Kui aga energiahinnad jäävad kõrgeks ka 2023. aastal, võidakse mõned neist meetmetest säilitada. Mõned neis meetmetest ei ole oma olemuselt suunatud, eelkõige energia jaehindade üldised ülempiirid ja aktsiisi vähendamine. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad ka Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse pakkumise kulud, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 0,2 % SKPst ja 2023. aastal 0,3 % SKPst (10). |
| --- | --- |

(15)

2022. aastal kaotab valitsus järk-järgult COVID-19 kriisile reageerimiseks võetud meetmed, nii et ajutised erakorralised meetmed peaksid prognooside kohaselt vähenema 0,8 %-lt SKPst 2021. aastal 0,0 %-le SKPst 2022. aastal. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetud meetmed, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 1,2 % SKPst ja 2023. aastal 0,7 % SKPst (9). Need meetmed hõlmavad valitsuse hüvitisi kommunaalettevõtetele, mis seisnevad kapitalisiiretes reguleeritud energiahindadest tuleneva eeldatava kahju katmiseks, kütuseaktsiiside ajutises vähendamises ning hüvitistes väikestele tanklatele. Kõigist meetmetest on teatatud ajutiste meetmetena, v.a gaasi ja elektri jaehindade alaline ülempiir. Kui aga energiahinnad jäävad kõrgeks ka 2023. aastal, võidakse mõned neist meetmetest säilitada. Mõned neis meetmetest ei ole oma olemuselt suunatud, eelkõige energia jaehindade üldised ülempiirid ja aktsiisi vähendamine. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad ka Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse pakkumise kulud, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 0,2 % SKPst ja 2023. aastal 0,3 % SKPst (10).

| (16) | Oma 18. juuni 2021. aasta soovituses soovitas nõukogu Ungaril säilitada 2022. aastal toetav eelarvepoliitika, sealhulgas taaste- ja vastupidavusrahastust saadav impulss, ning riiklikult rahastatavad investeeringud. Samuti soovitas nõukogu Ungaril juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon ja tagada riigi rahanduse kestlikkus keskpikas perspektiivis ning samal ajal suurendada investeeringuid majanduskasvu potentsiaali hoogustamiseks. |
| --- | --- |

(16)

Oma 18. juuni 2021. aasta soovituses soovitas nõukogu Ungaril säilitada 2022. aastal toetav eelarvepoliitika, sealhulgas taaste- ja vastupidavusrahastust saadav impulss, ning riiklikult rahastatavad investeeringud. Samuti soovitas nõukogu Ungaril juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon ja tagada riigi rahanduse kestlikkus keskpikas perspektiivis ning samal ajal suurendada investeeringuid majanduskasvu potentsiaali hoogustamiseks.

| (17) | Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi ja Ungari 2022. aasta lähenemisprogrammis esitatud teabe põhjal prognoositakse, et eelarvepoliitika on 2022. aastal üldiselt neutraalne (– 0,1 % SKPst), samas kui nõukogu soovitas toetavat eelarvepoliitikat (11). Ungari kavatseb jätkuvalt toetada majanduse taastamist, kasutades taaste- ja vastupidavusrahastut täiendavate investeeringute rahastamiseks, nagu on soovitanud nõukogu. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2021. aastaga vähenema 1,0 protsendipunkti SKPst liidu vahendite eeldatava aeglasema kasutamise tõttu (12). Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2022. aastal andma eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,2 protsendipunkti (13). Seepärast kavatseb Ungari säilitada riiklikult rahastatavad investeeringud, nagu on soovitanud nõukogu. Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2022. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,4 protsendipunkti. See hõlmab energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetavate meetmete (0,1 % SKPst) ning Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse andmise kulude (0,2 % SKPst) täiendavat mõju. Riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasvu (ilma uute tulumeetmeteta) panustab ka mitu kaalutlusõigusel põhinevat meedet, näiteks 13. kuu pensionimakse taaskehtestamine, palgalisad õiguskaitseasutuste töötajatele ja sõjaväeametnikele ning tööandjate sotsiaalmaksete ja koolitusmaksu vähendamine. |
| --- | --- |

(17)

Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi ja Ungari 2022. aasta lähenemisprogrammis esitatud teabe põhjal prognoositakse, et eelarvepoliitika on 2022. aastal üldiselt neutraalne (– 0,1 % SKPst), samas kui nõukogu soovitas toetavat eelarvepoliitikat (11). Ungari kavatseb jätkuvalt toetada majanduse taastamist, kasutades taaste- ja vastupidavusrahastut täiendavate investeeringute rahastamiseks, nagu on soovitanud nõukogu. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2021. aastaga vähenema 1,0 protsendipunkti SKPst liidu vahendite eeldatava aeglasema kasutamise tõttu (12). Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2022. aastal andma eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,2 protsendipunkti (13). Seepärast kavatseb Ungari säilitada riiklikult rahastatavad investeeringud, nagu on soovitanud nõukogu. Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2022. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,4 protsendipunkti. See hõlmab energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetavate meetmete (0,1 % SKPst) ning Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse andmise kulude (0,2 % SKPst) täiendavat mõju. Riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasvu (ilma uute tulumeetmeteta) panustab ka mitu kaalutlusõigusel põhinevat meedet, näiteks 13. kuu pensionimakse taaskehtestamine, palgalisad õiguskaitseasutuste töötajatele ja sõjaväeametnikele ning tööandjate sotsiaalmaksete ja koolitusmaksu vähendamine.

| (18) | Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika seisund, eeldusel et poliitikat ei muudeta, 2023. aastal + 1,9 % SKPst (14). Prognooside kohaselt jätkab Ungari 2023. aastal taaste- ja vastupidavusrahastust antavate toetuste kasutamist, et rahastada täiendavaid investeeringuid majanduse taastamise toetuseks. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks 2023. aastal suurenema 0,3 protsendipunkti SKPst. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2023. aastal andma eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,4 protsendipunkti (15). Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2023. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 1,9 protsendipunkti. See hõlmab energiahindade tõusu leevendamiseks võetud meetmete (0,1 % SKPst) järkjärgulise kaotamise ja Ukrainast põgenenud inimestele ajutise kaitse andmisega seotud täiendavate kulude (0,1 % SKPst) mõju. |
| --- | --- |

(18)

Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika seisund, eeldusel et poliitikat ei muudeta, 2023. aastal + 1,9 % SKPst (14). Prognooside kohaselt jätkab Ungari 2023. aastal taaste- ja vastupidavusrahastust antavate toetuste kasutamist, et rahastada täiendavaid investeeringuid majanduse taastamise toetuseks. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks 2023. aastal suurenema 0,3 protsendipunkti SKPst. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2023. aastal andma eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,4 protsendipunkti (15). Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2023. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 1,9 protsendipunkti. See hõlmab energiahindade tõusu leevendamiseks võetud meetmete (0,1 % SKPst) järkjärgulise kaotamise ja Ukrainast põgenenud inimestele ajutise kaitse andmisega seotud täiendavate kulude (0,1 % SKPst) mõju.

| (19) | 2022. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk järk-järgult vähenema 2,5 %-le SKPst 2024. aastal ja 1,5 %-le SKPst 2025. aastal. Seega peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk jääma 2024. aastal alla 3 % SKPst. 2022. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse 2025. aastani vähenema – 2024. aastal 70,4 %-le ja 2025. aastal 66,9 %-le. Komisjoni analüüsi kohaselt näivad võla kestlikkusega seotud riskid keskpikas perspektiivis keskmised. |
| --- | --- |

(19)

2022. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk järk-järgult vähenema 2,5 %-le SKPst 2024. aastal ja 1,5 %-le SKPst 2025. aastal. Seega peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk jääma 2024. aastal alla 3 % SKPst. 2022. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse 2025. aastani vähenema – 2024. aastal 70,4 %-le ja 2025. aastal 66,9 %-le. Komisjoni analüüsi kohaselt näivad võla kestlikkusega seotud riskid keskpikas perspektiivis keskmised.

| (20) | Elanikkonna vananemise ja COVID-19 kriisi ajal valitsemissektori võla suurenemise mõju suurendab pikas perspektiivis eeldatavasti Ungari riigi rahanduse kestlikkusega seotud probleeme. Pensionikulud suurenevad prognoosi kohaselt märkimisväärselt 2019. aasta ligikaudu 8 %-lt SKPst 2070. aastaks üle 12 %-le SKPst. Riigi rahanduse kestlikkuse näitajad osutavad keskpikas perspektiivis keskmistele ja pikas perspektiivis märkimisväärsetele kestlikkusriskidele. Hiljutised poliitikameetmed võimendavad kestlikkusprobleeme, suurendades valitsuse pikaajalisi pensionikohustisi. 2021. ja 2022. aastal uuesti kehtestatud 13. kuu pensionimakse suurendab eeldatavasti pensionikulusid. Maksu- ja pensionisüsteemis viimasel kümnendil tehtud muudatused suurendavad prognoosi kohaselt kulutusi kõrgepalgaliste pensionäride pensionile ning suurendavad pensionäride ebavõrdsust. Need meetmed hõlmavad pensioni arvutamisel arvesse võetava töötasu ja pensionide ülempiiri kõrvaldamist ning kindlasummalise füüsilise isiku tulumaksu kehtestamist, mis suurendab kõrget palka teenivate isikute pensioni arvutamisel arvesse võetavat töötasu. Miinimumpension on jäänud alates 2008. aastast sisuliselt muutumatuks, mis mõjutab nende olukorda, kes on jäänud vahepeal töötuks või kes on teeninud oma karjääri jooksul keskmiselt madalat palka. |
| --- | --- |

(20)

Elanikkonna vananemise ja COVID-19 kriisi ajal valitsemissektori võla suurenemise mõju suurendab pikas perspektiivis eeldatavasti Ungari riigi rahanduse kestlikkusega seotud probleeme. Pensionikulud suurenevad prognoosi kohaselt märkimisväärselt 2019. aasta ligikaudu 8 %-lt SKPst 2070. aastaks üle 12 %-le SKPst. Riigi rahanduse kestlikkuse näitajad osutavad keskpikas perspektiivis keskmistele ja pikas perspektiivis märkimisväärsetele kestlikkusriskidele. Hiljutised poliitikameetmed võimendavad kestlikkusprobleeme, suurendades valitsuse pikaajalisi pensionikohustisi. 2021. ja 2022. aastal uuesti kehtestatud 13. kuu pensionimakse suurendab eeldatavasti pensionikulusid. Maksu- ja pensionisüsteemis viimasel kümnendil tehtud muudatused suurendavad prognoosi kohaselt kulutusi kõrgepalgaliste pensionäride pensionile ning suurendavad pensionäride ebavõrdsust. Need meetmed hõlmavad pensioni arvutamisel arvesse võetava töötasu ja pensionide ülempiiri kõrvaldamist ning kindlasummalise füüsilise isiku tulumaksu kehtestamist, mis suurendab kõrget palka teenivate isikute pensioni arvutamisel arvesse võetavat töötasu. Miinimumpension on jäänud alates 2008. aastast sisuliselt muutumatuks, mis mõjutab nende olukorda, kes on jäänud vahepeal töötuks või kes on teeninud oma karjääri jooksul keskmiselt madalat palka.

| (21) | Ungari esitas 30. detsembril 2021 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1060 (16) ette nähtud partnerluslepingu ühtekuuluvuspoliitika programmdokumendid ning 26. jaanuaril 2022 majandusarengu ja innovatsiooni programm+. Kooskõlas määrusega (EL) 2021/1060 peab Ungari arvesse võtma asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi ühtekuuluvuspoliitika 2021.–2027. aasta fondide programmitöös. See on eeltingimus ühtekuuluvuspoliitika fondidest saadava rahalise toetuse tulemuslikkuse suurendamiseks ja lisaväärtuse maksimeerimiseks, edendades samal ajal nende ühtekuuluvuspoliitika fondide ning muude liidu vahendite ja fondide vahelist koordineerimist, vastastikust täiendavust ja sidusust. Ühtekuuluvuspoliitika programmide edukas rakendamine sõltub ka selliste kitsaskohtade kõrvaldamisest, mis pärsivad investeeringuid, mis toetavad rohe- ja digipööret ning tasakaalustatud territoriaalset arengut. |
| --- | --- |

(21)

Ungari esitas 30. detsembril 2021 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1060 (16) ette nähtud partnerluslepingu ühtekuuluvuspoliitika programmdokumendid ning 26. jaanuaril 2022 majandusarengu ja innovatsiooni programm+. Kooskõlas määrusega (EL) 2021/1060 peab Ungari arvesse võtma asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi ühtekuuluvuspoliitika 2021.–2027. aasta fondide programmitöös. See on eeltingimus ühtekuuluvuspoliitika fondidest saadava rahalise toetuse tulemuslikkuse suurendamiseks ja lisaväärtuse maksimeerimiseks, edendades samal ajal nende ühtekuuluvuspoliitika fondide ning muude liidu vahendite ja fondide vahelist koordineerimist, vastastikust täiendavust ja sidusust. Ühtekuuluvuspoliitika programmide edukas rakendamine sõltub ka selliste kitsaskohtade kõrvaldamisest, mis pärsivad investeeringuid, mis toetavad rohe- ja digipööret ning tasakaalustatud territoriaalset arengut.

| (22) | Ungari tööturg on üldiselt heas seisukorras, kuid jätkuvalt esineb probleeme seoses naiste ja ebasoodsas olukorras olevate rühmade madala tööhõive määraga. Noorte lastega emad jäävad tööturult üldjuhul pikaks ajaks kõrvale, osaliselt alla kolme aasta vanuste laste lapsehoiukohtade nappuse tõttu. Lapsehoiukohtade arv suureneb järk-järgult tänu sihtotstarbelistele programmidele, aga ka koolieelsetel lasteasutustel on töötajaid puudu. On märkimisväärseid võimalusi teatavate ebasoodsas olukorras olevate rühmade (nt madala kvalifikatsiooniga töötajad, pikaajalised töötud, puudega inimesed ja romad) tööhõive määra suurendamiseks. Neid rühmi oleks võimalik paremini rakendada, tagades neile vajalikud oskused ja aidates neil aktiivselt tööd otsida. Tööotsingu ajal antav abi on piiratud ja ainult pooled registreeritud töötutest saavad rahalist toetust. Töötushüvitise tasumise kestus on üks liidu lühematest. Töötus on koondunud vähem arenenud ja maapiirkondadesse. |
| --- | --- |

(22)

Ungari tööturg on üldiselt heas seisukorras, kuid jätkuvalt esineb probleeme seoses naiste ja ebasoodsas olukorras olevate rühmade madala tööhõive määraga. Noorte lastega emad jäävad tööturult üldjuhul pikaks ajaks kõrvale, osaliselt alla kolme aasta vanuste laste lapsehoiukohtade nappuse tõttu. Lapsehoiukohtade arv suureneb järk-järgult tänu sihtotstarbelistele programmidele, aga ka koolieelsetel lasteasutustel on töötajaid puudu. On märkimisväärseid võimalusi teatavate ebasoodsas olukorras olevate rühmade (nt madala kvalifikatsiooniga töötajad, pikaajalised töötud, puudega inimesed ja romad) tööhõive määra suurendamiseks. Neid rühmi oleks võimalik paremini rakendada, tagades neile vajalikud oskused ja aidates neil aktiivselt tööd otsida. Tööotsingu ajal antav abi on piiratud ja ainult pooled registreeritud töötutest saavad rahalist toetust. Töötushüvitise tasumise kestus on üks liidu lühematest. Töötus on koondunud vähem arenenud ja maapiirkondadesse.

| (23) | Vaesusrisk on märkimisväärselt vähenenud, aga paljud inimesed ei saa endale jätkuvalt esmatarbekaupu lubada. Materiaalse ja sotsiaalse puuduse määrad on jätkuvalt ühed liidu kõrgeimad, eelkõige laste puhul. Vaesus ja sotsiaalne tõrjutus esineb eelkõige konkreetsete rühmade puhul ja konkreetsetel territooriumidel. Vaesuse määrad on romade puhul kolm kuni neli korda kõrgemad, mis osaliselt tuleneb nende piiratumast juurdepääsust tööturule ja avalikele teenustele. Ilma stabiilse töökohata perede sotsiaalne turvavõrk on viimasel kümnendil nõrgenenud ja ka vaesuse süvik on hiljuti laienenud. Maksusüsteem avaldab ebaproportsionaalselt suurt koormust madalamapalgalistele töötajatele. Madalapalgalised pered saavad ka väiksema tõenäosusega lapse kohta tulumaksusoodustust. Nende peamised sissetulekuallikad, näiteks riiklike tööde palk, miinimumpalk ja peretoetus, ei ole elukallidusega sammu pidanud. Elamute reguleeritud energiahinnad on jäänud muutumatuks, mis kaitseb kodumajapidamisi osaliselt hiljutise toormehindade kasvu eest. Kuid see ei aita vaeseid maapiirkondade kodumajapidamisi, kes kasutavad kütteks tahkekütuseid. Tõusvad eluasemehinnad tekitavad täiendavaid probleeme madala sissetulekuga peredele, kellel on probleeme sotsiaaleluruumide toetuskavades osalemisel. Samal ajal on pakutavaid sotsiaaleluruume vähe ja need on sageli halvas seisukorras. |
| --- | --- |

(23)

Vaesusrisk on märkimisväärselt vähenenud, aga paljud inimesed ei saa endale jätkuvalt esmatarbekaupu lubada. Materiaalse ja sotsiaalse puuduse määrad on jätkuvalt ühed liidu kõrgeimad, eelkõige laste puhul. Vaesus ja sotsiaalne tõrjutus esineb eelkõige konkreetsete rühmade puhul ja konkreetsetel territooriumidel. Vaesuse määrad on romade puhul kolm kuni neli korda kõrgemad, mis osaliselt tuleneb nende piiratumast juurdepääsust tööturule ja avalikele teenustele. Ilma stabiilse töökohata perede sotsiaalne turvavõrk on viimasel kümnendil nõrgenenud ja ka vaesuse süvik on hiljuti laienenud. Maksusüsteem avaldab ebaproportsionaalselt suurt koormust madalamapalgalistele töötajatele. Madalapalgalised pered saavad ka väiksema tõenäosusega lapse kohta tulumaksusoodustust. Nende peamised sissetulekuallikad, näiteks riiklike tööde palk, miinimumpalk ja peretoetus, ei ole elukallidusega sammu pidanud. Elamute reguleeritud energiahinnad on jäänud muutumatuks, mis kaitseb kodumajapidamisi osaliselt hiljutise toormehindade kasvu eest. Kuid see ei aita vaeseid maapiirkondade kodumajapidamisi, kes kasutavad kütteks tahkekütuseid. Tõusvad eluasemehinnad tekitavad täiendavaid probleeme madala sissetulekuga peredele, kellel on probleeme sotsiaaleluruumide toetuskavades osalemisel. Samal ajal on pakutavaid sotsiaaleluruume vähe ja need on sageli halvas seisukorras.

| (24) | Ungari haridustulemused jäävad alla liidu keskmise. 15 aasta vanuste põhioskused on märkimisväärselt alla liidu ja piirkondlike keskmiste ning on viimasel kümnendil vähenenud. Vastupidiselt Euroopa suundumustele ei ole haridussüsteemist varakult lahkumine viimasel kümnendil vähenenud ja oli 2021. aastal 12,0 %, mis on suurem kui liidu keskmine 9,7 %. Haridussüsteemist varakult lahkumine on suurem vähem arenenud piirkondades ja kuus korda suurem romade kui muude rühmade hulgas. Kolmanda taseme hariduse diplomiga 25–34-aastaste osakaal on alates 2010. aastast suurenenud, aga on jätkuvalt üks liidu madalamaid. Osalemine täiskasvanuõppes on veidi üle poole liidu keskmisest. Digioskused on ebapiisavad, eelkõige vaesemate inimeste hulgas. Kahes kõige madalama sissetulekuga kvartiilis on elementaarsed digioskused ainult 13 %-l ja 18 %-l ungarlastest, mis on liidus ühed kõige madalamad protsendid. Ebasoodsas olukorras õpilastel on vähe võimalusi kõrghariduses osaleda. Ebavõrdsus hariduses vähendab sotsiaalse liikuvuse võimalust. Koolisüsteemi vähene tulemuslikkus ja võrdsus on tõenäoliselt seotud väheste võimalustega iseseisvalt õppekava kindlaks määrata, koolides sotsiaal-majandusliku mitmekesisuse puudumise ja õpetajate madalate palkadega. Õpetajate puudus on üha suurem probleem. Kuigi koondnäitajad, näiteks õpetajate ja õpilaste suhtarv, ei osuta märkimisväärsele puudujäägile, näitab üksikasjalikum analüüs, et õpetajaid on puudu konkreetsete õppeainete, näiteks matemaatika, loodusteaduste ja võõrkeelte puhul. Õpetajate puudus on samuti seotud koolisüsteemi killustatusega, kuna pooltel kõigist alg- ja põhikoolidest on vähem kui 150 õpilast. Ebasoodsas olukorras õpilaste suure osakaaluga koolid kannatavad üldjuhul eriti suurel määral kvalifitseeritud õpetajate puuduse all. Rohkem kui pooled õpetajahariduse eriala lõpetanutest asuvad tööle muul ametikohal, kuna õpetajate töökoormus on suur ja nad saavad madalat palka, eelkõige oma karjääri alustades. Lisaks sellele jätab koolide keskne juhtimine koolidirektoritele piiratud iseseisvuse ja vahendid õppekvaliteedi parandamiseks. |
| --- | --- |

(24)

Ungari haridustulemused jäävad alla liidu keskmise. 15 aasta vanuste põhioskused on märkimisväärselt alla liidu ja piirkondlike keskmiste ning on viimasel kümnendil vähenenud. Vastupidiselt Euroopa suundumustele ei ole haridussüsteemist varakult lahkumine viimasel kümnendil vähenenud ja oli 2021. aastal 12,0 %, mis on suurem kui liidu keskmine 9,7 %. Haridussüsteemist varakult lahkumine on suurem vähem arenenud piirkondades ja kuus korda suurem romade kui muude rühmade hulgas. Kolmanda taseme hariduse diplomiga 25–34-aastaste osakaal on alates 2010. aastast suurenenud, aga on jätkuvalt üks liidu madalamaid. Osalemine täiskasvanuõppes on veidi üle poole liidu keskmisest. Digioskused on ebapiisavad, eelkõige vaesemate inimeste hulgas. Kahes kõige madalama sissetulekuga kvartiilis on elementaarsed digioskused ainult 13 %-l ja 18 %-l ungarlastest, mis on liidus ühed kõige madalamad protsendid. Ebasoodsas olukorras õpilastel on vähe võimalusi kõrghariduses osaleda. Ebavõrdsus hariduses vähendab sotsiaalse liikuvuse võimalust. Koolisüsteemi vähene tulemuslikkus ja võrdsus on tõenäoliselt seotud väheste võimalustega iseseisvalt õppekava kindlaks määrata, koolides sotsiaal-majandusliku mitmekesisuse puudumise ja õpetajate madalate palkadega. Õpetajate puudus on üha suurem probleem. Kuigi koondnäitajad, näiteks õpetajate ja õpilaste suhtarv, ei osuta märkimisväärsele puudujäägile, näitab üksikasjalikum analüüs, et õpetajaid on puudu konkreetsete õppeainete, näiteks matemaatika, loodusteaduste ja võõrkeelte puhul. Õpetajate puudus on samuti seotud koolisüsteemi killustatusega, kuna pooltel kõigist alg- ja põhikoolidest on vähem kui 150 õpilast. Ebasoodsas olukorras õpilaste suure osakaaluga koolid kannatavad üldjuhul eriti suurel määral kvalifitseeritud õpetajate puuduse all. Rohkem kui pooled õpetajahariduse eriala lõpetanutest asuvad tööle muul ametikohal, kuna õpetajate töökoormus on suur ja nad saavad madalat palka, eelkõige oma karjääri alustades. Lisaks sellele jätab koolide keskne juhtimine koolidirektoritele piiratud iseseisvuse ja vahendid õppekvaliteedi parandamiseks.

| (25) | Tervisenäitajad on enamikust liikmesriikidest halvemad, mis kajastab nii ebatervislikke eluviise kui ka tervishoiuteenuste piiratud tulemuslikkust. Suitsetamise, alkoholi liigtarvitamise ja ülekaalu levik on liidu suurimate hulgas. Ungarlastel on liidus kõige suurem tõenäosus surra enneaegselt halva õhukvaliteedi tõttu. Välditavate surmade arv on liidu üks suurimaid, mis on osaliselt seletatav sõeluuringute ja esmatasandi tervishoiu juhtimise ebapiisavusega. Kvaliteetse arstiabi kättesaadavuse osas esineb olulist sotsiaal-majanduslikku ebavõrdsust, mille põhjustab märkimisväärne tervishoiutöötajate, eelkõige üldarstide ja medõdede puudus. Haiglavõrgustik on killustatud ja sellel on palju haigla voodikohti. Ungari patsiendid veedavad liidu riikidest haiglas kõige rohkem aega, kuna päevaste kirurgiaprotseduuride elluviimise määr on jäänud liidu keskmisega võrreldes madalaks. Hiljutised reformid on julgustanud üldarste tegema koostööd, mis peaks teenuste osutamist parandama. On võetud märkimisväärseid meetmeid, et kõrvaldada jootraha maksed ja vähendada arstide puudust. |
| --- | --- |

(25)

Tervisenäitajad on enamikust liikmesriikidest halvemad, mis kajastab nii ebatervislikke eluviise kui ka tervishoiuteenuste piiratud tulemuslikkust. Suitsetamise, alkoholi liigtarvitamise ja ülekaalu levik on liidu suurimate hulgas. Ungarlastel on liidus kõige suurem tõenäosus surra enneaegselt halva õhukvaliteedi tõttu. Välditavate surmade arv on liidu üks suurimaid, mis on osaliselt seletatav sõeluuringute ja esmatasandi tervishoiu juhtimise ebapiisavusega. Kvaliteetse arstiabi kättesaadavuse osas esineb olulist sotsiaal-majanduslikku ebavõrdsust, mille põhjustab märkimisväärne tervishoiutöötajate, eelkõige üldarstide ja medõdede puudus. Haiglavõrgustik on killustatud ja sellel on palju haigla voodikohti. Ungari patsiendid veedavad liidu riikidest haiglas kõige rohkem aega, kuna päevaste kirurgiaprotseduuride elluviimise määr on jäänud liidu keskmisega võrreldes madalaks. Hiljutised reformid on julgustanud üldarste tegema koostööd, mis peaks teenuste osutamist parandama. On võetud märkimisväärseid meetmeid, et kõrvaldada jootraha maksed ja vähendada arstide puudust.

| (26) | Korruptsiooni soodustavad puudulikud sõltumatud kontrollimehhanismid ning poliitika ja teatavate äriühingute tihe omavaheline seotus. Tõsiste süüdistuste korral puudub süstemaatiliselt otsustav tegevus kõrgete ametnike või nende lähikondlastega seotud korruptsioonijuhtumite uurimiseks ja nende eest süüdistuste esitamiseks. Uurimiste lõpetamise otsustega seotud vastutus on jätkuvalt muret tekitav, kuna puuduvad tõhusad õiguskaitsevahendid, et vaidlustada prokuratuuri otsused mitte esitada süüdistusi väidetavate kuritegude eest. Korruptsioonivastase võitluse raamistikku nõrgendab veelgi kodanikujärelevalve võimaluste kahanemine, mille põhjuseks on meediavabaduse piiramine, kodanikuühiskonna organisatsioonide suhtes vaenulik keskkond ning korduvad probleemid läbipaistvust ja avaliku teabe kättesaadavust käsitlevate õigusnormide kohaldamisel. 2021. aasta detsembris lükkas valitsus enamike oma aastate 2020–2022 korruptsioonivastase võitluse strateegia meetmete rakendamise edasi (17). |
| --- | --- |

(26)

Korruptsiooni soodustavad puudulikud sõltumatud kontrollimehhanismid ning poliitika ja teatavate äriühingute tihe omavaheline seotus. Tõsiste süüdistuste korral puudub süstemaatiliselt otsustav tegevus kõrgete ametnike või nende lähikondlastega seotud korruptsioonijuhtumite uurimiseks ja nende eest süüdistuste esitamiseks. Uurimiste lõpetamise otsustega seotud vastutus on jätkuvalt muret tekitav, kuna puuduvad tõhusad õiguskaitsevahendid, et vaidlustada prokuratuuri otsused mitte esitada süüdistusi väidetavate kuritegude eest. Korruptsioonivastase võitluse raamistikku nõrgendab veelgi kodanikujärelevalve võimaluste kahanemine, mille põhjuseks on meediavabaduse piiramine, kodanikuühiskonna organisatsioonide suhtes vaenulik keskkond ning korduvad probleemid läbipaistvust ja avaliku teabe kättesaadavust käsitlevate õigusnormide kohaldamisel. 2021. aasta detsembris lükkas valitsus enamike oma aastate 2020–2022 korruptsioonivastase võitluse strateegia meetmete rakendamise edasi (17).

| (27) | Õigussüsteemi sõltumatus, tõhusus ja kvaliteet on üliolulised ettevõtjate ligitõmbamiseks ja majanduskasvu võimaldamiseks. Jätkuvalt on põhjust muretseda kohtute sõltumatuse pärast. Riiklikul kohtute nõukogul on jätkuvalt probleeme riikliku kohtute ameti esimehe volituste tasakaalustamisel. Ülemkohtu eesistuja valimise eeskirjad tekitavad riski, et riigi kõige kõrgemat kohut saab poliitiliselt mõjutada. Juhtumite jaotamise kava ebapiisav läbipaistvus ei võimalda osalistel kontrollida, kas nende puhul on kasutatud põhjendamatult kaalutlusõigust. Küsimusi on tekitanud, milline roll on tavakohtute otsuste läbivaatamisel konstitutsioonikohtul, mis koosneb parlamendi poolt ilma kohtusüsteemi osalemiseta valitud liikmetest. |
| --- | --- |

(27)

Õigussüsteemi sõltumatus, tõhusus ja kvaliteet on üliolulised ettevõtjate ligitõmbamiseks ja majanduskasvu võimaldamiseks. Jätkuvalt on põhjust muretseda kohtute sõltumatuse pärast. Riiklikul kohtute nõukogul on jätkuvalt probleeme riikliku kohtute ameti esimehe volituste tasakaalustamisel. Ülemkohtu eesistuja valimise eeskirjad tekitavad riski, et riigi kõige kõrgemat kohut saab poliitiliselt mõjutada. Juhtumite jaotamise kava ebapiisav läbipaistvus ei võimalda osalistel kontrollida, kas nende puhul on kasutatud põhjendamatult kaalutlusõigust. Küsimusi on tekitanud, milline roll on tavakohtute otsuste läbivaatamisel konstitutsioonikohtul, mis koosneb parlamendi poolt ilma kohtusüsteemi osalemiseta valitud liikmetest.

| (28) | Ungaril on teiste liikmesriikidega võrreldes nõrgad tulemused sotsiaaldialoogi, esmaste õigusaktide koostamisse sidusrühmade kaasamise, sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonnaga konsulteerimise ning tõenduspõhiste vahendite kasutamise valdkonnas. Riikikke eeskirju, mis käsitlevad õigusaktide eelnõude puhul korraldatavaid kohustuslikke avalikke konsultatsioone ja nende mõjuhinnanguid, on süstemaatiliselt eiratud. Nende õigusaktide arv, mille asjus on korraldatud konsultatsioon, on viimastel aastatel märkimisväärselt vähenenud. |
| --- | --- |

(28)

Ungaril on teiste liikmesriikidega võrreldes nõrgad tulemused sotsiaaldialoogi, esmaste õigusaktide koostamisse sidusrühmade kaasamise, sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonnaga konsulteerimise ning tõenduspõhiste vahendite kasutamise valdkonnas. Riikikke eeskirju, mis käsitlevad õigusaktide eelnõude puhul korraldatavaid kohustuslikke avalikke konsultatsioone ja nende mõjuhinnanguid, on süstemaatiliselt eiratud. Nende õigusaktide arv, mille asjus on korraldatud konsultatsioon, on viimastel aastatel märkimisväärselt vähenenud.

| (29) | Maksusüsteemi edasiseks parandamiseks on võetud meetmeid, kuid probleeme on endiselt. Tööjõu maksukoormus on vähenenud, kuid on paljude madalapalgaliste töötajate jaoks ikka kõrge. Sektoripõhised maksud ja väikeste maksude suur arv muudavad maksusüsteemi keerukaks ja suurendavad nõuete täitmisega seotud kulusid, eelkõige väiksemate ettevõtjate puhul. |
| --- | --- |

(29)

Maksusüsteemi edasiseks parandamiseks on võetud meetmeid, kuid probleeme on endiselt. Tööjõu maksukoormus on vähenenud, kuid on paljude madalapalgaliste töötajate jaoks ikka kõrge. Sektoripõhised maksud ja väikeste maksude suur arv muudavad maksusüsteemi keerukaks ja suurendavad nõuete täitmisega seotud kulusid, eelkõige väiksemate ettevõtjate puhul.

| (30) | Regulatiivsed tõkked ja riigi sekkumine tooteturgudel takistavad tõhusate ettevõtete väljavalimist ja piiravad konkurentsi. Konkurentsialase kontrolli sihtotstarbelised erandid ettevõtete tehingutele takistavad turu toimimist ja pärsivad investeeringuid. Samuti on probleem õigusraamistiku prognoosimatus, eriti jaemüügisektoris, mida käsitlevaid õigusnorme on viimastel aastatel sageli muudetud. Eeskirjad ja maksud võivad takistada ettevõtetel kasvada, eelkõige jaemüügi ja kommunaalteenuste valdkonnas. Kutsealade reguleerimine on endiselt piirav. Aeglased ja kulukad maksejõuetusmenetlused võivad takistada raskustes olevate ettevõtete restruktureerimist. Hanketurg on jätkuvalt haavatav konkurentsivastastele tavadele. Ainult ühe pakkujaga menetluste tulemusena sõlmitud lepingute osakaal on üks liidu kõrgemaid. Ametiasutused parandasid riigihangete nõuete täitmise järelevalvet vastusena liidu vahendite juhtimise valdkonnas 2014., 2015. ja 2017. aastal tehtud komisjoni järjestikuste auditite käigus saadud varasematele tulemustele, milles tehti kindlaks märkimisväärsed süsteemsed puudused ja ebakõlad, eelkõige raamlepingute kasutamise puhul. Kõigi varem kindlaks tehtud puuduste täielikku kõrvaldamist tuleb veel praktikas jälgida. Hiljuti tekkisid uued riskid seoses avalikes huvides usaldushalduste näilise väljajätmisega riigihanke-eeskirjade kohaldamisalast. 2021. aasta veebruaris seadis valitsus ise ambitsioonika eesmärgi vähendada ainult ühe pakkujaga riigihankemenetluste osakaalu vähem kui 15 %-le, kuigi ta ei määranud selleks kindlat ajakava. |
| --- | --- |

(30)

Regulatiivsed tõkked ja riigi sekkumine tooteturgudel takistavad tõhusate ettevõtete väljavalimist ja piiravad konkurentsi. Konkurentsialase kontrolli sihtotstarbelised erandid ettevõtete tehingutele takistavad turu toimimist ja pärsivad investeeringuid. Samuti on probleem õigusraamistiku prognoosimatus, eriti jaemüügisektoris, mida käsitlevaid õigusnorme on viimastel aastatel sageli muudetud. Eeskirjad ja maksud võivad takistada ettevõtetel kasvada, eelkõige jaemüügi ja kommunaalteenuste valdkonnas. Kutsealade reguleerimine on endiselt piirav. Aeglased ja kulukad maksejõuetusmenetlused võivad takistada raskustes olevate ettevõtete restruktureerimist. Hanketurg on jätkuvalt haavatav konkurentsivastastele tavadele. Ainult ühe pakkujaga menetluste tulemusena sõlmitud lepingute osakaal on üks liidu kõrgemaid. Ametiasutused parandasid riigihangete nõuete täitmise järelevalvet vastusena liidu vahendite juhtimise valdkonnas 2014., 2015. ja 2017. aastal tehtud komisjoni järjestikuste auditite käigus saadud varasematele tulemustele, milles tehti kindlaks märkimisväärsed süsteemsed puudused ja ebakõlad, eelkõige raamlepingute kasutamise puhul. Kõigi varem kindlaks tehtud puuduste täielikku kõrvaldamist tuleb veel praktikas jälgida. Hiljuti tekkisid uued riskid seoses avalikes huvides usaldushalduste näilise väljajätmisega riigihanke-eeskirjade kohaldamisalast. 2021. aasta veebruaris seadis valitsus ise ambitsioonika eesmärgi vähendada ainult ühe pakkujaga riigihankemenetluste osakaalu vähem kui 15 %-le, kuigi ta ei määranud selleks kindlat ajakava.

| (31) | Üleminek kliimaneutraalsele majandusele on veel varajases etapis. Kliimamuutused, sealhulgas põuad ja üleujutused, ohustavad märkimisväärselt poolt Ungari territooriumist. See tekitab vajaduse kestlike kliimamuutustega kohanemise meetmete järele, eelkõige loodusliku veesidumise kaudu, sh taastades loomuliku hüdroloogilise režiimi, kohandades põllumajandustavasid ning jälgides hoolikalt põhja- ja pinnaveevõttu niisutamise eesmärgil. Jätkuvalt valmistavad muret õhu- ja veekvaliteet. Peamised õhusaaste allikad on tahkekütuse põletamine eluasemesektoris, põllumajandus ja transpordisektori heide. Suur osa joogiveevarustusvõrgust on halvas seisukorras ja õiguskeskkond takistab sinna investeerimist. Ringmajandus on ikka veel algfaasis, olmejäätmete ringlussevõtt on vähearenenud ja majanduslikud vahendid on ebapiisavad, et lahendada keskkonnaprobleeme. Valitsus korraldas jäätmekäitluse etapiviisiliselt ümber. Muudatused piirasid konkurentsi selles sektoris ning nende kõrvalmõjuna vähenes tõhusus ja ringlussevõtu määr. Rohepöörde tõttu tõenäoliselt tähtsust kaotavates või ümberkujundatavates sektorites töötab peaaegu ligikaudu 4 % kõigist töölistest, kes võivad eelkõige vajada täiendus- ja ümberõpet. Tööjõupuudus energeetikasektoris võib takistada üleminekut kliimaneutraalsusele. |
| --- | --- |

(31)

Üleminek kliimaneutraalsele majandusele on veel varajases etapis. Kliimamuutused, sealhulgas põuad ja üleujutused, ohustavad märkimisväärselt poolt Ungari territooriumist. See tekitab vajaduse kestlike kliimamuutustega kohanemise meetmete järele, eelkõige loodusliku veesidumise kaudu, sh taastades loomuliku hüdroloogilise režiimi, kohandades põllumajandustavasid ning jälgides hoolikalt põhja- ja pinnaveevõttu niisutamise eesmärgil. Jätkuvalt valmistavad muret õhu- ja veekvaliteet. Peamised õhusaaste allikad on tahkekütuse põletamine eluasemesektoris, põllumajandus ja transpordisektori heide. Suur osa joogiveevarustusvõrgust on halvas seisukorras ja õiguskeskkond takistab sinna investeerimist. Ringmajandus on ikka veel algfaasis, olmejäätmete ringlussevõtt on vähearenenud ja majanduslikud vahendid on ebapiisavad, et lahendada keskkonnaprobleeme. Valitsus korraldas jäätmekäitluse etapiviisiliselt ümber. Muudatused piirasid konkurentsi selles sektoris ning nende kõrvalmõjuna vähenes tõhusus ja ringlussevõtu määr. Rohepöörde tõttu tõenäoliselt tähtsust kaotavates või ümberkujundatavates sektorites töötab peaaegu ligikaudu 4 % kõigist töölistest, kes võivad eelkõige vajada täiendus- ja ümberõpet. Tööjõupuudus energeetikasektoris võib takistada üleminekut kliimaneutraalsusele.

| (32) | Transporditaristut iseloomustab tihe kiirteede ja elektriraudteede võrgustik. Ungari transpordisektori heitkogused on märkimisväärselt suurenenud ja sellest hakkab kiiresti saama kõige suuremate heitkogustega sektor. Ungari on üks kõige rohkemate liiklusummikutega liikmesriikidest, kusjuures juhi kohta kaotatakse linnapiirkondades üha rohkem tunde. Hiljuti registreeritud heiteta sõiduautode osakaal ja laadimispunktide arv kasvab pidevalt. Kuigi Ungari on vastavate näitajate poolest teiste selle piirkonna riikide hulgas juhtpositsioonil, jäävad need ikka alla liidu keskmise. |
| --- | --- |

(32)

Transporditaristut iseloomustab tihe kiirteede ja elektriraudteede võrgustik. Ungari transpordisektori heitkogused on märkimisväärselt suurenenud ja sellest hakkab kiiresti saama kõige suuremate heitkogustega sektor. Ungari on üks kõige rohkemate liiklusummikutega liikmesriikidest, kusjuures juhi kohta kaotatakse linnapiirkondades üha rohkem tunde. Hiljuti registreeritud heiteta sõiduautode osakaal ja laadimispunktide arv kasvab pidevalt. Kuigi Ungari on vastavate näitajate poolest teiste selle piirkonna riikide hulgas juhtpositsioonil, jäävad need ikka alla liidu keskmise.

| (33) | Teadusuuringud ja innovatsioon on pikaajalise majanduskasvu ja konkurentsivõime jaoks kriitilise tähtsusega. Ungari on esilekerkiv innovaator. Teadus- ja arendustegevusele tehtavad kulutused suurenevad ja jõudsid 2020. aastal 1,61 %-ni SKPst. Innovatsiooni takistab peamiselt kõrge kvalifikatsiooniga töötajate puudumine. Kolmanda taseme hariduse omandamise määr on üks liidu madalamatest. Hiljutine füüsilise isiku tulumaksu vabastus noortele töötajatele ja muud akadeemilist haridust tõkestavad struktuursed muudatused vähendavad kõrghariduse atraktiivsust. Digioskused ning ettevõtete ja avaliku sektori asutuste digitehnoloogia kasutamine on jätkuvalt alla liidu keskmise. |
| --- | --- |

(33)

Teadusuuringud ja innovatsioon on pikaajalise majanduskasvu ja konkurentsivõime jaoks kriitilise tähtsusega. Ungari on esilekerkiv innovaator. Teadus- ja arendustegevusele tehtavad kulutused suurenevad ja jõudsid 2020. aastal 1,61 %-ni SKPst. Innovatsiooni takistab peamiselt kõrge kvalifikatsiooniga töötajate puudumine. Kolmanda taseme hariduse omandamise määr on üks liidu madalamatest. Hiljutine füüsilise isiku tulumaksu vabastus noortele töötajatele ja muud akadeemilist haridust tõkestavad struktuursed muudatused vähendavad kõrghariduse atraktiivsust. Digioskused ning ettevõtete ja avaliku sektori asutuste digitehnoloogia kasutamine on jätkuvalt alla liidu keskmise.

| (34) | Versailles’ deklaratsioonis liidu riigipeadelt ja valitsusjuhtidelt saadud volituste kohaselt soovitakse komisjoni ettepanekuga kava „REPowerEU“ kohta kaotada järk-järgult võimalikult kiiresti liidu sõltuvus Venemaalt imporditavast fossiilkütusest. Selleks kavatseb komisjon määrata dialoogis liikmesriikidega kindlaks kõige sobivamad projektid, investeeringud ja reformid riiklikul, piirkondlikul ja liidu tasandil. Nende meetmete eesmärk on vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest ja suunata fossiilkütuste import Venemaalt eemale. |
| --- | --- |

(34)

Versailles’ deklaratsioonis liidu riigipeadelt ja valitsusjuhtidelt saadud volituste kohaselt soovitakse komisjoni ettepanekuga kava „REPowerEU“ kohta kaotada järk-järgult võimalikult kiiresti liidu sõltuvus Venemaalt imporditavast fossiilkütusest. Selleks kavatseb komisjon määrata dialoogis liikmesriikidega kindlaks kõige sobivamad projektid, investeeringud ja reformid riiklikul, piirkondlikul ja liidu tasandil. Nende meetmete eesmärk on vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest ja suunata fossiilkütuste import Venemaalt eemale.

| (35) | Ungari energiasektor sõltub suurel määral Venemaal pärinevast fossiilkütusest. 2020. aasta andmete (18) kohaselt pärineb peaaegu kogu imporditud maagaas Venemaalt (95 % võrreldes liidu keskmisega 44 %). Sõltuvus Venemaast on nafta puhul samuti üle liidu keskmise (61 % võrreldes 26 %ga), aga kivisöe puhul jääb see alla liidu keskmise (22 % võrreldes 54 %ga). Maagaasi osakaal energiaallikate jaotuses on liidu keskmisest suurem (35 % võrreldes 24 %ga), samas kui nafta (30 % võrreldes 33 %ga) ja kivisöe (7 % võrreldes 11 %ga) osakaal on väiksem. Taastuvate energiaallikate osakaal 13,9 % summaarsest energia lõpptarbimisest on üks liidu väiksemaid. Ungari kavatseb tugineda rohkem päikseenergiale, samas kui tuule- ja geotermilise energia potentsiaal on siiani alakasutatud. Elektrivõrku on vaja teha investeeringuid, näiteks arukad arvestid, tootvate tarbijate kavad, energiakogukonnad ja dünaamiline hinnakujundus, et edendada suuremat taastuvenergia kasutust. Lisaks sellele võiks lihtsustada menetlusi, mille alusel lubatakse paigaldada taastuvaid energiaallikaid kasutavaid seadmestikke. Gaasiga seotud uued taristu- ja võrguinvesteeringud peaksid võimaluse korral olema tulevikukindlad, et hõlbustada nende pikaajalist kestlikkust tulevikus säästvatele kütustele kohandamise kaudu. Sõltuvuse edasiseks vähendamiseks on palju võimalusi suurendada energiatõhusust elamusektoris. Uute elamute suhtes rangemate keskkonnanõuete kohaldamist lükati edasi 18 kuu võrra kuni 2022. aasta juunini. Praegune elamute renoveerimise programm ei keskendu energiatõhususele ja selles ei saa tegelikkuses osaleda kõige haavatavamad pered. Reguleeritud energiahindade ühtlaselt madal tase, mis ei sõltu kodumajapidamise sissetulekust ega tarbimise määrast, suurendab sissetulekute ebavõrdsust ja ei ajenda energiat säästma. Paketi „Eesmärk 55“ eesmärkide saavutamiseks tuleb Ungaril veelgi vähendada kasvuhoonegaaside heidet ning suurendada taastuvenergia tootmist ja energiatõhusust. |
| --- | --- |

(35)

Ungari energiasektor sõltub suurel määral Venemaal pärinevast fossiilkütusest. 2020. aasta andmete (18) kohaselt pärineb peaaegu kogu imporditud maagaas Venemaalt (95 % võrreldes liidu keskmisega 44 %). Sõltuvus Venemaast on nafta puhul samuti üle liidu keskmise (61 % võrreldes 26 %ga), aga kivisöe puhul jääb see alla liidu keskmise (22 % võrreldes 54 %ga). Maagaasi osakaal energiaallikate jaotuses on liidu keskmisest suurem (35 % võrreldes 24 %ga), samas kui nafta (30 % võrreldes 33 %ga) ja kivisöe (7 % võrreldes 11 %ga) osakaal on väiksem. Taastuvate energiaallikate osakaal 13,9 % summaarsest energia lõpptarbimisest on üks liidu väiksemaid. Ungari kavatseb tugineda rohkem päikseenergiale, samas kui tuule- ja geotermilise energia potentsiaal on siiani alakasutatud. Elektrivõrku on vaja teha investeeringuid, näiteks arukad arvestid, tootvate tarbijate kavad, energiakogukonnad ja dünaamiline hinnakujundus, et edendada suuremat taastuvenergia kasutust. Lisaks sellele võiks lihtsustada menetlusi, mille alusel lubatakse paigaldada taastuvaid energiaallikaid kasutavaid seadmestikke. Gaasiga seotud uued taristu- ja võrguinvesteeringud peaksid võimaluse korral olema tulevikukindlad, et hõlbustada nende pikaajalist kestlikkust tulevikus säästvatele kütustele kohandamise kaudu. Sõltuvuse edasiseks vähendamiseks on palju võimalusi suurendada energiatõhusust elamusektoris. Uute elamute suhtes rangemate keskkonnanõuete kohaldamist lükati edasi 18 kuu võrra kuni 2022. aasta juunini. Praegune elamute renoveerimise programm ei keskendu energiatõhususele ja selles ei saa tegelikkuses osaleda kõige haavatavamad pered. Reguleeritud energiahindade ühtlaselt madal tase, mis ei sõltu kodumajapidamise sissetulekust ega tarbimise määrast, suurendab sissetulekute ebavõrdsust ja ei ajenda energiat säästma. Paketi „Eesmärk 55“ eesmärkide saavutamiseks tuleb Ungaril veelgi vähendada kasvuhoonegaaside heidet ning suurendada taastuvenergia tootmist ja energiatõhusust.

| (36) | Kuigi kliimaneutraalsusele ülemineku ja fossiilkütustest loobumise kiirendamine tekitab mitmes sektoris märkimisväärseid ümberkorralduskulusid, saab Ungari ühtekuuluvuspoliitika raames kasutada õiglase ülemineku mehhanismi, et leevendada ülemineku sotsiaal-majanduslikku mõju kõige enam mõjutatud piirkondades. Lisaks saab Ungari kasutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1057 (19) loodud Euroopa Sotsiaalfond+, et parandada tööhõivevõimalusi ja tugevdada sotsiaalset ühtekuuluvust. |
| --- | --- |

(36)

Kuigi kliimaneutraalsusele ülemineku ja fossiilkütustest loobumise kiirendamine tekitab mitmes sektoris märkimisväärseid ümberkorralduskulusid, saab Ungari ühtekuuluvuspoliitika raames kasutada õiglase ülemineku mehhanismi, et leevendada ülemineku sotsiaal-majanduslikku mõju kõige enam mõjutatud piirkondades. Lisaks saab Ungari kasutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1057 (19) loodud Euroopa Sotsiaalfond+, et parandada tööhõivevõimalusi ja tugevdada sotsiaalset ühtekuuluvust.

| (37) | Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2022. aasta lähenemisprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (20) kajastub soovituses 1, |
| --- | --- |

(37)

Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2022. aasta lähenemisprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (20) kajastub soovituses 1,

SOOVITAB Ungaril võtta 2022. ja 2023. aastal järgmisi meetmeid.

1.

Tagada 2023. aastal, et riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv oleks kooskõlas üldiselt neutraalse eelarvepoliitikaga, võttes arvesse jätkuvat ajutist ja suunatud toetust kodumajapidamistele ja ettevõtetele, mis on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ja Ukrainast põgenevatele inimestele. Olla valmis kohandama jooksvaid kulutusi vastavalt muutuvale olukorrale. Suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, võttes arvesse algatust „REPowerEU“, sealhulgas kasutades taaste- ja vastupidavusrahastut ning muid liidu vahendeid. Järgida pärast 2023. aastat eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne keskpika perioodi eelarvepositsioon. Täiustada pensionisüsteemi pikaajalist kestlikkust, säilitades nõuetekohasust, eelkõige sissetulekute ebavõrdsuse kõrvaldamise teel.

2.

Viia kiiresti lõpule komisjoniga peetavad läbirääkimised 2021.–2027. aasta ühtekuuluvuspoliitika programmidokumentide üle, et alustada nende rakendamist.

3.

Jätkata kõige haavatavamate rühmade integreerimist tööturul, eelkõige täiendusõppe kaudu, ning pikendada töötushüvitiste tasumise aega. Parandada sotsiaalabi piisavust ning tagada kõigile juurdepääs olulistele teenustele ja nõuetekohasele eluasemele. Parandada haridustulemusi ja suurendada ebasoodsas olukorras olevate rühmade, eelkõige romade osalemist kvaliteetses tavahariduses. Parandada kvaliteetse ennetava ja esmatasandi arstiabi juurdepääsetavust.

4.

Tugevdada korruptsioonivastast raamistikku, sealhulgas prokuratuuri jõupingutuste ja avaliku teabe kättesaadavuse parandamise abil, ning tugevdada kohtute sõltumatust. Parandada otsustusprotsessi kvaliteeti ja läbipaistvust tulemusliku sotsiaaldialoogi ja teiste sidusrühmade kaasamise kaudu ning korrapäraste mõjuhinnangute kaudu. Jätkata maksusüsteemi lihtsustamist. Parandada regulatiivset ennustatavust ja konkurentsi teenussektoris, eelkõige jaemüügi ja kommunaalteenuste puhul, ning teha korrapäraselt äritehingute konkurentsialast kontrolli. Suurendada konkurentsi riigihangete puhul.

5.

Edendada reforme ja investeeringuid kestliku veemajanduse ja jäätmekäitluse, ringmajanduse, ettevõtete digiülemineku, rohe- ja digioskuste ning teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas.

6.

Vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest, kiirendades taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu, eelkõige lihtsustades lubade väljastamise menetlusi ning täiustades elektritaristut. Mitmekesistada fossiilkütuste importi, muu hulgas tugevdades omavahelisi ühendusi teiste riikide osalusel. Vähendada hoonete ja transpordi sõltuvust fossiilkütustest, suurendades kõigi jaoks energiatõhususe tagamise meetmete valdkonnas tehtavaid jõupingutusi, eeskätt mis puudutab elamuid ja keskkonda säästvat transporti, seda eelkõige elektrifitseerimise kaudu.

Brüssel, 12. juuli 2022

Nõukogu nimel

eesistuja

Z. STANJURA

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (ELT L 57, 18.2.2021, lk 17).

2

(3)  Nõukogu 4. märtsi 2022. aasta rakendusotsus (EL) 2022/382, millega määratakse kindlaks Ukrainast lähtuva põgenike massilise sissevoolu olemasolu direktiivi 2001/55/EÜ artikli 5 tähenduses ning nähakse selle tulemusena ette ajutine kaitse (ELT L 71, 4.3.2022, lk 1).

3

(4)  Nõukogu 20. juuli 2001. aasta direktiiv 2001/55/EÜ miinimumnõuete kohta ajutise kaitse andmiseks ümberasustatud isikute massilise sissevoolu korral ning meetmete kohta liikmesriikide jõupingutuste tasakaalustamiseks nende isikute vastuvõtmisel ning selle tagajärgede kandmisel (EÜT L 212, 7.8.2001, lk 12).

4

(5)  Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovitus, milles esitatakse nõukogu arvamus Ungari 2021. aasta lähenemisprogrammi kohta (ELT C 304, 29.7.2021, lk 78).

5

(6)  Käesolevas soovituses esitatud hinnangud eelarvepoliitika ja selle komponentide kohta on komisjoni hinnangud, mis põhinevad komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi aluseks olevatel eeldustel. Komisjoni hinnangud keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu kohta ei hõlma selliste reformide positiivset mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ja võivad hoogustada potentsiaalset majanduskasvu.

6

(7)  Ei rahastata taaste- ja vastupidavusrahastust ega muudest liidu vahenditest antavate toetustega.

7

(8)  Nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitus, milles käsitletakse Ungari 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Ungari 2020. aasta lähenemisprogrammi kohta (ELT C 282, 26.8.2020, lk 107).

8

(9)  Näitajad kajastavad alates 2021. aasta sügisest võetud meetmete aastaste eelarvekulude taset, sealhulgas jooksvaid tulusid ja kulusid ning asjakohasel juhul kapitalikulumeetmeid.

9

(10)  Eeldatakse, et Ukrainast liitu põgenenud isikute koguarv jõuab 2022. aasta lõpuks järk-järgult 6 miljonini ning nende geograafiline jaotus põhineb olemasoleva diasporaa suurusel, vastuvõtva liikmesriigi elanikkonna suhtelisel suurusel ja Ukrainast põgenenud isikute tegelikul jaotusel üle kogu liidu 2022. aasta märtsi seisuga. Inimese kohta arvutatud eelarvekulude puhul põhinevad hinnangud komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse Euromodi mikrosimulatsiooni mudelil, võttes arvesse nii rahaülekandeid kui ka mitterahalisi hüvitisi, nagu haridus ja tervishoid.

10

(11)  Näitaja miinusmärk vastab esmaste kulude kasvu liigsele kasvule võrreldes keskpika perioodi majanduskasvuga, osutades ekspansiivsele eelarvepoliitikale.

11

(12)  Need on komisjoni prognoosid. Komisjon ei ole Ungari taaste- ja vastupidavuskava veel hinnanud.

12

(13)  Muudel riiklikult rahastatavatel kapitalikuludel peaks olema ekspansiivne panus 0,4 protsendipunkti SKPst, mis on suurel määral põhjustatud kommunaalettevõtete rekapitaliseerimise mõjust eelarvele.

13

(14)  Näitaja plussmärk vastab esmaste kulude kasvu vähesele kasvule võrreldes keskpika perioodi majanduskasvuga, osutades pärssivale eelarvepoliitikale.

14

(15)  Muudel riiklikult rahastatavatel kapitalikuludel peaks olema pärssiv panus 0,6 protsendipunkti SKPst, mis on suurel määral põhjustatud perekondadele ette nähtud renoveerimistoetuste järkjärgulisest kaotamisest ning hinnanguliselt väiksemast kommunaalettevõtete rekapitaliseerimisest kui 2022. aastal.

15

(16)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1060, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfond+, Ühtekuuluvusfondi, Õiglase Ülemineku Fondi ja Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfondi kohta ning nende ja Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastu suhtes kohaldatavad finantsreeglid (ELT L 231, 30.6.2021, lk 159).

16

(17)  Komisjon saatis Ungarile 27. aprillil kirja kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2020. aasta määruse (EL, Euratom) 2020/2092 (mis käsitleb üldist tingimuslikkuse korda liidu eelarve kaitsmiseks) artikli 6 lõikega 1 (ELT L 433I, 22.12.2020, lk 1).

17

(18)  Eurostat (2020), Venemaa impordi osakaal vastavalt maagaasi, toornafta ja kivisöe koguimpordis. ELi 27 liikmesriigi keskmine koguimport põhineb ELi 27 liikmesriigi välisel impordil. Ungari puhul hõlmab koguimport liidusisest kaubavahetust. Toornafta ei hõlma rafineeritud naftatooteid. Tuleb märkida, et kuigi Ungari sõltub suurel määral Venemaalt gaasi impordist, ekspordib Ungari märkimisväärses koguses gaasi naaberriikidesse. Seega on Ungari sõltuvus gaasist sisetarbimiseks tõenäoliselt teatatud näitajatest väiksem, kuigi siiski märkimisväärne.

18

(19)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1057, millega luuakse Euroopa Sotsiaalfond+ (ESF+) ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1296/2013 (ELT L 231, 30.6.2021, lk 21).

19

(20)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 lõikele 2.

20

---

| 1.9.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 334/146 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 334/146

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

12. juuli 2022,

milles käsitletakse Malta 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Malta 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohta

(2022/C 334/18)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arves nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | 19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, (2) millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu. Taaste- ja vastupidavusrahastust antakse rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. See aitab majandusel taastuda ning teha eelkõige rohe- ja digipöörde edendamiseks kestlikke ja majanduskasvu soodustavaid reforme ja investeeringuid, tugevdades samas liikmesriikide majanduse vastupidavust ja potentsiaalset majanduskasvu. Samuti aitab see tugevdada riigi rahanduse jätkusuutlikkust ning edendada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis. 2022. aasta juunis ajakohastatakse kooskõlas määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikega 2 taaste- ja vastupidavusrahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust. |
| --- | --- |

(1)

19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, (2) millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu. Taaste- ja vastupidavusrahastust antakse rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. See aitab majandusel taastuda ning teha eelkõige rohe- ja digipöörde edendamiseks kestlikke ja majanduskasvu soodustavaid reforme ja investeeringuid, tugevdades samas liikmesriikide majanduse vastupidavust ja potentsiaalset majanduskasvu. Samuti aitab see tugevdada riigi rahanduse jätkusuutlikkust ning edendada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis. 2022. aasta juunis ajakohastatakse kooskõlas määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikega 2 taaste- ja vastupidavusrahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust.

| (2) | 24. novembril 2021 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2022) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse 7. mail 2021 allkirjastatud Porto sotsiaalkohustust rakendada edasi Euroopa sotsiaalõiguste sammast, mille Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kuulutasid välja 17. novembril 2017. Euroopa Ülemkogu kiitis 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid heaks 25. märtsil 2022. 24. novembril 2021 võttis komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1176/2011 (3) alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Maltat ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta ning ettepaneku 2022. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist. 5. aprillil 2022 võttis nõukogu vastu soovituse euroala majanduspoliitika kohta (4) ja 14. märtsil 2022 ühise tööhõive aruande. |
| --- | --- |

(2)

24. novembril 2021 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2022) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse 7. mail 2021 allkirjastatud Porto sotsiaalkohustust rakendada edasi Euroopa sotsiaalõiguste sammast, mille Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kuulutasid välja 17. novembril 2017. Euroopa Ülemkogu kiitis 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid heaks 25. märtsil 2022. 24. novembril 2021 võttis komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1176/2011 (3) alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Maltat ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta ning ettepaneku 2022. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist. 5. aprillil 2022 võttis nõukogu vastu soovituse euroala majanduspoliitika kohta (4) ja 14. märtsil 2022 ühise tööhõive aruande.

| (3) | Venemaa sissetung Ukrainasse pärast ülemaailmset pandeemiat on märkimisväärselt muutnud geopoliitilist ja majanduslikku olukorda. Sissetungi mõju liikmesriikide majandusele avaldub muu hulgas kõrgemates energia-, toidu- ja toorainehindades ning kehvemates kasvuväljavaadetes. Kõrgemad energiahinnad mõjutavad tugevasti eelkõige kõige haavatavamaid leibkondi, kes kannatavad energiaostuvõimetuse all või elavad selle ohus, samuti ettevõtteid, mis on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad. Liit seisab silmitsi ka Ukrainast põgenevate inimeste enneolematu sissevooluga. Venemaa agressioonisõjast tulenevad majanduslikud tagajärjed on mõjutanud liikmesriike ebaühtlaselt. Sellega seoses käivitati 4. märtsil 2022 nõukogu rakendusotsusega (EL) 2022/382 (5) esimest korda nõukogu direktiiv 2001/55/EÜ, (6) millega anti Ukrainast pärit põgenikele õigus seaduslikult liidus viibida ning juurdepääs haridusele ja koolitusele, tööturule, tervishoiule, eluasemele ja sotsiaalhoolekandele. |
| --- | --- |

(3)

Venemaa sissetung Ukrainasse pärast ülemaailmset pandeemiat on märkimisväärselt muutnud geopoliitilist ja majanduslikku olukorda. Sissetungi mõju liikmesriikide majandusele avaldub muu hulgas kõrgemates energia-, toidu- ja toorainehindades ning kehvemates kasvuväljavaadetes. Kõrgemad energiahinnad mõjutavad tugevasti eelkõige kõige haavatavamaid leibkondi, kes kannatavad energiaostuvõimetuse all või elavad selle ohus, samuti ettevõtteid, mis on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad. Liit seisab silmitsi ka Ukrainast põgenevate inimeste enneolematu sissevooluga. Venemaa agressioonisõjast tulenevad majanduslikud tagajärjed on mõjutanud liikmesriike ebaühtlaselt. Sellega seoses käivitati 4. märtsil 2022 nõukogu rakendusotsusega (EL) 2022/382 (5) esimest korda nõukogu direktiiv 2001/55/EÜ, (6) millega anti Ukrainast pärit põgenikele õigus seaduslikult liidus viibida ning juurdepääs haridusele ja koolitusele, tööturule, tervishoiule, eluasemele ja sotsiaalhoolekandele.

| (4) | Võttes arvesse kiiresti muutuvat majanduslikku ja geopoliitilist olukorda, jätkub Euroopa poolaasta raames 2022. aastal majandus- ja tööhõivepoliitika ulatuslik koordineerimine, lähtudes samal ajal taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamisnõuetest, nagu on märgitud 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsis. Vastuvõetud taaste- ja vastupidavuskavade rakendamine on oluline poliitiliste prioriteetide elluviimiseks Euroopa poolaasta raames, kuna kavades käsitletakse kõiki 2019. ja 2020. aasta Euroopa poolaasta tsüklites esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019. ja 2020. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mida on läbi vaadatud, ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21, nagu ka riigipõhised soovitused, mis esitati enne selliste läbivaadatud, ajakohastatud või muudetud kavade esitamise kuupäeva. |
| --- | --- |

(4)

Võttes arvesse kiiresti muutuvat majanduslikku ja geopoliitilist olukorda, jätkub Euroopa poolaasta raames 2022. aastal majandus- ja tööhõivepoliitika ulatuslik koordineerimine, lähtudes samal ajal taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamisnõuetest, nagu on märgitud 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsis. Vastuvõetud taaste- ja vastupidavuskavade rakendamine on oluline poliitiliste prioriteetide elluviimiseks Euroopa poolaasta raames, kuna kavades käsitletakse kõiki 2019. ja 2020. aasta Euroopa poolaasta tsüklites esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019. ja 2020. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mida on läbi vaadatud, ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21, nagu ka riigipõhised soovitused, mis esitati enne selliste läbivaadatud, ajakohastatud või muudetud kavade esitamise kuupäeva.

| (5) | Stabiilsuse ja kasvu pakti üldist vabastusklauslit on kohaldatud alates 2020. aasta märtsist. Oma 3. märtsi 2021. aasta teatises „Üks aasta pärast COVID-19 puhangu algust: eelarvepoliitika meetmed“ esitas komisjon oma seisukoha, et otsuse tegemisel üldise vabastusklausli kohaldamise lõpetamise või jätkamise kohta tuleks lähtuda majandusolukorra üldhinnangust, kusjuures peamiseks kvantitatiivseks kriteeriumiks peaks olema liidu või euroala majandustegevuse tase võrreldes kriisieelse tasemega (2019. aasta lõpp). Võttes arvesse suurenenud ebakindlust ja majandusväljavaateid ohustavaid suuri langusriske Euroopas toimuva sõja kontekstis, enneolematut energiahindade tõusu ja jätkuvaid häireid tarneahelates, on põhjendatud stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamisaja pikendamine 2023. aastani. |
| --- | --- |

(5)

Stabiilsuse ja kasvu pakti üldist vabastusklauslit on kohaldatud alates 2020. aasta märtsist. Oma 3. märtsi 2021. aasta teatises „Üks aasta pärast COVID-19 puhangu algust: eelarvepoliitika meetmed“ esitas komisjon oma seisukoha, et otsuse tegemisel üldise vabastusklausli kohaldamise lõpetamise või jätkamise kohta tuleks lähtuda majandusolukorra üldhinnangust, kusjuures peamiseks kvantitatiivseks kriteeriumiks peaks olema liidu või euroala majandustegevuse tase võrreldes kriisieelse tasemega (2019. aasta lõpp). Võttes arvesse suurenenud ebakindlust ja majandusväljavaateid ohustavaid suuri langusriske Euroopas toimuva sõja kontekstis, enneolematut energiahindade tõusu ja jätkuvaid häireid tarneahelates, on põhjendatud stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamisaja pikendamine 2023. aastani.

| (6) | Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovituses, (7) milles esitatakse nõukogu arvamus Malta 2021. aasta stabiilsusprogrammi kohta, esitatud lähenemisviisi kohaselt on üldist eelarvepoliitikat praegu kõige parem mõõta esmaste kulude (millest on maha arvatud kaalutlusõiguse alusel võetud tulumeetmed ja välja jäetud COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed) muutusena keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu suhtes, kuid võttes arvesse taaste- ja vastupidavusrahastu tagastamatute toetuste ja muude liidu vahenditega rahastatavaid kulusid (8). Selleks et hinnata, kas riigi eelarvepoliitika on konservatiivne ja kas eelarve struktuur soodustab kestlikku taastumist kooskõlas rohe- ja digipöördega, tuleks üldisest eelarvepoliitikast kaugemale minnes pöörata tähelepanu ka riiklikult rahastatavate (9) esmaste jooksvate kulude (millest on maha arvatud kaalutlusõiguse alusel võetud tulumeetmed ja välja jäetud COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed) ja investeeringute arengule. |
| --- | --- |

(6)

Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovituses, (7) milles esitatakse nõukogu arvamus Malta 2021. aasta stabiilsusprogrammi kohta, esitatud lähenemisviisi kohaselt on üldist eelarvepoliitikat praegu kõige parem mõõta esmaste kulude (millest on maha arvatud kaalutlusõiguse alusel võetud tulumeetmed ja välja jäetud COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed) muutusena keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu suhtes, kuid võttes arvesse taaste- ja vastupidavusrahastu tagastamatute toetuste ja muude liidu vahenditega rahastatavaid kulusid (8). Selleks et hinnata, kas riigi eelarvepoliitika on konservatiivne ja kas eelarve struktuur soodustab kestlikku taastumist kooskõlas rohe- ja digipöördega, tuleks üldisest eelarvepoliitikast kaugemale minnes pöörata tähelepanu ka riiklikult rahastatavate (9) esmaste jooksvate kulude (millest on maha arvatud kaalutlusõiguse alusel võetud tulumeetmed ja välja jäetud COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed) ja investeeringute arengule.

| (7) | 2. märtsil 2022 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse 2023. aasta eelarvepoliitika üldised suunised („eelarvesuunised“), et toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon märkis, et 2022. aasta talveprognoosi makromajandusliku prognoosi kohaselt näib üleminek 2020.–2022. aasta üldiselt toetavalt eelarvepoliitikalt üldiselt neutraalsele eelarvepoliitikale, olles samas valmis reageerima muutuvale majandusolukorrale, 2023. aastal asjakohane. Komisjon teatas, et 2023. aasta eelarvesoovitused peaksid jätkuvalt olema liikmesriikide vahel diferentseeritud ja nendes tuleks arvesse võtta võimalikku ülekanduvat mõju riikide vahel. Komisjon kutsus liikmesriike üles kajastama suuniseid oma stabiilsus- ja lähenemisprogrammides. Komisjon võttis kohustuse jälgida tähelepanelikult majandusarengut ja kohandada oma poliitikasuuniseid vastavalt vajadusele ning hiljemalt 2022. aasta mai lõpus esitatavas Euroopa poolaasta kevadpaketis. |
| --- | --- |

(7)

2. märtsil 2022 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse 2023. aasta eelarvepoliitika üldised suunised („eelarvesuunised“), et toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon märkis, et 2022. aasta talveprognoosi makromajandusliku prognoosi kohaselt näib üleminek 2020.–2022. aasta üldiselt toetavalt eelarvepoliitikalt üldiselt neutraalsele eelarvepoliitikale, olles samas valmis reageerima muutuvale majandusolukorrale, 2023. aastal asjakohane. Komisjon teatas, et 2023. aasta eelarvesoovitused peaksid jätkuvalt olema liikmesriikide vahel diferentseeritud ja nendes tuleks arvesse võtta võimalikku ülekanduvat mõju riikide vahel. Komisjon kutsus liikmesriike üles kajastama suuniseid oma stabiilsus- ja lähenemisprogrammides. Komisjon võttis kohustuse jälgida tähelepanelikult majandusarengut ja kohandada oma poliitikasuuniseid vastavalt vajadusele ning hiljemalt 2022. aasta mai lõpus esitatavas Euroopa poolaasta kevadpaketis.

| (8) | Seoses eelarvesuunistega võetakse 2023. aasta eelarvesoovitustes arvesse halvenenud majandusväljavaateid, suurenenud ebakindlust ja täiendavaid langusriske ning võrreldes komisjoni 2022. aasta talveprognoosiga kiiremat inflatsiooni. Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleb eelarvemeetmete abil suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse ning säilitada kõige haavatavamate leibkondade ostujõud, et leevendada energiahinna tõusu mõju ja aidata piirata teisest inflatsioonisurvet sihipäraste ja ajutiste meetmete abil. Eelarvepoliitika peab jääma paindlikuks, et kohaneda kiiresti muutuvate oludega, sealhulgas Venemaa Ukraina-vastasest agressioonisõjast kaitse ja julgeoleku osas tulenevate väljakutsetega, ning see peab olema liikmesriikide vahel diferentseeritud vastavalt nende eelarve- ja majandusolukorrale, võttes sealhulgas arvesse, kuidas neile mõjub kriis ja Ukrainast põgenenud inimeste sisseränne. |
| --- | --- |

(8)

Seoses eelarvesuunistega võetakse 2023. aasta eelarvesoovitustes arvesse halvenenud majandusväljavaateid, suurenenud ebakindlust ja täiendavaid langusriske ning võrreldes komisjoni 2022. aasta talveprognoosiga kiiremat inflatsiooni. Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleb eelarvemeetmete abil suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse ning säilitada kõige haavatavamate leibkondade ostujõud, et leevendada energiahinna tõusu mõju ja aidata piirata teisest inflatsioonisurvet sihipäraste ja ajutiste meetmete abil. Eelarvepoliitika peab jääma paindlikuks, et kohaneda kiiresti muutuvate oludega, sealhulgas Venemaa Ukraina-vastasest agressioonisõjast kaitse ja julgeoleku osas tulenevate väljakutsetega, ning see peab olema liikmesriikide vahel diferentseeritud vastavalt nende eelarve- ja majandusolukorrale, võttes sealhulgas arvesse, kuidas neile mõjub kriis ja Ukrainast põgenenud inimeste sisseränne.

| (9) | 13. juulil 2021 esitas Malta vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon hindas määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas esitatud hindamissuunistega. 5. oktoobril 2021 võttis nõukogu vastu rakendusotsuse Malta taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnangu heakskiitmise kohta (10). Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsuse vastuvõtmisest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Malta on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjakohased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud. |
| --- | --- |

(9)

13. juulil 2021 esitas Malta vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon hindas määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas esitatud hindamissuunistega. 5. oktoobril 2021 võttis nõukogu vastu rakendusotsuse Malta taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnangu heakskiitmise kohta (10). Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsuse vastuvõtmisest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Malta on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjakohased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud.

| (10) | 15. aprillil 2022 esitas Malta oma 2022. aasta riikliku reformikava ja 2. mail 2022 oma 2022. aasta stabiilsusprogrammi kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artiklis 4 sätestatud tähtajaga. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2022. aasta riiklik reformikava ka Malta kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava rakendamisel tehtud edusammude kohta. |
| --- | --- |

(10)

15. aprillil 2022 esitas Malta oma 2022. aasta riikliku reformikava ja 2. mail 2022 oma 2022. aasta stabiilsusprogrammi kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artiklis 4 sätestatud tähtajaga. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2022. aasta riiklik reformikava ka Malta kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava rakendamisel tehtud edusammude kohta.

| (11) | 23. mail 2022 avaldas komisjon Malta kohta 2022. aasta riigiaruande. Selles hinnati Malta edusamme nõukogu poolt 2019., 2020. ja 2021. aastal vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti taaste ja vastupidavuse tulemustabeli põhjal kokkuvõte sellest, kuidas Malta on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Selle analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega, sealhulgas nendega, mis tekivad seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse. Samuti hinnati Malta edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning liidu peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamisel. |
| --- | --- |

(11)

23. mail 2022 avaldas komisjon Malta kohta 2022. aasta riigiaruande. Selles hinnati Malta edusamme nõukogu poolt 2019., 2020. ja 2021. aastal vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti taaste ja vastupidavuse tulemustabeli põhjal kokkuvõte sellest, kuidas Malta on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Selle analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega, sealhulgas nendega, mis tekivad seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse. Samuti hinnati Malta edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning liidu peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamisel.

| (12) | 23. mail 2022 esitas komisjon Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 3 kohase aruande. Selles aruandes arutati Malta eelarveseisundit, kuna riigi valitsemissektori eelarvepuudujääk ületas 2021. aastal aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % sisemajanduse koguproduktist (SKP). Aruandes jõuti järeldusele, et puudujäägikriteerium ei ole täidetud. Kooskõlas 2. märtsi 2022. aasta teatisega ei teinud komisjon 2022. aasta kevadel ettepanekut algatada uusi ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusi ning hindab 2022. aasta sügisel uuesti, kas on vaja teha ettepanek selliste menetluste algatamiseks. |
| --- | --- |

(12)

23. mail 2022 esitas komisjon Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 3 kohase aruande. Selles aruandes arutati Malta eelarveseisundit, kuna riigi valitsemissektori eelarvepuudujääk ületas 2021. aastal aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % sisemajanduse koguproduktist (SKP). Aruandes jõuti järeldusele, et puudujäägikriteerium ei ole täidetud. Kooskõlas 2. märtsi 2022. aasta teatisega ei teinud komisjon 2022. aasta kevadel ettepanekut algatada uusi ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusi ning hindab 2022. aasta sügisel uuesti, kas on vaja teha ettepanek selliste menetluste algatamiseks.

| (13) | Oma 20. juuli 2020. aasta soovituses (11) soovitas nõukogu Maltal võtta 2020. ja 2021. aastal kooskõlas üldise vabastusklausliga kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida COVID-19 pandeemiale ning toetada majandust ja selle taastumist. Samuti soovitati Maltal juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon keskpikas perspektiivis ja tagada võla jätkusuutlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Eurostati kinnitatud andmete põhjal vähenes Malta valitsemissektori eelarvepuudujääk 9,5 %-lt SKPst 2020. aastal 8,0 %-le SKPst 2021. aastal. Malta eelarvepoliitilised meetmed toetasid majanduse taastumist 2021. aastal, samal ajal kui ajutised erakorralised toetusmeetmed vähenesid 6,3 %-lt SKPst 2020. aastal 4,7 %-le SKPst 2021. aastal. Malta 2021. aasta meetmed olid kooskõlas nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitusega. 2020. ja 2021. aastal valitsuse poolt kaalutlusõiguse alusel võetud eelarvemeetmed olid ajutised või kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega. Eurostati kinnitatud andmete kohaselt suurenes valitsemissektori võlg 53,4 %-lt SKPst 2020. aastal 57,0 %-le SKPst 2021. aastal. |
| --- | --- |

(13)

Oma 20. juuli 2020. aasta soovituses (11) soovitas nõukogu Maltal võtta 2020. ja 2021. aastal kooskõlas üldise vabastusklausliga kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida COVID-19 pandeemiale ning toetada majandust ja selle taastumist. Samuti soovitati Maltal juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon keskpikas perspektiivis ja tagada võla jätkusuutlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Eurostati kinnitatud andmete põhjal vähenes Malta valitsemissektori eelarvepuudujääk 9,5 %-lt SKPst 2020. aastal 8,0 %-le SKPst 2021. aastal. Malta eelarvepoliitilised meetmed toetasid majanduse taastumist 2021. aastal, samal ajal kui ajutised erakorralised toetusmeetmed vähenesid 6,3 %-lt SKPst 2020. aastal 4,7 %-le SKPst 2021. aastal. Malta 2021. aasta meetmed olid kooskõlas nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitusega. 2020. ja 2021. aastal valitsuse poolt kaalutlusõiguse alusel võetud eelarvemeetmed olid ajutised või kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega. Eurostati kinnitatud andmete kohaselt suurenes valitsemissektori võlg 53,4 %-lt SKPst 2020. aastal 57,0 %-le SKPst 2021. aastal.

| (14) | 2022. aasta stabiilsusprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on realistlik. Valitsuse prognoosi kohaselt kasvab reaalne SKP 2022. aastal 4,4 % ja 2023. aastal 3,9 %. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on SKP reaalkasv 2022. aastal väiksem ehk 4,2 % ja 2023. aastal suurem ehk 4,0 %. Valitsus prognoosib oma 2022. aasta stabiilsusprogrammis, et valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk väheneb 2022. aastal 5,4 %-le SKPst ja 2023. aastal 4,6 %-le SKPst. 2022. aastaks prognoositud vähenemine kajastab peamiselt majandustegevuse kasvu ja erakorraliste toetusmeetmete osalise tühistamise netomõju, samas kui kõrgete energiahindade tõttu kehtestati uued meetmed. 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse kasvama 2022. aastal 58,6 %-le ja seejärel 2023. aastal veelgi 59,4 %-le. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2022. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk on 2022. ja 2023. aastal vastavalt 5,6 % SKPst ja 4,6 % SKPst. See on kooskõlas 2022. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud eelarvepuudujäägiga. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2022. aastal 58,5 % ja 2023. aastal 59,5 %. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on keskpika perioodi (kümne aasta keskmine) potentsiaalne SKP kasv hinnanguliselt 4,5 %. See hinnang ei hõlma aga selliste reformide mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ja võivad hoogustada Malta potentsiaalset majanduskasvu. |
| --- | --- |

(14)

2022. aasta stabiilsusprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on realistlik. Valitsuse prognoosi kohaselt kasvab reaalne SKP 2022. aastal 4,4 % ja 2023. aastal 3,9 %. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on SKP reaalkasv 2022. aastal väiksem ehk 4,2 % ja 2023. aastal suurem ehk 4,0 %. Valitsus prognoosib oma 2022. aasta stabiilsusprogrammis, et valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk väheneb 2022. aastal 5,4 %-le SKPst ja 2023. aastal 4,6 %-le SKPst. 2022. aastaks prognoositud vähenemine kajastab peamiselt majandustegevuse kasvu ja erakorraliste toetusmeetmete osalise tühistamise netomõju, samas kui kõrgete energiahindade tõttu kehtestati uued meetmed. 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse kasvama 2022. aastal 58,6 %-le ja seejärel 2023. aastal veelgi 59,4 %-le. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2022. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk on 2022. ja 2023. aastal vastavalt 5,6 % SKPst ja 4,6 % SKPst. See on kooskõlas 2022. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud eelarvepuudujäägiga. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2022. aastal 58,5 % ja 2023. aastal 59,5 %. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on keskpika perioodi (kümne aasta keskmine) potentsiaalne SKP kasv hinnanguliselt 4,5 %. See hinnang ei hõlma aga selliste reformide mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ja võivad hoogustada Malta potentsiaalset majanduskasvu.

| (15) | 2022. aastal kaotab valitsus järk-järgult enamiku COVID-19 kriisile reageerimiseks võetud meetmetest, nii et ajutised erakorralised meetmed peaksid prognooside kohaselt vähenema 4,7 %-lt SKPst 2021. aastal 1,3 %-le SKPst 2022. aastal. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetud meetmed, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 1,0 % SKPst ja 2023. aastal 0,6 % SKPst (12). Need meetmed hõlmavad peamiselt energiatarbimise kaudsete maksude vähendamist ja energiatootmise toetusi, et kompenseerida imporditud elektri ja CO2 heitkoguste kõrgemat hinda. Need meetmed on kavandatud ajutistena. Kui aga energiahinnad jäävad kõrgeks ka 2023. aastal, võidakse mõned neist meetmetest säilitada. Mõned neist meetmetest, eelkõige energiatootmise toetused ja kütuseaktsiisi vähendused, ei ole suunatud. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad ka Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse pakkumise kulud, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 0,1 % SKPst ja 2023. aastal 0,1 % SKPst (13). |
| --- | --- |

(15)

2022. aastal kaotab valitsus järk-järgult enamiku COVID-19 kriisile reageerimiseks võetud meetmetest, nii et ajutised erakorralised meetmed peaksid prognooside kohaselt vähenema 4,7 %-lt SKPst 2021. aastal 1,3 %-le SKPst 2022. aastal. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetud meetmed, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 1,0 % SKPst ja 2023. aastal 0,6 % SKPst (12). Need meetmed hõlmavad peamiselt energiatarbimise kaudsete maksude vähendamist ja energiatootmise toetusi, et kompenseerida imporditud elektri ja CO2 heitkoguste kõrgemat hinda. Need meetmed on kavandatud ajutistena. Kui aga energiahinnad jäävad kõrgeks ka 2023. aastal, võidakse mõned neist meetmetest säilitada. Mõned neist meetmetest, eelkõige energiatootmise toetused ja kütuseaktsiisi vähendused, ei ole suunatud. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad ka Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse pakkumise kulud, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 0,1 % SKPst ja 2023. aastal 0,1 % SKPst (13).

| (16) | Oma 18. juuni 2021. aasta soovituses soovitas nõukogu Maltal säilitada 2022. aastal toetav eelarvepoliitika, sealhulgas taaste- ja vastupidavusrahastust saadav impulss, ning riiklikult rahastatavad investeeringud. Samuti soovitas nõukogu Maltal juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon ja tagada riigi rahanduse jätkusuutlikkus keskpikas perspektiivis ning samal ajal suurendada investeeringuid majanduskasvu potentsiaali hoogustamiseks. |
| --- | --- |

(16)

Oma 18. juuni 2021. aasta soovituses soovitas nõukogu Maltal säilitada 2022. aastal toetav eelarvepoliitika, sealhulgas taaste- ja vastupidavusrahastust saadav impulss, ning riiklikult rahastatavad investeeringud. Samuti soovitas nõukogu Maltal juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon ja tagada riigi rahanduse jätkusuutlikkus keskpikas perspektiivis ning samal ajal suurendada investeeringuid majanduskasvu potentsiaali hoogustamiseks.

| (17) | Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi ja Malta 2022. aasta stabiilsusprogrammis esitatud teabe kohaselt prognoositakse, et eelarvepoliitika on 2022. aastal toetav (– 1,5 % SKPst), nagu soovitas nõukogu (14). Malta kavatseb jätkuvalt toetada majanduse taastamist, kasutades taaste- ja vastupidavusrahastut täiendavate investeeringute rahastamiseks, nagu on soovitanud nõukogu. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2021. aastaga suurenema 0,2 protsendipunkti SKPst. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2022. aastal andma eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 0,3 protsendipunkti (15). Seetõttu ei kavatse Malta säilitada riiklikult rahastatavaid investeeringuid. Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2022. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 1,6 protsendipunkti. See märkimisväärne ekspansiivne panus hõlmab energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetavate meetmete (0,5 % SKPst) ning Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse andmise kulude (0,1 % SKPst) täiendavat mõju. Lisaks andis valitsus rahalist toetust kodumajapidamistele (0,3 % SKPst), suurendas osamakselisi ja mitteosamakselisi pensionihüvitisi elukallidusega kohandamisest suuremal määral (0,2 % SKPst), samas kui vahetarbimine (meetmeid arvesse võtmata) kasvas endiselt jõudsalt (0,4 % SKPst). |
| --- | --- |

(17)

Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi ja Malta 2022. aasta stabiilsusprogrammis esitatud teabe kohaselt prognoositakse, et eelarvepoliitika on 2022. aastal toetav (– 1,5 % SKPst), nagu soovitas nõukogu (14). Malta kavatseb jätkuvalt toetada majanduse taastamist, kasutades taaste- ja vastupidavusrahastut täiendavate investeeringute rahastamiseks, nagu on soovitanud nõukogu. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2021. aastaga suurenema 0,2 protsendipunkti SKPst. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2022. aastal andma eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 0,3 protsendipunkti (15). Seetõttu ei kavatse Malta säilitada riiklikult rahastatavaid investeeringuid. Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2022. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 1,6 protsendipunkti. See märkimisväärne ekspansiivne panus hõlmab energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetavate meetmete (0,5 % SKPst) ning Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse andmise kulude (0,1 % SKPst) täiendavat mõju. Lisaks andis valitsus rahalist toetust kodumajapidamistele (0,3 % SKPst), suurendas osamakselisi ja mitteosamakselisi pensionihüvitisi elukallidusega kohandamisest suuremal määral (0,2 % SKPst), samas kui vahetarbimine (meetmeid arvesse võtmata) kasvas endiselt jõudsalt (0,4 % SKPst).

| (18) | Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika seisund, eeldusel et poliitikat ei muudeta, 2023. aastal 1,1 % SKPst (16). Prognooside kohaselt jätkab Malta 2023. aastal taaste- ja vastupidavusrahastust antavate toetuste kasutamist, et rahastada täiendavaid investeeringuid majanduse taastamise toetuseks. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2022. aastaga suurenema 0,2 protsendipunkti SKPst. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2023. aastal andma eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 0,1 protsendipunkti (17). Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2023. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 1,3 protsendipunkti. See hõlmab suuremate energiahindade mõju leevendamiseks võetud meetmete (0,4 % SKPst), kodumajapidamistele antava ajutise rahalise toetuse (0,3 % SKPst) ning osamakseliste ja mitteosamakseliste pensionihüvitiste elukallidusega kohandamisest suuremal määral suurendamise järkjärgulise kaotamise mõju (0,2 % SKPst). Lisaks prognoositakse, et vahetarbimine (meetmeid arvesse võtmata) kasvab nominaalsest SKPst vähem (0,4 % SKPst). |
| --- | --- |

(18)

Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika seisund, eeldusel et poliitikat ei muudeta, 2023. aastal 1,1 % SKPst (16). Prognooside kohaselt jätkab Malta 2023. aastal taaste- ja vastupidavusrahastust antavate toetuste kasutamist, et rahastada täiendavaid investeeringuid majanduse taastamise toetuseks. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2022. aastaga suurenema 0,2 protsendipunkti SKPst. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2023. aastal andma eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 0,1 protsendipunkti (17). Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2023. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 1,3 protsendipunkti. See hõlmab suuremate energiahindade mõju leevendamiseks võetud meetmete (0,4 % SKPst), kodumajapidamistele antava ajutise rahalise toetuse (0,3 % SKPst) ning osamakseliste ja mitteosamakseliste pensionihüvitiste elukallidusega kohandamisest suuremal määral suurendamise järkjärgulise kaotamise mõju (0,2 % SKPst). Lisaks prognoositakse, et vahetarbimine (meetmeid arvesse võtmata) kasvab nominaalsest SKPst vähem (0,4 % SKPst).

| (19) | 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk järk-järgult vähenema 4,6 %-le SKPst 2023. aastal, 2,8 %-le SKPst 2024. aastal ja 2,4 %-le SKPst 2025. aastal. Seega peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk jääma 2024. aastal alla 3 % SKPst. 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse 2025. aastani vähenema – 2024. aastal 58,6 %-le ja 2025. aastal 57,2 %-le. Komisjoni analüüsi kohaselt näivad võla jätkusuutlikkusega seotud riskid keskpikas perspektiivis keskmised. |
| --- | --- |

(19)

2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk järk-järgult vähenema 4,6 %-le SKPst 2023. aastal, 2,8 %-le SKPst 2024. aastal ja 2,4 %-le SKPst 2025. aastal. Seega peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk jääma 2024. aastal alla 3 % SKPst. 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse 2025. aastani vähenema – 2024. aastal 58,6 %-le ja 2025. aastal 57,2 %-le. Komisjoni analüüsi kohaselt näivad võla jätkusuutlikkusega seotud riskid keskpikas perspektiivis keskmised.

| (20) | Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja nimetatud määruse V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mille rakendamise suunav ajakava tuleb lõpule viia 31. augustiks 2026. Need aitavad lahendada kõiki majanduslikke ja sotsiaalseid probleeme või olulist osa majanduslikest ja sotsiaalsetest probleemidest, millele on osutatud riigipõhistes soovitustes, mille nõukogu esitas Maltale Euroopa poolaasta raames 2019. ja 2020. aastal, nagu ka riigipõhistes soovitustes, mis esitati enne taaste- ja vastupidavuskava vastuvõtmise kuupäeva. Eelkõige on taaste- ja vastupidavuskava ambitsioonikas ning sellega nähakse ette reformid ja investeeringud, et lahendada tervishoiu, tööhõive, hariduse ja oskuste, kliima ja digipöörde, õigusküsimuste ning korruptsiooni ja rahapesu tõkestamise valdkonnas kindlaks tehtud probleeme. Hea valitsemistava on üks valitsuse pikaajalise majandusliku visiooni alustaladest ning taaste- ja vastupidavuskavas tehakse märkimisväärseid jõupingutusi selles valdkonnas esinevate probleemide lahendamiseks. Taaste- ja vastupidavuskavas pööratakse suurt tähelepanu ka haridusse investeerimisele ning haridussüsteemi kitsaskohtade kõrvaldamiseks pakutakse välja asjakohaseid meetmeid. Suur osa kavandatud investeeringutest on keskendatud rohe- ja digipöördele, käsitledes seeläbi nendesse valdkondadesse investeerimist käsitlevaid riigipõhiseid soovitusi. Agressiivse maksuplaneerimise, teadusuuringute ja innovatsiooni ning pensionisüsteemi jätkusuutlikkusega seoses kindlaks tehtud probleeme käsitletakse taaste- ja vastupidavuskavas osaliselt. |
| --- | --- |

(20)

Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja nimetatud määruse V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mille rakendamise suunav ajakava tuleb lõpule viia 31. augustiks 2026. Need aitavad lahendada kõiki majanduslikke ja sotsiaalseid probleeme või olulist osa majanduslikest ja sotsiaalsetest probleemidest, millele on osutatud riigipõhistes soovitustes, mille nõukogu esitas Maltale Euroopa poolaasta raames 2019. ja 2020. aastal, nagu ka riigipõhistes soovitustes, mis esitati enne taaste- ja vastupidavuskava vastuvõtmise kuupäeva. Eelkõige on taaste- ja vastupidavuskava ambitsioonikas ning sellega nähakse ette reformid ja investeeringud, et lahendada tervishoiu, tööhõive, hariduse ja oskuste, kliima ja digipöörde, õigusküsimuste ning korruptsiooni ja rahapesu tõkestamise valdkonnas kindlaks tehtud probleeme. Hea valitsemistava on üks valitsuse pikaajalise majandusliku visiooni alustaladest ning taaste- ja vastupidavuskavas tehakse märkimisväärseid jõupingutusi selles valdkonnas esinevate probleemide lahendamiseks. Taaste- ja vastupidavuskavas pööratakse suurt tähelepanu ka haridusse investeerimisele ning haridussüsteemi kitsaskohtade kõrvaldamiseks pakutakse välja asjakohaseid meetmeid. Suur osa kavandatud investeeringutest on keskendatud rohe- ja digipöördele, käsitledes seeläbi nendesse valdkondadesse investeerimist käsitlevaid riigipõhiseid soovitusi. Agressiivse maksuplaneerimise, teadusuuringute ja innovatsiooni ning pensionisüsteemi jätkusuutlikkusega seoses kindlaks tehtud probleeme käsitletakse taaste- ja vastupidavuskavas osaliselt.

| (21) | Malta taaste- ja vastupidavuskava rakendamine aitab eeldatavasti teha täiendavaid edusamme rohe- ja digipöörde valdkonnas. Malta kliimaeesmärkide saavutamist toetavad meetmed moodustavad taaste- ja vastupidavuskava kogueraldisest 53,8 %, samas kui digieesmärke toetavad meetmed moodustavad kava kogueraldisest 25,5 %. Taaste- ja vastupidavuskava täielik rakendamine kooskõlas asjakohaste eesmärkide ja sihtidega aitab Maltal COVID-19 kriisist kiiresti taastuda, tugevdades samal ajal tema vastupanuvõimet. Sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üleüldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest. |
| --- | --- |

(21)

Malta taaste- ja vastupidavuskava rakendamine aitab eeldatavasti teha täiendavaid edusamme rohe- ja digipöörde valdkonnas. Malta kliimaeesmärkide saavutamist toetavad meetmed moodustavad taaste- ja vastupidavuskava kogueraldisest 53,8 %, samas kui digieesmärke toetavad meetmed moodustavad kava kogueraldisest 25,5 %. Taaste- ja vastupidavuskava täielik rakendamine kooskõlas asjakohaste eesmärkide ja sihtidega aitab Maltal COVID-19 kriisist kiiresti taastuda, tugevdades samal ajal tema vastupanuvõimet. Sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üleüldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest.

| (22) | Malta ei ole veel esitanud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1060 (18) ettenähtud partnerluslepingut ega muid nimetatud määruses ettenähtud ühtekuuluvuspoliitika programmidokumente. Kooskõlas määrusega (EL) 2021/1060 peab Malta arvesse võtma asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi ühtekuuluvuspoliitika 2021.–2027. aasta fondide programmitöös. See on eeltingimus ühtekuuluvuspoliitika fondidest saadava rahalise toetuse tulemuslikkuse suurendamiseks ja lisaväärtuse maksimeerimiseks, edendades samal ajal nende ühtekuuluvuspoliitika fondide ning muude liidu vahendite ja fondide vahelist koordineerimist, vastastikust täiendavust ja sidusust. Taaste- ja vastupidavusrahastu ning ühtekuuluvuspoliitika programmide edukas rakendamine sõltub ka selliste kitsaskohtade kõrvaldamisest, mis pärsivad investeeringuid, mis toetavad rohe- ja digipööret ning tasakaalustatud territoriaalset arengut. |
| --- | --- |

(22)

Malta ei ole veel esitanud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1060 (18) ettenähtud partnerluslepingut ega muid nimetatud määruses ettenähtud ühtekuuluvuspoliitika programmidokumente. Kooskõlas määrusega (EL) 2021/1060 peab Malta arvesse võtma asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi ühtekuuluvuspoliitika 2021.–2027. aasta fondide programmitöös. See on eeltingimus ühtekuuluvuspoliitika fondidest saadava rahalise toetuse tulemuslikkuse suurendamiseks ja lisaväärtuse maksimeerimiseks, edendades samal ajal nende ühtekuuluvuspoliitika fondide ning muude liidu vahendite ja fondide vahelist koordineerimist, vastastikust täiendavust ja sidusust. Taaste- ja vastupidavusrahastu ning ühtekuuluvuspoliitika programmide edukas rakendamine sõltub ka selliste kitsaskohtade kõrvaldamisest, mis pärsivad investeeringuid, mis toetavad rohe- ja digipööret ning tasakaalustatud territoriaalset arengut.

| (23) | Lisaks taaste- ja vastupidavuskavas käsitletud majanduslikele ja sotsiaalsetele probleemidele seisab Malta silmitsi mitmete muude probleemidega, mis on seotud maksusüsteemi agressiivset maksuplaneerimist soodustavate elementidega. Agressiivse maksuplaneerimise tõkestamine on endiselt vajalik, et parandada maksusüsteemi tõhusust ja õiglust, nagu on kinnitatud euroala käsitlevas 2022. aasta soovituses. Agressiivse maksuplaneerimise strateegiate liikmesriikidevaheline ülekanduv mõju nõuab lisaks liidu õigusaktidele riikide poliitika kooskõlastamist. Malta on võtnud meetmeid agressiivse maksuplaneerimise vastu, rakendades varem kokku lepitud rahvusvahelisi ja Euroopa algatusi ning võttes oma taaste- ja vastupidavuskavas kohustuse viia läbi sõltumatu uuring liidust ja liitu (s.o liidu elanike ja kolmandate riikide elanike vahel) tehtavate maksete kohta ning võtta seejärel kõnealuse uuringu tulemuste alusel vastu õigusakte. Siiski võivad Maltas tegutsevate ettevõtete intressi-, litsentsitasude ja dividendide maksed nullmaksumäära ja madala maksumääraga jurisdiktsioonidesse (mida käsitatakse mis tahes jurisdiktsioonina, kus nominaalne äriühingu tulumaksu määr on väiksem liidu kõige väiksemast nominaalsest äriühingu tulumaksu määrast, mis on 9 %) põhjustada olukorra, kus nende maksete puhul välditakse täielikult maksude maksmist, kuni Malta kehtestab kinnipeetava maksu või võtab võrdväärseid kaitsemeetmeid, et tagada selliste maksete nõuetekohane maksustamine. Lisaks tekitavad residentidest välismaistele äriühingutele kehtestatud tingimused jätkuvalt nii äriühingute kui ka üksikisikute topeltmaksuvabastuse riski. |
| --- | --- |

(23)

Lisaks taaste- ja vastupidavuskavas käsitletud majanduslikele ja sotsiaalsetele probleemidele seisab Malta silmitsi mitmete muude probleemidega, mis on seotud maksusüsteemi agressiivset maksuplaneerimist soodustavate elementidega. Agressiivse maksuplaneerimise tõkestamine on endiselt vajalik, et parandada maksusüsteemi tõhusust ja õiglust, nagu on kinnitatud euroala käsitlevas 2022. aasta soovituses. Agressiivse maksuplaneerimise strateegiate liikmesriikidevaheline ülekanduv mõju nõuab lisaks liidu õigusaktidele riikide poliitika kooskõlastamist. Malta on võtnud meetmeid agressiivse maksuplaneerimise vastu, rakendades varem kokku lepitud rahvusvahelisi ja Euroopa algatusi ning võttes oma taaste- ja vastupidavuskavas kohustuse viia läbi sõltumatu uuring liidust ja liitu (s.o liidu elanike ja kolmandate riikide elanike vahel) tehtavate maksete kohta ning võtta seejärel kõnealuse uuringu tulemuste alusel vastu õigusakte. Siiski võivad Maltas tegutsevate ettevõtete intressi-, litsentsitasude ja dividendide maksed nullmaksumäära ja madala maksumääraga jurisdiktsioonidesse (mida käsitatakse mis tahes jurisdiktsioonina, kus nominaalne äriühingu tulumaksu määr on väiksem liidu kõige väiksemast nominaalsest äriühingu tulumaksu määrast, mis on 9 %) põhjustada olukorra, kus nende maksete puhul välditakse täielikult maksude maksmist, kuni Malta kehtestab kinnipeetava maksu või võtab võrdväärseid kaitsemeetmeid, et tagada selliste maksete nõuetekohane maksustamine. Lisaks tekitavad residentidest välismaistele äriühingutele kehtestatud tingimused jätkuvalt nii äriühingute kui ka üksikisikute topeltmaksuvabastuse riski.

| (24) | Versailles’ deklaratsioonis liidu riigipeadelt ja valitsusjuhtidelt saadud volituste kohaselt soovitakse komisjoni ettepanekuga kava „REPowerEU“ kohta kaotada järk-järgult võimalikult kiiresti liidu sõltuvus Venemaalt imporditavast fossiilkütusest. Selleks kavatseb komisjon määrata dialoogis liikmesriikidega kindlaks kõige sobivamad projektid, investeeringud ja reformid riiklikul, piirkondlikul ja liidu tasandil. Nende meetmete eesmärk on vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest ja suunata fossiilkütuste import Venemaalt eemale. |
| --- | --- |

(24)

Versailles’ deklaratsioonis liidu riigipeadelt ja valitsusjuhtidelt saadud volituste kohaselt soovitakse komisjoni ettepanekuga kava „REPowerEU“ kohta kaotada järk-järgult võimalikult kiiresti liidu sõltuvus Venemaalt imporditavast fossiilkütusest. Selleks kavatseb komisjon määrata dialoogis liikmesriikidega kindlaks kõige sobivamad projektid, investeeringud ja reformid riiklikul, piirkondlikul ja liidu tasandil. Nende meetmete eesmärk on vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest ja suunata fossiilkütuste import Venemaalt eemale.

| (25) | Malta ei ole graafikus, et saavutada oma 2030. aasta eesmärk vähendada liidu heitkogustega kauplemise süsteemiga (HKS) hõlmamata kasvuhoonegaaside heiteid 2005. aasta tasemega võrreldes 19 %, mis kuulub Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/842 (19) kohaldamisalasse. Malta kohustus saada 2050. aastaks kliimaneutraalseks nõuab nii kodumajapidamiste, äriühingute kui ka valitsuse püsivaid investeeringuid. Võttes arvesse liidu ambitsioonikamaid kliimaeesmärke, mis keskenduvad taskukohasemale, turvalisemale ja säästvamale energiale, on vaja teha rohkem, et kasutada riigi päikese- ja tuuleenergia (sh avamere ujuvplatvormidel energiatootmise) potentsiaali, kuna taastuvad energiaallikad moodustavad ainult 8 % energiaallikate jaotusest. Malta sõltub suurel määral naftast (48 %) ja maagaasist (44 %). 2020. aastal toodeti maagaasi abil 86 % Malta elektrist. Kuigi Malta ei impordi gaasi ega naftat Venemaalt, (20) on energiahindade kiire tõus hakanud riiki mõjutama. Malta kavatseb tagada parema energiavarustuskindluse, rajades teise elektrivõrkudevahelise ühenduse. Fossiilkütustest sõltuvuse vähendamiseks tuleks samuti täiustada riigi elektriülekande- ja jaotusvõrke ning investeerida elektrienergia salvestamisse, et tagada kindel, paindlik ja kiire energiavarustus. Energianõudlust aitaks vähendada keskendumine hoonete, eelkõige elamute energiatõhususele, sh võttes kasutusele soojuspumbad ja muud keskkonnahoidlikud lahendused. Paketi „Eesmärk 55“ eesmärkide saavutamiseks tuleb Maltal veelgi vähendada kasvuhoonegaaside heidet ning suurendada taastuvenergia tootmist ja energiatõhusust. Lisaks kasvavad pidevalt heited maanteetranspordisektoris ja neist on saanud suurim HKSi mittekuuluvatest sektoritest pärit kasvuhoonegaaside heite allikas. Liiklusummikute vähendamiseks tuleks täiustada ühistransporti, võtta kasutusele intelligentsed transpordisüsteemid ja investeerida kergliikluse taristusse (nt kõnniteed ja jalgrattateed), et tagada ohutu alternatiiv sõiduautode kasutamisele. |
| --- | --- |

(25)

Malta ei ole graafikus, et saavutada oma 2030. aasta eesmärk vähendada liidu heitkogustega kauplemise süsteemiga (HKS) hõlmamata kasvuhoonegaaside heiteid 2005. aasta tasemega võrreldes 19 %, mis kuulub Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/842 (19) kohaldamisalasse. Malta kohustus saada 2050. aastaks kliimaneutraalseks nõuab nii kodumajapidamiste, äriühingute kui ka valitsuse püsivaid investeeringuid. Võttes arvesse liidu ambitsioonikamaid kliimaeesmärke, mis keskenduvad taskukohasemale, turvalisemale ja säästvamale energiale, on vaja teha rohkem, et kasutada riigi päikese- ja tuuleenergia (sh avamere ujuvplatvormidel energiatootmise) potentsiaali, kuna taastuvad energiaallikad moodustavad ainult 8 % energiaallikate jaotusest. Malta sõltub suurel määral naftast (48 %) ja maagaasist (44 %). 2020. aastal toodeti maagaasi abil 86 % Malta elektrist. Kuigi Malta ei impordi gaasi ega naftat Venemaalt, (20) on energiahindade kiire tõus hakanud riiki mõjutama. Malta kavatseb tagada parema energiavarustuskindluse, rajades teise elektrivõrkudevahelise ühenduse. Fossiilkütustest sõltuvuse vähendamiseks tuleks samuti täiustada riigi elektriülekande- ja jaotusvõrke ning investeerida elektrienergia salvestamisse, et tagada kindel, paindlik ja kiire energiavarustus. Energianõudlust aitaks vähendada keskendumine hoonete, eelkõige elamute energiatõhususele, sh võttes kasutusele soojuspumbad ja muud keskkonnahoidlikud lahendused. Paketi „Eesmärk 55“ eesmärkide saavutamiseks tuleb Maltal veelgi vähendada kasvuhoonegaaside heidet ning suurendada taastuvenergia tootmist ja energiatõhusust. Lisaks kasvavad pidevalt heited maanteetranspordisektoris ja neist on saanud suurim HKSi mittekuuluvatest sektoritest pärit kasvuhoonegaaside heite allikas. Liiklusummikute vähendamiseks tuleks täiustada ühistransporti, võtta kasutusele intelligentsed transpordisüsteemid ja investeerida kergliikluse taristusse (nt kõnniteed ja jalgrattateed), et tagada ohutu alternatiiv sõiduautode kasutamisele.

| (26) | Kuigi kliimaneutraalsusele ülemineku ja fossiilkütustest loobumise kiirendamine tekitab mitmes sektoris märkimisväärseid ümberkorralduskulusid, saab Malta ühtekuuluvuspoliitika raames kasutada õiglase ülemineku mehhanismi, et leevendada ülemineku sotsiaal-majanduslikku mõju. Lisaks saab Malta kasutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1057 (21) loodud Euroopa Sotsiaalfond+, et parandada tööhõivevõimalusi ja tugevdada sotsiaalset ühtekuuluvust. |
| --- | --- |

(26)

Kuigi kliimaneutraalsusele ülemineku ja fossiilkütustest loobumise kiirendamine tekitab mitmes sektoris märkimisväärseid ümberkorralduskulusid, saab Malta ühtekuuluvuspoliitika raames kasutada õiglase ülemineku mehhanismi, et leevendada ülemineku sotsiaal-majanduslikku mõju. Lisaks saab Malta kasutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1057 (21) loodud Euroopa Sotsiaalfond+, et parandada tööhõivevõimalusi ja tugevdada sotsiaalset ühtekuuluvust.

| (27) | Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2022. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (22) kajastub soovituses 1. |
| --- | --- |

(27)

Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2022. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (22) kajastub soovituses 1.

| (28) | Arvestades euroala liikmesriikide majanduse tihedat seotust ning nende ühist panust majandus- ja rahaliidu toimimisse, soovitas nõukogu euroala liikmesriikidel võtta meetmeid, sealhulgas oma taaste- ja vastupidavuskavade kaudu, et rakendada 2022. aasta soovituses euroala kohta sätestatud soovitusi. Malta puhul kajastub see eelkõige soovitustes 1, 2 ja 3, |
| --- | --- |

(28)

Arvestades euroala liikmesriikide majanduse tihedat seotust ning nende ühist panust majandus- ja rahaliidu toimimisse, soovitas nõukogu euroala liikmesriikidel võtta meetmeid, sealhulgas oma taaste- ja vastupidavuskavade kaudu, et rakendada 2022. aasta soovituses euroala kohta sätestatud soovitusi. Malta puhul kajastub see eelkõige soovitustes 1, 2 ja 3,

SOOVITAB Maltal võtta 2022. ja 2023. aastal järgmisi meetmeid.

1.

Tagada 2023. aastal, et riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv oleks kooskõlas üldiselt neutraalse eelarvepoliitikaga, võttes arvesse jätkuvat ajutist ja suunatud toetust kodumajapidamistele ja ettevõtetele, mis on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ja Ukrainast põgenevatele inimestele. Olla valmis kohandama jooksvaid kulutusi vastavalt muutuvale olukorrale. Suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, võttes arvesse algatust „REPowerEU“, sealhulgas kasutades taaste- ja vastupidavusrahastut ning muid liidu vahendeid. Järgida pärast 2023. aastat eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne keskpika perioodi eelarvepositsioon.

2.

Jätkata oma taaste- ja vastupidavuskava rakendamist kooskõlas nõukogu 5. oktoobri 2021. aasta rakendusotsuses esitatud eesmärkide ja sihtidega. Esitada 2021.–2027. aasta ühtekuuluvuspoliitika programmidokumendid, et viia lõpule läbirääkimised komisjoniga ja seejärel alustada nende dokumentide rakendamist.

3.

Võtta meetmeid, et tulemuslikult tegeleda maksusüsteemi elementidega, mis võivad soodustada üksikisikute ja hargmaiste ettevõtete agressiivset maksuplaneerimist, sh tagades liidust välja tehtavate intressi-, litsentsitasude ja dividendide maksete piisav maksustamine ning muutes välismaistele äriühingutele kehtestatud nõudeid.

4.

Vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest. Kiirendada taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu, edendades ja võimaldades investeeringuid tuule- ja päikeseenergiasse, sh avamere ujuvplatvormidel toodetavasse energiasse, täiustades veelgi Malta elektriülekande- ja -jaotusvõrke ning luues stiimulid elektrienergia salvestamiseks, et tagada kindel, paindlik ja kiire energiavarustus. Vähendada energianõudlust suurema energiatõhususe teel, eelkõige elamute puhul. Vähendada heiteid maanteetranspordisektoris, vähendades liiklusummikuid ühistransporditeenuse parema kvaliteedi, intelligentsete transpordisüsteemide ja kergliikluse taristusse investeerimise teel.

Brüssel, 12. juuli 2022

Nõukogu nimel

eesistuja

Z. STANJURA

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (ELT L 57, 18.2.2021, lk 17).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta (ELT L 306, 23.11.2011, lk 25).

3

(4)  Nõukogu 5. aprilli 2022. aasta soovitus euroala majanduspoliitika kohta (ELT C 153, 7.4.2022, lk 1).

4

(5)  Nõukogu 4. märtsi 2022. aasta rakendusotsus (EL) 2022/382, millega määratakse kindlaks Ukrainast lähtuva põgenike massilise sissevoolu olemasolu direktiivi 2001/55/EÜ artikli 5 tähenduses ning nähakse selle tulemusena ette ajutine kaitse (ELT L 71, 4.3.2022, lk 1).

5

(6)  Nõukogu 20. juuli 2001. aasta direktiiv 2001/55/EÜ miinimumnõuete kohta ajutise kaitse andmiseks ümberasustatud isikute massilise sissevoolu korral ning meetmete kohta liikmesriikide jõupingutuste tasakaalustamiseks nende isikute vastuvõtmisel ning selle tagajärgede kandmisel (EÜT L 212, 7.8.2001, lk 12).

6

(7)  Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovitus, milles esitatakse nõukogu arvamus Malta 2021. aasta stabiilsusprogrammi kohta (ELT C 304, 29.7.2021, lk 83).

7

(8)  Käesolevas soovituses esitatud hinnangud eelarvepoliitika ja selle komponentide kohta on komisjoni hinnangud, mis põhinevad komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi aluseks olevatel eeldustel. Komisjoni hinnangud keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu kohta ei hõlma selliste reformide positiivset mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ja võivad hoogustada potentsiaalset majanduskasvu.

8

(9)  Ei rahastata taaste- ja vastupidavusrahastust ega muudest liidu vahenditest antavate toetustega.

9

(10)  ST 11941/2021; ST 11941/2021 ADD 1.

10

(11)  Nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitus, milles käsitletakse Malta 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Malta 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohta (ELT C 282, 26.8.2020, lk 116).

11

(12)  Näitajad kajastavad alates 2021. aasta sügisest võetud meetmete aastaste eelarvekulude taset, sealhulgas jooksvaid tulusid ja kulusid ning asjakohasel juhul kapitalikulumeetmeid.

12

(13)  Eeldatakse, et Ukrainast liitu põgenenud isikute koguarv jõuab 2022. aasta lõpuks järk-järgult 6 miljonini ning nende geograafiline jaotus põhineb olemasoleva diasporaa suurusel, vastuvõtva liikmesriigi elanikkonna suhtelisel suurusel ja Ukrainast põgenenud isikute tegelikul jaotusel üle kogu liidu 2022. aasta märtsi seisuga. Inimese kohta arvutatud eelarvekulude puhul põhinevad hinnangud komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse Euromodi mikrosimulatsiooni mudelil, võttes arvesse nii rahaülekandeid kui ka mitterahalisi hüvitisi, nagu haridus ja tervishoid.

13

(14)  Näitaja miinusmärk (plussmärk) vastab esmaste kulude kasvu liigsele (vähesele) kasvule võrreldes keskpika perioodi majanduskasvuga, osutades ekspansiivsele (pärssivale) eelarvepoliitikale.

14

(15)  Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud peaksid andma neutraalse panuse 0,0 protsendipunkti SKPst.

15

(16)  Näitaja miinusmärk (plussmärk) vastab esmaste kulude liigsele (vähesele) kasvule võrreldes keskpika perioodi majanduskasvuga, osutades ekspansiivsele (pärssivale) eelarvepoliitikale.

16

(17)  Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud peaksid andma ekspansiivse panuse 0,1 protsendipunkti SKPst.

17

(18)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1060, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfond+, Ühtekuuluvusfondi, Õiglase Ülemineku Fondi ja Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfondi kohta ning nende ja Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastu suhtes kohaldatavad finantsreeglid (ELT L 231, 30.6.2021, lk 159).

18

(19)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta määrus (EL) 2018/842, milles käsitletakse liikmesriikide kohustust vähendada kasvuhoonegaaside heidet aastatel 2021–2030, millega panustatakse kliimameetmetesse, et täita Pariisi kokkuleppega võetud kohustused, ning millega muudetakse määrust (EL) nr 525/2013 (ELT L 156, 19.6.2018, lk 26).

19

(20)  Eurostat (2020), Venemaa impordi osakaal maagaasi, toornafta ja kivisöe koguimpordis. ELi 27 liikmesriigi keskmine koguimport põhineb ELi 27 liikmesriigi välisel impordil. Malta puhul hõlmab koguimport liidusisest kaubavahetust. Toornafta ei hõlma rafineeritud naftatooteid.

20

(21)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1057, millega luuakse Euroopa Sotsiaalfond+ (ESF+) ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1296/2013 (ELT L 231, 30.6.2021, lk 21).

21

(22)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.

22

---

| 1.9.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 334/154 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 334/154

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

12. juuli 2022,

milles käsitletakse Madalmaade majanduspoliitikat ja esitatakse nõukogu arvamus Madalmaade 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohta

(2022/C 334/19)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arves nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta, (2) eriti selle artikli 6 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | 19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, (3) millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu. Taaste- ja vastupidavusrahastust antakse rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. See aitab majandusel taastuda ning teha eelkõige rohe- ja digipöörde edendamiseks kestlikke ja majanduskasvu soodustavaid reforme ja investeeringuid, tugevdades samas liikmesriikide majanduse vastupidavust ja potentsiaalset majanduskasvu. Samuti aitab see tugevdada riigi rahanduse jätkusuutlikkust ning edendada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis. 2022. aasta juunis ajakohastatakse kooskõlas määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikega 2 taaste- ja vastupidavusrahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust. |
| --- | --- |

(1)

19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, (3) millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu. Taaste- ja vastupidavusrahastust antakse rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. See aitab majandusel taastuda ning teha eelkõige rohe- ja digipöörde edendamiseks kestlikke ja majanduskasvu soodustavaid reforme ja investeeringuid, tugevdades samas liikmesriikide majanduse vastupidavust ja potentsiaalset majanduskasvu. Samuti aitab see tugevdada riigi rahanduse jätkusuutlikkust ning edendada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis. 2022. aasta juunis ajakohastatakse kooskõlas määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikega 2 taaste- ja vastupidavusrahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust.

| (2) | 24. novembril 2021 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2022) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse 7. mail 2021 allkirjastatud Porto sotsiaalkohustust rakendada edasi Euroopa sotsiaalõiguste sammast, mille Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kuulutasid välja 17. novembril 2017. Euroopa Ülemkogu kiitis 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid heaks 25. märtsil 2022. 24. novembril 2021 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles nimetati Madalmaid ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta ning ettepaneku 2022. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist. 5. aprillil 2022 võttis nõukogu vastu soovituse euroala majanduspoliitika kohta (4) ja 14. märtsil 2022 ühise tööhõive aruande. |
| --- | --- |

(2)

24. novembril 2021 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2022) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse 7. mail 2021 allkirjastatud Porto sotsiaalkohustust rakendada edasi Euroopa sotsiaalõiguste sammast, mille Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kuulutasid välja 17. novembril 2017. Euroopa Ülemkogu kiitis 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid heaks 25. märtsil 2022. 24. novembril 2021 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles nimetati Madalmaid ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta ning ettepaneku 2022. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist. 5. aprillil 2022 võttis nõukogu vastu soovituse euroala majanduspoliitika kohta (4) ja 14. märtsil 2022 ühise tööhõive aruande.

| (3) | Venemaa sissetung Ukrainasse pärast ülemaailmset pandeemiat on märkimisväärselt muutnud geopoliitilist ja majanduslikku olukorda. Sissetungi mõju liikmesriikide majandusele avaldub muu hulgas kõrgemates energia-, toidu- ja toorainehindades ning kehvemates kasvuväljavaadetes. Kõrgemad energiahinnad mõjutavad tugevasti eelkõige kõige haavatavamaid leibkondi, kes kannatavad energiaostuvõimetuse all või elavad selle ohus, samuti ettevõtteid, mis on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad. Liit seisab silmitsi ka Ukrainast põgenevate inimeste enneolematu sissevooluga. Venemaa agressioonisõjast tulenevad majanduslikud tagajärjed on mõjutanud liikmesriike ebaühtlaselt. Sellega seoses käivitati 4. märtsil 2022 nõukogu rakendusotsusega (EL) 2022/382 (5) esimest korda nõukogu direktiiv 2001/55/EÜ, (6) millega anti Ukrainast pärit põgenikele õigus seaduslikult liidus viibida ning juurdepääs haridusele ja koolitusele, tööturule, tervishoiule, eluasemele ja sotsiaalhoolekandele. |
| --- | --- |

(3)

Venemaa sissetung Ukrainasse pärast ülemaailmset pandeemiat on märkimisväärselt muutnud geopoliitilist ja majanduslikku olukorda. Sissetungi mõju liikmesriikide majandusele avaldub muu hulgas kõrgemates energia-, toidu- ja toorainehindades ning kehvemates kasvuväljavaadetes. Kõrgemad energiahinnad mõjutavad tugevasti eelkõige kõige haavatavamaid leibkondi, kes kannatavad energiaostuvõimetuse all või elavad selle ohus, samuti ettevõtteid, mis on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad. Liit seisab silmitsi ka Ukrainast põgenevate inimeste enneolematu sissevooluga. Venemaa agressioonisõjast tulenevad majanduslikud tagajärjed on mõjutanud liikmesriike ebaühtlaselt. Sellega seoses käivitati 4. märtsil 2022 nõukogu rakendusotsusega (EL) 2022/382 (5) esimest korda nõukogu direktiiv 2001/55/EÜ, (6) millega anti Ukrainast pärit põgenikele õigus seaduslikult liidus viibida ning juurdepääs haridusele ja koolitusele, tööturule, tervishoiule, eluasemele ja sotsiaalhoolekandele.

| (4) | Võttes arvesse kiiresti muutuvat majanduslikku ja geopoliitilist olukorda, jätkub Euroopa poolaasta raames 2022. aastal majandus- ja tööhõivepoliitika ulatuslik koordineerimine, lähtudes samal ajal taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamisnõuetest, nagu on märgitud 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsis. Vastuvõetud taaste- ja vastupidavuskavade rakendamine on oluline poliitiliste prioriteetide elluviimiseks Euroopa poolaasta raames, kuna kavades käsitletakse kõiki 2019. ja 2020. aasta Euroopa poolaasta tsüklites esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019. ja 2020. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mida on läbi vaadatud, ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21, nagu ka riigipõhised soovitused, mis esitati enne selliste läbivaadatud, ajakohastatud või muudetud kavade esitamise kuupäeva. |
| --- | --- |

(4)

Võttes arvesse kiiresti muutuvat majanduslikku ja geopoliitilist olukorda, jätkub Euroopa poolaasta raames 2022. aastal majandus- ja tööhõivepoliitika ulatuslik koordineerimine, lähtudes samal ajal taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamisnõuetest, nagu on märgitud 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsis. Vastuvõetud taaste- ja vastupidavuskavade rakendamine on oluline poliitiliste prioriteetide elluviimiseks Euroopa poolaasta raames, kuna kavades käsitletakse kõiki 2019. ja 2020. aasta Euroopa poolaasta tsüklites esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019. ja 2020. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mida on läbi vaadatud, ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21, nagu ka riigipõhised soovitused, mis esitati enne selliste läbivaadatud, ajakohastatud või muudetud kavade esitamise kuupäeva.

| (5) | Stabiilsuse ja kasvu pakti üldist vabastusklauslit on kohaldatud alates 2020. aasta märtsist. Oma 3. märtsi 2021. aasta teatises „Üks aasta pärast COVID-19 puhangu algust: eelarvepoliitika meetmed“ esitas komisjon oma seisukoha, et otsuse tegemisel üldise vabastusklausli kohaldamise lõpetamise või jätkamise kohta tuleks lähtuda majandusolukorra üldhinnangust, kusjuures peamiseks kvantitatiivseks kriteeriumiks peaks olema liidu või euroala majandustegevuse tase võrreldes kriisieelse tasemega (2019. aasta lõpp). Võttes arvesse suurenenud ebakindlust ja majandusväljavaateid ohustavaid suuri langusriske Euroopas toimuva sõja kontekstis, enneolematut energiahindade tõusu ja jätkuvaid häireid tarneahelates, on põhjendatud stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamisaja pikendamine 2023. aastani. |
| --- | --- |

(5)

Stabiilsuse ja kasvu pakti üldist vabastusklauslit on kohaldatud alates 2020. aasta märtsist. Oma 3. märtsi 2021. aasta teatises „Üks aasta pärast COVID-19 puhangu algust: eelarvepoliitika meetmed“ esitas komisjon oma seisukoha, et otsuse tegemisel üldise vabastusklausli kohaldamise lõpetamise või jätkamise kohta tuleks lähtuda majandusolukorra üldhinnangust, kusjuures peamiseks kvantitatiivseks kriteeriumiks peaks olema liidu või euroala majandustegevuse tase võrreldes kriisieelse tasemega (2019. aasta lõpp). Võttes arvesse suurenenud ebakindlust ja majandusväljavaateid ohustavaid suuri langusriske Euroopas toimuva sõja kontekstis, enneolematut energiahindade tõusu ja jätkuvaid häireid tarneahelates, on põhjendatud stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamisaja pikendamine 2023. aastani.

| (6) | Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovituses, (7) milles esitatakse nõukogu arvamus Madalmaade 2021. aasta stabiilsusprogrammi kohta, esitatud lähenemisviisi kohaselt on üldist eelarvepoliitikat praegu kõige parem mõõta esmaste kulude (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) muutusena keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu suhtes, jättes välja COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed, kuid võttes arvesse taaste- ja vastupidavusrahastu tagastamatute toetuste ja muude liidu vahenditega rahastatavaid kulusid (8). Selleks et hinnata, kas riigi eelarvepoliitika on konservatiivne ja kas eelarve struktuur soodustab kestlikku taastumist kooskõlas rohe- ja digipöördega, tuleks üldisest eelarvepoliitikast kaugemale minnes pöörata tähelepanu ka riiklikult rahastatavate (9) esmaste jooksvate kulude (millest on maha arvatud kaalutlusõiguse alusel võetud tulumeetmed ja välja jäetud COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed) ja investeeringute arengule. |
| --- | --- |

(6)

Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovituses, (7) milles esitatakse nõukogu arvamus Madalmaade 2021. aasta stabiilsusprogrammi kohta, esitatud lähenemisviisi kohaselt on üldist eelarvepoliitikat praegu kõige parem mõõta esmaste kulude (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) muutusena keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu suhtes, jättes välja COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed, kuid võttes arvesse taaste- ja vastupidavusrahastu tagastamatute toetuste ja muude liidu vahenditega rahastatavaid kulusid (8). Selleks et hinnata, kas riigi eelarvepoliitika on konservatiivne ja kas eelarve struktuur soodustab kestlikku taastumist kooskõlas rohe- ja digipöördega, tuleks üldisest eelarvepoliitikast kaugemale minnes pöörata tähelepanu ka riiklikult rahastatavate (9) esmaste jooksvate kulude (millest on maha arvatud kaalutlusõiguse alusel võetud tulumeetmed ja välja jäetud COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed) ja investeeringute arengule.

| (7) | 2. märtsil 2022 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse 2023. aasta eelarvepoliitika üldised suunised („eelarvesuunised“), et toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon märkis, et 2022. aasta talveprognoosi makromajandusliku prognoosi kohaselt näib üleminek 2020.–2022. aasta üldiselt toetavalt eelarvepoliitikalt üldiselt neutraalsele eelarvepoliitikale, olles samas valmis reageerima muutuvale majandusolukorrale, 2023. aastal asjakohane. Komisjon teatas, et 2023. aasta eelarvesoovitused peaksid jätkuvalt olema liikmesriikide vahel diferentseeritud ja nendes tuleks arvesse võtta võimalikku ülekanduvat mõju riikide vahel. Komisjon kutsus liikmesriike üles kajastama suuniseid oma stabiilsus- ja lähenemisprogrammides. Komisjon võttis kohustuse jälgida tähelepanelikult majandusarengut ja kohandada oma poliitikasuuniseid vastavalt vajadusele ning hiljemalt 2022. aasta mai lõpus esitatavas Euroopa poolaasta kevadpaketis. |
| --- | --- |

(7)

2. märtsil 2022 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse 2023. aasta eelarvepoliitika üldised suunised („eelarvesuunised“), et toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon märkis, et 2022. aasta talveprognoosi makromajandusliku prognoosi kohaselt näib üleminek 2020.–2022. aasta üldiselt toetavalt eelarvepoliitikalt üldiselt neutraalsele eelarvepoliitikale, olles samas valmis reageerima muutuvale majandusolukorrale, 2023. aastal asjakohane. Komisjon teatas, et 2023. aasta eelarvesoovitused peaksid jätkuvalt olema liikmesriikide vahel diferentseeritud ja nendes tuleks arvesse võtta võimalikku ülekanduvat mõju riikide vahel. Komisjon kutsus liikmesriike üles kajastama suuniseid oma stabiilsus- ja lähenemisprogrammides. Komisjon võttis kohustuse jälgida tähelepanelikult majandusarengut ja kohandada oma poliitikasuuniseid vastavalt vajadusele ning hiljemalt 2022. aasta mai lõpus esitatavas Euroopa poolaasta kevadpaketis.

| (8) | Seoses eelarvesuunistega võetakse 2023. aasta eelarvesoovitustes arvesse halvenenud majandusväljavaateid, suurenenud ebakindlust ja täiendavaid langusriske ning võrreldes komisjoni 2022. aasta talveprognoosiga kiiremat inflatsiooni. Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleb eelarvemeetmete abil suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse ning säilitada kõige haavatavamate leibkondade ostujõud, et leevendada energiahinna tõusu mõju ja aidata piirata teisest inflatsioonisurvet sihipäraste ja ajutiste meetmete abil. Eelarvepoliitika peab jääma paindlikuks, et kohaneda kiiresti muutuvate oludega, sealhulgas Venemaa Ukraina-vastasest agressioonisõjast kaitse ja julgeoleku osas tulenevate väljakutsetega, ning see peab olema liikmesriikide vahel diferentseeritud vastavalt nende eelarve- ja majandusolukorrale, võttes sealhulgas arvesse, kuidas neile mõjub kriis ja Ukrainast põgenenud inimeste sisseränne. |
| --- | --- |

(8)

Seoses eelarvesuunistega võetakse 2023. aasta eelarvesoovitustes arvesse halvenenud majandusväljavaateid, suurenenud ebakindlust ja täiendavaid langusriske ning võrreldes komisjoni 2022. aasta talveprognoosiga kiiremat inflatsiooni. Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleb eelarvemeetmete abil suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse ning säilitada kõige haavatavamate leibkondade ostujõud, et leevendada energiahinna tõusu mõju ja aidata piirata teisest inflatsioonisurvet sihipäraste ja ajutiste meetmete abil. Eelarvepoliitika peab jääma paindlikuks, et kohaneda kiiresti muutuvate oludega, sealhulgas Venemaa Ukraina-vastasest agressioonisõjast kaitse ja julgeoleku osas tulenevate väljakutsetega, ning see peab olema liikmesriikide vahel diferentseeritud vastavalt nende eelarve- ja majandusolukorrale, võttes sealhulgas arvesse, kuidas neile mõjub kriis ja Ukrainast põgenenud inimeste sisseränne.

| (9) | 29. aprillil 2022 esitasid Madalmaad kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artikliga 4 oma 2022. aasta stabiilsusprogrammi. Madalmaad ei ole veel esitanud riiklikku reformikava, sest see kava integreeritakse taaste- ja vastupidavuskavasse. |
| --- | --- |

(9)

29. aprillil 2022 esitasid Madalmaad kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artikliga 4 oma 2022. aasta stabiilsusprogrammi. Madalmaad ei ole veel esitanud riiklikku reformikava, sest see kava integreeritakse taaste- ja vastupidavuskavasse.

| (10) | 23. mail 2022 avaldas komisjon Madalmaade kohta 2022. aasta riigiaruande. Selles hinnati Madalmaade edusamme nõukogu poolt 2019., 2020. ja 2021. aastal vastu võetud asjakohaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning seda, kuidas on lahendatud uusi ja esilekerkivaid probleeme, sealhulgas neid, mis on tingitud Venemaa sissetungist Ukrainasse. Samuti hinnati Madalmaade edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning liidu peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamisel. |
| --- | --- |

(10)

23. mail 2022 avaldas komisjon Madalmaade kohta 2022. aasta riigiaruande. Selles hinnati Madalmaade edusamme nõukogu poolt 2019., 2020. ja 2021. aastal vastu võetud asjakohaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning seda, kuidas on lahendatud uusi ja esilekerkivaid probleeme, sealhulgas neid, mis on tingitud Venemaa sissetungist Ukrainasse. Samuti hinnati Madalmaade edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning liidu peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamisel.

| (11) | Komisjon tegi määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 alusel Madalmaade kohta põhjaliku analüüsi ja avaldas selle tulemused 23. mail 2022. Komisjon jõudis järeldusele, et Madalmaades esineb makromajanduslik tasakaalustamatus. Haavatavus on seotud eelkõige erasektori suure võlaga ja jooksevkonto suure ülejäägiga, millel on piiriülene mõju. |
| --- | --- |

(11)

Komisjon tegi määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 alusel Madalmaade kohta põhjaliku analüüsi ja avaldas selle tulemused 23. mail 2022. Komisjon jõudis järeldusele, et Madalmaades esineb makromajanduslik tasakaalustamatus. Haavatavus on seotud eelkõige erasektori suure võlaga ja jooksevkonto suure ülejäägiga, millel on piiriülene mõju.

| (12) | Oma 20. juuli 2020. aasta soovituses (10) soovitas nõukogu Madalmaadel võtta 2020. ja 2021. aastal kooskõlas üldise vabastusklausliga kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida COVID-19 pandeemiale ning toetada majandust ja selle taastumist. Samuti soovitati Madalmaadel juhul, kui majandustingimused seda võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon keskpikas perspektiivis ja tagada võla jätkusuutlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Eurostati kinnitatud andmete põhjal vähenes Madalmaade valitsemissektori eelarvepuudujääk 3,7 %-lt SKPst 2020. aastal 2,5 %-le SKPst 2021. aastal. Madalmaade eelarvepoliitilised meetmed toetasid majanduse taastumist 2021. aastal, samal ajal kui ajutised erakorralised meetmed ulatusid nii 2020. kui ka 2021. aastal 3,3 %ni SKPst. Madalmaade 2021. aasta meetmed olid kooskõlas nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitusega. 2020. ja 2021. aastal valitsuse poolt kaalutlusõiguse alusel võetud eelarvemeetmed olid kas ajutised või kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega. Eurostati kinnitatud andmete kohaselt langes valitsemissektori võlg 54,3 %-lt SKPst 2020. aastal 52,1 %-le SKPst 2021. aastal. |
| --- | --- |

(12)

Oma 20. juuli 2020. aasta soovituses (10) soovitas nõukogu Madalmaadel võtta 2020. ja 2021. aastal kooskõlas üldise vabastusklausliga kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida COVID-19 pandeemiale ning toetada majandust ja selle taastumist. Samuti soovitati Madalmaadel juhul, kui majandustingimused seda võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon keskpikas perspektiivis ja tagada võla jätkusuutlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Eurostati kinnitatud andmete põhjal vähenes Madalmaade valitsemissektori eelarvepuudujääk 3,7 %-lt SKPst 2020. aastal 2,5 %-le SKPst 2021. aastal. Madalmaade eelarvepoliitilised meetmed toetasid majanduse taastumist 2021. aastal, samal ajal kui ajutised erakorralised meetmed ulatusid nii 2020. kui ka 2021. aastal 3,3 %ni SKPst. Madalmaade 2021. aasta meetmed olid kooskõlas nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitusega. 2020. ja 2021. aastal valitsuse poolt kaalutlusõiguse alusel võetud eelarvemeetmed olid kas ajutised või kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega. Eurostati kinnitatud andmete kohaselt langes valitsemissektori võlg 54,3 %-lt SKPst 2020. aastal 52,1 %-le SKPst 2021. aastal.

| (13) | 2022. aasta stabiilsusprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on realistlik. Valitsuse prognoosi kohaselt kasvab reaalne SKP 2022. aastal 3,6 % ja 2023. aastal 1,7 %. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on SKP reaalkasv sarnane: 2022. aastal 3,3 % ja 2023. aastal 1,6 %. Valitsus prognoosib oma 2022. aasta stabiilsusprogrammis, et valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk püsib 2022. aastal tasemel 2,5 % SKPst ja väheneb 2023. aastal 2,3 %-le SKPst. 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 2022. aastal 53,1 %-le ja 2023. aastal 52,7 %-le. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2022. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk on 2022. ja 2023. aastal vastavalt 2,7 % SKPst ja 2,1 % SKPst. See on 2022. aasta stabiilsusprogrammis 2022. aastaks prognoositud eelarvepuudujäägist suurem – peamiselt seetõttu, et 2022. aasta stabiilsusprogramm sisaldas ainult osaliselt kõrgetele energiahindadele reageerimiseks võetavaid meetmeid, ja 2023. aastaks prognoositud eelarvepuudujäägist veidi väiksem – peamiselt seetõttu, et komisjon prognoosib väiksemat kapitali kogumahutust põhivarasse ja väiksemaid muid kulutusi. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse väiksem: 2022. aastal 51,4 % ja 2023. aastal 50,9 %. Erinevus tuleneb teistsugusest nominaalse SKP prognoosist. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on keskpika perioodi (kümme aastat) keskmine potentsiaalne SKP kasv hinnanguliselt 1,5 %. |
| --- | --- |

(13)

2022. aasta stabiilsusprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on realistlik. Valitsuse prognoosi kohaselt kasvab reaalne SKP 2022. aastal 3,6 % ja 2023. aastal 1,7 %. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on SKP reaalkasv sarnane: 2022. aastal 3,3 % ja 2023. aastal 1,6 %. Valitsus prognoosib oma 2022. aasta stabiilsusprogrammis, et valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk püsib 2022. aastal tasemel 2,5 % SKPst ja väheneb 2023. aastal 2,3 %-le SKPst. 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 2022. aastal 53,1 %-le ja 2023. aastal 52,7 %-le. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2022. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk on 2022. ja 2023. aastal vastavalt 2,7 % SKPst ja 2,1 % SKPst. See on 2022. aasta stabiilsusprogrammis 2022. aastaks prognoositud eelarvepuudujäägist suurem – peamiselt seetõttu, et 2022. aasta stabiilsusprogramm sisaldas ainult osaliselt kõrgetele energiahindadele reageerimiseks võetavaid meetmeid, ja 2023. aastaks prognoositud eelarvepuudujäägist veidi väiksem – peamiselt seetõttu, et komisjon prognoosib väiksemat kapitali kogumahutust põhivarasse ja väiksemaid muid kulutusi. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse väiksem: 2022. aastal 51,4 % ja 2023. aastal 50,9 %. Erinevus tuleneb teistsugusest nominaalse SKP prognoosist. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on keskpika perioodi (kümme aastat) keskmine potentsiaalne SKP kasv hinnanguliselt 1,5 %.

| (14) | 2022. aastal kaotab valitsus järk-järgult enamiku COVID-19 kriisile reageerimiseks võetud meetmetest, nii et ajutised erakorralised meetmed peaksid prognooside kohaselt vähenema 3,4 %-lt SKPst 2021. aastal 0,9 %-le SKPst 2022. aastal. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetud meetmed, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 0,7 % SKPst ja mis kaotatakse järk-järgult 2023. aastal (11). Need meetmed hõlmavad peamiselt sotsiaalsiirdeid vaesematele leibkondadele ja energiatarbimise kaudsete maksude alandamist. Need meetmed on kavandatud ajutistena. Kui aga energiahinnad jäävad kõrgeks ka 2023. aastal, võidakse mõned neist meetmetest säilitada. Üks nendest meetmetest ei ole täpselt suunatud, nimelt energiatarbimise kaudsete maksude vähendamine. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad ka Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse pakkumise kulud, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt nii 2022. kui ka 2023. aastal 0,1 % SKPst (12), ning kaitsekulutuste suurenemine 2023. aastal (0,1 % SKPst). |
| --- | --- |

(14)

2022. aastal kaotab valitsus järk-järgult enamiku COVID-19 kriisile reageerimiseks võetud meetmetest, nii et ajutised erakorralised meetmed peaksid prognooside kohaselt vähenema 3,4 %-lt SKPst 2021. aastal 0,9 %-le SKPst 2022. aastal. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetud meetmed, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 0,7 % SKPst ja mis kaotatakse järk-järgult 2023. aastal (11). Need meetmed hõlmavad peamiselt sotsiaalsiirdeid vaesematele leibkondadele ja energiatarbimise kaudsete maksude alandamist. Need meetmed on kavandatud ajutistena. Kui aga energiahinnad jäävad kõrgeks ka 2023. aastal, võidakse mõned neist meetmetest säilitada. Üks nendest meetmetest ei ole täpselt suunatud, nimelt energiatarbimise kaudsete maksude vähendamine. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad ka Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse pakkumise kulud, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt nii 2022. kui ka 2023. aastal 0,1 % SKPst (12), ning kaitsekulutuste suurenemine 2023. aastal (0,1 % SKPst).

| (15) | Oma 18. juuni 2021. aasta soovituses soovitas nõukogu Madalmaadel säilitada 2022. aastal toetav eelarvepoliitika, sealhulgas taaste- ja vastupidavusrahastust saadav impulss, ning riiklikult rahastatavad investeeringud. Samuti soovitas nõukogu Madalmaadel juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon ja tagada riigi rahanduse jätkusuutlikkus keskpikas perspektiivis ning samal ajal suurendada investeeringuid majanduskasvu potentsiaali hoogustamiseks. |
| --- | --- |

(15)

Oma 18. juuni 2021. aasta soovituses soovitas nõukogu Madalmaadel säilitada 2022. aastal toetav eelarvepoliitika, sealhulgas taaste- ja vastupidavusrahastust saadav impulss, ning riiklikult rahastatavad investeeringud. Samuti soovitas nõukogu Madalmaadel juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon ja tagada riigi rahanduse jätkusuutlikkus keskpikas perspektiivis ning samal ajal suurendada investeeringuid majanduskasvu potentsiaali hoogustamiseks.

| (16) | Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi ja Madalmaade 2022. aasta stabiilsusprogrammis esitatud teabe kohaselt prognoositakse, et eelarvepoliitika on 2022. aastal toetav (– 2,6 % SKPst), nagu soovitas nõukogu (13). Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks jääma 2021. aastaga võrreldes stabiilseks (14). Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2022. aastal andma eelarvepoliitikasse neutraalse panuse 0,0 protsendipunkti (15). Seepärast kavatsevad Madalmaad säilitada riiklikult rahastatavad investeeringud, nagu on soovitanud nõukogu. Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2022. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 2,0 protsendipunkti. See märkimisväärne ekspansiivne panus hõlmab energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju vähendamiseks võetavate meetmete (0,7 % SKPst) ning Ukraina põgenikele ajutise kaitse pakkumise kulude (0,1 % SKPst) täiendavat mõju, samal ajal kui prognooside kohaselt hoogustavad jooksvate netokulude kasvu muu hulgas ka täiendavad kliimameetmed (mille eesmärk on vähendada kasvuhoonegaaside heidet ja edendada säästvate energiaallikate kasutamist) ning haridusvaldkonnas võetavad meetmed (ümberõpe, õpetajaharidus), mille panus on vastavalt 0,3 % SKPst ja 0,2 % SKPst. |
| --- | --- |

(16)

Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi ja Madalmaade 2022. aasta stabiilsusprogrammis esitatud teabe kohaselt prognoositakse, et eelarvepoliitika on 2022. aastal toetav (– 2,6 % SKPst), nagu soovitas nõukogu (13). Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks jääma 2021. aastaga võrreldes stabiilseks (14). Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2022. aastal andma eelarvepoliitikasse neutraalse panuse 0,0 protsendipunkti (15). Seepärast kavatsevad Madalmaad säilitada riiklikult rahastatavad investeeringud, nagu on soovitanud nõukogu. Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2022. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 2,0 protsendipunkti. See märkimisväärne ekspansiivne panus hõlmab energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju vähendamiseks võetavate meetmete (0,7 % SKPst) ning Ukraina põgenikele ajutise kaitse pakkumise kulude (0,1 % SKPst) täiendavat mõju, samal ajal kui prognooside kohaselt hoogustavad jooksvate netokulude kasvu muu hulgas ka täiendavad kliimameetmed (mille eesmärk on vähendada kasvuhoonegaaside heidet ja edendada säästvate energiaallikate kasutamist) ning haridusvaldkonnas võetavad meetmed (ümberõpe, õpetajaharidus), mille panus on vastavalt 0,3 % SKPst ja 0,2 % SKPst.

| (17) | Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika seisund, eeldusel et poliitikat ei muudeta, 2023. aastal + 0,5 % SKPst (16). Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks jääma 2022. aastaga võrreldes muutumatuks. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2023. aastal andma eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,1 protsendipunkti (17). Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2023. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 1,0 protsendipunkti ulatuses. See hõlmab energiahindade tõusu leevendamiseks võetavate meetmete järkjärgulise kaotamise mõju (0,7 % SKPst). |
| --- | --- |

(17)

Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika seisund, eeldusel et poliitikat ei muudeta, 2023. aastal + 0,5 % SKPst (16). Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks jääma 2022. aastaga võrreldes muutumatuks. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2023. aastal andma eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,1 protsendipunkti (17). Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2023. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 1,0 protsendipunkti ulatuses. See hõlmab energiahindade tõusu leevendamiseks võetavate meetmete järkjärgulise kaotamise mõju (0,7 % SKPst).

| (18) | 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk 2024. aastaks järk-järgult vähenema 2,5 %-le SKPst, ent kasvama 2025. aastaks 2,9 %ni SKPst. Seega on valitsemissektori eelarvepuudujääk kavandatud jääma 2022. aasta stabiilsusprogrammi jooksul alla 3 % SKPst. Nendes prognoosides eeldatakse mõningaid täiendavaid eelarve konsolideerimise meetmeid, mida ei ole veel täpsustatud. 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse 2025. aastaks suurenema, kasvades 2024. aastal 53,1 %ni ja 2025. aastal edasi 54,4 %ni. Komisjoni analüüsi kohaselt näivad võla jätkusuutlikkusega seotud riskid keskpikas perspektiivis keskmised. |
| --- | --- |

(18)

2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk 2024. aastaks järk-järgult vähenema 2,5 %-le SKPst, ent kasvama 2025. aastaks 2,9 %ni SKPst. Seega on valitsemissektori eelarvepuudujääk kavandatud jääma 2022. aasta stabiilsusprogrammi jooksul alla 3 % SKPst. Nendes prognoosides eeldatakse mõningaid täiendavaid eelarve konsolideerimise meetmeid, mida ei ole veel täpsustatud. 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse 2025. aastaks suurenema, kasvades 2024. aastal 53,1 %ni ja 2025. aastal edasi 54,4 %ni. Komisjoni analüüsi kohaselt näivad võla jätkusuutlikkusega seotud riskid keskpikas perspektiivis keskmised.

| (19) | Eluasemeturu moonutused hoogustavad eluasemehindade tõusu ja suurendavad kodumajapidamiste võlakoormust, mis muudab kodumajapidamised majandusšokkide suhtes haavatavaks. Eluasemehindade kasv kiirenes 2021. aastal, mil aastane kasvumäär oli 15 %, ning eluasemeturul on üha rohkem märke ülehindamisest, mis suurendab riske ja haavatavust. Kuigi hüpoteeklaenude intresside mahaarvatavust maksustatavatest tuludest vähendatakse järk-järgult, on vähendamine üksnes osaline ja see hüpoteeklaenudega seotud maksusoodustus on jätkuvalt märkimisväärne. Lisaks suhteliselt suurtele laenulimiitidele (laenusumma ja tagatise väärtuse suhte mõttes) osutab see tegur jätkuvalt laenuvahendite kasutamise olulisele soodustamisele kodumajapidamiste puhul. Samal ajal on eraüüriturg endiselt väike ja vähearenenud. Hästi toimiva keskmise segmendi puudumine üüriturul ajendab kodumajapidamisi pigem ostma kui üürima, mille tulemuseks on kõrge võla ja sissetuleku suhe ning suur finantshaavatavus. Pakkumise jäikus suurendab eluasemeturu moonutusi. Eluasemete pakkumise suhteline mitteelastsus suurendab ohtu, et eluasemete taskukohasemaks muutmisele suunatud poliitikameetmed stimuleerivad nõudlust ja tõstavad lõppkokkuvõttes eluasemehindu, õõnestades seega nende meetmete algset eesmärki. |
| --- | --- |

(19)

Eluasemeturu moonutused hoogustavad eluasemehindade tõusu ja suurendavad kodumajapidamiste võlakoormust, mis muudab kodumajapidamised majandusšokkide suhtes haavatavaks. Eluasemehindade kasv kiirenes 2021. aastal, mil aastane kasvumäär oli 15 %, ning eluasemeturul on üha rohkem märke ülehindamisest, mis suurendab riske ja haavatavust. Kuigi hüpoteeklaenude intresside mahaarvatavust maksustatavatest tuludest vähendatakse järk-järgult, on vähendamine üksnes osaline ja see hüpoteeklaenudega seotud maksusoodustus on jätkuvalt märkimisväärne. Lisaks suhteliselt suurtele laenulimiitidele (laenusumma ja tagatise väärtuse suhte mõttes) osutab see tegur jätkuvalt laenuvahendite kasutamise olulisele soodustamisele kodumajapidamiste puhul. Samal ajal on eraüüriturg endiselt väike ja vähearenenud. Hästi toimiva keskmise segmendi puudumine üüriturul ajendab kodumajapidamisi pigem ostma kui üürima, mille tulemuseks on kõrge võla ja sissetuleku suhe ning suur finantshaavatavus. Pakkumise jäikus suurendab eluasemeturu moonutusi. Eluasemete pakkumise suhteline mitteelastsus suurendab ohtu, et eluasemete taskukohasemaks muutmisele suunatud poliitikameetmed stimuleerivad nõudlust ja tõstavad lõppkokkuvõttes eluasemehindu, õõnestades seega nende meetmete algset eesmärki.

| (20) | Kuigi pensionide piisavuse ja riigi rahanduse jätkusuutlikkuse mõttes toimib pensionisüsteem hästi, on tööandjapensionisüsteemil (teine sammas) puudusi põlvkondadevahelise õigluse, pensioniõiguste läbipaistvuse ja paindlikkuse osas. Pensioni teise sambasse tehtavad sissemaksed on suured ja pensionifondide bilansside tasakaalustamatuse leevendamiseks võib olla vaja sissemakseid oluliselt kohandada. Suured kohustuslikud säästud suurendavad ka jooksevkonto ülejääki. Pensionisüsteemi reform võiks muuta pensionifondid šokkidele vastupidavamaks. Pärast pensionireformi üldpõhimõtteid käsitleva raamkokkuleppe sõlmimist 2019. aastal leppisid valitsus ja sotsiaalpartnerid 2020. aasta juunis kokku teise samba uues lepingustruktuuris. Üldiselt on kavandatud reformi eesmärk käsitleda pensionisüsteemi peamisi nõrku kohti. Kokkulepitud pensionireformi rakendamiseks vajalikke seadusandlikke meetmeid on kavas Madalmaade parlamendis arutada ja need vastu võtta 2022. aasta jooksul. Seejärel on peamiseks ülesandeks reform täielikult ellu viia, mida tuleb hoolikalt jälgida. |
| --- | --- |

(20)

Kuigi pensionide piisavuse ja riigi rahanduse jätkusuutlikkuse mõttes toimib pensionisüsteem hästi, on tööandjapensionisüsteemil (teine sammas) puudusi põlvkondadevahelise õigluse, pensioniõiguste läbipaistvuse ja paindlikkuse osas. Pensioni teise sambasse tehtavad sissemaksed on suured ja pensionifondide bilansside tasakaalustamatuse leevendamiseks võib olla vaja sissemakseid oluliselt kohandada. Suured kohustuslikud säästud suurendavad ka jooksevkonto ülejääki. Pensionisüsteemi reform võiks muuta pensionifondid šokkidele vastupidavamaks. Pärast pensionireformi üldpõhimõtteid käsitleva raamkokkuleppe sõlmimist 2019. aastal leppisid valitsus ja sotsiaalpartnerid 2020. aasta juunis kokku teise samba uues lepingustruktuuris. Üldiselt on kavandatud reformi eesmärk käsitleda pensionisüsteemi peamisi nõrku kohti. Kokkulepitud pensionireformi rakendamiseks vajalikke seadusandlikke meetmeid on kavas Madalmaade parlamendis arutada ja need vastu võtta 2022. aasta jooksul. Seejärel on peamiseks ülesandeks reform täielikult ellu viia, mida tuleb hoolikalt jälgida.

| (21) | Madalmaad esitasid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2021/1060 (18) ettenähtud ühtekuuluvuspoliitika programmid 22. detsembril 2021, 23. detsembril 2021 ja 22. märtsil 2022. Kooskõlas määrusega (EL) 2021/1060 peavad Madalmaad arvesse võtma asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi ühtekuuluvuspoliitika 2021.–2027. aasta fondide programmitöös. See on eeltingimus ühtekuuluvuspoliitika fondidest saadava rahalise toetuse tulemuslikkuse suurendamiseks ja lisaväärtuse maksimeerimiseks, edendades samal ajal nende ühtekuuluvuspoliitika fondide ning muude liidu vahendite ja fondide vahelist koordineerimist, vastastikust täiendavust ja sidusust. Ühtekuuluvuspoliitika programmide edukas rakendamine sõltub ka selliste kitsaskohtade kõrvaldamisest, mis pärsivad investeeringuid, mis toetavad rohe- ja digipööret ning tasakaalustatud territoriaalset arengut. |
| --- | --- |

(21)

Madalmaad esitasid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2021/1060 (18) ettenähtud ühtekuuluvuspoliitika programmid 22. detsembril 2021, 23. detsembril 2021 ja 22. märtsil 2022. Kooskõlas määrusega (EL) 2021/1060 peavad Madalmaad arvesse võtma asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi ühtekuuluvuspoliitika 2021.–2027. aasta fondide programmitöös. See on eeltingimus ühtekuuluvuspoliitika fondidest saadava rahalise toetuse tulemuslikkuse suurendamiseks ja lisaväärtuse maksimeerimiseks, edendades samal ajal nende ühtekuuluvuspoliitika fondide ning muude liidu vahendite ja fondide vahelist koordineerimist, vastastikust täiendavust ja sidusust. Ühtekuuluvuspoliitika programmide edukas rakendamine sõltub ka selliste kitsaskohtade kõrvaldamisest, mis pärsivad investeeringuid, mis toetavad rohe- ja digipööret ning tasakaalustatud territoriaalset arengut.

| (22) | Paindliku tööhõive osakaal on endiselt suur ja moodustab olulise osa Madalmaade tööturust. See osutab kasvavale tööturu killustumise ohule. Seda liiki tööhõive kasutamist mõjutavad suurel määral institutsioonilised tegurid ja riiklikud poliitikavalikud, nagu erinevused maksustamislahendustes (töötajateta füüsilisest isikust ettevõtjate puhul), sotsiaalkindlustuskaitses ja töötajate kaitse eeskirjades. Need ajendid ja institutsioonilised tegurid tekitavad märkimisväärseid rahalisi stiimuleid ja pärssivaid mõjureid, millel on iseäranis moonutav mõju tööturu äärealadel. Ka COVID-19 pandeemia tõi esile tööturu killustumise ohu ning teatavate rühmade ebasoodsa tööhõive- ja sotsiaalse olukorra, samuti olulised probleemid seoses piisava sotsiaalkaitse kättesaadavusega füüsilisest isikust ettevõtjatele, kes on sagedamini alakindlustatud haiguse, puude, töötuse ja vanaduse vastu. Lisaks võivad täiendavad meetmed füüsilisest isikust ettevõtjate töösuhte täpsemaks piiritlemiseks ja kohaldatavate eeskirjade täitmise tagamiseks aidata vähendada fiktiivset füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemist. |
| --- | --- |

(22)

Paindliku tööhõive osakaal on endiselt suur ja moodustab olulise osa Madalmaade tööturust. See osutab kasvavale tööturu killustumise ohule. Seda liiki tööhõive kasutamist mõjutavad suurel määral institutsioonilised tegurid ja riiklikud poliitikavalikud, nagu erinevused maksustamislahendustes (töötajateta füüsilisest isikust ettevõtjate puhul), sotsiaalkindlustuskaitses ja töötajate kaitse eeskirjades. Need ajendid ja institutsioonilised tegurid tekitavad märkimisväärseid rahalisi stiimuleid ja pärssivaid mõjureid, millel on iseäranis moonutav mõju tööturu äärealadel. Ka COVID-19 pandeemia tõi esile tööturu killustumise ohu ning teatavate rühmade ebasoodsa tööhõive- ja sotsiaalse olukorra, samuti olulised probleemid seoses piisava sotsiaalkaitse kättesaadavusega füüsilisest isikust ettevõtjatele, kes on sagedamini alakindlustatud haiguse, puude, töötuse ja vanaduse vastu. Lisaks võivad täiendavad meetmed füüsilisest isikust ettevõtjate töösuhte täpsemaks piiritlemiseks ja kohaldatavate eeskirjade täitmise tagamiseks aidata vähendada fiktiivset füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemist.

| (23) | Tööjõupuudus on majanduse üldise elavnemise ja tööjõunõudluse kasvu taustal veelgi kasvanud ja levinud kõikidesse sektoritesse. Tööturuprognoosid osutavad, et tööturg on tulevikus jätkuvalt pingeline, eelkõige hariduse, tervishoiu, tehniliste töökohtade ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia sektoris. Lähiajal on tööjõupuudus väga terav ka ehituses. Tõenäoliselt pärsivad pinged tööturul olulisi investeeringuid, mis on vajalikud rohe- ja digipöörde elluviimiseks. Samal ajal leidub kasutamata või alakasutatud tööjõudu, eelkõige arvestades rändetaustaga inimeste madalamat tööhõivemäära ja osalise tööajaga töökohtade suurt osakaalu. Kui pakkuda välja stiimuleid osalise tööajaga töötajate töötundide arvu suurendamiseks (paljud sellistest töötajatest on naised: 62,5 % tööga hõivatud naistest töötas 2021. aastal osalise tööajaga), võib see praegust tööjõupuudust leevendada ning ühtlasi vähendada keskmist soolist palga- ja pensionilõhet. Tööturult eemale jäänud isikute (kes ei tööta ega otsi tööd), pikaajaliselt töötute ja tööturu äärealadel olevate inimeste aktiveerimine ja täiendus- või ümberõpe täpselt suunatud ja kohandatud meetmete abil võib aidata leevendada tööjõu ja oskuste nappust, edendades samal ajal võrdseid võimalusi ja aktiivset kaasamist. |
| --- | --- |

(23)

Tööjõupuudus on majanduse üldise elavnemise ja tööjõunõudluse kasvu taustal veelgi kasvanud ja levinud kõikidesse sektoritesse. Tööturuprognoosid osutavad, et tööturg on tulevikus jätkuvalt pingeline, eelkõige hariduse, tervishoiu, tehniliste töökohtade ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia sektoris. Lähiajal on tööjõupuudus väga terav ka ehituses. Tõenäoliselt pärsivad pinged tööturul olulisi investeeringuid, mis on vajalikud rohe- ja digipöörde elluviimiseks. Samal ajal leidub kasutamata või alakasutatud tööjõudu, eelkõige arvestades rändetaustaga inimeste madalamat tööhõivemäära ja osalise tööajaga töökohtade suurt osakaalu. Kui pakkuda välja stiimuleid osalise tööajaga töötajate töötundide arvu suurendamiseks (paljud sellistest töötajatest on naised: 62,5 % tööga hõivatud naistest töötas 2021. aastal osalise tööajaga), võib see praegust tööjõupuudust leevendada ning ühtlasi vähendada keskmist soolist palga- ja pensionilõhet. Tööturult eemale jäänud isikute (kes ei tööta ega otsi tööd), pikaajaliselt töötute ja tööturu äärealadel olevate inimeste aktiveerimine ja täiendus- või ümberõpe täpselt suunatud ja kohandatud meetmete abil võib aidata leevendada tööjõu ja oskuste nappust, edendades samal ajal võrdseid võimalusi ja aktiivset kaasamist.

| (24) | Versailles’ deklaratsioonis liidu riigipeadelt ja valitsusjuhtidelt saadud volituste kohaselt soovitakse komisjoni ettepanekuga kava „REPowerEU“ kohta kaotada järk-järgult võimalikult kiiresti liidu sõltuvus Venemaalt imporditavast fossiilkütusest. Selleks kavatseb komisjon määrata dialoogis liikmesriikidega kindlaks kõige sobivamad projektid, investeeringud ja reformid riiklikul, piirkondlikul ja liidu tasandil. Nende meetmete eesmärk on vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest ja suunata fossiilkütuste import Venemaalt eemale. |
| --- | --- |

(24)

Versailles’ deklaratsioonis liidu riigipeadelt ja valitsusjuhtidelt saadud volituste kohaselt soovitakse komisjoni ettepanekuga kava „REPowerEU“ kohta kaotada järk-järgult võimalikult kiiresti liidu sõltuvus Venemaalt imporditavast fossiilkütusest. Selleks kavatseb komisjon määrata dialoogis liikmesriikidega kindlaks kõige sobivamad projektid, investeeringud ja reformid riiklikul, piirkondlikul ja liidu tasandil. Nende meetmete eesmärk on vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest ja suunata fossiilkütuste import Venemaalt eemale.

| (25) | Riigi sõltuvus fossiilkütustest on väga suur. 2020. aasta andmete (19) kohaselt on sõltuvus Venemaalt pärit fossiilkütustest liidu keskmisega samal tasemel kivisöe (54 %) ja toornafta (26 %) puhul, ent väiksem maagaasi puhul (30 % vs. 44 %). Nafta ja maagaasi osakaalud energiaallikate jaotuses on suuremad kui liidus keskmiselt (vastavalt 39 % vs. 33 % ja 44 % vs. 24 %), samas kui kivisöe osakaal on väiksem (6 % vs. 11 %). Sõltuvust fossiilkütustest saaks üldiselt vähendada, kui suurendada investeeringuid taastuvatesse energiaallikatesse ja elektrifitseerimisse, kõrvaldada taristu kitsaskohad ja suurendada energiatõhusust. Äärmiselt oluline on suurendada jõupingutusi liidus 2030. aastaks seatud taastuvenergia eesmärkide saavutamiseks. Madalmaade tulemus summaarses energia lõpptarbimises taastuvenergia osakaalu mõttes oli 2020. aastal liikmesriikidest tagantpoolt viies ning erinevus 2020. aasta taastuvenergia osakaalu ja liidu 2030. aasta taastuvenergia eesmärkide vahel oli üks suuremaid. Vaja on täiendavaid investeeringuid, et suurendada taastuvenergia kasutuselevõttu ja taastuvenergia tootmiskohtadest tarbimiskohtadesse ülekandmiseks vajalikku võrgu võimsust. Võrgu võimsuse suurendamine on eriti oluline, arvestades, et 2021. aastal elektrivõrgu võimsuse piirangud jätkuvalt suurenesid, mis põhjustas viivitusi taastuvenergiaprojektide elluviimisel. Taastuvenergia kasutuselevõtu haldusmenetlusi võiks veelgi lihtsustada ja ühtlustada. Gaasiga seotud uued taristu- ja võrguinvesteeringud peaksid võimaluse korral olema tulevikukindlad, et hõlbustada nende pikaajalist kestlikkust tulevikus säästvatele kütustele kohandamise kaudu. Energiatõhususe suurendamine on kulutõhus võimalus vähendada veelgi CO2 heidet ja sõltuvust fossiilkütustest, sealhulgas Venemaalt imporditavatest fossiilkütustest. Eelkõige oleks võimalik tõhustada hoonete renoveerimist ning suurendada soojuspumpade ja kaugkütte kasutuselevõttu hoonesektoris, samuti elektrifitseerimist ja puhta energiaga varustamist energiamahukates tööstusharudes.
  Selleks, et Madalmaad oleksid kooskõlas paketi „Eesmärk 55“ eesmärkidega, tuleb veelgi ambitsioonikamalt vähendada kasvuhoonegaaside heidet ning suurendada taastuvenergia tootmist ja energiatõhusust. |
| --- | --- |

(25)

Riigi sõltuvus fossiilkütustest on väga suur. 2020. aasta andmete (19) kohaselt on sõltuvus Venemaalt pärit fossiilkütustest liidu keskmisega samal tasemel kivisöe (54 %) ja toornafta (26 %) puhul, ent väiksem maagaasi puhul (30 % vs. 44 %). Nafta ja maagaasi osakaalud energiaallikate jaotuses on suuremad kui liidus keskmiselt (vastavalt 39 % vs. 33 % ja 44 % vs. 24 %), samas kui kivisöe osakaal on väiksem (6 % vs. 11 %). Sõltuvust fossiilkütustest saaks üldiselt vähendada, kui suurendada investeeringuid taastuvatesse energiaallikatesse ja elektrifitseerimisse, kõrvaldada taristu kitsaskohad ja suurendada energiatõhusust. Äärmiselt oluline on suurendada jõupingutusi liidus 2030. aastaks seatud taastuvenergia eesmärkide saavutamiseks. Madalmaade tulemus summaarses energia lõpptarbimises taastuvenergia osakaalu mõttes oli 2020. aastal liikmesriikidest tagantpoolt viies ning erinevus 2020. aasta taastuvenergia osakaalu ja liidu 2030. aasta taastuvenergia eesmärkide vahel oli üks suuremaid. Vaja on täiendavaid investeeringuid, et suurendada taastuvenergia kasutuselevõttu ja taastuvenergia tootmiskohtadest tarbimiskohtadesse ülekandmiseks vajalikku võrgu võimsust. Võrgu võimsuse suurendamine on eriti oluline, arvestades, et 2021. aastal elektrivõrgu võimsuse piirangud jätkuvalt suurenesid, mis põhjustas viivitusi taastuvenergiaprojektide elluviimisel. Taastuvenergia kasutuselevõtu haldusmenetlusi võiks veelgi lihtsustada ja ühtlustada. Gaasiga seotud uued taristu- ja võrguinvesteeringud peaksid võimaluse korral olema tulevikukindlad, et hõlbustada nende pikaajalist kestlikkust tulevikus säästvatele kütustele kohandamise kaudu. Energiatõhususe suurendamine on kulutõhus võimalus vähendada veelgi CO2 heidet ja sõltuvust fossiilkütustest, sealhulgas Venemaalt imporditavatest fossiilkütustest. Eelkõige oleks võimalik tõhustada hoonete renoveerimist ning suurendada soojuspumpade ja kaugkütte kasutuselevõttu hoonesektoris, samuti elektrifitseerimist ja puhta energiaga varustamist energiamahukates tööstusharudes.

Selleks, et Madalmaad oleksid kooskõlas paketi „Eesmärk 55“ eesmärkidega, tuleb veelgi ambitsioonikamalt vähendada kasvuhoonegaaside heidet ning suurendada taastuvenergia tootmist ja energiatõhusust.

| (26) | Täiendavad investeeringud transporditaristusse võivad aidata kõrvaldada kitsaskohti ja toetada kestlikku liikuvust. Raudtee- ja maanteetaristu on ülekoormatud. Madalmaade raudteevõrk on Euroopas kõige enam kasutatav. Madalmaad võtavad kasutusele Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi, et toetada oma raudteevõrgu läbilaskevõime suurendamist. 2019. aastal läksid liiklusummikud (mida oli küll veidi alla liidu keskmise) hinnanguliselt maksma 4 % Madalmaade aastasest SKPst. Investeeringud kestliku liikuvuse taristusse võivad avaldada positiivset ülekanduvat mõju ühtsele turule, arvestades Madalmaade transpordisõlmede (Rotterdami sadam, Schipholi lennujaam) tähtsust, ning vähendada veelgi riigi suurt sõltuvust naftast (mille osakaal energiaallikate jaotuses oli 2020. aastal 39 %). |
| --- | --- |

(26)

Täiendavad investeeringud transporditaristusse võivad aidata kõrvaldada kitsaskohti ja toetada kestlikku liikuvust. Raudtee- ja maanteetaristu on ülekoormatud. Madalmaade raudteevõrk on Euroopas kõige enam kasutatav. Madalmaad võtavad kasutusele Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi, et toetada oma raudteevõrgu läbilaskevõime suurendamist. 2019. aastal läksid liiklusummikud (mida oli küll veidi alla liidu keskmise) hinnanguliselt maksma 4 % Madalmaade aastasest SKPst. Investeeringud kestliku liikuvuse taristusse võivad avaldada positiivset ülekanduvat mõju ühtsele turule, arvestades Madalmaade transpordisõlmede (Rotterdami sadam, Schipholi lennujaam) tähtsust, ning vähendada veelgi riigi suurt sõltuvust naftast (mille osakaal energiaallikate jaotuses oli 2020. aastal 39 %).

| (27) | Liigne lämmastiku sadestumine kahjustab keskkonda ning pärsib ehitus- ja põllumajandustegevust. Lämmastiku ülejääk on neli korda suurem kui liidus keskmiselt, samas kui ammoniaagi heitkogused hektari kohta on Euroopa suurimad. Lämmastiku sadestumine on elurikkuse eesmärkide saavutamiseks liiga suur, mõjutab vee kvaliteeti ja põhjustab Madalmaades nõukogu direktiivi 91/676/EMÜ (20) (nitraadidirektiiv) piirmäärade ületamist. Vastavalt Madalmaade kõrgeima halduskohtuna tegutseva riiginõukogu 2019. aasta otsusele peab Madalmaade valitsus võtma meetmeid lämmastiku sadestumise vähendamiseks Natura 2000 aladel. Lämmastiku sadestumise edasine vähendamine eeldab üleminekut kestlikule põllumajandusele, mis nõuab märkimisväärseid investeeringuid. Põllumajanduse arvele langeb 45 % lämmastiku sadestumisest, eelkõige intensiivse loomakasvatuse tõttu. Madalmaades on suurim loomkoormus liidus. |
| --- | --- |

(27)

Liigne lämmastiku sadestumine kahjustab keskkonda ning pärsib ehitus- ja põllumajandustegevust. Lämmastiku ülejääk on neli korda suurem kui liidus keskmiselt, samas kui ammoniaagi heitkogused hektari kohta on Euroopa suurimad. Lämmastiku sadestumine on elurikkuse eesmärkide saavutamiseks liiga suur, mõjutab vee kvaliteeti ja põhjustab Madalmaades nõukogu direktiivi 91/676/EMÜ (20) (nitraadidirektiiv) piirmäärade ületamist. Vastavalt Madalmaade kõrgeima halduskohtuna tegutseva riiginõukogu 2019. aasta otsusele peab Madalmaade valitsus võtma meetmeid lämmastiku sadestumise vähendamiseks Natura 2000 aladel. Lämmastiku sadestumise edasine vähendamine eeldab üleminekut kestlikule põllumajandusele, mis nõuab märkimisväärseid investeeringuid. Põllumajanduse arvele langeb 45 % lämmastiku sadestumisest, eelkõige intensiivse loomakasvatuse tõttu. Madalmaades on suurim loomkoormus liidus.

| (28) | Kuigi kliimaneutraalsusele ülemineku ja fossiilkütustest loobumise kiirendamine tekitab mitmes sektoris märkimisväärseid ümberkorralduskulusid, saavad Madalmaad ühtekuuluvuspoliitika raames kasutada õiglase ülemineku mehhanismi, et leevendada ülemineku sotsiaal-majanduslikku mõju kõige enam mõjutatud piirkondades. Lisaks saavad Madalmaad kasutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1057 (21) loodud Euroopa Sotsiaalfond+, et parandada tööhõivevõimalusi ja tugevdada sotsiaalset ühtekuuluvust. |
| --- | --- |

(28)

Kuigi kliimaneutraalsusele ülemineku ja fossiilkütustest loobumise kiirendamine tekitab mitmes sektoris märkimisväärseid ümberkorralduskulusid, saavad Madalmaad ühtekuuluvuspoliitika raames kasutada õiglase ülemineku mehhanismi, et leevendada ülemineku sotsiaal-majanduslikku mõju kõige enam mõjutatud piirkondades. Lisaks saavad Madalmaad kasutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1057 (21) loodud Euroopa Sotsiaalfond+, et parandada tööhõivevõimalusi ja tugevdada sotsiaalset ühtekuuluvust.

| (29) | Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2022. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (22) kajastub soovituses 1. |
| --- | --- |

(29)

Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2022. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (22) kajastub soovituses 1.

| (30) | Arvestades euroala liikmesriikide majanduse tihedat seotust ning nende ühist panust majandus- ja rahaliidu toimimisse, soovitas nõukogu euroala liikmesriikidel võtta meetmeid, et rakendada 2022. aasta soovituses euroala kohta sätestatud soovitusi. Madalmaade puhul kajastub see eelkõige soovitustes 1 ja 3. |
| --- | --- |

(30)

Arvestades euroala liikmesriikide majanduse tihedat seotust ning nende ühist panust majandus- ja rahaliidu toimimisse, soovitas nõukogu euroala liikmesriikidel võtta meetmeid, et rakendada 2022. aasta soovituses euroala kohta sätestatud soovitusi. Madalmaade puhul kajastub see eelkõige soovitustes 1 ja 3.

| (31) | Võttes arvesse komisjoni põhjalikku analüüsi ja hindamist, on nõukogu 2022. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud. Määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel antavad nõukogu soovitused kajastuvad soovitustes 1 ja 4. Soovitus 1 aitab kaasa ka euroalale antud 2022. aasta soovituste, eelkõige esimese soovituse rakendamisele. Soovitustes 1 ja 4 osutatud eelarvepoliitilised meetmed ja muud poliitikameetmed aitavad muu hulgas vähendada jooksevkonto suure ülejäägiga seotud tasakaalustamatust. Soovituses 1 osutatud poliitikameetmed aitavad vähendada ka erasektori suure võlaga seotud tasakaalustamatust, |
| --- | --- |

(31)

Võttes arvesse komisjoni põhjalikku analüüsi ja hindamist, on nõukogu 2022. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud. Määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel antavad nõukogu soovitused kajastuvad soovitustes 1 ja 4. Soovitus 1 aitab kaasa ka euroalale antud 2022. aasta soovituste, eelkõige esimese soovituse rakendamisele. Soovitustes 1 ja 4 osutatud eelarvepoliitilised meetmed ja muud poliitikameetmed aitavad muu hulgas vähendada jooksevkonto suure ülejäägiga seotud tasakaalustamatust. Soovituses 1 osutatud poliitikameetmed aitavad vähendada ka erasektori suure võlaga seotud tasakaalustamatust,

SOOVITAB Madalmaadel võtta 2022. ja 2023. aastal järgmisi meetmeid.

1.

Tagada 2023. aastal, et riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv oleks kooskõlas üldiselt neutraalse eelarvepoliitikaga, võttes arvesse jätkuvat ajutist ja suunatud toetust kodumajapidamistele ja ettevõtetele, mis on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ja Ukrainast põgenevatele inimestele. Olla valmis kohandama jooksvaid kulutusi vastavalt muutuvale olukorrale. Suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, võttes arvesse algatust „REPowerEU“, sealhulgas kasutades taaste- ja vastupidavusrahastut ning muid liidu vahendeid. Järgida pärast 2023. aastat eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne keskpika perioodi eelarvepositsioon. Vähendada kodumajapidamiste puhul laenuvahendite kasutamise soodustamist ja moonutusi eluasemeturul, toetades muu hulgas eraüürisektori arengut ja võttes meetmeid eluasemete pakkumise suurendamiseks. Kehtestada ja viia ellu pensionisüsteemi reform, milles lepiti kokku 2019. ja 2020. aastal.

2.

Viia kiiresti lõpule komisjoniga peetavad läbirääkimised 2021.–2027. aasta ühtekuuluvuspoliitika programmidokumentide üle, et alustada nende rakendamist.

3.

Edendada töötajateta füüsilisest isikust ettevõtjate piisavat sotsiaalkaitset, võidelda fiktiivse füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise vastu ning vähendada paindlike või ajutiste lepingute kasutamise stiimuleid. Vähendada tööjõu ja oskuste nappust, eelkõige tervishoius, hariduses, digitaalvaldkonna ja tehniliste töökohtade sektoris ning ehitussektoris, kasutades muu hulgas ära alakasutatud tööjõu potentsiaali, mis tuleneb osalise tööajaga töökohtade suurest osakaalust ja rändetaustaga inimeste madalamast tööhõivemäärast. Tugevdada täiendus- ja ümberõppe võimalusi, eelkõige tööturu äärealadel olevate inimeste ja tööturult eemale jäänud inimeste jaoks.

4.

Vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest, kiirendades taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu, eelkõige edendades täiendavaid investeeringuid võrgutaristusse ja lihtsustades veelgi loamenetlusi, parandades energiatõhusust, eelkõige hoonetes, ning kiirendades investeeringuid säästvasse transporti ja kestlikku põllumajandusse.

Brüssel, 12. juuli 2022

Nõukogu nimel

eesistuja

Z. STANJURA

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (ELT L 57, 18.2.2021, lk 17).

3

(4)  Nõukogu 5. aprilli 2022. aasta soovitus euroala majanduspoliitika kohta (ELT C 153, 7.4.2022, lk 1).

4

(5)  Nõukogu 4. märtsi 2022. aasta rakendusotsus (EL) 2022/382, millega määratakse kindlaks Ukrainast lähtuva põgenike massilise sissevoolu olemasolu direktiivi 2001/55/EÜ artikli 5 tähenduses ning nähakse selle tulemusena ette ajutine kaitse (ELT L 71, 4.3.2022, lk 1).

5

(6)  Nõukogu 20. juuli 2001. aasta direktiiv 2001/55/EÜ miinimumnõuete kohta ajutise kaitse andmiseks ümberasustatud isikute massilise sissevoolu korral ning meetmete kohta liikmesriikide jõupingutuste tasakaalustamiseks nende isikute vastuvõtmisel ning selle tagajärgede kandmisel (EÜT L 212, 7.8.2001, lk 12).

6

(7)  Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovitus, milles esitatakse nõukogu arvamus Madalmaade 2021. aasta stabiilsusprogrammi kohta (ELT C 304, 29.7.2021, lk 88).

7

(8)  Käesolevas soovituses esitatud hinnangud eelarvepoliitika ja selle komponentide kohta on komisjoni hinnangud, mis põhinevad komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi aluseks olevatel eeldustel. Komisjoni hinnangud keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu kohta ei hõlma selliste reformide positiivset mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ja võivad hoogustada potentsiaalset majanduskasvu.

8

(9)  Ei rahastata taaste- ja vastupidavusrahastust ega muudest liidu vahenditest antavate toetustega.

9

(10)  Nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitus, milles käsitletakse Madalmaade 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Madalmaade 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohta (ELT C 282, 26.8.2020, lk 122).

10

(11)  Näitajad kajastavad alates 2021. aasta sügisest võetud meetmete aastaste eelarvekulude taset, sealhulgas jooksvaid tulusid ja kulusid ning asjakohasel juhul kapitalikulumeetmeid.

11

(12)  Eeldatakse, et Ukrainast liitu põgenenud isikute koguarv jõuab 2022. aasta lõpuks järk-järgult 6 miljonini ning nende geograafiline jaotus põhineb olemasoleva diasporaa suurusel, vastuvõtva liikmesriigi elanikkonna suhtelisel suurusel ja Ukrainast põgenenud isikute tegelikul jaotusel üle kogu liidu 2022. aasta märtsi seisuga. Inimese kohta arvutatud eelarvekulude puhul põhinevad hinnangud komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse Euromodi mikrosimulatsiooni mudelil, võttes arvesse nii rahaülekandeid kui ka mitterahalisi hüvitisi, nagu haridus ja tervishoid.

12

(13)  Näitaja miinusmärk vastab esmaste kulude kasvu liigsele kasvule võrreldes keskpika perioodi majanduskasvuga, osutades ekspansiivsele eelarvepoliitikale.

13

(14)  Need on komisjoni prognoosid, mis põhinevad lineaarsel kulutuste profiilil. Komisjon ei ole veel saanud Madalmaade taaste- ja vastupidavuskava.

14

(15)  Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud peaksid andma ekspansiivse panuse 0,5 protsendipunkti SKPst. See on osaliselt seletatav kohalikele omavalitsustele investeeringuteks kättesaadavaks tehtavate vahenditega, mis on ette nähtud kliimapoliitika rakendamiseks, ja lisarahastusega noorte valdkonnas.

15

(16)  Näitaja plussmärk vastab esmaste kulude kasvu vähesele kasvule võrreldes keskpika perioodi majanduskasvuga, osutades pärssivale eelarvepoliitikale.

16

(17)  Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud peaksid andma ekspansiivse panuse 0,4 protsendipunkti SKPst. See on osaliselt seletatav kohalikele omavalitsustele investeeringuteks kättesaadavaks tehtavate vahenditega, mis on ette nähtud kliimapoliitika rakendamiseks, ja lisarahastusega noorte valdkonnas.

17

(18)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1060, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfond+, Ühtekuuluvusfondi, Õiglase Ülemineku Fondi ja Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfondi kohta ning nende ja Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastu suhtes kohaldatavad finantsreeglid (ELT L 231, 30.6.2021, lk 159).

18

(19)  Eurostat (2020), Venemaa impordi osakaal maagaasi ja toornafta koguimpordis. ELi 27 liikmesriigi keskmise impordi puhul põhineb koguimport ELi 27 liikmesriigist väljastpoolt pärit impordil. Madalmaade puhul hõlmab koguimport ELi-sisest kaubandust.

19

(20)  Nõukogu 12. detsembri 1991. aasta direktiiv 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest (EÜT L 375, 31.12.1991, lk 1).

20

(21)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1057, millega luuakse Euroopa Sotsiaalfond+ (ESF+) ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1296/2013 (ELT L 231, 30.6.2021, lk 21).

21

(22)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.

22

---

| 1.9.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 334/162 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 334/162

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

12. juuli 2022,

milles käsitletakse Austria 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Austria 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohta

(2022/C 334/20)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arves nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | 19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, (2) millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu. Taaste- ja vastupidavusrahastust antakse rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. See aitab majandusel taastuda ning teha eelkõige rohe- ja digipöörde edendamiseks kestlikke ja majanduskasvu soodustavaid reforme ja investeeringuid, tugevdades samas liikmesriikide majanduse vastupidavust ja potentsiaalset majanduskasvu. Samuti aitab see tugevdada riigi rahanduse jätkusuutlikkust ning edendada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis. 2022. aasta juunis ajakohastatakse kooskõlas määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikega 2 taaste- ja vastupidavusrahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust. |
| --- | --- |

(1)

19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, (2) millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu. Taaste- ja vastupidavusrahastust antakse rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. See aitab majandusel taastuda ning teha eelkõige rohe- ja digipöörde edendamiseks kestlikke ja majanduskasvu soodustavaid reforme ja investeeringuid, tugevdades samas liikmesriikide majanduse vastupidavust ja potentsiaalset majanduskasvu. Samuti aitab see tugevdada riigi rahanduse jätkusuutlikkust ning edendada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis. 2022. aasta juunis ajakohastatakse kooskõlas määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikega 2 taaste- ja vastupidavusrahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust.

| (2) | 24. novembril 2021 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2022) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse 7. mail 2021 allkirjastatud Porto sotsiaalkohustust rakendada edasi Euroopa sotsiaalõiguste sammast, mille Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kuulutasid välja 17. novembril 2017. Euroopa Ülemkogu kiitis 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid heaks 25. märtsil 2022. 24. novembril 2021 võttis komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1176/2011 (3) alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Austriat ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta ning ettepaneku 2022. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist. 5. aprillil 2022 võttis nõukogu vastu soovituse euroala majanduspoliitika kohta (4) ja 14. märtsil 2022 ühise tööhõive aruande. |
| --- | --- |

(2)

24. novembril 2021 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2022) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse 7. mail 2021 allkirjastatud Porto sotsiaalkohustust rakendada edasi Euroopa sotsiaalõiguste sammast, mille Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kuulutasid välja 17. novembril 2017. Euroopa Ülemkogu kiitis 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid heaks 25. märtsil 2022. 24. novembril 2021 võttis komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1176/2011 (3) alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Austriat ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta ning ettepaneku 2022. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist. 5. aprillil 2022 võttis nõukogu vastu soovituse euroala majanduspoliitika kohta (4) ja 14. märtsil 2022 ühise tööhõive aruande.

| (3) | Venemaa sissetung Ukrainasse pärast ülemaailmset pandeemiat on märkimisväärselt muutnud geopoliitilist ja majanduslikku olukorda. Sissetungi mõju liikmesriikide majandusele avaldub muu hulgas kõrgemates energia-, toidu- ja toorainehindades ning kehvemates kasvuväljavaadetes. Kõrgemad energiahinnad mõjutavad tugevasti eelkõige kõige haavatavamaid leibkondi, kes kannatavad energiaostuvõimetuse all või elavad selle ohus, samuti ettevõtteid, mis on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad. Liit seisab silmitsi ka Ukrainast põgenevate inimeste enneolematu sissevooluga. Venemaa agressioonisõjast tulenevad majanduslikud tagajärjed on mõjutanud liikmesriike ebaühtlaselt. Sellega seoses käivitati 4. märtsil 2022 nõukogu rakendusotsusega (EL) 2022/382 (5) esimest korda nõukogu direktiiv 2001/55/EÜ, (6) millega anti Ukrainast pärit põgenikele õigus seaduslikult liidus viibida ning juurdepääs haridusele ja koolitusele, tööturule, tervishoiule, eluasemele ja sotsiaalhoolekandele. |
| --- | --- |

(3)

Venemaa sissetung Ukrainasse pärast ülemaailmset pandeemiat on märkimisväärselt muutnud geopoliitilist ja majanduslikku olukorda. Sissetungi mõju liikmesriikide majandusele avaldub muu hulgas kõrgemates energia-, toidu- ja toorainehindades ning kehvemates kasvuväljavaadetes. Kõrgemad energiahinnad mõjutavad tugevasti eelkõige kõige haavatavamaid leibkondi, kes kannatavad energiaostuvõimetuse all või elavad selle ohus, samuti ettevõtteid, mis on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad. Liit seisab silmitsi ka Ukrainast põgenevate inimeste enneolematu sissevooluga. Venemaa agressioonisõjast tulenevad majanduslikud tagajärjed on mõjutanud liikmesriike ebaühtlaselt. Sellega seoses käivitati 4. märtsil 2022 nõukogu rakendusotsusega (EL) 2022/382 (5) esimest korda nõukogu direktiiv 2001/55/EÜ, (6) millega anti Ukrainast pärit põgenikele õigus seaduslikult liidus viibida ning juurdepääs haridusele ja koolitusele, tööturule, tervishoiule, eluasemele ja sotsiaalhoolekandele.

| (4) | Võttes arvesse kiiresti muutuvat majanduslikku ja geopoliitilist olukorda, jätkub Euroopa poolaasta raames 2022. aastal majandus- ja tööhõivepoliitika ulatuslik koordineerimine, lähtudes samal ajal taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamisnõuetest, nagu on märgitud 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsis. Vastuvõetud taaste- ja vastupidavuskavade rakendamine on oluline poliitiliste prioriteetide elluviimiseks Euroopa poolaasta raames, kuna kavades käsitletakse kõiki 2019. ja 2020. aasta Euroopa poolaasta tsüklites esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019. ja 2020. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mida on läbi vaadatud, ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21, nagu ka riigipõhised soovitused, mis esitati enne selliste läbivaadatud, ajakohastatud või muudetud kavade esitamise kuupäeva. |
| --- | --- |

(4)

Võttes arvesse kiiresti muutuvat majanduslikku ja geopoliitilist olukorda, jätkub Euroopa poolaasta raames 2022. aastal majandus- ja tööhõivepoliitika ulatuslik koordineerimine, lähtudes samal ajal taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamisnõuetest, nagu on märgitud 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsis. Vastuvõetud taaste- ja vastupidavuskavade rakendamine on oluline poliitiliste prioriteetide elluviimiseks Euroopa poolaasta raames, kuna kavades käsitletakse kõiki 2019. ja 2020. aasta Euroopa poolaasta tsüklites esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019. ja 2020. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mida on läbi vaadatud, ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21, nagu ka riigipõhised soovitused, mis esitati enne selliste läbivaadatud, ajakohastatud või muudetud kavade esitamise kuupäeva.

| (5) | Stabiilsuse ja kasvu pakti üldist vabastusklauslit on kohaldatud alates 2020. aasta märtsist. Oma 3. märtsi 2021. aasta teatises „Üks aasta pärast COVID-19 puhangu algust: eelarvepoliitika meetmed“ esitas komisjon oma seisukoha, et otsuse tegemisel üldise vabastusklausli kohaldamise lõpetamise või jätkamise kohta tuleks lähtuda majandusolukorra üldhinnangust, kusjuures peamiseks kvantitatiivseks kriteeriumiks peaks olema liidu või euroala majandustegevuse tase võrreldes kriisieelse tasemega (2019. aasta lõpp). Võttes arvesse suurenenud ebakindlust ja majandusväljavaateid ohustavaid suuri langusriske Euroopas toimuva sõja kontekstis, enneolematut energiahindade tõusu ja jätkuvaid häireid tarneahelates, on põhjendatud stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamisaja pikendamine 2023. aastani. |
| --- | --- |

(5)

Stabiilsuse ja kasvu pakti üldist vabastusklauslit on kohaldatud alates 2020. aasta märtsist. Oma 3. märtsi 2021. aasta teatises „Üks aasta pärast COVID-19 puhangu algust: eelarvepoliitika meetmed“ esitas komisjon oma seisukoha, et otsuse tegemisel üldise vabastusklausli kohaldamise lõpetamise või jätkamise kohta tuleks lähtuda majandusolukorra üldhinnangust, kusjuures peamiseks kvantitatiivseks kriteeriumiks peaks olema liidu või euroala majandustegevuse tase võrreldes kriisieelse tasemega (2019. aasta lõpp). Võttes arvesse suurenenud ebakindlust ja majandusväljavaateid ohustavaid suuri langusriske Euroopas toimuva sõja kontekstis, enneolematut energiahindade tõusu ja jätkuvaid häireid tarneahelates, on põhjendatud stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamisaja pikendamine 2023. aastani.

| (6) | Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovituses, (7) milles esitatakse nõukogu arvamus Austria 2021. aasta stabiilsusprogrammi kohta, esitatud lähenemisviisi kohaselt on üldist eelarvepoliitikat praegu kõige parem mõõta esmaste kulude (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) muutusena keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu suhtes, jättes välja COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed, kuid võttes arvesse taaste- ja vastupidavusrahastu tagastamatute toetuste ja muude liidu vahenditega rahastatavaid kulusid (8). Selleks et hinnata, kas riigi eelarvepoliitika on konservatiivne ja kas eelarve struktuur soodustab kestlikku taastumist kooskõlas rohe- ja digipöördega, tuleks üldisest eelarvepoliitikast kaugemale minnes pöörata tähelepanu ka riiklikult rahastatavate (9) esmaste jooksvate kulude (millest on maha arvatud kaalutlusõiguse alusel võetud tulumeetmed ja välja jäetud COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed) ja investeeringute arengule. |
| --- | --- |

(6)

Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovituses, (7) milles esitatakse nõukogu arvamus Austria 2021. aasta stabiilsusprogrammi kohta, esitatud lähenemisviisi kohaselt on üldist eelarvepoliitikat praegu kõige parem mõõta esmaste kulude (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) muutusena keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu suhtes, jättes välja COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed, kuid võttes arvesse taaste- ja vastupidavusrahastu tagastamatute toetuste ja muude liidu vahenditega rahastatavaid kulusid (8). Selleks et hinnata, kas riigi eelarvepoliitika on konservatiivne ja kas eelarve struktuur soodustab kestlikku taastumist kooskõlas rohe- ja digipöördega, tuleks üldisest eelarvepoliitikast kaugemale minnes pöörata tähelepanu ka riiklikult rahastatavate (9) esmaste jooksvate kulude (millest on maha arvatud kaalutlusõiguse alusel võetud tulumeetmed ja välja jäetud COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed) ja investeeringute arengule.

| (7) | 2. märtsil 2022 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse 2023. aasta eelarvepoliitika üldised suunised („eelarvesuunised“), et toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon märkis, et 2022. aasta talveprognoosi makromajandusliku prognoosi kohaselt näib üleminek 2020.–2022. aasta üldiselt toetavalt eelarvepoliitikalt üldiselt neutraalsele eelarvepoliitikale, olles samas valmis reageerima muutuvale majandusolukorrale, 2023. aastal asjakohane. Komisjon teatas, et 2023. aasta eelarvesoovitused peaksid jätkuvalt olema liikmesriikide vahel diferentseeritud ja nendes tuleks arvesse võtta võimalikku ülekanduvat mõju riikide vahel. Komisjon kutsus liikmesriike üles kajastama suuniseid oma stabiilsus- ja lähenemisprogrammides. Komisjon võttis kohustuse jälgida tähelepanelikult majandusarengut ja kohandada oma poliitikasuuniseid vastavalt vajadusele ning hiljemalt 2022. aasta mai lõpus esitatavas Euroopa poolaasta kevadpaketis. |
| --- | --- |

(7)

2. märtsil 2022 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse 2023. aasta eelarvepoliitika üldised suunised („eelarvesuunised“), et toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon märkis, et 2022. aasta talveprognoosi makromajandusliku prognoosi kohaselt näib üleminek 2020.–2022. aasta üldiselt toetavalt eelarvepoliitikalt üldiselt neutraalsele eelarvepoliitikale, olles samas valmis reageerima muutuvale majandusolukorrale, 2023. aastal asjakohane. Komisjon teatas, et 2023. aasta eelarvesoovitused peaksid jätkuvalt olema liikmesriikide vahel diferentseeritud ja nendes tuleks arvesse võtta võimalikku ülekanduvat mõju riikide vahel. Komisjon kutsus liikmesriike üles kajastama suuniseid oma stabiilsus- ja lähenemisprogrammides. Komisjon võttis kohustuse jälgida tähelepanelikult majandusarengut ja kohandada oma poliitikasuuniseid vastavalt vajadusele ning hiljemalt 2022. aasta mai lõpus esitatavas Euroopa poolaasta kevadpaketis.

| (8) | Seoses eelarvesuunistega võetakse 2023. aasta eelarvesoovitustes arvesse halvenenud majandusväljavaateid, suurenenud ebakindlust ja täiendavaid langusriske ning võrreldes komisjoni 2022. aasta talveprognoosiga kiiremat inflatsiooni. Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleb eelarvemeetmete abil suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse ning säilitada kõige haavatavamate leibkondade ostujõud, et leevendada energiahinna tõusu mõju ja aidata piirata teisest inflatsioonisurvet sihipäraste ja ajutiste meetmete abil. Eelarvepoliitika peab jääma paindlikuks, et kohaneda kiiresti muutuvate oludega, sealhulgas Venemaa Ukraina-vastasest agressioonisõjast kaitse ja julgeoleku osas tulenevate väljakutsetega, ning see peab olema liikmesriikide vahel diferentseeritud vastavalt nende eelarve- ja majandusolukorrale, võttes sealhulgas arvesse, kuidas neile mõjub kriis ja Ukrainast põgenenud inimeste sisseränne. |
| --- | --- |

(8)

Seoses eelarvesuunistega võetakse 2023. aasta eelarvesoovitustes arvesse halvenenud majandusväljavaateid, suurenenud ebakindlust ja täiendavaid langusriske ning võrreldes komisjoni 2022. aasta talveprognoosiga kiiremat inflatsiooni. Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleb eelarvemeetmete abil suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse ning säilitada kõige haavatavamate leibkondade ostujõud, et leevendada energiahinna tõusu mõju ja aidata piirata teisest inflatsioonisurvet sihipäraste ja ajutiste meetmete abil. Eelarvepoliitika peab jääma paindlikuks, et kohaneda kiiresti muutuvate oludega, sealhulgas Venemaa Ukraina-vastasest agressioonisõjast kaitse ja julgeoleku osas tulenevate väljakutsetega, ning see peab olema liikmesriikide vahel diferentseeritud vastavalt nende eelarve- ja majandusolukorrale, võttes sealhulgas arvesse, kuidas neile mõjub kriis ja Ukrainast põgenenud inimeste sisseränne.

| (9) | 30. aprillil 2021 esitas Austria vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon hindas määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas esitatud hindamissuunistega. 13. juulil 2021 võttis nõukogu vastu rakendusotsuse Austria taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnangu heakskiitmise kohta (10). Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsuse vastuvõtmisest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Austria on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjakohased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud. |
| --- | --- |

(9)

30. aprillil 2021 esitas Austria vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon hindas määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas esitatud hindamissuunistega. 13. juulil 2021 võttis nõukogu vastu rakendusotsuse Austria taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnangu heakskiitmise kohta (10). Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsuse vastuvõtmisest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Austria on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjakohased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud.

| (10) | 27. aprillil 2022 esitas Austria kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artiklis 4 sätestatud tähtajaga oma 2022. aasta riikliku reformikava ja 2022. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2022. aasta riiklik reformikava ka Austria kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava rakendamisel tehtud edusammude kohta. |
| --- | --- |

(10)

27. aprillil 2022 esitas Austria kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artiklis 4 sätestatud tähtajaga oma 2022. aasta riikliku reformikava ja 2022. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2022. aasta riiklik reformikava ka Austria kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava rakendamisel tehtud edusammude kohta.

| (11) | 23. mail 2022 avaldas komisjon Austria kohta 2022. aasta riigiaruande. Selles hinnati Austria edusamme nõukogu poolt 2019., 2020. ja 2021. aastal vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti taaste ja vastupidavuse tulemustabeli põhjal kokkuvõte sellest, kuidas Austria on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Selle analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega, sealhulgas nendega, mis tekivad seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse. Samuti hinnati Austria edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning liidu peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamisel. |
| --- | --- |

(11)

23. mail 2022 avaldas komisjon Austria kohta 2022. aasta riigiaruande. Selles hinnati Austria edusamme nõukogu poolt 2019., 2020. ja 2021. aastal vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti taaste ja vastupidavuse tulemustabeli põhjal kokkuvõte sellest, kuidas Austria on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Selle analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega, sealhulgas nendega, mis tekivad seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse. Samuti hinnati Austria edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning liidu peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamisel.

| (12) | 23. mail 2022 esitas komisjon Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 3 kohase aruande. Selles aruandes arutati Austria eelarveseisundit, kuna riigi valitsemissektori eelarvepuudujääk ületas 2021. aastal aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % sisemajanduse koguproduktist (SKP). Aruandes jõuti järeldusele, et puudujäägikriteerium ei ole täidetud. Kooskõlas 2. märtsi 2022. aasta teatisega ei teinud komisjon 2022. aasta kevadel ettepanekut algatada uusi ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusi ja hindab selliste menetluste algatamise võimalust uuesti 2022. aasta sügisel. |
| --- | --- |

(12)

23. mail 2022 esitas komisjon Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 3 kohase aruande. Selles aruandes arutati Austria eelarveseisundit, kuna riigi valitsemissektori eelarvepuudujääk ületas 2021. aastal aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % sisemajanduse koguproduktist (SKP). Aruandes jõuti järeldusele, et puudujäägikriteerium ei ole täidetud. Kooskõlas 2. märtsi 2022. aasta teatisega ei teinud komisjon 2022. aasta kevadel ettepanekut algatada uusi ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusi ja hindab selliste menetluste algatamise võimalust uuesti 2022. aasta sügisel.

| (13) | Oma 20. juuli 2020. aasta soovituses (11) soovitas nõukogu Austrial võtta 2020. ja 2021. aastal kooskõlas üldise vabastusklausliga kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida COVID-19 pandeemiale ning toetada majandust ja selle taastumist. Samuti soovitas nõukogu Austrial juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon keskpikas perspektiivis ja tagada võla jätkusuutlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Eurostati kinnitatud andmete põhjal vähenes Austria valitsemissektori eelarvepuudujääk 8,0 %-lt SKPst 2020. aastal 5,9 %-le SKPst 2021. aastal. Austria eelarvepoliitilised meetmed toetasid majanduse taastumist 2021. aastal, samal ajal kui ajutised erakorralised meetmed kahanesid 4,8 %-lt SKPst 2020. aastal 4,3 %-le SKPst 2021. aastal. Austria 2021. aasta meetmed olid kooskõlas nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitusega. 2020. ja 2021. aastal valitsuse poolt kaalutlusõiguse alusel võetud eelarvemeetmed olid enamasti ajutised või kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega. Samal ajal ei olnud mõned ajavahemikul 2020–2021 valitsuse poolt kaalutlusõiguse alusel vastu võetud meetmed ajutised ega kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega, kusjuures peamiselt hõlmasid need märkimisväärseid maksusoodustusi leibkondadele ja ettevõtetele nn keskkonna- ja sotsiaalmaksu reformi kaudu. Eurostati kinnitatud andmete kohaselt langes valitsemissektori võlg 83,3 %-lt SKPst 2020. aastal 82,8 %-le SKPst 2021. aastal. |
| --- | --- |

(13)

Oma 20. juuli 2020. aasta soovituses (11) soovitas nõukogu Austrial võtta 2020. ja 2021. aastal kooskõlas üldise vabastusklausliga kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida COVID-19 pandeemiale ning toetada majandust ja selle taastumist. Samuti soovitas nõukogu Austrial juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon keskpikas perspektiivis ja tagada võla jätkusuutlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Eurostati kinnitatud andmete põhjal vähenes Austria valitsemissektori eelarvepuudujääk 8,0 %-lt SKPst 2020. aastal 5,9 %-le SKPst 2021. aastal. Austria eelarvepoliitilised meetmed toetasid majanduse taastumist 2021. aastal, samal ajal kui ajutised erakorralised meetmed kahanesid 4,8 %-lt SKPst 2020. aastal 4,3 %-le SKPst 2021. aastal. Austria 2021. aasta meetmed olid kooskõlas nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitusega. 2020. ja 2021. aastal valitsuse poolt kaalutlusõiguse alusel võetud eelarvemeetmed olid enamasti ajutised või kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega. Samal ajal ei olnud mõned ajavahemikul 2020–2021 valitsuse poolt kaalutlusõiguse alusel vastu võetud meetmed ajutised ega kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega, kusjuures peamiselt hõlmasid need märkimisväärseid maksusoodustusi leibkondadele ja ettevõtetele nn keskkonna- ja sotsiaalmaksu reformi kaudu. Eurostati kinnitatud andmete kohaselt langes valitsemissektori võlg 83,3 %-lt SKPst 2020. aastal 82,8 %-le SKPst 2021. aastal.

| (14) | 2022. aasta stabiilsusprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on realistlik. Valitsuse prognoosi kohaselt kasvab reaalne SKP 2022. aastal 3,9 % ja 2023. aastal 2,0 %. Võrdluseks on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt SKP reaalkasv 2022. aastal 3,9 % ja 2023. aastal 1,9 %. Valitsus prognoosib oma 2022. aasta stabiilsusprogrammis, et valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk väheneb 2022. aastal 3,1 %-le SKPst ja 2023. aastal 1,5 %-le SKPst. 2022. aastal on vähenemine tingitud peamiselt majandustegevuse kindlast kasvust ja enamike erakorraliste meetmete järkjärgulisest kaotamisest. Kui ei oleks võetud muid meetmeid, näiteks seoses kõrgemate energiahindadega, oleks puudujääk veelgi enam vähenenud. 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 2022. aastal 80,0 %-le ja 2023. aastal 77,1 %-le. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2022. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk on 2022. ja 2023. aastal vastavalt 3,1 % SKPst ja 1,5 % SKPst. See on kooskõlas 2022. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud eelarvepuudujäägiga. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse sarnane, s.o 2022. aastal 80,0 % ja 2023. aastal 77,5 %. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on keskpika perioodi (kümme aastat) keskmine potentsiaalne SKP kasv hinnanguliselt 1,2 %. See hinnang ei hõlma aga selliste reformide mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ja võivad hoogustada Austria potentsiaalset majanduskasvu. |
| --- | --- |

(14)

2022. aasta stabiilsusprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on realistlik. Valitsuse prognoosi kohaselt kasvab reaalne SKP 2022. aastal 3,9 % ja 2023. aastal 2,0 %. Võrdluseks on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt SKP reaalkasv 2022. aastal 3,9 % ja 2023. aastal 1,9 %. Valitsus prognoosib oma 2022. aasta stabiilsusprogrammis, et valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk väheneb 2022. aastal 3,1 %-le SKPst ja 2023. aastal 1,5 %-le SKPst. 2022. aastal on vähenemine tingitud peamiselt majandustegevuse kindlast kasvust ja enamike erakorraliste meetmete järkjärgulisest kaotamisest. Kui ei oleks võetud muid meetmeid, näiteks seoses kõrgemate energiahindadega, oleks puudujääk veelgi enam vähenenud. 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 2022. aastal 80,0 %-le ja 2023. aastal 77,1 %-le. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2022. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk on 2022. ja 2023. aastal vastavalt 3,1 % SKPst ja 1,5 % SKPst. See on kooskõlas 2022. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud eelarvepuudujäägiga. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse sarnane, s.o 2022. aastal 80,0 % ja 2023. aastal 77,5 %. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on keskpika perioodi (kümme aastat) keskmine potentsiaalne SKP kasv hinnanguliselt 1,2 %. See hinnang ei hõlma aga selliste reformide mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ja võivad hoogustada Austria potentsiaalset majanduskasvu.

| (15) | 2022. aastal kaotab valitsus järk-järgult enamiku COVID-19 kriisile reageerimiseks võetud meetmetest, nii et ajutised erakorralised meetmed peaksid prognooside kohaselt vähenema 4,3 %-lt SKPst 2021. aastal 1,1 %-le SKPst 2022. aastal. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju vastu võitlemiseks võetud meetmed, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal hinnanguliselt 0,4 % SKPst ja 2023. aastal 0,2 % SKPst (12). Need meetmed hõlmavad peamiselt sotsiaalsiirdeid vaesematele leibkondadele, energiatarbimise kaudse maksustamise vähendamist ning ajutisi toetusmeetmeid pendeltöötajatele füüsilise isiku tulumaksu kontekstis. Need meetmed on kavandatud ajutistena. Kui aga energiahinnad jäävad kõrgeks ka 2023. aastal, võidakse mõned neist meetmetest säilitada. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad ka Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse pakkumise kulud, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 0,3 % SKPst ja 2023. aastal 0,4 % SKPst (13). |
| --- | --- |

(15)

2022. aastal kaotab valitsus järk-järgult enamiku COVID-19 kriisile reageerimiseks võetud meetmetest, nii et ajutised erakorralised meetmed peaksid prognooside kohaselt vähenema 4,3 %-lt SKPst 2021. aastal 1,1 %-le SKPst 2022. aastal. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju vastu võitlemiseks võetud meetmed, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal hinnanguliselt 0,4 % SKPst ja 2023. aastal 0,2 % SKPst (12). Need meetmed hõlmavad peamiselt sotsiaalsiirdeid vaesematele leibkondadele, energiatarbimise kaudse maksustamise vähendamist ning ajutisi toetusmeetmeid pendeltöötajatele füüsilise isiku tulumaksu kontekstis. Need meetmed on kavandatud ajutistena. Kui aga energiahinnad jäävad kõrgeks ka 2023. aastal, võidakse mõned neist meetmetest säilitada. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad ka Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse pakkumise kulud, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 0,3 % SKPst ja 2023. aastal 0,4 % SKPst (13).

| (16) | Oma 18. juuni 2021. aasta soovituses soovitas nõukogu Austrial säilitada 2022. aastal toetav eelarvepoliitika, sealhulgas taaste- ja vastupidavusrahastust saadav impulss, ning riiklikult rahastatavad investeeringud. Samuti soovitas nõukogu Austrial juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon ja tagada riigi rahanduse jätkusuutlikkus keskpikas perspektiivis ning samal ajal suurendada investeeringuid majanduskasvu potentsiaali hoogustamiseks. |
| --- | --- |

(16)

Oma 18. juuni 2021. aasta soovituses soovitas nõukogu Austrial säilitada 2022. aastal toetav eelarvepoliitika, sealhulgas taaste- ja vastupidavusrahastust saadav impulss, ning riiklikult rahastatavad investeeringud. Samuti soovitas nõukogu Austrial juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon ja tagada riigi rahanduse jätkusuutlikkus keskpikas perspektiivis ning samal ajal suurendada investeeringuid majanduskasvu potentsiaali hoogustamiseks.

| (17) | Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi ja Austria 2022. aasta stabiilsusprogrammis esitatud teabe kohaselt prognoositakse, et eelarvepoliitika on 2022. aastal toetav (– 1,2 % SKPst), nagu soovitas nõukogu (14). Austria kavatseb jätkuvalt toetada majanduse taastamist, kasutades taaste- ja vastupidavusrahastut täiendavate investeeringute rahastamiseks, nagu on soovitanud nõukogu. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2021. aastaga suurenema 2022. aastal 0,1 protsendipunkti SKPst. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2022. aastal andma eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,3 protsendipunkti (15). Seepärast kavatseb Austria säilitada riiklikult rahastatavad investeeringud, nagu on soovitanud nõukogu. Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2022. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,5 protsendipunkti. See hõlmab energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetavate meetmete (0,4 % SKPst) ning Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse andmise kulude (0,3 % SKPst) täiendavat mõju. |
| --- | --- |

(17)

Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi ja Austria 2022. aasta stabiilsusprogrammis esitatud teabe kohaselt prognoositakse, et eelarvepoliitika on 2022. aastal toetav (– 1,2 % SKPst), nagu soovitas nõukogu (14). Austria kavatseb jätkuvalt toetada majanduse taastamist, kasutades taaste- ja vastupidavusrahastut täiendavate investeeringute rahastamiseks, nagu on soovitanud nõukogu. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2021. aastaga suurenema 2022. aastal 0,1 protsendipunkti SKPst. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2022. aastal andma eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,3 protsendipunkti (15). Seepärast kavatseb Austria säilitada riiklikult rahastatavad investeeringud, nagu on soovitanud nõukogu. Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2022. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,5 protsendipunkti. See hõlmab energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetavate meetmete (0,4 % SKPst) ning Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse andmise kulude (0,3 % SKPst) täiendavat mõju.

| (18) | Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika seisund, eeldusel et poliitikat ei muudeta, 2023. aastal 0,4 % SKPst (16). Prognooside kohaselt jätkab Austria 2023. aastal taaste- ja vastupidavusrahastust antavate toetuste kasutamist, et rahastada täiendavaid investeeringuid majanduse taastamise toetuseks. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks jääma 2022. aastaga võrreldes stabiilseks. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2023. aastal andma eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 0,4 protsendipunkti (17). Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2023. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse üldiselt neutraalse panuse 0,0 protsendipunkti. See hõlmab energiahindade tõusu leevendamiseks võetud meetmete (0,2 % SKPst) järkjärgulise kaotamise ja Ukrainast põgenenud inimestele ajutise kaitse andmisega seotud täiendavate kulude (0,1 % SKPst) mõju. |
| --- | --- |

(18)

Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika seisund, eeldusel et poliitikat ei muudeta, 2023. aastal 0,4 % SKPst (16). Prognooside kohaselt jätkab Austria 2023. aastal taaste- ja vastupidavusrahastust antavate toetuste kasutamist, et rahastada täiendavaid investeeringuid majanduse taastamise toetuseks. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks jääma 2022. aastaga võrreldes stabiilseks. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2023. aastal andma eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 0,4 protsendipunkti (17). Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2023. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse üldiselt neutraalse panuse 0,0 protsendipunkti. See hõlmab energiahindade tõusu leevendamiseks võetud meetmete (0,2 % SKPst) järkjärgulise kaotamise ja Ukrainast põgenenud inimestele ajutise kaitse andmisega seotud täiendavate kulude (0,1 % SKPst) mõju.

| (19) | 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk järk-järgult vähenema 0,7 %-le SKPst 2024. aastal ja 0,3 %-le SKPst 2025. aastal. Seega peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk jääma 2023. aastast kuni programmitöö perioodi lõpuni alla 3 % SKPst. Nendes prognoosides eeldatakse, et avaliku sektori kulutused selles ajavahemikus vähenevad (50,4 %-lt SKPst 2023. aastal, 49,6 %-le SKPst 2024. aastal ja 49,4 %-le SKPst 2025. aastal). 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse 2025. aastani vähenema – 2024. aastal 74,5 %ni ja 2025. aastal 72,1 %ni. Komisjoni analüüsi kohaselt näivad võla jätkusuutlikkusega seotud riskid keskpikas perspektiivis keskmised. |
| --- | --- |

(19)

2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk järk-järgult vähenema 0,7 %-le SKPst 2024. aastal ja 0,3 %-le SKPst 2025. aastal. Seega peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk jääma 2023. aastast kuni programmitöö perioodi lõpuni alla 3 % SKPst. Nendes prognoosides eeldatakse, et avaliku sektori kulutused selles ajavahemikus vähenevad (50,4 %-lt SKPst 2023. aastal, 49,6 %-le SKPst 2024. aastal ja 49,4 %-le SKPst 2025. aastal). 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse 2025. aastani vähenema – 2024. aastal 74,5 %ni ja 2025. aastal 72,1 %ni. Komisjoni analüüsi kohaselt näivad võla jätkusuutlikkusega seotud riskid keskpikas perspektiivis keskmised.

| (20) | Austria riigi rahanduse jätkusuutlikkusele avaldub kekspikas ja pikas perspektiivis keskmine risk, mille põhjustab peamiselt elanikkonna vananemisest tulenev eelarvesurve. Tööealise elanikkonna (20–64aastased) ja vanemate täiskasvanute suhtarv väheneb eeldatavasti järgmise 50 aasta jooksul kolmelt töötajalt ligikaudu kahele töötajale ühe üle 65 aastase inimese kohta. Komisjoni 2021. aasta rahvastiku vananemise aruande vananemisteemalise töörühma riskistsenaariumi kohaselt kasvavad avaliku sektori kulud pikaajalisele hooldusele kokku eeldatavasti 1,8 %-lt SKPst 2019. aastal 2,3 %ni SKPst 2030. aastal. Lisaks demograafilistele muutustele suurendab pikaajalise hoolduse kulusid eeldatavasti ka kõrge eaga seotud haigustest tulenev suurem vajadus intensiivravi järele. On antud teada pikaajalise hoolduse süsteemi terviklikust reformist, aga see on ikka veel ootel. Siiani on sihtotstarbeline rakkerühm esitanud avaliku konsultatsiooni peamiste tulemuste kokkuvõtte. Rakkerühma aruande kohaselt on üks reformi prioriteet tagada süsteemi koordineeritud kontrollimine. See hõlmab vastutusvaldkondade selget jaotust eri valitsemistasandite vahel ning vahendite päritolu ja kasutamise läbipaistvust. |
| --- | --- |

(20)

Austria riigi rahanduse jätkusuutlikkusele avaldub kekspikas ja pikas perspektiivis keskmine risk, mille põhjustab peamiselt elanikkonna vananemisest tulenev eelarvesurve. Tööealise elanikkonna (20–64aastased) ja vanemate täiskasvanute suhtarv väheneb eeldatavasti järgmise 50 aasta jooksul kolmelt töötajalt ligikaudu kahele töötajale ühe üle 65 aastase inimese kohta. Komisjoni 2021. aasta rahvastiku vananemise aruande vananemisteemalise töörühma riskistsenaariumi kohaselt kasvavad avaliku sektori kulud pikaajalisele hooldusele kokku eeldatavasti 1,8 %-lt SKPst 2019. aastal 2,3 %ni SKPst 2030. aastal. Lisaks demograafilistele muutustele suurendab pikaajalise hoolduse kulusid eeldatavasti ka kõrge eaga seotud haigustest tulenev suurem vajadus intensiivravi järele. On antud teada pikaajalise hoolduse süsteemi terviklikust reformist, aga see on ikka veel ootel. Siiani on sihtotstarbeline rakkerühm esitanud avaliku konsultatsiooni peamiste tulemuste kokkuvõtte. Rakkerühma aruande kohaselt on üks reformi prioriteet tagada süsteemi koordineeritud kontrollimine. See hõlmab vastutusvaldkondade selget jaotust eri valitsemistasandite vahel ning vahendite päritolu ja kasutamise läbipaistvust.

| (21) | Austria fiskaalföderalismi iseloomustab kulutuste tegemise ja tulude kogumise kohustuste märkimisväärne erinevus riigi tasandist madalamal tasandil. Maksuautonoomiale tuginemise asemel saavad liidumaad eelarvevahendeid keeruka maksude jagamise ja valitsustevaheliste siirete süsteemi kaudu. See pärsib eelarvelist läbipaistvust ja poliitilist vastutust ning ei soodusta eriti avaliku sektori kulutuste tõhusust. Kuna reformivajadus on jätkuvalt olemas, tuleks seda käsitleda järgmise valitsustevaheliste fiskaalsuhete seaduse läbirääkimiste käigus, mis peaksid algama 2022. aasta detsembris. Lisaks riikliku eelarveraamistiku reformimisele võib avaliku sektori kulutuste tulemuslikkust ja tõhusust parandada kulude läbivaatamise otstarbekam kasutamine, kuna see aitab kaaluda rahalisi eraldisi poliitiliste prioriteetide alusel. |
| --- | --- |

(21)

Austria fiskaalföderalismi iseloomustab kulutuste tegemise ja tulude kogumise kohustuste märkimisväärne erinevus riigi tasandist madalamal tasandil. Maksuautonoomiale tuginemise asemel saavad liidumaad eelarvevahendeid keeruka maksude jagamise ja valitsustevaheliste siirete süsteemi kaudu. See pärsib eelarvelist läbipaistvust ja poliitilist vastutust ning ei soodusta eriti avaliku sektori kulutuste tõhusust. Kuna reformivajadus on jätkuvalt olemas, tuleks seda käsitleda järgmise valitsustevaheliste fiskaalsuhete seaduse läbirääkimiste käigus, mis peaksid algama 2022. aasta detsembris. Lisaks riikliku eelarveraamistiku reformimisele võib avaliku sektori kulutuste tulemuslikkust ja tõhusust parandada kulude läbivaatamise otstarbekam kasutamine, kuna see aitab kaaluda rahalisi eraldisi poliitiliste prioriteetide alusel.

| (22) | Austria maksusüsteemi saab jätkuvalt õigluse ja majanduskasvu soodustamise seisukohast täiustada. Maksusüsteemi iseloomustab suur koormus töötajatele, mis tuleneb töötasu maksudest ja sotsiaalmaksetest, kusjuures sotsiaalmakseid peavad tasuma nii töötajad kui ka tööandjad. See takistab töökohtade loomist. Samal ajal heidutavad kõrged piirmaksumäärad inimesi tööle asumast, eelkõige tulujaotuse alumises osas ja perekonna teiste palgasaajate puhul. Hiljuti vastu võetud keskkonna- ja sotsiaalmaksu reform on samm õiges suunas ning heitkogustega kauplemise süsteemi (HKS) mittekuuluvate sektorite jaoks CO2 hinna kasutuselevõtt on Austria taaste- ja vastupidavuskava oluline projekt. Sellest hoolimata esineb jätkuvalt struktuurseid probleeme. Mittepalgalisi tööjõukulusid on võimalik veelgi vähendada, et suurendada töökohtade loomist ja tööjõu pakkumist, eelkõige madalapalgaliste isikute puhul. Majanduskasvu rohkem soodustavate maksude parem kasutamine võib aidata tekitada vajalikku eelarvepoliitilist manööverdamisruumi ning suurendada maksusüsteemi õiglust. |
| --- | --- |

(22)

Austria maksusüsteemi saab jätkuvalt õigluse ja majanduskasvu soodustamise seisukohast täiustada. Maksusüsteemi iseloomustab suur koormus töötajatele, mis tuleneb töötasu maksudest ja sotsiaalmaksetest, kusjuures sotsiaalmakseid peavad tasuma nii töötajad kui ka tööandjad. See takistab töökohtade loomist. Samal ajal heidutavad kõrged piirmaksumäärad inimesi tööle asumast, eelkõige tulujaotuse alumises osas ja perekonna teiste palgasaajate puhul. Hiljuti vastu võetud keskkonna- ja sotsiaalmaksu reform on samm õiges suunas ning heitkogustega kauplemise süsteemi (HKS) mittekuuluvate sektorite jaoks CO2 hinna kasutuselevõtt on Austria taaste- ja vastupidavuskava oluline projekt. Sellest hoolimata esineb jätkuvalt struktuurseid probleeme. Mittepalgalisi tööjõukulusid on võimalik veelgi vähendada, et suurendada töökohtade loomist ja tööjõu pakkumist, eelkõige madalapalgaliste isikute puhul. Majanduskasvu rohkem soodustavate maksude parem kasutamine võib aidata tekitada vajalikku eelarvepoliitilist manööverdamisruumi ning suurendada maksusüsteemi õiglust.

| (23) | Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja nimetatud määruse V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mille rakendamise suunav ajakava tuleb lõpule viia 31. augustiks 2026. Need aitavad lahendada kõiki majanduslikke ja sotsiaalseid probleeme või olulist osa majanduslikest ja sotsiaalsetest probleemidest, millele on osutatud riigipõhistes soovitustes, mille nõukogu esitas Austriale Euroopa poolaasta raames 2019. ja 2020. aastal, nagu ka riigipõhistes soovitustes, mis esitati enne taaste- ja vastupidavuskava vastuvõtmise kuupäeva. Eelkõige aitavad kavas esitatud meetmed täita suurt osa riigipõhistest soovitustest, mis on esitatud viimastel aastatel Euroopa poolaasta kontekstis. Maksusüsteemi kavandatud muudatused aitavad vähendada kasvuhoonegaaside heiteid, samal ajal nihutades maksukoormuse tööjõult mujale ning võttes arvesse keskkonna- ja sotsiaalaspekte. Naiste osalemist tööturul võib suurendada kvaliteetsete lapsehoiuvõimaluste parem kättesaadavus. Osaliselt lahendatakse ka soolise pensionilõhega seotud probleem, millele on pikka aega tähelepanu juhitud. Rohepöörde edendamiseks investeeritakse i) energiatõhususse, ii) taastuvatesse energiaallikatesse, iii) tööstuse CO2 heite vähendamisse, iv) elurikkusesse ja v) ringmajandusse, millega kaasnevad asjakohased reformid, sh taastuvate energiaallikate toetusraamistiku ümberkujundamine ja õlikütte süsteemide järkjärguline kasutusest kõrvaldamine. Kava aitab samuti märkimisväärselt suurendada ettevõtete digivõimekust. Ettevõtete halduskoormust vähendatakse digitaalsete ühtsete kontaktpunktide abil. |
| --- | --- |

(23)

Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja nimetatud määruse V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mille rakendamise suunav ajakava tuleb lõpule viia 31. augustiks 2026. Need aitavad lahendada kõiki majanduslikke ja sotsiaalseid probleeme või olulist osa majanduslikest ja sotsiaalsetest probleemidest, millele on osutatud riigipõhistes soovitustes, mille nõukogu esitas Austriale Euroopa poolaasta raames 2019. ja 2020. aastal, nagu ka riigipõhistes soovitustes, mis esitati enne taaste- ja vastupidavuskava vastuvõtmise kuupäeva. Eelkõige aitavad kavas esitatud meetmed täita suurt osa riigipõhistest soovitustest, mis on esitatud viimastel aastatel Euroopa poolaasta kontekstis. Maksusüsteemi kavandatud muudatused aitavad vähendada kasvuhoonegaaside heiteid, samal ajal nihutades maksukoormuse tööjõult mujale ning võttes arvesse keskkonna- ja sotsiaalaspekte. Naiste osalemist tööturul võib suurendada kvaliteetsete lapsehoiuvõimaluste parem kättesaadavus. Osaliselt lahendatakse ka soolise pensionilõhega seotud probleem, millele on pikka aega tähelepanu juhitud. Rohepöörde edendamiseks investeeritakse i) energiatõhususse, ii) taastuvatesse energiaallikatesse, iii) tööstuse CO2 heite vähendamisse, iv) elurikkusesse ja v) ringmajandusse, millega kaasnevad asjakohased reformid, sh taastuvate energiaallikate toetusraamistiku ümberkujundamine ja õlikütte süsteemide järkjärguline kasutusest kõrvaldamine. Kava aitab samuti märkimisväärselt suurendada ettevõtete digivõimekust. Ettevõtete halduskoormust vähendatakse digitaalsete ühtsete kontaktpunktide abil.

| (24) | Austria taaste- ja vastupidavuskava rakendamine aitab eeldatavasti teha täiendavaid edusamme rohe- ja digipöörde valdkonnas. Kliimaeesmärkide saavutamist toetavad meetmed moodustavad taaste- ja vastupidavuskava kogu rahalisest eraldisest 58,7 %, samas kui digieesmärke toetavad meetmed moodustavad selle kava kogu rahalisest eraldisest 52,8 %. Taaste- ja vastupidavuskava täielik rakendamine kooskõlas asjakohaste eesmärkide ja sihtidega aitab Austrial COVID-19 kriisist kiiresti taastuda, tugevdades samal ajal tema vastupanuvõimet. Sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üleüldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest. |
| --- | --- |

(24)

Austria taaste- ja vastupidavuskava rakendamine aitab eeldatavasti teha täiendavaid edusamme rohe- ja digipöörde valdkonnas. Kliimaeesmärkide saavutamist toetavad meetmed moodustavad taaste- ja vastupidavuskava kogu rahalisest eraldisest 58,7 %, samas kui digieesmärke toetavad meetmed moodustavad selle kava kogu rahalisest eraldisest 52,8 %. Taaste- ja vastupidavuskava täielik rakendamine kooskõlas asjakohaste eesmärkide ja sihtidega aitab Austrial COVID-19 kriisist kiiresti taastuda, tugevdades samal ajal tema vastupanuvõimet. Sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üleüldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest.

| (25) | 2. mail 2022 kiitis komisjon heaks Austria partnerluslepingu, mis on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2021/1060 (18). Austria esitas 21. oktoobril 2021 kõnealuses määruses ette nähtud Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF) ja Õiglase Ülemineku Fondi (JTF) programmid, mille komisjoni talitused saatsid koos märkustega tagasi 4. jaanuaril 2022. Austria ei ole veel esitanud Euroopa Sotsiaalfond+-i programmi. Kooskõlas määrusega (EL) 2021/1060 peab Austria arvesse võtma asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi ühtekuuluvuspoliitika 2021.–2027. aasta fondide programmitöös. See on eeltingimus ühtekuuluvuspoliitika fondidest saadava rahalise toetuse tulemuslikkuse suurendamiseks ja lisaväärtuse maksimeerimiseks, edendades samal ajal nende ühtekuuluvuspoliitika fondide ning muude liidu vahendite ja fondide vahelist koordineerimist, vastastikust täiendavust ja sidusust. Taaste- ja vastupidavusrahastu ning ühtekuuluvuspoliitika programmide edukas rakendamine sõltub ka selliste kitsaskohtade kõrvaldamisest, mis pärsivad investeeringuid, mis toetavad rohe- ja digipööret ning tasakaalustatud territoriaalset arengut. |
| --- | --- |

(25)

2. mail 2022 kiitis komisjon heaks Austria partnerluslepingu, mis on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2021/1060 (18). Austria esitas 21. oktoobril 2021 kõnealuses määruses ette nähtud Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF) ja Õiglase Ülemineku Fondi (JTF) programmid, mille komisjoni talitused saatsid koos märkustega tagasi 4. jaanuaril 2022. Austria ei ole veel esitanud Euroopa Sotsiaalfond+-i programmi. Kooskõlas määrusega (EL) 2021/1060 peab Austria arvesse võtma asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi ühtekuuluvuspoliitika 2021.–2027. aasta fondide programmitöös. See on eeltingimus ühtekuuluvuspoliitika fondidest saadava rahalise toetuse tulemuslikkuse suurendamiseks ja lisaväärtuse maksimeerimiseks, edendades samal ajal nende ühtekuuluvuspoliitika fondide ning muude liidu vahendite ja fondide vahelist koordineerimist, vastastikust täiendavust ja sidusust. Taaste- ja vastupidavusrahastu ning ühtekuuluvuspoliitika programmide edukas rakendamine sõltub ka selliste kitsaskohtade kõrvaldamisest, mis pärsivad investeeringuid, mis toetavad rohe- ja digipööret ning tasakaalustatud territoriaalset arengut.

| (26) | Lisaks taaste- ja vastupidavuskavas käsitletud majanduslikele ja sotsiaalsetele probleemidele seisab Austria silmitsi mitmete muude probleemidega, mis on seotud selle tööturuga. Austria kindel sotsiaalkaitse süsteem ja ulatuslikud poliitikameetmed on piiranud COVID-19 pandeemia sotsiaalset mõju. Austria on saavutanud häid tulemusi Euroopa sotsiaalõiguste samba enamikes valdkondades, kuid jätkuvalt esineb teatavaid probleeme. Need probleemid hõlmavad eelkõige naiste potentsiaali ebapiisavat kasutamist, madala kvalifikatsiooniga töötajaid, eakamaid töötajaid ja rändaja taustaga inimesi. See on eriti problemaatiline, võttes arvesse oskustööliste nappust. Nende rühmade kasutamata potentsiaali rakendamine võiks vähendada Austria tööturule avalduvat survet. |
| --- | --- |

(26)

Lisaks taaste- ja vastupidavuskavas käsitletud majanduslikele ja sotsiaalsetele probleemidele seisab Austria silmitsi mitmete muude probleemidega, mis on seotud selle tööturuga. Austria kindel sotsiaalkaitse süsteem ja ulatuslikud poliitikameetmed on piiranud COVID-19 pandeemia sotsiaalset mõju. Austria on saavutanud häid tulemusi Euroopa sotsiaalõiguste samba enamikes valdkondades, kuid jätkuvalt esineb teatavaid probleeme. Need probleemid hõlmavad eelkõige naiste potentsiaali ebapiisavat kasutamist, madala kvalifikatsiooniga töötajaid, eakamaid töötajaid ja rändaja taustaga inimesi. See on eriti problemaatiline, võttes arvesse oskustööliste nappust. Nende rühmade kasutamata potentsiaali rakendamine võiks vähendada Austria tööturule avalduvat survet.

| (27) | Kuigi naiste tööhõive määr on liidu keskmisest märksa suurem, on Austria osalise tööajaga töötavate naiste poolest liidus teisel kohal. 2021. aastal töötas osalise tööajaga 49,9 % Austria naistest, samas kui liidu keskmine on 28,3 %. See jätab märkimisväärseid võimalusi, et suurendada täistööajaga töötavate naiste osakaalu tööturul. Taskukohase ja kvaliteetse lapsehoiu piiratud kättesaadavuse tõttu on emadel keeruline tööturul aktiivsemalt osaleda. Ametlikke lapsehoiuteenuseid kasutatakse alla kolme aasta vanustest lastest ainult 21,1 % puhul, mis on üks liidu madalamaid tasemeid ning kaugel Euroopa Ülemkogu poolt 2002. aastal seatud Barcelona eesmärgist, mille kohaselt tuleks ametlikke lapsehoiuteenuseid kasutada alla kolme aasta vanustest lastest 33 % puhul. Osalise töötajaga töötamise suur osakaal ja naiste üleesindatus madalapalgalistes sektorites on peamised tegurid, mis põhjustavad Austria suure soolise palgalõhe ja suhteliselt suure soolise pensionilõhe. COVID-19 pandeemia on neid soolisi ebavõrdsusi veelgi võimendanud, kusjuures märkimisväärne osa naistest täidab samal ajal nii tööalaseid kui ka hoolduskohustusi. Kvaliteetse lapsehoiu pakkumise suurendamine, kehtestades rangemad kvaliteedinõuded, lapsehoiuasutuste lahtiolekuaja pikendamine ja pikemalt töötamist heidutavate takistuste kõrvaldamine (näiteks parandades maksustiimuleid) on määrava tähtsusega, et tagada tööturul naiste potentsiaali parem kasutamine. |
| --- | --- |

(27)

Kuigi naiste tööhõive määr on liidu keskmisest märksa suurem, on Austria osalise tööajaga töötavate naiste poolest liidus teisel kohal. 2021. aastal töötas osalise tööajaga 49,9 % Austria naistest, samas kui liidu keskmine on 28,3 %. See jätab märkimisväärseid võimalusi, et suurendada täistööajaga töötavate naiste osakaalu tööturul. Taskukohase ja kvaliteetse lapsehoiu piiratud kättesaadavuse tõttu on emadel keeruline tööturul aktiivsemalt osaleda. Ametlikke lapsehoiuteenuseid kasutatakse alla kolme aasta vanustest lastest ainult 21,1 % puhul, mis on üks liidu madalamaid tasemeid ning kaugel Euroopa Ülemkogu poolt 2002. aastal seatud Barcelona eesmärgist, mille kohaselt tuleks ametlikke lapsehoiuteenuseid kasutada alla kolme aasta vanustest lastest 33 % puhul. Osalise töötajaga töötamise suur osakaal ja naiste üleesindatus madalapalgalistes sektorites on peamised tegurid, mis põhjustavad Austria suure soolise palgalõhe ja suhteliselt suure soolise pensionilõhe. COVID-19 pandeemia on neid soolisi ebavõrdsusi veelgi võimendanud, kusjuures märkimisväärne osa naistest täidab samal ajal nii tööalaseid kui ka hoolduskohustusi. Kvaliteetse lapsehoiu pakkumise suurendamine, kehtestades rangemad kvaliteedinõuded, lapsehoiuasutuste lahtiolekuaja pikendamine ja pikemalt töötamist heidutavate takistuste kõrvaldamine (näiteks parandades maksustiimuleid) on määrava tähtsusega, et tagada tööturul naiste potentsiaali parem kasutamine.

| (28) | Mitu ebasoodsas olukorras olevat rühma saaks tööturule paremini integreerida, eelkõige madala kvalifikatsiooniga töötajad, eakamad töötajad ja rändaja taustaga töötajad. Peaaegu poole Austria pikaajaliste töötute kõrgeim haridustase on põhikooliharidus (Pflichtschule). Tööturul osaleb jätkuvalt vähe rändaja taustaga inimesi, kusjuures nende tööhõive määr oli 2020. aastal Austrias sündinud elanikest 12,7 protsendipunkti madalam. See on eriti problemaatiline, kuna Austria laste haridustulemused, töövõimalused ja tulevase sissetuleku määravad üldjuhul suures osas kindlaks nende vanemate vastavad näitajad. Austria taaste- ja vastupidavuskava meetmed ümber- ja täiendusõppe edendamiseks aitavad neid probleeme lahendada, toetades madala kvalifikatsiooniga töötajate ja pikaajaliste töötute koolitust. Samal ajal ei lahenda kavandatud meetmed täielikult põhiprobleemi, milleks on rändaja taustaga ja madala kvalifikatsiooniga töötajate osalemine. Samuti tuleb nende rühmade haridustulemusi parandada märksa varasemas eluetapis. Jätkuvalt on vaja tagada täiendava ümberõppe ja elukestva õppe võimalusi kõigis vanuses töötajatele. |
| --- | --- |

(28)

Mitu ebasoodsas olukorras olevat rühma saaks tööturule paremini integreerida, eelkõige madala kvalifikatsiooniga töötajad, eakamad töötajad ja rändaja taustaga töötajad. Peaaegu poole Austria pikaajaliste töötute kõrgeim haridustase on põhikooliharidus (Pflichtschule). Tööturul osaleb jätkuvalt vähe rändaja taustaga inimesi, kusjuures nende tööhõive määr oli 2020. aastal Austrias sündinud elanikest 12,7 protsendipunkti madalam. See on eriti problemaatiline, kuna Austria laste haridustulemused, töövõimalused ja tulevase sissetuleku määravad üldjuhul suures osas kindlaks nende vanemate vastavad näitajad. Austria taaste- ja vastupidavuskava meetmed ümber- ja täiendusõppe edendamiseks aitavad neid probleeme lahendada, toetades madala kvalifikatsiooniga töötajate ja pikaajaliste töötute koolitust. Samal ajal ei lahenda kavandatud meetmed täielikult põhiprobleemi, milleks on rändaja taustaga ja madala kvalifikatsiooniga töötajate osalemine. Samuti tuleb nende rühmade haridustulemusi parandada märksa varasemas eluetapis. Jätkuvalt on vaja tagada täiendava ümberõppe ja elukestva õppe võimalusi kõigis vanuses töötajatele.

| (29) | Kasvav oskuste nappus (Fachkräftemangel) muutub üha problemaatilisemaks ettevõtete jaoks, kes tuginevad kõrgelt kvalifitseeritud spetsialistidele, näiteks infotehnoloogia (IT) ekspertidele, samuti kvalifitseeritud spetsialistidele seoses kiiresti kasvava taastuvenergia kasutuselevõtuga. Oskustööliste nappusel on mitmesugused põhjused ja COVID-19 pandeemia on neid võimendanud. Nappust võiks vähendada see, kui suurendada kolmandatest riikidest pärit oskustööliste võimalusi asuda ametikohtadele, mida ei ole võimalik täita Austria või liidu tööjõu abil. Praegu tekitavad kasutusel olevad menetlused märkimisväärse halduskoormuse ettevõtetele, kes soovivad palgata töötajaid väljastpoolt ELi, mille tõttu on neil keerukas vajalikke välisriikide spetsialiste ligi meelitada. See vähendab tootlikkuse kasvu, eelkõige teenuste ja peamiselt IT-sektoris. Austria 2019. ja 2020. aasta ELi mittekuuluvatest riikidest oskustööliste värbamise kiirmenetluse (Rot-Weiß-Rot-Karte) reform ei ole osutunud tulemuslikuks üldise probleemi lahendamisel. Seetõttu võiks võtta täiendavaid meetmeid, et ettevõtted saaksid oskustöölisi kolmandatest riikidest paremini värvata. Muu hulgas võiks muuta menetluse kiiremaks ja kohandada seda paremini ettevõtete individuaalsete vajadustega. |
| --- | --- |

(29)

Kasvav oskuste nappus (Fachkräftemangel) muutub üha problemaatilisemaks ettevõtete jaoks, kes tuginevad kõrgelt kvalifitseeritud spetsialistidele, näiteks infotehnoloogia (IT) ekspertidele, samuti kvalifitseeritud spetsialistidele seoses kiiresti kasvava taastuvenergia kasutuselevõtuga. Oskustööliste nappusel on mitmesugused põhjused ja COVID-19 pandeemia on neid võimendanud. Nappust võiks vähendada see, kui suurendada kolmandatest riikidest pärit oskustööliste võimalusi asuda ametikohtadele, mida ei ole võimalik täita Austria või liidu tööjõu abil. Praegu tekitavad kasutusel olevad menetlused märkimisväärse halduskoormuse ettevõtetele, kes soovivad palgata töötajaid väljastpoolt ELi, mille tõttu on neil keerukas vajalikke välisriikide spetsialiste ligi meelitada. See vähendab tootlikkuse kasvu, eelkõige teenuste ja peamiselt IT-sektoris. Austria 2019. ja 2020. aasta ELi mittekuuluvatest riikidest oskustööliste värbamise kiirmenetluse (Rot-Weiß-Rot-Karte) reform ei ole osutunud tulemuslikuks üldise probleemi lahendamisel. Seetõttu võiks võtta täiendavaid meetmeid, et ettevõtted saaksid oskustöölisi kolmandatest riikidest paremini värvata. Muu hulgas võiks muuta menetluse kiiremaks ja kohandada seda paremini ettevõtete individuaalsete vajadustega.

| (30) | Versailles’ deklaratsioonis liidu riigipeadelt ja valitsusjuhtidelt saadud volituste kohaselt soovitakse komisjoni ettepanekuga kava „REPowerEU“ kohta kaotada järk-järgult võimalikult kiiresti liidu sõltuvus Venemaalt imporditavast fossiilkütusest. Selleks kavatseb komisjon määrata dialoogis liikmesriikidega kindlaks kõige sobivamad projektid, investeeringud ja reformid riiklikul, piirkondlikul ja liidu tasandil. Nende meetmete eesmärk on vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest ja suunata fossiilkütuste import Venemaalt eemale. |
| --- | --- |

(30)

Versailles’ deklaratsioonis liidu riigipeadelt ja valitsusjuhtidelt saadud volituste kohaselt soovitakse komisjoni ettepanekuga kava „REPowerEU“ kohta kaotada järk-järgult võimalikult kiiresti liidu sõltuvus Venemaalt imporditavast fossiilkütusest. Selleks kavatseb komisjon määrata dialoogis liikmesriikidega kindlaks kõige sobivamad projektid, investeeringud ja reformid riiklikul, piirkondlikul ja liidu tasandil. Nende meetmete eesmärk on vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest ja suunata fossiilkütuste import Venemaalt eemale.

| (31) | Venemaa sissetungist Ukrainasse põhjustatud geopoliitilised sündmused on tekitanud riske Austria energiavarustuskindlusele. Austria sõltub suurel määral Venemaalt gaasi importimisest. 2020. aastal importis Austria ligikaudu 80 % kogu oma gaasist Venemaalt, võrreldes liidu keskmisega 44 %. Gaas moodustab samuti märkimisväärse osa Austria energianõudlusest (22,7 %, mis jääb veidi alla liidu keskmise 24,4 %), peamiselt tööstuslikul ja kütte otstarbel. Kuid Austria sõltub vähemal määral Venemaa naftast (10 % Austria toornaftast pärineb Venemaalt, mis on märksa väiksem kui liidu keskmine näitaja 26 %) (19). Venemaa gaasist sõltuvuse vähendamiseks on määrava tähtsusega energiavarustuse mitmekesistamine ning paindlikkuse ja vastassuunavoogude suurendamine teiste liikmesriikide võrkudega juba loodud ulatuslike omavaheliste ühenduste puhul. Gaasiga seotud uued taristu- ja võrguinvesteeringud peaksid siiski võimaluse korral olema tulevikukindlad, et hõlbustada nende pikaajalist kestlikkust tulevikus säästvatele kütustele kohandamise kaudu. Selleks et vähendada sõltuvust Venemaa gaasist, tuleb samuti investeerida taastuvatest energiaallikatest (näiteks taastuvallikatest toodetud vesinik ja kestlik biometaan) gaaside tootmisse, mis võimaldab asendada maagaasi eelkõige sektorites ja piirkondades, mis on tarnehäirete suhtes kõige haavatavamad. Lisaks sellele ei ole jätkuvalt piisavalt kasutatud täiendavaid taastuvaid energiaallikaid, näiteks geotermilist energiat, ning nende kasutamist võiks põhjalikumalt uurida. |
| --- | --- |

(31)

Venemaa sissetungist Ukrainasse põhjustatud geopoliitilised sündmused on tekitanud riske Austria energiavarustuskindlusele. Austria sõltub suurel määral Venemaalt gaasi importimisest. 2020. aastal importis Austria ligikaudu 80 % kogu oma gaasist Venemaalt, võrreldes liidu keskmisega 44 %. Gaas moodustab samuti märkimisväärse osa Austria energianõudlusest (22,7 %, mis jääb veidi alla liidu keskmise 24,4 %), peamiselt tööstuslikul ja kütte otstarbel. Kuid Austria sõltub vähemal määral Venemaa naftast (10 % Austria toornaftast pärineb Venemaalt, mis on märksa väiksem kui liidu keskmine näitaja 26 %) (19). Venemaa gaasist sõltuvuse vähendamiseks on määrava tähtsusega energiavarustuse mitmekesistamine ning paindlikkuse ja vastassuunavoogude suurendamine teiste liikmesriikide võrkudega juba loodud ulatuslike omavaheliste ühenduste puhul. Gaasiga seotud uued taristu- ja võrguinvesteeringud peaksid siiski võimaluse korral olema tulevikukindlad, et hõlbustada nende pikaajalist kestlikkust tulevikus säästvatele kütustele kohandamise kaudu. Selleks et vähendada sõltuvust Venemaa gaasist, tuleb samuti investeerida taastuvatest energiaallikatest (näiteks taastuvallikatest toodetud vesinik ja kestlik biometaan) gaaside tootmisse, mis võimaldab asendada maagaasi eelkõige sektorites ja piirkondades, mis on tarnehäirete suhtes kõige haavatavamad. Lisaks sellele ei ole jätkuvalt piisavalt kasutatud täiendavaid taastuvaid energiaallikaid, näiteks geotermilist energiat, ning nende kasutamist võiks põhjalikumalt uurida.

| (32) | 2020. aastal oli taastuvate energiaallikate osakaal Austria lõplikus energiatarbimises 37 %, mis on suurem kui sama aasta jaoks seatud eesmärk 34 %. Taaste- ja vastupidavuskavas esitatud taastuvate energiaallikate toetamise 2021. aasta reform on loonud vajaliku raamistiku, et suurendada taastuvenergia osakaalu elektritarbimises. Reform võimaldab 2030. aastaks toota igal aastal taastuvatest energiaallikatest 27 TWh elektrit ning aitab seeläbi jõuda 2030. aastaks eesmärgini 100 % (2020. aasta 81 %-lt). Kuid taastuvenergiasse tehtavaid investeeringuid takistavad pikaajalised ruumilise planeerimise ja lubade väljastamise menetlused, mis on probleem, mille on osaliselt põhjustanud liidumaade ja piirkondlike valitsustasandite keerukas võimude lahusus ning haldustöötajate puudumine. Austria võiks kavandatud taastuvenergia tootmise laiendamiseks kaaluda võrgutaristusse (näiteks energia salvestamine, jaotamine ja ülekanne) tehtavate investeeringute märkimisväärset suurendamist ja sellise taristu õigeaegse kasutuselevõtu tagamist. Kui seada ambitsioonikamaid energiatõhususe eesmärke ehitus- ja tööstussektoris, siis väheneb sõltuvus fossiilkütustest. Austria pikaajalises renoveerimisstrateegias on määratud 2050. aastani kindlaks selged vahe-eesmärgid ning selle eesmärk on saavutada Austria hoonefondi CO2 heite vähendamine 80 %. Austria taaste- ja vastupidavuskavaga kiirendatakse fossiilkütuseid kasutavate katelde järkjärgulist kasutustest kõrvaldamist ehitussektoris ning asendatakse need taastuvenergial põhineva küttetehnoloogia või kaugküttega. Austria 2030. aasta energiatõhususe eesmärkide ambitsioonikus on siiski madal ja riik võiks kiirendada investeeringuid hoonete põhjalikku renoveerimisse, fossiilkütuste asendamisse taastuvenergial põhineva küttega ning energiatarbimise paremasse haldamisse, minnes kommunaalteenuste puhul üle digitehnoloogiale (nt arukad arvestid ja termostaadisüsteemid). Samal ajal vähendaksid täiendavad jõupingutused tööstusprotsesside CO2 heite vähendamisse, sh taastuvenergiast toodetud gaaside kasutamise teel, nõudlust gaasi järele ja kaitseksid ettevõtteid hinnavolatiilsuse eest. Selleks, et Austria oleks kooskõlas paketi „Eesmärk 55“ eesmärkidega, tuleb veelgi ambitsioonikamalt vähendada kasvuhoonegaaside heidet ning suurendada taastuvenergia tootmist ja energiatõhusust. |
| --- | --- |

(32)

2020. aastal oli taastuvate energiaallikate osakaal Austria lõplikus energiatarbimises 37 %, mis on suurem kui sama aasta jaoks seatud eesmärk 34 %. Taaste- ja vastupidavuskavas esitatud taastuvate energiaallikate toetamise 2021. aasta reform on loonud vajaliku raamistiku, et suurendada taastuvenergia osakaalu elektritarbimises. Reform võimaldab 2030. aastaks toota igal aastal taastuvatest energiaallikatest 27 TWh elektrit ning aitab seeläbi jõuda 2030. aastaks eesmärgini 100 % (2020. aasta 81 %-lt). Kuid taastuvenergiasse tehtavaid investeeringuid takistavad pikaajalised ruumilise planeerimise ja lubade väljastamise menetlused, mis on probleem, mille on osaliselt põhjustanud liidumaade ja piirkondlike valitsustasandite keerukas võimude lahusus ning haldustöötajate puudumine. Austria võiks kavandatud taastuvenergia tootmise laiendamiseks kaaluda võrgutaristusse (näiteks energia salvestamine, jaotamine ja ülekanne) tehtavate investeeringute märkimisväärset suurendamist ja sellise taristu õigeaegse kasutuselevõtu tagamist. Kui seada ambitsioonikamaid energiatõhususe eesmärke ehitus- ja tööstussektoris, siis väheneb sõltuvus fossiilkütustest. Austria pikaajalises renoveerimisstrateegias on määratud 2050. aastani kindlaks selged vahe-eesmärgid ning selle eesmärk on saavutada Austria hoonefondi CO2 heite vähendamine 80 %. Austria taaste- ja vastupidavuskavaga kiirendatakse fossiilkütuseid kasutavate katelde järkjärgulist kasutustest kõrvaldamist ehitussektoris ning asendatakse need taastuvenergial põhineva küttetehnoloogia või kaugküttega. Austria 2030. aasta energiatõhususe eesmärkide ambitsioonikus on siiski madal ja riik võiks kiirendada investeeringuid hoonete põhjalikku renoveerimisse, fossiilkütuste asendamisse taastuvenergial põhineva küttega ning energiatarbimise paremasse haldamisse, minnes kommunaalteenuste puhul üle digitehnoloogiale (nt arukad arvestid ja termostaadisüsteemid). Samal ajal vähendaksid täiendavad jõupingutused tööstusprotsesside CO2 heite vähendamisse, sh taastuvenergiast toodetud gaaside kasutamise teel, nõudlust gaasi järele ja kaitseksid ettevõtteid hinnavolatiilsuse eest. Selleks, et Austria oleks kooskõlas paketi „Eesmärk 55“ eesmärkidega, tuleb veelgi ambitsioonikamalt vähendada kasvuhoonegaaside heidet ning suurendada taastuvenergia tootmist ja energiatõhusust.

| (33) | Kuigi kliimaneutraalsusele ülemineku ja fossiilkütustest loobumise kiirendamine teatavates sektorites tekitab mitmes sektoris märkimisväärseid ümberkorralduskulusid, saab Austria ühtekuuluvuspoliitika raames kasutada õiglase ülemineku mehhanismi, et leevendada ülemineku sotsiaal-majanduslikku mõju kõige enam mõjutatud piirkondades. Lisaks saab Austria kasutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1057 (20) loodud Euroopa Sotsiaalfond+, et parandada tööhõivevõimalusi ja tugevdada sotsiaalset ühtekuuluvust. |
| --- | --- |

(33)

Kuigi kliimaneutraalsusele ülemineku ja fossiilkütustest loobumise kiirendamine teatavates sektorites tekitab mitmes sektoris märkimisväärseid ümberkorralduskulusid, saab Austria ühtekuuluvuspoliitika raames kasutada õiglase ülemineku mehhanismi, et leevendada ülemineku sotsiaal-majanduslikku mõju kõige enam mõjutatud piirkondades. Lisaks saab Austria kasutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1057 (20) loodud Euroopa Sotsiaalfond+, et parandada tööhõivevõimalusi ja tugevdada sotsiaalset ühtekuuluvust.

| (34) | Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2022. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (21) kajastub soovituses 1. |
| --- | --- |

(34)

Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2022. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (21) kajastub soovituses 1.

| (35) | Arvestades euroala liikmesriikide majanduse tihedat seotust ning nende ühist panust majandus- ja rahaliidu toimimisse, soovitas nõukogu euroala liikmesriikidel võtta meetmeid, sealhulgas oma taaste- ja vastupidavuskavade kaudu, et rakendada 2022. aasta soovituses euroala kohta sätestatud soovitusi. Austria puhul kajastub see eelkõige soovitustes 1, 2 ja 3, |
| --- | --- |

(35)

Arvestades euroala liikmesriikide majanduse tihedat seotust ning nende ühist panust majandus- ja rahaliidu toimimisse, soovitas nõukogu euroala liikmesriikidel võtta meetmeid, sealhulgas oma taaste- ja vastupidavuskavade kaudu, et rakendada 2022. aasta soovituses euroala kohta sätestatud soovitusi. Austria puhul kajastub see eelkõige soovitustes 1, 2 ja 3,

SOOVITAB Austrial võtta 2022. ja 2023. aastal järgmisi meetmeid.

1.

Tagada 2023. aastal, et riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv oleks kooskõlas üldiselt neutraalse eelarvepoliitikaga, võttes arvesse jätkuvat ajutist ja suunatud toetust kodumajapidamistele ja ettevõtetele, mis on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ja Ukrainast põgenevatele inimestele. Olla valmis kohandama jooksvaid kulutusi vastavalt muutuvale olukorrale. Suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, võttes arvesse algatust „REPowerEU“, sealhulgas kasutades taaste- ja vastupidavusrahastut ning muid liidu vahendeid. Järgida pärast 2023. aastat eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne keskpika perioodi eelarvepositsioon. Tagada pikaajalise hooldussüsteemi piisavus ja sellega seotud riigi rahanduse jätkusuutlikkus. Lihtsustada ja ratsionaliseerida valitsustasandite eelarvealaseid suhteid ja vastutusalasid ning ühtlustada rahastamise ja kulutuste alaseid kohustusi. Täiustada maksusüsteemi, et toetada kaasavat ja kestlikku majanduskasvu.

2.

Jätkata oma taaste- ja vastupidavuskava rakendamist kooskõlas nõukogu 13. juuli 2021. aasta rakendusotsuses esitatud eesmärkide ja sihtidega. Viia kiiresti lõpule komisjoniga peetavad läbirääkimised 2021.–2027. aasta ühtekuuluvuspoliitika programmidokumentide üle, et alustada nende rakendamist.

3.

Suurendada naiste osalemist tööjõus, sh suurendades kvaliteetsete lapsehoiuteenuste pakkumist, ning parandada ebasoodsas olukorras olevate rühmade võimalusi tööturul.

4.

Vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest ja mitmekesistada fossiilkütuste importi, kiirendades taastuvenergia ja selleks vajaliku taristu kasutuselevõttu, eelkõige lihtsustades planeerimist ja muutes seda võimaldavaid menetlusi veelgi ladusamaks, ning suurendada energiatõhusust, eelkõige tööstus- ja ehitussektoris, mitmekesistada energiavarustust ning suurendada võrkude omavaheliste ühenduste paindlikkust ja vastassuunavoogusid.

Brüssel, 12. juuli 2022

Nõukogu nimel

eesistuja

Z. STANJURA

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (ELT L 57, 18.2.2021, lk 17).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta (ELT L 306, 23.11.2011, lk 25).

3

(4)  Nõukogu 5. aprilli 2022. aasta soovitus euroala majanduspoliitika kohta (ELT C 153, 7.4.2022, lk 1).

4

(5)  Nõukogu 4. märtsi 2022. aasta rakendusotsus (EL) 2022/382, millega määratakse kindlaks Ukrainast lähtuva põgenike massilise sissevoolu olemasolu direktiivi 2001/55/EÜ artikli 5 tähenduses ning nähakse selle tulemusena ette ajutine kaitse (ELT L 71, 4.3.2022, lk 1).

5

(6)  Nõukogu 20. juuli 2001. aasta direktiiv 2001/55/EÜ miinimumnõuete kohta ajutise kaitse andmiseks ümberasustatud isikute massilise sissevoolu korral ning meetmete kohta liikmesriikide jõupingutuste tasakaalustamiseks nende isikute vastuvõtmisel ning selle tagajärgede kandmisel (EÜT L 212, 7.8.2001, lk 12).

6

(7)  Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovitus, milles esitatakse nõukogu arvamus Austria 2021. aasta stabiilsusprogrammi kohta (ELT C 304, 29.7.2021, lk 93).

7

(8)  Käesolevas soovituses esitatud hinnangud eelarvepoliitika ja selle komponentide kohta on komisjoni hinnangud, mis põhinevad komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi aluseks olevatel eeldustel. Komisjoni hinnangud keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu kohta ei hõlma selliste reformide positiivset mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ja võivad hoogustada potentsiaalset majanduskasvu.

8

(9)  Ei rahastata taaste- ja vastupidavusrahastust ega muudest liidu vahenditest antavate toetustega.

9

(10)  ST 10159/2021; ST 10159/2021 ADD 1; ST 10159/2021 COR 1.

10

(11)  Nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitus, milles käsitletakse Austria 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Austria 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohta (ELT C 282, 26.8.2020, lk 129).

11

(12)  Näitajad kajastavad alates 2021. aasta sügisest võetud meetmete aastaste eelarvekulude taset, sealhulgas jooksvaid tulusid ja kulusid ning asjakohasel juhul kapitalikulumeetmeid.

12

(13)  Eeldatakse, et Ukrainast liitu põgenenud isikute koguarv jõuab 2022. aasta lõpuks järk-järgult 6 miljonini ning nende geograafiline jaotus põhineb olemasoleva diasporaa suurusel, vastuvõtva liikmesriigi elanikkonna suhtelisel suurusel ja Ukrainast põgenenud isikute tegelikul jaotusel üle kogu liidu 2022. aasta märtsi seisuga. Inimese kohta arvutatud eelarvekulude puhul põhinevad hinnangud komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse Euromodi mikrosimulatsiooni mudelil, võttes arvesse nii rahaülekandeid kui ka mitterahalisi hüvitisi, nagu haridus ja tervishoid.

13

(14)  Näitaja miinusmärk (plussmärk) vastab esmaste kulude kasvu liigsele (vähesele) kasvule võrreldes keskpika perioodi majanduskasvuga, osutades ekspansiivsele (pärssivale) eelarvepoliitikale.

14

(15)  Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud peaksid andma ekspansiivse panuse 0,4 protsendipunkti SKPst. See tuleneb peamiselt strateegiliste gaasivarude loomisest, nagu on märgitud ka 2022. aasta stabiilsusprogrammis.

15

(16)  Näitaja miinusmärk (plussmärk) vastab esmaste kulude kasvu liigsele (vähesele) kasvule võrreldes keskpika perioodi majanduskasvuga, osutades ekspansiivsele (pärssivale) eelarvepoliitikale.

16

(17)  Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud peaksid andma neutraalse panuse.

17

(18)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1060, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfond+, Ühtekuuluvusfondi, Õiglase Ülemineku Fondi ja Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfondi kohta ning nende ja Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastu suhtes kohaldatavad finantsreeglid (ELT L 231, 30.6.2021, lk 159).

18

(19)  Eurostat (2020), Venemaa impordi osakaal vastavalt maagaasi ja toornafta koguimpordis. ELi 27 liikmesriigi keskmine põhineb ELi 27 liikmesriigi välisel impordil. Alates 2022. aasta märtsist on Austria lõpetanud toornafta impordi Venemaalt.

19

(20)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1057, millega luuakse Euroopa Sotsiaalfond+ (ESF+) ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1296/2013 (ELT L 231, 30.6.2021, lk 21).

20

(21)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.

21

---

| 1.9.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 334/171 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 334/171

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

12. juuli 2022,

milles käsitletakse Poola 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Poola 2022. aasta lähenemisprogrammi kohta

(2022/C 334/21)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | 19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, (2) millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu. Taaste- ja vastupidavusrahastust antakse rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. See aitab majandusel taastuda ning teha eelkõige rohe- ja digipöörde edendamiseks kestlikke ja majanduskasvu soodustavaid reforme ja investeeringuid, tugevdades samas liikmesriikide majanduse vastupidavust ja potentsiaalset majanduskasvu. Samuti aitab see tugevdada riigi rahanduse jätkusuutlikkust ning edendada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis. 2022. aasta juunis ajakohastatakse kooskõlas määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikega 2 taaste- ja vastupidavusrahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust. |
| --- | --- |

(1)

19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, (2) millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu. Taaste- ja vastupidavusrahastust antakse rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. See aitab majandusel taastuda ning teha eelkõige rohe- ja digipöörde edendamiseks kestlikke ja majanduskasvu soodustavaid reforme ja investeeringuid, tugevdades samas liikmesriikide majanduse vastupidavust ja potentsiaalset majanduskasvu. Samuti aitab see tugevdada riigi rahanduse jätkusuutlikkust ning edendada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis. 2022. aasta juunis ajakohastatakse kooskõlas määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikega 2 taaste- ja vastupidavusrahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust.

| (2) | 24. novembril 2021 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2022) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse 7. mail 2021 allkirjastatud Porto sotsiaalkohustust rakendada edasi Euroopa sotsiaalõiguste sammast, mille Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kuulutasid välja 17. novembril 2017. Euroopa Ülemkogu kiitis 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid heaks 25. märtsil 2022. 24. novembril 2021 võttis komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1176/2011 (3) alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Poolat ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka ettepaneku 2022. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist. Nõukogu võttis ühise tööhõivearuande vastu 14. märtsil 2022. |
| --- | --- |

(2)

24. novembril 2021 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2022) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse 7. mail 2021 allkirjastatud Porto sotsiaalkohustust rakendada edasi Euroopa sotsiaalõiguste sammast, mille Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kuulutasid välja 17. novembril 2017. Euroopa Ülemkogu kiitis 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid heaks 25. märtsil 2022. 24. novembril 2021 võttis komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1176/2011 (3) alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Poolat ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka ettepaneku 2022. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist. Nõukogu võttis ühise tööhõivearuande vastu 14. märtsil 2022.

| (3) | Venemaa sissetung Ukrainasse pärast ülemaailmset pandeemiat on märkimisväärselt muutnud geopoliitilist ja majanduslikku olukorda. Sissetungi mõju liikmesriikide majandusele avaldub muu hulgas kõrgemates energia-, toidu- ja toorainehindades ning kehvemates kasvuväljavaadetes. Kõrgemad energiahinnad mõjutavad tugevasti eelkõige kõige haavatavamaid leibkondi, kes kannatavad energiaostuvõimetuse all või elavad selle ohus, samuti ettevõtteid, mis on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad. Liit seisab silmitsi ka Ukrainast põgenevate inimeste enneolematu sissevooluga. Venemaa agressioonisõjast tulenevad majanduslikud tagajärjed on mõjutanud liikmesriike ebaühtlaselt. Sellega seoses käivitati 4. märtsil 2022 nõukogu rakendusotsusega (EL) 2022/382 (4) esimest korda nõukogu direktiiv 2001/55/EÜ, (5) millega anti Ukrainast pärit põgenikele õigus seaduslikult liidus viibida ning juurdepääs haridusele ja koolitusele, tööturule, tervishoiule, eluasemele ja sotsiaalhoolekandele. Poolale on algatuse „Ühtekuuluvusmeetmed pagulaste toetamiseks Euroopas“ (CARE) ning ühtekuuluvust ja Euroopa territooriume toetava taasteabi (REACT-EU) täiendavate eelmaksete kaudu tehtud kättesaadavaks erakorraline toetus, et kiiresti reageerida Ukrainast põgenevate inimeste vastuvõtu ja integreerimise vajadustele. |
| --- | --- |

(3)

Venemaa sissetung Ukrainasse pärast ülemaailmset pandeemiat on märkimisväärselt muutnud geopoliitilist ja majanduslikku olukorda. Sissetungi mõju liikmesriikide majandusele avaldub muu hulgas kõrgemates energia-, toidu- ja toorainehindades ning kehvemates kasvuväljavaadetes. Kõrgemad energiahinnad mõjutavad tugevasti eelkõige kõige haavatavamaid leibkondi, kes kannatavad energiaostuvõimetuse all või elavad selle ohus, samuti ettevõtteid, mis on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad. Liit seisab silmitsi ka Ukrainast põgenevate inimeste enneolematu sissevooluga. Venemaa agressioonisõjast tulenevad majanduslikud tagajärjed on mõjutanud liikmesriike ebaühtlaselt. Sellega seoses käivitati 4. märtsil 2022 nõukogu rakendusotsusega (EL) 2022/382 (4) esimest korda nõukogu direktiiv 2001/55/EÜ, (5) millega anti Ukrainast pärit põgenikele õigus seaduslikult liidus viibida ning juurdepääs haridusele ja koolitusele, tööturule, tervishoiule, eluasemele ja sotsiaalhoolekandele. Poolale on algatuse „Ühtekuuluvusmeetmed pagulaste toetamiseks Euroopas“ (CARE) ning ühtekuuluvust ja Euroopa territooriume toetava taasteabi (REACT-EU) täiendavate eelmaksete kaudu tehtud kättesaadavaks erakorraline toetus, et kiiresti reageerida Ukrainast põgenevate inimeste vastuvõtu ja integreerimise vajadustele.

| (4) | Võttes arvesse kiiresti muutuvat majanduslikku ja geopoliitilist olukorda, jätkub Euroopa poolaasta raames 2022. aastal majandus- ja tööhõivepoliitika ulatuslik koordineerimine, lähtudes samal ajal taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamisnõuetest, nagu on märgitud 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsis. Vastuvõetud taaste- ja vastupidavuskavade rakendamine on oluline poliitiliste prioriteetide elluviimiseks Euroopa poolaasta raames, kuna kavades käsitletakse kõiki 2019. ja 2020. aasta Euroopa poolaasta tsüklites esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019. ja 2020. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mida on läbi vaadatud, ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21, nagu ka riigipõhised soovitused, mis esitati enne selliste läbivaadatud, ajakohastatud või muudetud kavade esitamise kuupäeva. |
| --- | --- |

(4)

Võttes arvesse kiiresti muutuvat majanduslikku ja geopoliitilist olukorda, jätkub Euroopa poolaasta raames 2022. aastal majandus- ja tööhõivepoliitika ulatuslik koordineerimine, lähtudes samal ajal taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamisnõuetest, nagu on märgitud 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsis. Vastuvõetud taaste- ja vastupidavuskavade rakendamine on oluline poliitiliste prioriteetide elluviimiseks Euroopa poolaasta raames, kuna kavades käsitletakse kõiki 2019. ja 2020. aasta Euroopa poolaasta tsüklites esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019. ja 2020. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mida on läbi vaadatud, ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21, nagu ka riigipõhised soovitused, mis esitati enne selliste läbivaadatud, ajakohastatud või muudetud kavade esitamise kuupäeva.

| (5) | Stabiilsuse ja kasvu pakti üldist vabastusklauslit on kohaldatud alates 2020. aasta märtsist. Oma 3. märtsi 2021. aasta teatises „Üks aasta pärast COVID-19 puhangu algust: eelarvepoliitika meetmed“ esitas komisjon oma seisukoha, et otsuse tegemisel üldise vabastusklausli kohaldamise lõpetamise või jätkamise kohta tuleks lähtuda majandusolukorra üldhinnangust, kusjuures peamiseks kvantitatiivseks kriteeriumiks peaks olema liidu või euroala majandustegevuse tase võrreldes kriisieelse tasemega (2019. aasta lõpp). Võttes arvesse suurenenud ebakindlust ja majandusväljavaateid ohustavaid suuri langusriske Euroopas toimuva sõja kontekstis, enneolematut energiahindade tõusu ja jätkuvaid häireid tarneahelates, on põhjendatud stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamisaja pikendamine 2023. aastani. |
| --- | --- |

(5)

Stabiilsuse ja kasvu pakti üldist vabastusklauslit on kohaldatud alates 2020. aasta märtsist. Oma 3. märtsi 2021. aasta teatises „Üks aasta pärast COVID-19 puhangu algust: eelarvepoliitika meetmed“ esitas komisjon oma seisukoha, et otsuse tegemisel üldise vabastusklausli kohaldamise lõpetamise või jätkamise kohta tuleks lähtuda majandusolukorra üldhinnangust, kusjuures peamiseks kvantitatiivseks kriteeriumiks peaks olema liidu või euroala majandustegevuse tase võrreldes kriisieelse tasemega (2019. aasta lõpp). Võttes arvesse suurenenud ebakindlust ja majandusväljavaateid ohustavaid suuri langusriske Euroopas toimuva sõja kontekstis, enneolematut energiahindade tõusu ja jätkuvaid häireid tarneahelates, on põhjendatud stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamisaja pikendamine 2023. aastani.

| (6) | Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovituses, (6) milles esitatakse nõukogu arvamus Poola 2021. aasta lähenemisprogrammi kohta, esitatud lähenemisviisi kohaselt on üldist eelarvepoliitikat praegu kõige parem mõõta esmaste kulude (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) muutusena keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu suhtes, jättes välja COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed, kuid võttes arvesse taaste- ja vastupidavusrahastu tagastamatute toetuste ja muude liidu vahenditega rahastatavaid kulusid (7). Selleks et hinnata, kas riigi eelarvepoliitika on konservatiivne ja kas eelarve struktuur soodustab kestlikku taastumist kooskõlas rohe- ja digipöördega, tuleks üldisest eelarvepoliitikast kaugemale minnes pöörata tähelepanu ka riiklikult rahastatavate (8) esmaste jooksvate kulude (millest on maha arvatud kaalutlusõiguse alusel võetud tulumeetmed ja välja jäetud COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed) ja investeeringute arengule. |
| --- | --- |

(6)

Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovituses, (6) milles esitatakse nõukogu arvamus Poola 2021. aasta lähenemisprogrammi kohta, esitatud lähenemisviisi kohaselt on üldist eelarvepoliitikat praegu kõige parem mõõta esmaste kulude (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) muutusena keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu suhtes, jättes välja COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed, kuid võttes arvesse taaste- ja vastupidavusrahastu tagastamatute toetuste ja muude liidu vahenditega rahastatavaid kulusid (7). Selleks et hinnata, kas riigi eelarvepoliitika on konservatiivne ja kas eelarve struktuur soodustab kestlikku taastumist kooskõlas rohe- ja digipöördega, tuleks üldisest eelarvepoliitikast kaugemale minnes pöörata tähelepanu ka riiklikult rahastatavate (8) esmaste jooksvate kulude (millest on maha arvatud kaalutlusõiguse alusel võetud tulumeetmed ja välja jäetud COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed) ja investeeringute arengule.

| (7) | 2. märtsil 2022 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse 2023. aasta eelarvepoliitika üldised suunised („eelarvesuunised“), et toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon märkis, et 2022. aasta talveprognoosi makromajandusliku prognoosi kohaselt näib üleminek 2020.–2022. aasta üldiselt toetavalt eelarvepoliitikalt üldiselt neutraalsele eelarvepoliitikale, olles samas valmis reageerima muutuvale majandusolukorrale, 2023. aastal asjakohane. Komisjon teatas, et 2023. aasta eelarvesoovitused peaksid jätkuvalt olema liikmesriikide vahel diferentseeritud ja nendes tuleks arvesse võtta võimalikku ülekanduvat mõju riikide vahel. Komisjon kutsus liikmesriike üles kajastama suuniseid oma stabiilsus- ja lähenemisprogrammides. Komisjon võttis kohustuse jälgida tähelepanelikult majandusarengut ja kohandada oma poliitikasuuniseid vastavalt vajadusele ning hiljemalt 2022. aasta mai lõpus esitatavas Euroopa poolaasta kevadpaketis. |
| --- | --- |

(7)

2. märtsil 2022 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse 2023. aasta eelarvepoliitika üldised suunised („eelarvesuunised“), et toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon märkis, et 2022. aasta talveprognoosi makromajandusliku prognoosi kohaselt näib üleminek 2020.–2022. aasta üldiselt toetavalt eelarvepoliitikalt üldiselt neutraalsele eelarvepoliitikale, olles samas valmis reageerima muutuvale majandusolukorrale, 2023. aastal asjakohane. Komisjon teatas, et 2023. aasta eelarvesoovitused peaksid jätkuvalt olema liikmesriikide vahel diferentseeritud ja nendes tuleks arvesse võtta võimalikku ülekanduvat mõju riikide vahel. Komisjon kutsus liikmesriike üles kajastama suuniseid oma stabiilsus- ja lähenemisprogrammides. Komisjon võttis kohustuse jälgida tähelepanelikult majandusarengut ja kohandada oma poliitikasuuniseid vastavalt vajadusele ning hiljemalt 2022. aasta mai lõpus esitatavas Euroopa poolaasta kevadpaketis.

| (8) | Seoses eelarvesuunistega võetakse 2023. aasta eelarvesoovitustes arvesse halvenenud majandusväljavaateid, suurenenud ebakindlust ja täiendavaid langusriske ning võrreldes komisjoni 2022. aasta talveprognoosiga kiiremat inflatsiooni. Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleb eelarvemeetmete abil suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse ning säilitada kõige haavatavamate leibkondade ostujõud, et leevendada energiahinna tõusu mõju ja aidata piirata teisest inflatsioonisurvet sihipäraste ja ajutiste meetmete abil. Eelarvepoliitika peab jääma paindlikuks, et kohaneda kiiresti muutuvate oludega, sealhulgas Venemaa Ukraina-vastasest agressioonisõjast kaitse ja julgeoleku osas tulenevate väljakutsetega, ning see peab olema liikmesriikide vahel diferentseeritud vastavalt nende eelarve- ja majandusolukorrale, võttes sealhulgas arvesse, kuidas neile mõjub kriis ja Ukrainast põgenenud inimeste sisseränne. |
| --- | --- |

(8)

Seoses eelarvesuunistega võetakse 2023. aasta eelarvesoovitustes arvesse halvenenud majandusväljavaateid, suurenenud ebakindlust ja täiendavaid langusriske ning võrreldes komisjoni 2022. aasta talveprognoosiga kiiremat inflatsiooni. Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleb eelarvemeetmete abil suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse ning säilitada kõige haavatavamate leibkondade ostujõud, et leevendada energiahinna tõusu mõju ja aidata piirata teisest inflatsioonisurvet sihipäraste ja ajutiste meetmete abil. Eelarvepoliitika peab jääma paindlikuks, et kohaneda kiiresti muutuvate oludega, sealhulgas Venemaa Ukraina-vastasest agressioonisõjast kaitse ja julgeoleku osas tulenevate väljakutsetega, ning see peab olema liikmesriikide vahel diferentseeritud vastavalt nende eelarve- ja majandusolukorrale, võttes sealhulgas arvesse, kuidas neile mõjub kriis ja Ukrainast põgenenud inimeste sisseränne.

| (9) | 3. mail 2021 esitas Poola vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon hindas määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas esitatud hindamissuunistega. 17. juunil 2022 võttis nõukogu vastu rakendusotsuse Poola taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnangu heakskiitmise kohta (9). Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsuse vastuvõtmisest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Poola on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjakohased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud. |
| --- | --- |

(9)

3. mail 2021 esitas Poola vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon hindas määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas esitatud hindamissuunistega. 17. juunil 2022 võttis nõukogu vastu rakendusotsuse Poola taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnangu heakskiitmise kohta (9). Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsuse vastuvõtmisest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Poola on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjakohased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud.

| (10) | 29. aprillil 2022 esitas Poola oma 2022. aasta riikliku reformikava ja 28. aprillil 2022 oma 2022. aasta lähenemisprogrammi, pidades kinni määruse (EÜ) nr 1466/97 artiklis 8 sätestatud tähtajast. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. |
| --- | --- |

(10)

29. aprillil 2022 esitas Poola oma 2022. aasta riikliku reformikava ja 28. aprillil 2022 oma 2022. aasta lähenemisprogrammi, pidades kinni määruse (EÜ) nr 1466/97 artiklis 8 sätestatud tähtajast. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos.

| (11) | 23. mail 2022 avaldas komisjon Poola kohta 2022. aasta riigiaruande. Selles hinnati Poola edusamme nõukogu poolt 2019., 2020. ja 2021. aastal vastu võetud asjakohaste riigipõhiste soovituste järgimisel. Samuti hinnati Poola edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning liidu peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamisel. |
| --- | --- |

(11)

23. mail 2022 avaldas komisjon Poola kohta 2022. aasta riigiaruande. Selles hinnati Poola edusamme nõukogu poolt 2019., 2020. ja 2021. aastal vastu võetud asjakohaste riigipõhiste soovituste järgimisel. Samuti hinnati Poola edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning liidu peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamisel.

| (12) | 23. mail 2022 esitas komisjon Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 3 kohase aruande. Kõnealuses aruandes arutati Poola eelarveseisundit, kuna riigi valitsemissektori eelarvepuudujääk peaks 2022. aastal ületama aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % sisemajanduse koguproduktist (SKP). Aruandes jõuti järeldusele, et puudujäägikriteerium ei ole täidetud. Kooskõlas 2. märtsi 2022. aasta teatisega ei teinud komisjon 2022. aasta kevadel ettepanekut algatada uusi ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusi ning hindab 2022. aasta sügisel uuesti, kas on vaja teha ettepanek selliste menetluste algatamiseks. |
| --- | --- |

(12)

23. mail 2022 esitas komisjon Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 3 kohase aruande. Kõnealuses aruandes arutati Poola eelarveseisundit, kuna riigi valitsemissektori eelarvepuudujääk peaks 2022. aastal ületama aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % sisemajanduse koguproduktist (SKP). Aruandes jõuti järeldusele, et puudujäägikriteerium ei ole täidetud. Kooskõlas 2. märtsi 2022. aasta teatisega ei teinud komisjon 2022. aasta kevadel ettepanekut algatada uusi ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusi ning hindab 2022. aasta sügisel uuesti, kas on vaja teha ettepanek selliste menetluste algatamiseks.

| (13) | Oma 20. juuli 2020. aasta soovituses (10) soovitas nõukogu Poolal võtta 2020. ja 2021. aastal kooskõlas üldise vabastusklausliga kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida COVID-19 pandeemiale ning toetada majandust ja selle taastumist. Samuti soovitati Poolal juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon keskpikas perspektiivis ja tagada võla jätkusuutlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Eurostati kinnitatud andmete põhjal vähenes Poola valitsemissektori eelarvepuudujääk 6,9 %-lt SKPst 2020. aastal 1,9 %-le SKPst 2021. aastal. Poola eelarvepoliitilised meetmed toetasid majanduse taastumist 2021. aastal, samal ajal kui ajutised erakorralised meetmed vähenesid 4,5 %-lt SKPst 2020. aastal 2,7 %-le SKPst 2021. aastal. Poola 2021. aasta meetmed olid kooskõlas nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitusega. 2020. ja 2021. aastal valitsuse poolt kaalutlusõiguse alusel võetud eelarvemeetmed olid kas ajutised või kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega. Eurostati kinnitatud andmete kohaselt langes valitsemissektori võlg 57,1 %-lt SKPst 2020. aastal 53,8 %-le SKPst 2021. aastal. |
| --- | --- |

(13)

Oma 20. juuli 2020. aasta soovituses (10) soovitas nõukogu Poolal võtta 2020. ja 2021. aastal kooskõlas üldise vabastusklausliga kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida COVID-19 pandeemiale ning toetada majandust ja selle taastumist. Samuti soovitati Poolal juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon keskpikas perspektiivis ja tagada võla jätkusuutlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Eurostati kinnitatud andmete põhjal vähenes Poola valitsemissektori eelarvepuudujääk 6,9 %-lt SKPst 2020. aastal 1,9 %-le SKPst 2021. aastal. Poola eelarvepoliitilised meetmed toetasid majanduse taastumist 2021. aastal, samal ajal kui ajutised erakorralised meetmed vähenesid 4,5 %-lt SKPst 2020. aastal 2,7 %-le SKPst 2021. aastal. Poola 2021. aasta meetmed olid kooskõlas nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitusega. 2020. ja 2021. aastal valitsuse poolt kaalutlusõiguse alusel võetud eelarvemeetmed olid kas ajutised või kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega. Eurostati kinnitatud andmete kohaselt langes valitsemissektori võlg 57,1 %-lt SKPst 2020. aastal 53,8 %-le SKPst 2021. aastal.

| (14) | 2022. aasta lähenemisprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on realistlik. Valitsuse prognoosi kohaselt kasvab reaalne SKP 2022. aastal 3,8 % ja 2023. aastal 3,2 %. Seevastu komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on SKP reaalkasv väiksem – 2022. aastal 3,7 % ja 2023. aastal 3,0 %. Erinevus on peamiselt tingitud suuremast prognoositud inflatsioonist, mis eeldatavasti mõjutab eratarbimist ja investeeringuid, ning netoekspordi väiksemast panusest. Valitsus prognoosib oma 2022. aasta lähenemisprogrammis, et valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk suureneb 2022. aastal 4,3 %ni SKPst ja väheneb 2023. aastal 3,7 %ni SKPst. 2022. aastaks prognoositud kasv tuleneb peamiselt Ukraina põgenikele antava abi suurtest kuludest, kõrgete energiahindadega seotud meetmetest ja ulatuslikust maksureformist („Poola kokkulepe“). 2022. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 2022. aastal 52,1 %ni ja 2023. aastal 51,5 %ni. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2022. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk moodustab 2022. ja 2023. aastal vastavalt 4,0 % SKPst ja 4,4 % SKPst. 2022. aastal on see 2022. aasta lähenemisprogrammis prognoositust väiksem, peamiselt eeldatavalt suurema nominaalse SKP tõttu. 2023. aastal on hinnanguline eelarvepuudujääk lähenemisprogrammis prognoositust aga suurem, peamiselt tulude vähenemise ja Ukraina põgenikele antava abi kulude eeldatava suurenemise tõttu. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse väiksem: 2022. aastal 50,8 % ja 2023. aastal 49,8 %. Erinevus tuleneb suuremast prognoositud inflatsioonist ja teistsugustest eeldustest võlakoormuse muutuse ja eelarvepositsiooni vahelise erinevuse kohta 2023. aastal. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on keskpika perioodi (kümme aastat) keskmine potentsiaalne SKP kasv hinnanguliselt 3,4 %. See hinnang ei hõlma aga selliste reformide mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ja võivad hoogustada Poola potentsiaalset majanduskasvu. |
| --- | --- |

(14)

2022. aasta lähenemisprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on realistlik. Valitsuse prognoosi kohaselt kasvab reaalne SKP 2022. aastal 3,8 % ja 2023. aastal 3,2 %. Seevastu komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on SKP reaalkasv väiksem – 2022. aastal 3,7 % ja 2023. aastal 3,0 %. Erinevus on peamiselt tingitud suuremast prognoositud inflatsioonist, mis eeldatavasti mõjutab eratarbimist ja investeeringuid, ning netoekspordi väiksemast panusest. Valitsus prognoosib oma 2022. aasta lähenemisprogrammis, et valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk suureneb 2022. aastal 4,3 %ni SKPst ja väheneb 2023. aastal 3,7 %ni SKPst. 2022. aastaks prognoositud kasv tuleneb peamiselt Ukraina põgenikele antava abi suurtest kuludest, kõrgete energiahindadega seotud meetmetest ja ulatuslikust maksureformist („Poola kokkulepe“). 2022. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 2022. aastal 52,1 %ni ja 2023. aastal 51,5 %ni. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2022. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk moodustab 2022. ja 2023. aastal vastavalt 4,0 % SKPst ja 4,4 % SKPst. 2022. aastal on see 2022. aasta lähenemisprogrammis prognoositust väiksem, peamiselt eeldatavalt suurema nominaalse SKP tõttu. 2023. aastal on hinnanguline eelarvepuudujääk lähenemisprogrammis prognoositust aga suurem, peamiselt tulude vähenemise ja Ukraina põgenikele antava abi kulude eeldatava suurenemise tõttu. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse väiksem: 2022. aastal 50,8 % ja 2023. aastal 49,8 %. Erinevus tuleneb suuremast prognoositud inflatsioonist ja teistsugustest eeldustest võlakoormuse muutuse ja eelarvepositsiooni vahelise erinevuse kohta 2023. aastal. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on keskpika perioodi (kümme aastat) keskmine potentsiaalne SKP kasv hinnanguliselt 3,4 %. See hinnang ei hõlma aga selliste reformide mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ja võivad hoogustada Poola potentsiaalset majanduskasvu.

| (15) | 2022. aastal kaotab valitsus järk-järgult COVID-19 kriisile reageerimiseks võetud meetmed, nii et ajutised erakorralised meetmed peaksid prognooside kohaselt vähenema 2,7 %-lt SKPst 2021. aastal 0,0 %-le SKPst 2022. aastal. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetud meetmed, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 1,0 % SKPst ja mis eeldatavasti kaotatakse järk-järgult 2023. aastal (11). Need meetmed hõlmavad peamiselt energiatarbimise kaudsete maksude alandamist ja sotsiaalsiirdeid vaesematele leibkondadele. Need meetmed on kavandatud ajutistena. Kui aga energiahinnad jäävad kõrgeks ka 2023. aastal, võidakse mõned neist meetmetest säilitada. Mõned neist meetmetest ei ole suunatud, eelkõige üldine käibemaksu ja aktsiiside alandamine. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad ka Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse pakkumise kulud, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 0,6 % SKPst ja 2023. aastal 0,8 % SKPst (12). |
| --- | --- |

(15)

2022. aastal kaotab valitsus järk-järgult COVID-19 kriisile reageerimiseks võetud meetmed, nii et ajutised erakorralised meetmed peaksid prognooside kohaselt vähenema 2,7 %-lt SKPst 2021. aastal 0,0 %-le SKPst 2022. aastal. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetud meetmed, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 1,0 % SKPst ja mis eeldatavasti kaotatakse järk-järgult 2023. aastal (11). Need meetmed hõlmavad peamiselt energiatarbimise kaudsete maksude alandamist ja sotsiaalsiirdeid vaesematele leibkondadele. Need meetmed on kavandatud ajutistena. Kui aga energiahinnad jäävad kõrgeks ka 2023. aastal, võidakse mõned neist meetmetest säilitada. Mõned neist meetmetest ei ole suunatud, eelkõige üldine käibemaksu ja aktsiiside alandamine. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad ka Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse pakkumise kulud, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 0,6 % SKPst ja 2023. aastal 0,8 % SKPst (12).

| (16) | Oma 18. juuni 2021. aasta soovituses soovitas nõukogu Poolal säilitada 2022. aastal toetav eelarvepoliitika, sealhulgas taaste- ja vastupidavusrahastust saadav impulss, ning riiklikult rahastatavad investeeringud. Samuti soovitas nõukogu Poolal juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon ja tagada riigi rahanduse jätkusuutlikkus keskpikas perspektiivis ning samal ajal suurendada investeeringuid majanduskasvu potentsiaali hoogustamiseks. |
| --- | --- |

(16)

Oma 18. juuni 2021. aasta soovituses soovitas nõukogu Poolal säilitada 2022. aastal toetav eelarvepoliitika, sealhulgas taaste- ja vastupidavusrahastust saadav impulss, ning riiklikult rahastatavad investeeringud. Samuti soovitas nõukogu Poolal juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon ja tagada riigi rahanduse jätkusuutlikkus keskpikas perspektiivis ning samal ajal suurendada investeeringuid majanduskasvu potentsiaali hoogustamiseks.

| (17) | Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi ja Poola 2022. aasta lähenemisprogrammis esitatud teabe kohaselt prognoositakse, et eelarvepoliitika on 2022. aastal toetav (– 3,4 % SKPst), nagu soovitas nõukogu (13). Poola kavatseb toetada majanduse taastamist, kasutades taaste- ja vastupidavusrahastut täiendavate investeeringute rahastamiseks, nagu on soovitanud nõukogu. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2021. aastaga suurenema 0,1 protsendipunkti SKPst (14). Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2022. aastal andma eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,3 protsendipunkti (15). Seepärast kavatseb Poola säilitada riiklikult rahastatavad investeeringud, nagu on soovitanud nõukogu. Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2022. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 2,7 protsendipunkti. See märkimisväärne ekspansiivne panus hõlmab energiahindade suurenemisest tekkiva majandusliku ja sotsiaalse mõju maandamiseks võetavate meetmete täiendavat mõju (1,0 % SKPst) ja Ukraina põgenikele ajutise kaitse pakkumisest tulenevate kulude täiendavat mõju (0,6 % SKPst) täiendavat mõju, samal ajal kui prognooside kohaselt hoogustab jooksvate netokulude kasvu ka uus väikelaste hooldustoetus (perehoolduskapital) (0,1 % SKPst).
  Tulude poolel peaks eelarvepoliitika ekspansiivset mõju suurendama ka Poola kokkuleppe kohane üksikisiku tulumaksu määra vähendamine (0,7 % SKPst) ja äriühingu tulumaksu määrade vähenemine (0,1 % SKPst). Prognooside kohaselt mõjutab tarbijahindade suurem kasv võrreldes SKP deflaatoriga 2022. aastal riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude ekspansiivset panust, suurendades valitsemissektori kulutusi kaupade ja teenuste tarbimisele. |
| --- | --- |

(17)

Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi ja Poola 2022. aasta lähenemisprogrammis esitatud teabe kohaselt prognoositakse, et eelarvepoliitika on 2022. aastal toetav (– 3,4 % SKPst), nagu soovitas nõukogu (13). Poola kavatseb toetada majanduse taastamist, kasutades taaste- ja vastupidavusrahastut täiendavate investeeringute rahastamiseks, nagu on soovitanud nõukogu. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2021. aastaga suurenema 0,1 protsendipunkti SKPst (14). Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2022. aastal andma eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,3 protsendipunkti (15). Seepärast kavatseb Poola säilitada riiklikult rahastatavad investeeringud, nagu on soovitanud nõukogu. Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2022. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 2,7 protsendipunkti. See märkimisväärne ekspansiivne panus hõlmab energiahindade suurenemisest tekkiva majandusliku ja sotsiaalse mõju maandamiseks võetavate meetmete täiendavat mõju (1,0 % SKPst) ja Ukraina põgenikele ajutise kaitse pakkumisest tulenevate kulude täiendavat mõju (0,6 % SKPst) täiendavat mõju, samal ajal kui prognooside kohaselt hoogustab jooksvate netokulude kasvu ka uus väikelaste hooldustoetus (perehoolduskapital) (0,1 % SKPst).

Tulude poolel peaks eelarvepoliitika ekspansiivset mõju suurendama ka Poola kokkuleppe kohane üksikisiku tulumaksu määra vähendamine (0,7 % SKPst) ja äriühingu tulumaksu määrade vähenemine (0,1 % SKPst). Prognooside kohaselt mõjutab tarbijahindade suurem kasv võrreldes SKP deflaatoriga 2022. aastal riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude ekspansiivset panust, suurendades valitsemissektori kulutusi kaupade ja teenuste tarbimisele.

| (18) | Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika seisund, eeldusel et poliitikat ei muudeta, 2023. aastal + 1,7 % SKPst (16). Prognooside kohaselt jätkab Poola 2023. aastal taaste- ja vastupidavusrahastust antavate toetuste kasutamist, et rahastada täiendavaid investeeringuid majanduse taastamise toetuseks. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2022. aastaga suurenema 0,1 protsendipunkti võrra. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2023. aastal andma eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 0,3 protsendipunkti (17). Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2023. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 1,4 protsendipunkti. See hõlmab energiahindade tõusu leevendamiseks võetud meetmete (0,9 % SKPst) järkjärgulise kaotamise ja Ukrainast põgenenud inimestele ajutise kaitse andmisega seotud täiendavate kulude (0,2 % SKPst) mõju. |
| --- | --- |

(18)

Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika seisund, eeldusel et poliitikat ei muudeta, 2023. aastal + 1,7 % SKPst (16). Prognooside kohaselt jätkab Poola 2023. aastal taaste- ja vastupidavusrahastust antavate toetuste kasutamist, et rahastada täiendavaid investeeringuid majanduse taastamise toetuseks. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2022. aastaga suurenema 0,1 protsendipunkti võrra. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2023. aastal andma eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 0,3 protsendipunkti (17). Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2023. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 1,4 protsendipunkti. See hõlmab energiahindade tõusu leevendamiseks võetud meetmete (0,9 % SKPst) järkjärgulise kaotamise ja Ukrainast põgenenud inimestele ajutise kaitse andmisega seotud täiendavate kulude (0,2 % SKPst) mõju.

| (19) | 2022. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk järk-järgult vähenema 3,1 %-le SKPst 2024. aastal ja 2,5 %-le SKPst 2025. aastal. Seega peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk jääma 2025. aastal alla 3 % SKPst. Selleks vajalike kavandatud konsolideerimismeetmete kohta ei ole siiski teavet esitatud. 2022. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse 2025. aastaks vähenema – 2024. aastal 51,0 %-le ja 2025. aastal 49,7 %-le. Komisjoni analüüsi kohaselt näivad võla jätkusuutlikkusega seotud riskid keskpikas perspektiivis keskmised. |
| --- | --- |

(19)

2022. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk järk-järgult vähenema 3,1 %-le SKPst 2024. aastal ja 2,5 %-le SKPst 2025. aastal. Seega peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk jääma 2025. aastal alla 3 % SKPst. Selleks vajalike kavandatud konsolideerimismeetmete kohta ei ole siiski teavet esitatud. 2022. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse 2025. aastaks vähenema – 2024. aastal 51,0 %-le ja 2025. aastal 49,7 %-le. Komisjoni analüüsi kohaselt näivad võla jätkusuutlikkusega seotud riskid keskpikas perspektiivis keskmised.

| (20) | Käimasolev eelarvesüsteemi reform peaks pärast täielikku elluviimist suurendama kulutuste tegemise tõhusust, kõrvaldades eelarvemenetluse pikaajalised puudused, nagu keerukad ja aegunud eelarveklassifikaatorid; teabe mitteoptimaalne registreerimine; tegeliku keskpika perioodi planeerimise puudumine ja asjaolu, et kulude läbivaatamisel puudub otsene mõju eelarvemenetlusele. Poola rahandusele hakkab pikas perspektiivis eeldatavasti survet avaldama vajadus teha suuremaid kulutusi, eelkõige elanikkonna vananemise tõttu. Need tegurid võimendavad vajadust võtta kulutuste haldamise tõhustamiseks kasutusele uusi vahendeid, sealhulgas hinnata korrapäraselt mõjusust ja tõhusust. COVID-19 pandeemia ajal tehti suurem osa pandeemiaga seotud meetmete jaoks ette nähtud kulutustest siiski spetsiaalse fondi kaudu, mida haldas arengupank, ja eelarvevälise rahastamismehhanismi kaudu. Kuigi see tagas ametiasutustele suurema paindlikkuse kriisiga seotud kulutuste haldamisel ja võimaldas vältida põhiseadusega kehtestatud avaliku sektori võlataseme ületamist, piiras see ka kulutuste parlamentaarset kontrolli ja üldsuse juurdepääsu ajakohasele teabele avaliku sektori kulutuste kohta. |
| --- | --- |

(20)

Käimasolev eelarvesüsteemi reform peaks pärast täielikku elluviimist suurendama kulutuste tegemise tõhusust, kõrvaldades eelarvemenetluse pikaajalised puudused, nagu keerukad ja aegunud eelarveklassifikaatorid; teabe mitteoptimaalne registreerimine; tegeliku keskpika perioodi planeerimise puudumine ja asjaolu, et kulude läbivaatamisel puudub otsene mõju eelarvemenetlusele. Poola rahandusele hakkab pikas perspektiivis eeldatavasti survet avaldama vajadus teha suuremaid kulutusi, eelkõige elanikkonna vananemise tõttu. Need tegurid võimendavad vajadust võtta kulutuste haldamise tõhustamiseks kasutusele uusi vahendeid, sealhulgas hinnata korrapäraselt mõjusust ja tõhusust. COVID-19 pandeemia ajal tehti suurem osa pandeemiaga seotud meetmete jaoks ette nähtud kulutustest siiski spetsiaalse fondi kaudu, mida haldas arengupank, ja eelarvevälise rahastamismehhanismi kaudu. Kuigi see tagas ametiasutustele suurema paindlikkuse kriisiga seotud kulutuste haldamisel ja võimaldas vältida põhiseadusega kehtestatud avaliku sektori võlataseme ületamist, piiras see ka kulutuste parlamentaarset kontrolli ja üldsuse juurdepääsu ajakohasele teabele avaliku sektori kulutuste kohta.

| (21) | Poola on liidus üks kiiremini vananeva elanikkonnaga riike, mille pensionisüsteemi mõjutavad pikas perspektiivis demograafilised suundumused. Praegune kindlaksmääratud sissemaksetega pensionisüsteem on rahaliselt tasakaalus, kuid ei võta arvesse tulevaste hüvitiste piisavust. Madala tegeliku pensioniea, oodatava eluea pikenemise ja süsteemi teatavate muude omaduste tõttu on tulevased pensionihüvitised viimasest palgast paratamatult oluliselt väiksemad. Selle olukorra jätkudes oleks suur osa pensionäridest seega vaesuse ohus. Komisjoni analüüs näitab, et ainuüksi selleks, et säilitada hüvitised praegusel tasemel, peaks Poola 2070. aastaks kulutama veel 6,7 % oma SKPst. Poola pensionisüsteemi peamised probleemid on seotud madala tegeliku pensionieaga ja eripensioniskeemidega (nt põllumajandustootjatele, vormikandjatele), mis on kulukad ja mille liikmed on üldise süsteemiga võrreldes eelisolukorras. |
| --- | --- |

(21)

Poola on liidus üks kiiremini vananeva elanikkonnaga riike, mille pensionisüsteemi mõjutavad pikas perspektiivis demograafilised suundumused. Praegune kindlaksmääratud sissemaksetega pensionisüsteem on rahaliselt tasakaalus, kuid ei võta arvesse tulevaste hüvitiste piisavust. Madala tegeliku pensioniea, oodatava eluea pikenemise ja süsteemi teatavate muude omaduste tõttu on tulevased pensionihüvitised viimasest palgast paratamatult oluliselt väiksemad. Selle olukorra jätkudes oleks suur osa pensionäridest seega vaesuse ohus. Komisjoni analüüs näitab, et ainuüksi selleks, et säilitada hüvitised praegusel tasemel, peaks Poola 2070. aastaks kulutama veel 6,7 % oma SKPst. Poola pensionisüsteemi peamised probleemid on seotud madala tegeliku pensionieaga ja eripensioniskeemidega (nt põllumajandustootjatele, vormikandjatele), mis on kulukad ja mille liikmed on üldise süsteemiga võrreldes eelisolukorras.

| (22) | Poola esitas 15. detsembril 2021 oma ühtekuuluvuspoliitika programmidokumendid, mis on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2021/1060 (18). Kooskõlas määrusega (EL) 2021/1060 peab Poola arvesse võtma asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi ühtekuuluvuspoliitika 2021.–2027. aasta fondide programmitöös. See on eeltingimus ühtekuuluvuspoliitika fondidest saadava rahalise toetuse tulemuslikkuse suurendamiseks ja lisaväärtuse maksimeerimiseks, edendades samal ajal nende ühtekuuluvuspoliitika fondide ning muude liidu vahendite ja fondide vahelist koordineerimist, vastastikust täiendavust ja sidusust. Ühtekuuluvuspoliitika programmide edukas rakendamine sõltub ka selliste kitsaskohtade kõrvaldamisest, mis pärsivad investeeringuid, mis toetavad rohe- ja digipööret ning tasakaalustatud territoriaalset arengut. |
| --- | --- |

(22)

Poola esitas 15. detsembril 2021 oma ühtekuuluvuspoliitika programmidokumendid, mis on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2021/1060 (18). Kooskõlas määrusega (EL) 2021/1060 peab Poola arvesse võtma asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi ühtekuuluvuspoliitika 2021.–2027. aasta fondide programmitöös. See on eeltingimus ühtekuuluvuspoliitika fondidest saadava rahalise toetuse tulemuslikkuse suurendamiseks ja lisaväärtuse maksimeerimiseks, edendades samal ajal nende ühtekuuluvuspoliitika fondide ning muude liidu vahendite ja fondide vahelist koordineerimist, vastastikust täiendavust ja sidusust. Ühtekuuluvuspoliitika programmide edukas rakendamine sõltub ka selliste kitsaskohtade kõrvaldamisest, mis pärsivad investeeringuid, mis toetavad rohe- ja digipööret ning tasakaalustatud territoriaalset arengut.

| (23) | Töötuse määr on Poolas jõudmas kõigi aegade madalaimale tasemele, kuid mõnede rühmade osalemine tööturul on endiselt piiratud. Alla kolmeaastaste laste ametlikus lastehoius osalemise määr on liikmesriikide seas jätkuvalt üks madalamaid ning lapsehoiuteenuste piiratud kättesaadavus raskendab naiste sisenemist tööturule. Lisaks toob pikaajalise hoolduse ebapiisav toetamine ja madalam pensioniiga kaasa tööjõu väljavoolu turult. Tööturul valitsev ebavõrdsus mõjutab ka puudega inimesi, eakaid ja madala kvalifikatsiooniga inimesi, kelle tööhõive määrad on vastavatest liidu keskmistest määradest madalamad. Kui ebatüüpiliste töölepingute kasutamine on viimastel aastatel pidevalt vähenenud, siis ajutiste lepingute alusel töötamine ja füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemine, millega kaasnevad väikesed sotsiaalkindlustusmaksed, on endiselt levinud, eriti noorte ja madala kvalifikatsiooniga töötajate seas, suurendades nende tulevaste pensionide ebapiisavuse ohtu. |
| --- | --- |

(23)

Töötuse määr on Poolas jõudmas kõigi aegade madalaimale tasemele, kuid mõnede rühmade osalemine tööturul on endiselt piiratud. Alla kolmeaastaste laste ametlikus lastehoius osalemise määr on liikmesriikide seas jätkuvalt üks madalamaid ning lapsehoiuteenuste piiratud kättesaadavus raskendab naiste sisenemist tööturule. Lisaks toob pikaajalise hoolduse ebapiisav toetamine ja madalam pensioniiga kaasa tööjõu väljavoolu turult. Tööturul valitsev ebavõrdsus mõjutab ka puudega inimesi, eakaid ja madala kvalifikatsiooniga inimesi, kelle tööhõive määrad on vastavatest liidu keskmistest määradest madalamad. Kui ebatüüpiliste töölepingute kasutamine on viimastel aastatel pidevalt vähenenud, siis ajutiste lepingute alusel töötamine ja füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemine, millega kaasnevad väikesed sotsiaalkindlustusmaksed, on endiselt levinud, eriti noorte ja madala kvalifikatsiooniga töötajate seas, suurendades nende tulevaste pensionide ebapiisavuse ohtu.

| (24) | Poola haridus- ja koolitussüsteemi mõjutavad endiselt kvaliteedi ja kaasatusega seotud probleemid. Neid probleeme on süvendanud pandeemia, millega kaasnesid pikad distantsõppe perioodid. Õpetajatel, õpilastel ja kogu elanikkonnal napib digioskusi. Samal ajal on IKT-seadmed ja ühenduvus koolidele ja lastega leibkondadele endiselt ebapiisavalt kättesaadavad. Õpetajate põhikoolituse kvaliteet jätab soovida. Lisaks on õpetajate palgad OECD standardite järgi suhteliselt madalad. See mõjutab õpetajaameti rahalist atraktiivsust, mis koos kutsealase arengu võimaluste puudumisega põhjustab märkimisväärset personalinappust. Ukraina põgenike suur sissevool nõuab hariduse ja koolituse valdkonnas piisavalt reageerimiseks suuri jõupingutusi, sealhulgas rahastust. Märkimisväärne mittevastavus oskuste ja tööturu vajaduste vahel põhjustab tööjõupuudust, mille kinnituseks on tööandjate raskused vabade ametikohtade täitmisel. |
| --- | --- |

(24)

Poola haridus- ja koolitussüsteemi mõjutavad endiselt kvaliteedi ja kaasatusega seotud probleemid. Neid probleeme on süvendanud pandeemia, millega kaasnesid pikad distantsõppe perioodid. Õpetajatel, õpilastel ja kogu elanikkonnal napib digioskusi. Samal ajal on IKT-seadmed ja ühenduvus koolidele ja lastega leibkondadele endiselt ebapiisavalt kättesaadavad. Õpetajate põhikoolituse kvaliteet jätab soovida. Lisaks on õpetajate palgad OECD standardite järgi suhteliselt madalad. See mõjutab õpetajaameti rahalist atraktiivsust, mis koos kutsealase arengu võimaluste puudumisega põhjustab märkimisväärset personalinappust. Ukraina põgenike suur sissevool nõuab hariduse ja koolituse valdkonnas piisavalt reageerimiseks suuri jõupingutusi, sealhulgas rahastust. Märkimisväärne mittevastavus oskuste ja tööturu vajaduste vahel põhjustab tööjõupuudust, mille kinnituseks on tööandjate raskused vabade ametikohtade täitmisel.

| (25) | Tervishoiukulutused võrreldes SKPga olid jätkuvalt madalal tasemel; 2019. aastal oli see vaid 6,5 %, samas kui liidu keskmine oli 9,9 %. Poola tervishoiusüsteem tugineb liigselt haiglatele, mida mõjutavad halvenev finantsolukord, kvaliteedihindamise puudumine ja puudused juhtimises. Esmatasandi tervishoiuteenused ja ambulatoorne arstiabi on alakasutatud. Meditsiiniala elukutsete vähene atraktiivsus põhjustab personalinappust. Arstide ja õdede arv 1 000 elaniku kohta (vastavalt 2,4 ja 5,1) on liikmesriikide seas üks väiksemaid. Esmatasandi tervishoiu süsteemis on liiga vähe töötajaid ja selle teenused on ülekoormatud. Esmatasandi tervishoiu potentsiaali ei ole täielikult ära kasutatud, mis koormab liigselt kõrgemaid tervishoiutasandeid. E-tervise teenuste laiem kasutamine aitab küll lahendada mõningaid tervishoiusüsteemi ees seisvaid probleeme, kuid nende areng on seni olnud piiratud. |
| --- | --- |

(25)

Tervishoiukulutused võrreldes SKPga olid jätkuvalt madalal tasemel; 2019. aastal oli see vaid 6,5 %, samas kui liidu keskmine oli 9,9 %. Poola tervishoiusüsteem tugineb liigselt haiglatele, mida mõjutavad halvenev finantsolukord, kvaliteedihindamise puudumine ja puudused juhtimises. Esmatasandi tervishoiuteenused ja ambulatoorne arstiabi on alakasutatud. Meditsiiniala elukutsete vähene atraktiivsus põhjustab personalinappust. Arstide ja õdede arv 1 000 elaniku kohta (vastavalt 2,4 ja 5,1) on liikmesriikide seas üks väiksemaid. Esmatasandi tervishoiu süsteemis on liiga vähe töötajaid ja selle teenused on ülekoormatud. Esmatasandi tervishoiu potentsiaali ei ole täielikult ära kasutatud, mis koormab liigselt kõrgemaid tervishoiutasandeid. E-tervise teenuste laiem kasutamine aitab küll lahendada mõningaid tervishoiusüsteemi ees seisvaid probleeme, kuid nende areng on seni olnud piiratud.

| (26) | Märkimisväärse osa sotsiaalkulutuste puhul ei võeta arvesse sissetulekutasemete erinevusi, mis tähendab, et neid oleks võimalik paremini suunata. Mõned sotsiaalkulutused ei ole täpselt sihitud ega majanduslikust olukorrast sõltuvad. Samal ajal on osa tsiviilõiguslike lepingute alusel töötavate inimeste sotsiaalkindlustuskaitse piiratud, mis muudab selle rühma haavatavamaks. Kuigi vaesuse ohus elavate inimeste osakaal on 2016. aasta 21 %-lt 2020. aastaks vähenenud 17 %-le, esineb selles vallas endiselt probleeme. Eelkõige seisab teatav hulk inimesi vanaduspõlves eeldatavasti silmitsi suureneva vaesusohuga. See puudutab eriti naisi, kes lühema karjääri tõttu hakkavad saama väiksemaid pensionihüvitisi. Toetuste parem suunamine, näiteks majanduslikust olukorrast sõltuva lähenemisviisi ühtsem kohaldamine, võimaldaks tõhusamalt kasutada avaliku sektori vahendeid vaesuse vastu võitlemiseks ja kõige enam abi vajavate inimeste toetamiseks. |
| --- | --- |

(26)

Märkimisväärse osa sotsiaalkulutuste puhul ei võeta arvesse sissetulekutasemete erinevusi, mis tähendab, et neid oleks võimalik paremini suunata. Mõned sotsiaalkulutused ei ole täpselt sihitud ega majanduslikust olukorrast sõltuvad. Samal ajal on osa tsiviilõiguslike lepingute alusel töötavate inimeste sotsiaalkindlustuskaitse piiratud, mis muudab selle rühma haavatavamaks. Kuigi vaesuse ohus elavate inimeste osakaal on 2016. aasta 21 %-lt 2020. aastaks vähenenud 17 %-le, esineb selles vallas endiselt probleeme. Eelkõige seisab teatav hulk inimesi vanaduspõlves eeldatavasti silmitsi suureneva vaesusohuga. See puudutab eriti naisi, kes lühema karjääri tõttu hakkavad saama väiksemaid pensionihüvitisi. Toetuste parem suunamine, näiteks majanduslikust olukorrast sõltuva lähenemisviisi ühtsem kohaldamine, võimaldaks tõhusamalt kasutada avaliku sektori vahendeid vaesuse vastu võitlemiseks ja kõige enam abi vajavate inimeste toetamiseks.

| (27) | Pikaajalise kestliku majanduskasvu ja konkurentsivõime tagamisel sõltub Poola üha enam teadusest ja innovatsioonist. Vaatamata mõningatele edusammudele on Poola siiski innovaatiliste saavutuste osas maha jäänud. Kogukulutused teadus- ja arendustegevusele on väikesed, moodustades 1,39 % SKPst. ELi innovatsiooniuuringu kohaselt jäid ettevõtete kulutused teadus- ja arendustegevusele 2020. aastal tublisti alla liidu keskmise (0,87 %) ning uuenduslike ettevõtete osakaal oli jätkuvalt väike. 2021. aasta Euroopa innovatsiooni tulemustabelis oli Poola tagantpoolt neljandal kohal ja kuulus viimasesse, „tagasihoidlike novaatorite“ kategooriasse. Teadusuuringute toetamiseks kasutatavate vahendite kasvav killustatus kahjustab koostööd teadusringkondade ja ettevõtjate vahel, kujutades endast peamist takistust innovatsiooni tugevdamisel. Lisaks põhjustavad napid juhtimisoskused ja tehnoloogia piiratud kasutuselevõtt märkimisväärseid tootlikkuse erinevusi VKEde ja suurettevõtete vahel, mis piirab innovatsiooni ja tootlikkuse kasvu. |
| --- | --- |

(27)

Pikaajalise kestliku majanduskasvu ja konkurentsivõime tagamisel sõltub Poola üha enam teadusest ja innovatsioonist. Vaatamata mõningatele edusammudele on Poola siiski innovaatiliste saavutuste osas maha jäänud. Kogukulutused teadus- ja arendustegevusele on väikesed, moodustades 1,39 % SKPst. ELi innovatsiooniuuringu kohaselt jäid ettevõtete kulutused teadus- ja arendustegevusele 2020. aastal tublisti alla liidu keskmise (0,87 %) ning uuenduslike ettevõtete osakaal oli jätkuvalt väike. 2021. aasta Euroopa innovatsiooni tulemustabelis oli Poola tagantpoolt neljandal kohal ja kuulus viimasesse, „tagasihoidlike novaatorite“ kategooriasse. Teadusuuringute toetamiseks kasutatavate vahendite kasvav killustatus kahjustab koostööd teadusringkondade ja ettevõtjate vahel, kujutades endast peamist takistust innovatsiooni tugevdamisel. Lisaks põhjustavad napid juhtimisoskused ja tehnoloogia piiratud kasutuselevõtt märkimisväärseid tootlikkuse erinevusi VKEde ja suurettevõtete vahel, mis piirab innovatsiooni ja tootlikkuse kasvu.

| (28) | Digivaldkonnas kuulub Poola mahajäänute hulka. Digioskuste madal tase pärsib ettevõtete võimet investeerida kõrgetasemelistesse digilahendustesse ja liikuda väärtusahelas ülespoole ning on ka üks tööjõu ja oskuste nappuse põhjuseid. Mis puudutab digitaristut, siis lairiba püsiühenduse kasutuselevõtt on küll suurenemas, kuid 5G arendamisega seotud probleemid on endiselt märkimisväärsed. 2021. aastal oli 5G-tehnoloogiaga hõlmatud vaid 34 % leibkondadest, mis on alla liidu keskmise (65 %), ning 5G-valmiduse saavutamine ei edene, sest 5G kasutuselevõtuks vajalikku ühtlustatud raadiospektrit ei ole veel eraldatud. Samuti saaks digitehnoloogia ulatuslikum kasutamine avalikus halduses parandada avalike teenuste osutamist ning aidata vähendada tarbetut regulatiivset ja halduskoormust. |
| --- | --- |

(28)

Digivaldkonnas kuulub Poola mahajäänute hulka. Digioskuste madal tase pärsib ettevõtete võimet investeerida kõrgetasemelistesse digilahendustesse ja liikuda väärtusahelas ülespoole ning on ka üks tööjõu ja oskuste nappuse põhjuseid. Mis puudutab digitaristut, siis lairiba püsiühenduse kasutuselevõtt on küll suurenemas, kuid 5G arendamisega seotud probleemid on endiselt märkimisväärsed. 2021. aastal oli 5G-tehnoloogiaga hõlmatud vaid 34 % leibkondadest, mis on alla liidu keskmise (65 %), ning 5G-valmiduse saavutamine ei edene, sest 5G kasutuselevõtuks vajalikku ühtlustatud raadiospektrit ei ole veel eraldatud. Samuti saaks digitehnoloogia ulatuslikum kasutamine avalikus halduses parandada avalike teenuste osutamist ning aidata vähendada tarbetut regulatiivset ja halduskoormust.

| (29) | Stabiilne ja prognoositav ettevõtluskeskkond ning soodne investeerimiskliima mängivad olulist rolli nii majanduse pandeemiajärgses taastumises kui ka kestliku majanduskasvu tagamisel keskpikas ja pikas perspektiivis. Kohtusüsteemi sõltumatus, tõhusus ja kvaliteet on sellise keskkonna hädavajalikud elemendid. Poolas on õigusriigi olukord halvenenud ja kohtute sõltumatus on endiselt tõsine probleem, nagu nähtub mitmest Euroopa Liidu Kohtu ja Euroopa Inimõiguste Kohtu otsusest. Lisaks algatas komisjon 2021. aastal Poola suhtes rikkumismenetluse pärast Poola konstitutsioonikohtu teatavaid otsuseid, milles muu hulgas vaidlustati liidu õiguse ülimuslikkus, seades ohtu Poola ja liidu õiguskorra toimimise. |
| --- | --- |

(29)

Stabiilne ja prognoositav ettevõtluskeskkond ning soodne investeerimiskliima mängivad olulist rolli nii majanduse pandeemiajärgses taastumises kui ka kestliku majanduskasvu tagamisel keskpikas ja pikas perspektiivis. Kohtusüsteemi sõltumatus, tõhusus ja kvaliteet on sellise keskkonna hädavajalikud elemendid. Poolas on õigusriigi olukord halvenenud ja kohtute sõltumatus on endiselt tõsine probleem, nagu nähtub mitmest Euroopa Liidu Kohtu ja Euroopa Inimõiguste Kohtu otsusest. Lisaks algatas komisjon 2021. aastal Poola suhtes rikkumismenetluse pärast Poola konstitutsioonikohtu teatavaid otsuseid, milles muu hulgas vaidlustati liidu õiguse ülimuslikkus, seades ohtu Poola ja liidu õiguskorra toimimise.

| (30) | Usaldusväärne ja stabiilne regulatiivne keskkond on majanduskasvu ja erainvesteeringute kestlikkuse aluseks. Investeerimiskliimat kahjustab aga endiselt ettearvamatu ja koormav regulatiivne keskkond. Oluliste õigusaktide sage muutmine suurendab ettevõtjate jaoks ebakindlust ja nõuete täitmisega seotud kulusid ning on peamiselt tingitud puudulikust sidusrühmadega konsulteerimisest õigusloomeprotsessi käigus. Erainvesteeringute osakaal SKPst, mis on alates 2016. aastast vähenenud, oli 2020. aastal vaid 18,5 %, mis on tublisti alla liidu keskmise ja piirkonna teiste riikide taseme. See suundumus võib piirata tootlikkuse edasist kasvu ja pärssida Poola suutlikkust säilitada pikas perspektiivis majanduskasv, eriti kuna tööjõu ühikukulude kasv vähendab kulupõhist konkurentsivõimet. |
| --- | --- |

(30)

Usaldusväärne ja stabiilne regulatiivne keskkond on majanduskasvu ja erainvesteeringute kestlikkuse aluseks. Investeerimiskliimat kahjustab aga endiselt ettearvamatu ja koormav regulatiivne keskkond. Oluliste õigusaktide sage muutmine suurendab ettevõtjate jaoks ebakindlust ja nõuete täitmisega seotud kulusid ning on peamiselt tingitud puudulikust sidusrühmadega konsulteerimisest õigusloomeprotsessi käigus. Erainvesteeringute osakaal SKPst, mis on alates 2016. aastast vähenenud, oli 2020. aastal vaid 18,5 %, mis on tublisti alla liidu keskmise ja piirkonna teiste riikide taseme. See suundumus võib piirata tootlikkuse edasist kasvu ja pärssida Poola suutlikkust säilitada pikas perspektiivis majanduskasv, eriti kuna tööjõu ühikukulude kasv vähendab kulupõhist konkurentsivõimet.

| (31) | Versailles’ deklaratsioonis liidu riigipeadelt ja valitsusjuhtidelt saadud volituste kohaselt soovitakse komisjoni ettepanekuga kava „REPowerEU“ kohta kaotada järk-järgult võimalikult kiiresti liidu sõltuvus Venemaalt imporditavast fossiilkütusest. Selleks kavatseb komisjon määrata dialoogis liikmesriikidega kindlaks kõige sobivamad projektid, investeeringud ja reformid riiklikul, piirkondlikul ja liidu tasandil. Nende meetmete eesmärk on vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest ja suunata fossiilkütuste import Venemaalt eemale. |
| --- | --- |

(31)

Versailles’ deklaratsioonis liidu riigipeadelt ja valitsusjuhtidelt saadud volituste kohaselt soovitakse komisjoni ettepanekuga kava „REPowerEU“ kohta kaotada järk-järgult võimalikult kiiresti liidu sõltuvus Venemaalt imporditavast fossiilkütusest. Selleks kavatseb komisjon määrata dialoogis liikmesriikidega kindlaks kõige sobivamad projektid, investeeringud ja reformid riiklikul, piirkondlikul ja liidu tasandil. Nende meetmete eesmärk on vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest ja suunata fossiilkütuste import Venemaalt eemale.

| (32) | Poola energiaallikate jaotus sõltub endiselt suurel määral fossiilkütustest, mille arvele langes 2020. aastal 86 % riigi energiavarustusest, seejuures 40 % ainuüksi kivisöe arvele. Maagaasi osakaal energiaallikate jaotuses on 17 %, nafta osakaal aga 28,9 %, kusjuures see osakaal on viimastel aastatel kasvanud. Dekarboniseerimine on Poolas edenenud aeglaselt. 2020. aastaks vähenes Poola majanduse koguheide 2005. aastaga võrreldes vaid 8 % (19). Majanduse kasvuhoonegaaside heite mahukus on 54 % üle liidu keskmise. Selleks et vähendada heitkoguseid kogu majanduses, on vaja energiapoliitika läbi vaadata ja tõsta selle ambitsioonitaset ning rakendada sihipäraseid meetmeid heitkogustega kauplemise süsteemi mittekuuluvates sektorites. Poola toodab umbes 80 % riigis tarbitavast kivisöest, kuid tema sõltuvus Venemaa kivisöest – arvutatuna Venemaalt pärit impordi osakaaluna kivisöe koguimpordis – on suurenenud ja moodustas 2020. aastal 74 %, võrreldes liidu keskmisega, mis on 54 %. Nafta puhul sõltub Poola peaaegu täielikult välismaistest tarnijatest ning Venemaalt pärit import moodustab 72 % kõigist välistarnetest, kusjuures liidu keskmine on 26 %. Maagaasi osas oli Poola sõltuvus Venemaast 2020. aastal 55 %, samas kui liidu keskmine näitaja on 44 % (20). Käimasolevad ja kavandatavad taristuprojektid Poolas ning Poola ja naaberriikide vahel (sealhulgas alates 1. maist 2022 toimiv võrkudevaheline ühendus Leeduga) koos vastavate tarnelepingutega peaksid täielikult kaotama Poola sõltuvuse Venemaa gaasist. Gaasiga seotud uued taristu- ja võrguinvesteeringud peaksid võimaluse korral olema tulevikukindlad, et vältida sõltuvust CO2-mahukast tootmisest ja varade kasutuskõlbmatuks osutumist ning et tagada pikaajaline kestlikkus tulevikus säästvate kütuste kasutamise valmiduse kaudu. Poola pikaajaline gaasitarneleping Venemaa Gazpromiga lõpeb 2022. aasta lõpus ja Poolal ei ole kavas seda pikendada.
  Gazpromi poolt alates 2022. aasta aprillist gaasitarnete peatamise otsest mõju Poola energiajulgeolekule leevendab märkimisväärselt Poola juurdepääs alternatiivsetele tarnetele nii liidust kui ka väljastpoolt liitu. Venemaa gaasitarnete peatamine tähendab siiski seda, et käimasolevaid ja kavandatavaid tarnete mitmekesistamise projekte tuleb kiirendada ning edasisi meetmeid tuleb liidus paremini koordineerida. |
| --- | --- |

(32)

Poola energiaallikate jaotus sõltub endiselt suurel määral fossiilkütustest, mille arvele langes 2020. aastal 86 % riigi energiavarustusest, seejuures 40 % ainuüksi kivisöe arvele. Maagaasi osakaal energiaallikate jaotuses on 17 %, nafta osakaal aga 28,9 %, kusjuures see osakaal on viimastel aastatel kasvanud. Dekarboniseerimine on Poolas edenenud aeglaselt. 2020. aastaks vähenes Poola majanduse koguheide 2005. aastaga võrreldes vaid 8 % (19). Majanduse kasvuhoonegaaside heite mahukus on 54 % üle liidu keskmise. Selleks et vähendada heitkoguseid kogu majanduses, on vaja energiapoliitika läbi vaadata ja tõsta selle ambitsioonitaset ning rakendada sihipäraseid meetmeid heitkogustega kauplemise süsteemi mittekuuluvates sektorites. Poola toodab umbes 80 % riigis tarbitavast kivisöest, kuid tema sõltuvus Venemaa kivisöest – arvutatuna Venemaalt pärit impordi osakaaluna kivisöe koguimpordis – on suurenenud ja moodustas 2020. aastal 74 %, võrreldes liidu keskmisega, mis on 54 %. Nafta puhul sõltub Poola peaaegu täielikult välismaistest tarnijatest ning Venemaalt pärit import moodustab 72 % kõigist välistarnetest, kusjuures liidu keskmine on 26 %. Maagaasi osas oli Poola sõltuvus Venemaast 2020. aastal 55 %, samas kui liidu keskmine näitaja on 44 % (20). Käimasolevad ja kavandatavad taristuprojektid Poolas ning Poola ja naaberriikide vahel (sealhulgas alates 1. maist 2022 toimiv võrkudevaheline ühendus Leeduga) koos vastavate tarnelepingutega peaksid täielikult kaotama Poola sõltuvuse Venemaa gaasist. Gaasiga seotud uued taristu- ja võrguinvesteeringud peaksid võimaluse korral olema tulevikukindlad, et vältida sõltuvust CO2-mahukast tootmisest ja varade kasutuskõlbmatuks osutumist ning et tagada pikaajaline kestlikkus tulevikus säästvate kütuste kasutamise valmiduse kaudu. Poola pikaajaline gaasitarneleping Venemaa Gazpromiga lõpeb 2022. aasta lõpus ja Poolal ei ole kavas seda pikendada.

Gazpromi poolt alates 2022. aasta aprillist gaasitarnete peatamise otsest mõju Poola energiajulgeolekule leevendab märkimisväärselt Poola juurdepääs alternatiivsetele tarnetele nii liidust kui ka väljastpoolt liitu. Venemaa gaasitarnete peatamine tähendab siiski seda, et käimasolevaid ja kavandatavaid tarnete mitmekesistamise projekte tuleb kiirendada ning edasisi meetmeid tuleb liidus paremini koordineerida.

| (33) | Uue taastuvenergia tootmisvõimsuse kiirem kasutuselevõtt on äärmiselt oluline selleks, et vähendada Poola sõltuvust fossiilkütuste impordist ja vähendada kasvuhoonegaaside heidet. Riikliku energia- ja kliimakava praegused taastuvenergiaeesmärgid ei ole piisavalt ambitsioonikad. Olulised regulatiivsed, menetluslikud ja haldustõkked piiravad taastuvenergia tootmisvõimsuse kasutuselevõttu ja aeglustavad taastuvate energiaallikate integreerimist elektrivõrku. Nende hulka kuuluvad energiaühistuid käsitlevad piiravad eeskirjad, maismaa tuuleenergia arendamisega seotud piiravad eeskirjad ja pikalevenivad loamenetlused, keerulised ja sageli muutuvad maksueeskirjad ning pikalevenivad võrguga liitumise menetlused. Taristuga seotud tõkked, nagu ebapiisav jaotusvõrgu võimsus, aeglustavad samuti taastuvate energiaallikate integreerimist ja need tuleks piisavate stiimulite abil kõrvaldada. Lisaks on komisjoni 18. mai 2022. aasta teatises kava „REPowerEU“ kohta märgitud, et liidu sõltuvust Venemaa fossiilkütustest aitab järk-järgult kaotada säästva biometaani tootmise suurendamine. Sellega seoses on Poolal võimalik kasutada ära asjaomastele säästvuse kriteeriumidele vastava biometaani kasutamata potentsiaal, kavandades asjakohase strateegia säästva biometaani turu loomiseks ja esitades konkreetsed ettepanekud selle struktuuri kohta. Säästvat biometaani saab kasutada soojus- ja elektrienergia koostootmisel ning saastevaba vesiniku tootmisel, mis võib aidata vähendada CO2 heidet sektorites, kus heidet on muidu raske vähendada. Poola riiklik renoveerimiskava on oluline algatus õhku saastavate katelde asendamiseks ja hoonete energiatõhususe parandamiseks. Seda algatust võiks siiski veelgi tõhustada ja paremini suunata väikese sissetulekuga leibkondadele ja halvimate tõhususnäitajatega hoonetele.
  Lisaks oleks võimalik paremini kavandada toetusi soojusallikate asendamiseks, et vältida sõltuvust gaasist, ning pakkuda tugevamaid stiimuleid põhjalikuks renoveerimiseks ja soojuspumpade kasutuselevõtuks kooskõlas renoveerimislaine strateegia ja kava „REPowerEU“ käsitleva teatise eesmärkidega. Märkimisväärne kulude kokkuhoiu potentsiaal, mida pakub energiatõhususe parandamine, võimaldab kasutada tagasimakstavaid rahastamisvahendeid elamute ning üldkasutatavate ja ärihoonete renoveerimise määra suurendamiseks. See parandaks veelgi õhu kvaliteeti, kiirendaks energiasäästu ja vähendaks nõudlust fossiilkütuste järele küttesektoris. Selleks, et Poola oleks kooskõlas paketi „Eesmärk 55“ eesmärkidega, tuleb veelgi ambitsioonikamalt vähendada kasvuhoonegaaside heidet ning suurendada taastuvenergia tootmist ja energiatõhusust. |
| --- | --- |

(33)

Uue taastuvenergia tootmisvõimsuse kiirem kasutuselevõtt on äärmiselt oluline selleks, et vähendada Poola sõltuvust fossiilkütuste impordist ja vähendada kasvuhoonegaaside heidet. Riikliku energia- ja kliimakava praegused taastuvenergiaeesmärgid ei ole piisavalt ambitsioonikad. Olulised regulatiivsed, menetluslikud ja haldustõkked piiravad taastuvenergia tootmisvõimsuse kasutuselevõttu ja aeglustavad taastuvate energiaallikate integreerimist elektrivõrku. Nende hulka kuuluvad energiaühistuid käsitlevad piiravad eeskirjad, maismaa tuuleenergia arendamisega seotud piiravad eeskirjad ja pikalevenivad loamenetlused, keerulised ja sageli muutuvad maksueeskirjad ning pikalevenivad võrguga liitumise menetlused. Taristuga seotud tõkked, nagu ebapiisav jaotusvõrgu võimsus, aeglustavad samuti taastuvate energiaallikate integreerimist ja need tuleks piisavate stiimulite abil kõrvaldada. Lisaks on komisjoni 18. mai 2022. aasta teatises kava „REPowerEU“ kohta märgitud, et liidu sõltuvust Venemaa fossiilkütustest aitab järk-järgult kaotada säästva biometaani tootmise suurendamine. Sellega seoses on Poolal võimalik kasutada ära asjaomastele säästvuse kriteeriumidele vastava biometaani kasutamata potentsiaal, kavandades asjakohase strateegia säästva biometaani turu loomiseks ja esitades konkreetsed ettepanekud selle struktuuri kohta. Säästvat biometaani saab kasutada soojus- ja elektrienergia koostootmisel ning saastevaba vesiniku tootmisel, mis võib aidata vähendada CO2 heidet sektorites, kus heidet on muidu raske vähendada. Poola riiklik renoveerimiskava on oluline algatus õhku saastavate katelde asendamiseks ja hoonete energiatõhususe parandamiseks. Seda algatust võiks siiski veelgi tõhustada ja paremini suunata väikese sissetulekuga leibkondadele ja halvimate tõhususnäitajatega hoonetele.

Lisaks oleks võimalik paremini kavandada toetusi soojusallikate asendamiseks, et vältida sõltuvust gaasist, ning pakkuda tugevamaid stiimuleid põhjalikuks renoveerimiseks ja soojuspumpade kasutuselevõtuks kooskõlas renoveerimislaine strateegia ja kava „REPowerEU“ käsitleva teatise eesmärkidega. Märkimisväärne kulude kokkuhoiu potentsiaal, mida pakub energiatõhususe parandamine, võimaldab kasutada tagasimakstavaid rahastamisvahendeid elamute ning üldkasutatavate ja ärihoonete renoveerimise määra suurendamiseks. See parandaks veelgi õhu kvaliteeti, kiirendaks energiasäästu ja vähendaks nõudlust fossiilkütuste järele küttesektoris. Selleks, et Poola oleks kooskõlas paketi „Eesmärk 55“ eesmärkidega, tuleb veelgi ambitsioonikamalt vähendada kasvuhoonegaaside heidet ning suurendada taastuvenergia tootmist ja energiatõhusust.

| (34) | Transpordisektor on energiatootmise järel teine kõige saastavam sektor ja selle arvele langeb ligikaudu 70 % kogu naftatarbimisest. Maanteetransport põhjustab suurima osa sektori heitkogustest. Seetõttu on oluline kiirendada meetmeid liikuvuse dekarboniseerimiseks. Sellele aitaks kaasa ühistranspordi, aktiivse liikuvuse ja vähese heitega transpordiliikide stimuleerimine. Ühistranspordi atraktiivsuse ja juurdepääsetavuse suurendamine, sealhulgas maapiirkondades, ning eeslinnade parem ühendamine linnastute keskustega aitaks vähendada õhusaastet, võidelda tõrjutuse vastu ja parandada elukvaliteeti. Heiteta autode osakaal uute registreeritud sõidukite seas oli 2020. aastal 0,8 %, mis on tunduvalt alla liidu keskmise (5,3 %). Tuleks kaaluda täiendavat toetust elektriautode ostmise hõlbustamiseks ning märkimisväärseid investeeringuid laadimistaristusse. |
| --- | --- |

(34)

Transpordisektor on energiatootmise järel teine kõige saastavam sektor ja selle arvele langeb ligikaudu 70 % kogu naftatarbimisest. Maanteetransport põhjustab suurima osa sektori heitkogustest. Seetõttu on oluline kiirendada meetmeid liikuvuse dekarboniseerimiseks. Sellele aitaks kaasa ühistranspordi, aktiivse liikuvuse ja vähese heitega transpordiliikide stimuleerimine. Ühistranspordi atraktiivsuse ja juurdepääsetavuse suurendamine, sealhulgas maapiirkondades, ning eeslinnade parem ühendamine linnastute keskustega aitaks vähendada õhusaastet, võidelda tõrjutuse vastu ja parandada elukvaliteeti. Heiteta autode osakaal uute registreeritud sõidukite seas oli 2020. aastal 0,8 %, mis on tunduvalt alla liidu keskmise (5,3 %). Tuleks kaaluda täiendavat toetust elektriautode ostmise hõlbustamiseks ning märkimisväärseid investeeringuid laadimistaristusse.

| (35) | Poola riikliku energiastrateegia eesmärke tuleb suurendada kooskõlas liidu 2030. aasta ambitsioonikama kliimaeesmärgiga. Selleks et suunata ja stimuleerida avaliku ja erasektori investeeringuid rohepöördesse, on oluline tagada usaldusväärne, stabiilne ja ajakohane strateegiline raamistik. Poola peaks kaaluma seda ambitsioonitaseme tõstmist, et pakkuda investoritele kindlustunnet ja suurendada ettevõtluskeskkonna prognoositavust, kiirendades samal ajal oma energiasüsteemi ümberkujundamist kooskõlas kava „REPowerEU“ käsitleva teatisega. |
| --- | --- |

(35)

Poola riikliku energiastrateegia eesmärke tuleb suurendada kooskõlas liidu 2030. aasta ambitsioonikama kliimaeesmärgiga. Selleks et suunata ja stimuleerida avaliku ja erasektori investeeringuid rohepöördesse, on oluline tagada usaldusväärne, stabiilne ja ajakohane strateegiline raamistik. Poola peaks kaaluma seda ambitsioonitaseme tõstmist, et pakkuda investoritele kindlustunnet ja suurendada ettevõtluskeskkonna prognoositavust, kiirendades samal ajal oma energiasüsteemi ümberkujundamist kooskõlas kava „REPowerEU“ käsitleva teatisega.

| (36) | Kuigi kliimaneutraalsusele ülemineku ja fossiilkütustest loobumise kiirendamine tekitab mitmes sektoris märkimisväärseid ümberkorralduskulusid, saab Poola ühtekuuluvuspoliitika raames kasutada õiglase ülemineku mehhanismi, et leevendada ülemineku sotsiaal-majanduslikku mõju kõige enam mõjutatud piirkondades. Lisaks saab Poola kasutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1057 (21) loodud Euroopa Sotsiaalfond+, et parandada tööhõivevõimalusi ja tugevdada sotsiaalset ühtekuuluvust. |
| --- | --- |

(36)

Kuigi kliimaneutraalsusele ülemineku ja fossiilkütustest loobumise kiirendamine tekitab mitmes sektoris märkimisväärseid ümberkorralduskulusid, saab Poola ühtekuuluvuspoliitika raames kasutada õiglase ülemineku mehhanismi, et leevendada ülemineku sotsiaal-majanduslikku mõju kõige enam mõjutatud piirkondades. Lisaks saab Poola kasutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1057 (21) loodud Euroopa Sotsiaalfond+, et parandada tööhõivevõimalusi ja tugevdada sotsiaalset ühtekuuluvust.

| (37) | Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2022. aasta lähenemisprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (22) kajastub soovituses 1, |
| --- | --- |

(37)

Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2022. aasta lähenemisprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (22) kajastub soovituses 1,

SOOVITAB Poolal võtta 2022. ja 2023. aastal järgmisi meetmeid.

1.

Tagada 2023. aastal, et riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv oleks kooskõlas üldiselt neutraalse eelarvepoliitikaga, võttes arvesse jätkuvat ajutist ja suunatud toetust kodumajapidamistele ja ettevõtetele, mis on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ja Ukrainast põgenevatele inimestele. Olla valmis kohandama jooksvaid kulutusi vastavalt muutuvale olukorrale. Suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, võttes arvesse algatust „REPowerEU“, sealhulgas kasutades taaste- ja vastupidavusrahastut ning muid liidu vahendeid. Järgida pärast 2023. aastat eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne keskpika perioodi eelarvepositsioon. Parandada avaliku sektori kulutuste tõhusust, sealhulgas jätkates eelarvesüsteemi reformi. Tagada tulevaste pensionihüvitiste piisavus ja pensionisüsteemi jätkusuutlikkus, võttes meetmeid tegeliku pensioniea tõstmiseks ja reformides eripensioniskeeme.

2.

Viia kiiresti lõpule komisjoniga peetavad läbirääkimised 2021.–2027. aasta ühtekuuluvuspoliitika programmidokumentide üle, et alustada nende rakendamist.

3.

Suurendada tööturul osalemist, sealhulgas parandades lapsehoiuteenuste ja pikaajalise hoolduse kättesaadavust, ning kõrvaldada allesjäänud tegurid, mis pärsivad püsivamate tööhõivevormide kasutamist. Edendada tööturu jaoks asjakohast kvaliteetset haridust ja oskusi, eelkõige täiskasvanuhariduse ja digioskuste parandamise kaudu. Suunata sotsiaalhüvitisi täpsemalt ja tagada nende kättesaadavus abivajajatele.

4.

Parandada tervishoiusüsteemi vastupidavust, kättesaadavust ja tõhusust, sealhulgas tagades piisavad ressursid tervishoiupüramiidi ümberpööramiseks ja kiirendades e-tervise teenuste kasutuselevõttu. Tugevdada majanduse innovatsioonivõimet, sealhulgas toetades teadusasutusi ja nende tihedamat koostööd ettevõtjatega. Edendada ettevõtete ja avaliku halduse edasist digiteerimist, sealhulgas taristu arendamise kaudu.

5.

Parandada investeerimiskliimat, eelkõige kohtute sõltumatuse tagamise kaudu. Tagada tulemuslikud avalikud konsultatsioonid ja sotsiaalpartnerite kaasamine poliitika kujundamisse.

6.

Vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest, kõrvaldades regulatiivsed, haldus- ja taristuga seotud tõkked, et kiirendada taastuvate energiaallikatega seotud loamenetlusi ja taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu. Reformida hoonete renoveerimise poliitikat ja toetuskavasid, et ergutada energiatõhususe parandamist, edendada energiasäästu ja fossiilkütuste kiiremat järkjärgulist kasutuselt kõrvaldamist küttesektoris ning kiirendada soojuspumpade kasutuselevõttu. Kiirendada üleminekut ühistranspordile ja aktiivsele liikuvusele ning edendada elektrisõidukite kiiremat kasutuselevõttu stiimulitega ja laadimistaristusse tehtavate investeeringutega. Parandada rohepöörde pikaajalist ja keskpika perioodi strateegilist planeerimist, ajakohastades riiklikku energiapoliitikat kooskõlas Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärkidega ja kava „REPowerEU“ käsitleva teatisega, et pakkuda äriringkondadele kindlustunnet ja kasutada rahalisi vahendeid tõhusalt selleks, et kiirendada investeeringuid puhtasse energiasse.

Brüssel, 12. juuli 2022

Nõukogu nimel

eesistuja

Z. STANJURA

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (ELT L 57, 18.2.2021, lk 17).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta (ELT L 306, 23.11.2011, lk 25).

3

(4)  Nõukogu 4. märtsi 2022. aasta rakendusotsus (EL) 2022/382, millega määratakse kindlaks Ukrainast lähtuva põgenike massilise sissevoolu olemasolu direktiivi 2001/55/EÜ artikli 5 tähenduses ning nähakse selle tulemusena ette ajutine kaitse (ELT L 71, 4.3.2022, lk 1).

4

(5)  Nõukogu 20. juuli 2001. aasta direktiiv 2001/55/EÜ miinimumnõuete kohta ajutise kaitse andmiseks ümberasustatud isikute massilise sissevoolu korral ning meetmete kohta liikmesriikide jõupingutuste tasakaalustamiseks nende isikute vastuvõtmisel ning selle tagajärgede kandmisel (EÜT L 212, 7.8.2001, lk 12).

5

(6)  Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovitus, milles esitatakse nõukogu arvamus Poola 2021. aasta lähenemisprogrammi kohta (ELT C 304, 29.7.2021, lk 98).

6

(7)  Käesolevas soovituses esitatud hinnangud eelarvepoliitika ja selle komponentide kohta on komisjoni hinnangud, mis põhinevad komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi aluseks olevatel eeldustel. Komisjoni hinnangud keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu kohta ei hõlma selliste reformide positiivset mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ja võivad hoogustada potentsiaalset majanduskasvu.

7

(8)  Ei rahastata taaste- ja vastupidavusrahastust ega muudest liidu vahenditest antavate toetustega.

8

(9)  ST 9728/2022; ST 9728/2022 ADD 1.

9

(10)  Nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitus, milles käsitletakse Poola 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Poola 2020. aasta lähenemisprogrammi kohta (ELT C 282, 26.8.2020, lk 135).

10

(11)  Näitajad kajastavad alates 2021. aasta sügisest võetud meetmete aastaste eelarvekulude taset, sealhulgas jooksvaid tulusid ja kulusid ning asjakohasel juhul kapitalikulumeetmeid.

11

(12)  Eeldatakse, et Ukrainast liitu põgenenud isikute koguarv jõuab 2022. aasta lõpuks järk-järgult 6 miljonini ning nende geograafiline jaotus põhineb olemasoleva diasporaa suurusel, vastuvõtva liikmesriigi elanikkonna suhtelisel suurusel ja Ukrainast põgenenud isikute tegelikul jaotusel üle kogu liidu 2022. aasta märtsi seisuga. Inimese kohta arvutatud eelarvekulude puhul põhinevad hinnangud komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse Euromodi mikrosimulatsiooni mudelil, võttes arvesse nii rahaülekandeid kui ka mitterahalisi hüvitisi, nagu haridus ja tervishoid.

12

(13)  Näitaja miinusmärk vastab esmaste kulude kasvu liigsele kasvule võrreldes keskpika perioodi majanduskasvuga, osutades ekspansiivsele eelarvepoliitikale.

13

(14)  Need on komisjoni prognoosid. Komisjon ei ole Poola taaste- ja vastupidavuskava veel hinnanud.

14

(15)  Muud riiklikult rahastatavad investeeringukulud peaksid andma ekspansiivse panuse 0,4 protsendipunkti ulatuses SKPst (sealhulgas ülekanded Poola arengupangale).

15

(16)  Näitaja plussmärk vastab esmaste kulude kasvu vähesele kasvule võrreldes keskpika perioodi majanduskasvuga, osutades pärssivale eelarvepoliitikale.

16

(17)  Muud riiklikult rahastatavad investeeringukulud peaksid andma pärssiva panuse 0,1 protsendipunkti ulatuses SKPst.

17

(18)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1060, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfond+, Ühtekuuluvusfondi, Õiglase Ülemineku Fondi ja Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfondi kohta ning nende ja Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastu suhtes kohaldatavad finantsreeglid (ELT L 231, 30.6.2021, lk 159).

18

(19)  Kliimameetmete eduaruanne (2021).

19

(20)  Eurostat (2020), Venemaa impordi osakaal maagaasi, toornafta ja kivisöe koguimpordis. ELi 27 liikmesriigi keskmise impordi puhul põhineb koguimport ELi 27 liikmesriigist väljastpoolt pärit impordil. Poola puhul hõlmab koguimport ELi-sisest kaubandust. Toornafta ei hõlma rafineeritud naftatooteid. Alates 27. aprillist 2022 ei saa Poola enam Venemaalt gaasi.

20

(21)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1057, millega luuakse Euroopa Sotsiaalfond+ (ESF+) ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1296/2013 (ELT L 231, 30.6.2021, lk 21).

21

(22)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 lõikele 2.

22

---

| 1.9.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 334/181 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 334/181

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

12. juuli 2022,

milles käsitletakse Portugali 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Portugali 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohta

(2022/C 334/22)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arves nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta, (2) eriti selle artikli 6 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | 19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, (3) millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu. Taaste- ja vastupidavusrahastust antakse rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. See aitab majandusel taastuda ning teha eelkõige rohe- ja digipöörde edendamiseks kestlikke ja majanduskasvu soodustavaid reforme ja investeeringuid, tugevdades samas liikmesriikide majanduse vastupidavust ja potentsiaalset majanduskasvu. Samuti aitab see tugevdada riigi rahanduse jätkusuutlikkust ning edendada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis. 2022. aasta juunis ajakohastatakse kooskõlas määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikega 2 taaste- ja vastupidavusrahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust. |
| --- | --- |

(1)

19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, (3) millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu. Taaste- ja vastupidavusrahastust antakse rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. See aitab majandusel taastuda ning teha eelkõige rohe- ja digipöörde edendamiseks kestlikke ja majanduskasvu soodustavaid reforme ja investeeringuid, tugevdades samas liikmesriikide majanduse vastupidavust ja potentsiaalset majanduskasvu. Samuti aitab see tugevdada riigi rahanduse jätkusuutlikkust ning edendada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis. 2022. aasta juunis ajakohastatakse kooskõlas määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikega 2 taaste- ja vastupidavusrahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust.

| (2) | 24. novembril 2021 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2022) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse 7. mail 2021 allkirjastatud Porto sotsiaalkohustust rakendada edasi Euroopa sotsiaalõiguste sammast, mille Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kuulutasid välja 17. novembril 2017. Euroopa Ülemkogu kiitis 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid heaks 25. märtsil 2022. 24. novembril 2021 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles nimetati Portugali ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta ning ettepaneku 2022. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist. 5. aprillil 2022 võttis nõukogu vastu soovituse euroala majanduspoliitika kohta (4) ja 14. märtsil 2022 ühise tööhõive aruande. |
| --- | --- |

(2)

24. novembril 2021 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2022) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse 7. mail 2021 allkirjastatud Porto sotsiaalkohustust rakendada edasi Euroopa sotsiaalõiguste sammast, mille Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kuulutasid välja 17. novembril 2017. Euroopa Ülemkogu kiitis 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid heaks 25. märtsil 2022. 24. novembril 2021 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles nimetati Portugali ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta ning ettepaneku 2022. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist. 5. aprillil 2022 võttis nõukogu vastu soovituse euroala majanduspoliitika kohta (4) ja 14. märtsil 2022 ühise tööhõive aruande.

| (3) | Venemaa sissetung Ukrainasse pärast ülemaailmset pandeemiat on märkimisväärselt muutnud geopoliitilist ja majanduslikku olukorda. Sissetungi mõju liikmesriikide majandusele avaldub muu hulgas kõrgemates energia-, toidu- ja toorainehindades ning kehvemates kasvuväljavaadetes. Kõrgemad energiahinnad mõjutavad tugevasti eelkõige kõige haavatavamaid leibkondi, kes kannatavad energiaostuvõimetuse all või elavad selle ohus, samuti ettevõtteid, mis on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad. Liit seisab silmitsi ka Ukrainast põgenevate inimeste enneolematu sissevooluga. Venemaa agressioonisõjast tulenevad majanduslikud tagajärjed on mõjutanud liikmesriike ebaühtlaselt. Sellega seoses käivitati 4. märtsil 2022 nõukogu rakendusotsusega (EL) 2022/382 (5) esimest korda nõukogu direktiiv 2001/55/EÜ, (6) millega anti Ukrainast pärit põgenikele õigus seaduslikult liidus viibida ning juurdepääs haridusele ja koolitusele, tööturule, tervishoiule, eluasemele ja sotsiaalhoolekandele. |
| --- | --- |

(3)

Venemaa sissetung Ukrainasse pärast ülemaailmset pandeemiat on märkimisväärselt muutnud geopoliitilist ja majanduslikku olukorda. Sissetungi mõju liikmesriikide majandusele avaldub muu hulgas kõrgemates energia-, toidu- ja toorainehindades ning kehvemates kasvuväljavaadetes. Kõrgemad energiahinnad mõjutavad tugevasti eelkõige kõige haavatavamaid leibkondi, kes kannatavad energiaostuvõimetuse all või elavad selle ohus, samuti ettevõtteid, mis on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad. Liit seisab silmitsi ka Ukrainast põgenevate inimeste enneolematu sissevooluga. Venemaa agressioonisõjast tulenevad majanduslikud tagajärjed on mõjutanud liikmesriike ebaühtlaselt. Sellega seoses käivitati 4. märtsil 2022 nõukogu rakendusotsusega (EL) 2022/382 (5) esimest korda nõukogu direktiiv 2001/55/EÜ, (6) millega anti Ukrainast pärit põgenikele õigus seaduslikult liidus viibida ning juurdepääs haridusele ja koolitusele, tööturule, tervishoiule, eluasemele ja sotsiaalhoolekandele.

| (4) | Võttes arvesse kiiresti muutuvat majanduslikku ja geopoliitilist olukorda, jätkub Euroopa poolaasta raames 2022. aastal majandus- ja tööhõivepoliitika ulatuslik koordineerimine, lähtudes samal ajal taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamisnõuetest, nagu on märgitud 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsis. Vastuvõetud taaste- ja vastupidavuskavade rakendamine on oluline poliitiliste prioriteetide elluviimiseks Euroopa poolaasta raames, kuna kavades käsitletakse kõiki 2019. ja 2020. aasta Euroopa poolaasta tsüklites esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019. ja 2020. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mida on läbi vaadatud, ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21, nagu ka riigipõhised soovitused, mis esitati enne selliste läbivaadatud, ajakohastatud või muudetud kavade esitamise kuupäeva. |
| --- | --- |

(4)

Võttes arvesse kiiresti muutuvat majanduslikku ja geopoliitilist olukorda, jätkub Euroopa poolaasta raames 2022. aastal majandus- ja tööhõivepoliitika ulatuslik koordineerimine, lähtudes samal ajal taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamisnõuetest, nagu on märgitud 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsis. Vastuvõetud taaste- ja vastupidavuskavade rakendamine on oluline poliitiliste prioriteetide elluviimiseks Euroopa poolaasta raames, kuna kavades käsitletakse kõiki 2019. ja 2020. aasta Euroopa poolaasta tsüklites esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019. ja 2020. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mida on läbi vaadatud, ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21, nagu ka riigipõhised soovitused, mis esitati enne selliste läbivaadatud, ajakohastatud või muudetud kavade esitamise kuupäeva.

| (5) | Stabiilsuse ja kasvu pakti üldist vabastusklauslit on kohaldatud alates 2020. aasta märtsist. Oma 3. märtsi 2021. aasta teatises „Üks aasta pärast COVID-19 puhangu algust: eelarvepoliitika meetmed“ esitas komisjon oma seisukoha, et otsuse tegemisel üldise vabastusklausli kohaldamise lõpetamise või jätkamise kohta tuleks lähtuda majandusolukorra üldhinnangust, kusjuures peamiseks kvantitatiivseks kriteeriumiks peaks olema liidu või euroala majandustegevuse tase võrreldes kriisieelse tasemega (2019. aasta lõpp). Võttes arvesse suurenenud ebakindlust ja majandusväljavaateid ohustavaid suuri langusriske Euroopas toimuva sõja kontekstis, enneolematut energiahindade tõusu ja jätkuvaid häireid tarneahelates, on põhjendatud stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamisaja pikendamine 2023. aastani. |
| --- | --- |

(5)

Stabiilsuse ja kasvu pakti üldist vabastusklauslit on kohaldatud alates 2020. aasta märtsist. Oma 3. märtsi 2021. aasta teatises „Üks aasta pärast COVID-19 puhangu algust: eelarvepoliitika meetmed“ esitas komisjon oma seisukoha, et otsuse tegemisel üldise vabastusklausli kohaldamise lõpetamise või jätkamise kohta tuleks lähtuda majandusolukorra üldhinnangust, kusjuures peamiseks kvantitatiivseks kriteeriumiks peaks olema liidu või euroala majandustegevuse tase võrreldes kriisieelse tasemega (2019. aasta lõpp). Võttes arvesse suurenenud ebakindlust ja majandusväljavaateid ohustavaid suuri langusriske Euroopas toimuva sõja kontekstis, enneolematut energiahindade tõusu ja jätkuvaid häireid tarneahelates, on põhjendatud stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamisaja pikendamine 2023. aastani.

| (6) | Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovituses, (7) milles esitatakse nõukogu arvamus Portugali 2021. aasta stabiilsusprogrammi kohta, esitatud lähenemisviisi kohaselt on üldist eelarvepoliitikat praegu kõige parem mõõta esmaste kulude (millest on maha arvatud kaalutlusõiguse alusel võetud tulumeetmed ja välja jäetud COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed) – k.a taaste- ja vastupidavusrahastu tagastamatute toetuste ja muude liidu vahenditega rahastatavad kulud – muutusena keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu suhtes (8). Selleks et hinnata, kas riigi eelarvepoliitika on konservatiivne ja kas eelarve struktuur soodustab kestlikku taastumist kooskõlas rohe- ja digipöördega, tuleks üldisest eelarvepoliitikast kaugemale minnes pöörata tähelepanu ka riiklikult rahastatavate (9) esmaste jooksvate kulude (millest on maha arvatud kaalutlusõiguse alusel võetud tulumeetmed ja välja jäetud COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed) ja investeeringute arengule. |
| --- | --- |

(6)

Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovituses, (7) milles esitatakse nõukogu arvamus Portugali 2021. aasta stabiilsusprogrammi kohta, esitatud lähenemisviisi kohaselt on üldist eelarvepoliitikat praegu kõige parem mõõta esmaste kulude (millest on maha arvatud kaalutlusõiguse alusel võetud tulumeetmed ja välja jäetud COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed) – k.a taaste- ja vastupidavusrahastu tagastamatute toetuste ja muude liidu vahenditega rahastatavad kulud – muutusena keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu suhtes (8). Selleks et hinnata, kas riigi eelarvepoliitika on konservatiivne ja kas eelarve struktuur soodustab kestlikku taastumist kooskõlas rohe- ja digipöördega, tuleks üldisest eelarvepoliitikast kaugemale minnes pöörata tähelepanu ka riiklikult rahastatavate (9) esmaste jooksvate kulude (millest on maha arvatud kaalutlusõiguse alusel võetud tulumeetmed ja välja jäetud COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed) ja investeeringute arengule.

| (7) | 2. märtsil 2022 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse 2023. aasta eelarvepoliitika üldised suunised („eelarvesuunised“), et toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon märkis, et 2022. aasta talveprognoosi makromajandusliku prognoosi kohaselt näib üleminek 2020.–2022. aasta üldiselt toetavalt eelarvepoliitikalt üldiselt neutraalsele eelarvepoliitikale, olles samas valmis reageerima muutuvale majandusolukorrale, 2023. aastal asjakohane. Komisjon teatas, et 2023. aasta eelarvesoovitused peaksid jätkuvalt olema liikmesriikide vahel diferentseeritud ja nendes tuleks arvesse võtta võimalikku ülekanduvat mõju riikide vahel. Komisjon kutsus liikmesriike üles kajastama suuniseid oma stabiilsus- ja lähenemisprogrammides. Komisjon võttis kohustuse jälgida tähelepanelikult majandusarengut ja kohandada oma poliitikasuuniseid vastavalt vajadusele ning hiljemalt 2022. aasta mai lõpus esitatavas Euroopa poolaasta kevadpaketis. |
| --- | --- |

(7)

2. märtsil 2022 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse 2023. aasta eelarvepoliitika üldised suunised („eelarvesuunised“), et toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon märkis, et 2022. aasta talveprognoosi makromajandusliku prognoosi kohaselt näib üleminek 2020.–2022. aasta üldiselt toetavalt eelarvepoliitikalt üldiselt neutraalsele eelarvepoliitikale, olles samas valmis reageerima muutuvale majandusolukorrale, 2023. aastal asjakohane. Komisjon teatas, et 2023. aasta eelarvesoovitused peaksid jätkuvalt olema liikmesriikide vahel diferentseeritud ja nendes tuleks arvesse võtta võimalikku ülekanduvat mõju riikide vahel. Komisjon kutsus liikmesriike üles kajastama suuniseid oma stabiilsus- ja lähenemisprogrammides. Komisjon võttis kohustuse jälgida tähelepanelikult majandusarengut ja kohandada oma poliitikasuuniseid vastavalt vajadusele ning hiljemalt 2022. aasta mai lõpus esitatavas Euroopa poolaasta kevadpaketis.

| (8) | Seoses eelarvesuunistega võetakse 2023. aasta eelarvesoovitustes arvesse halvenenud majandusväljavaateid, suurenenud ebakindlust ja täiendavaid langusriske ning võrreldes komisjoni 2022. aasta talveprognoosiga kiiremat inflatsiooni. Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleb eelarvemeetmete abil suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse ning säilitada kõige haavatavamate leibkondade ostujõud, et leevendada energiahinna tõusu mõju ja aidata piirata teisest inflatsioonisurvet sihipäraste ja ajutiste meetmete abil. Eelarvepoliitika peab jääma paindlikuks, et kohaneda kiiresti muutuvate oludega, sealhulgas Venemaa Ukraina-vastasest agressioonisõjast kaitse ja julgeoleku osas tulenevate väljakutsetega, ning see peab olema liikmesriikide vahel diferentseeritud vastavalt nende eelarve- ja majandusolukorrale, võttes sealhulgas arvesse, kuidas neile mõjub kriis ja Ukrainast põgenenud inimeste sisseränne. |
| --- | --- |

(8)

Seoses eelarvesuunistega võetakse 2023. aasta eelarvesoovitustes arvesse halvenenud majandusväljavaateid, suurenenud ebakindlust ja täiendavaid langusriske ning võrreldes komisjoni 2022. aasta talveprognoosiga kiiremat inflatsiooni. Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleb eelarvemeetmete abil suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse ning säilitada kõige haavatavamate leibkondade ostujõud, et leevendada energiahinna tõusu mõju ja aidata piirata teisest inflatsioonisurvet sihipäraste ja ajutiste meetmete abil. Eelarvepoliitika peab jääma paindlikuks, et kohaneda kiiresti muutuvate oludega, sealhulgas Venemaa Ukraina-vastasest agressioonisõjast kaitse ja julgeoleku osas tulenevate väljakutsetega, ning see peab olema liikmesriikide vahel diferentseeritud vastavalt nende eelarve- ja majandusolukorrale, võttes sealhulgas arvesse, kuidas neile mõjub kriis ja Ukrainast põgenenud inimeste sisseränne.

| (9) | 22. aprillil 2021 esitas Portugal vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon hindas määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas esitatud hindamissuunistega. 13. juulil 2021 võttis nõukogu vastu rakendusotsuse Portugali taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnangu heakskiitmise kohta (10). Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsuse vastuvõtmisest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Portugal on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjakohased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud. |
| --- | --- |

(9)

22. aprillil 2021 esitas Portugal vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon hindas määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas esitatud hindamissuunistega. 13. juulil 2021 võttis nõukogu vastu rakendusotsuse Portugali taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnangu heakskiitmise kohta (10). Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsuse vastuvõtmisest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Portugal on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjakohased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud.

| (10) | 29. aprillil 2022 esitas Portugal kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artiklis 4 sätestatud tähtajaga oma 2022. aasta riikliku reformikava ja 2022. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2022. aasta riiklik reformikava ka Portugali kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava rakendamisel tehtud edusammude kohta. |
| --- | --- |

(10)

29. aprillil 2022 esitas Portugal kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artiklis 4 sätestatud tähtajaga oma 2022. aasta riikliku reformikava ja 2022. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2022. aasta riiklik reformikava ka Portugali kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava rakendamisel tehtud edusammude kohta.

| (11) | 23. mail 2022 avaldas komisjon Portugali kohta 2022. aasta riigiaruande. Selles hinnati Portugali edusamme nõukogu poolt 2019., 2020. ja 2021. aastal vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti taaste ja vastupidavuse tulemustabeli põhjal kokkuvõte sellest, kuidas Portugal on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Selle analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega, sealhulgas nendega, mis tekivad seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse. Samuti hinnati Portugali edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning liidu peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamisel. |
| --- | --- |

(11)

23. mail 2022 avaldas komisjon Portugali kohta 2022. aasta riigiaruande. Selles hinnati Portugali edusamme nõukogu poolt 2019., 2020. ja 2021. aastal vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti taaste ja vastupidavuse tulemustabeli põhjal kokkuvõte sellest, kuidas Portugal on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Selle analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega, sealhulgas nendega, mis tekivad seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse. Samuti hinnati Portugali edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning liidu peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamisel.

| (12) | Komisjon tegi määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 alusel Portugali kohta põhjaliku analüüsi ja avaldas selle tulemused 23. mail 2022. Komisjon jõudis järeldusele, et Portugalis on makromajanduslik tasakaalustamatus. Haavatavus on eelkõige seotud suure välisvõla, erasektori võla ja valitsemissektori võlaga olukorras, kus tootlikkuse kasv on aeglane. |
| --- | --- |

(12)

Komisjon tegi määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 alusel Portugali kohta põhjaliku analüüsi ja avaldas selle tulemused 23. mail 2022. Komisjon jõudis järeldusele, et Portugalis on makromajanduslik tasakaalustamatus. Haavatavus on eelkõige seotud suure välisvõla, erasektori võla ja valitsemissektori võlaga olukorras, kus tootlikkuse kasv on aeglane.

| (13) | 14. aprillil 2022 esitas Portugal uue 2022. aasta eelarvekava. Täielik hinnang sellele kavale esitatakse komisjoni arvamuses vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 473/2013 (11) artiklile 7. |
| --- | --- |

(13)

14. aprillil 2022 esitas Portugal uue 2022. aasta eelarvekava. Täielik hinnang sellele kavale esitatakse komisjoni arvamuses vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 473/2013 (11) artiklile 7.

| (14) | Oma 20. juuli 2020. aasta soovituses (12) soovitas nõukogu Portugalil võtta 2020. ja 2021. aastal kooskõlas üldise vabastusklausliga kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida COVID-19 pandeemiale ning toetada majandust ja selle taastumist. Samuti soovitas nõukogu Portugalil juhul, kui majandustingimused seda võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon keskpikas perspektiivis ja tagada võla jätkusuutlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Eurostati kinnitatud andmete põhjal vähenes Portugali valitsemissektori eelarvepuudujääk 5,8 %-lt SKPst 2020. aastal 2,8 %-le SKPst 2021. aastal. Portugali eelarvepoliitilised meetmed toetasid majanduse taastumist 2021. aastal, samal ajal kui ajutiste erakorraliste toetusmeetmete maht vähenes 2,3 %-lt SKPst 2020. aastal 2,2 %-le SKPst 2021. aastal. Portugali 2021. aasta meetmed olid kooskõlas nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitusega. 2020. ja 2021. aastal valitsuse poolt kaalutlusõiguse alusel võetud eelarvemeetmed olid enamasti ajutised või kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega. Mõned valitsuse poolt 2020. ja 2021. aastal kaalutlusõiguse alusel võetud meetmed ei olnud ajutised ega kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega, kusjuures peamiselt hõlmasid need tervishoiuga seotud kulutusi, sealhulgas täiendavate tervishoiutöötajate palkamist riikliku tervishoiuteenistuse reageerimissuutlikkuse tugevdamiseks. Eurostati kinnitatud andmete kohaselt langes valitsemissektori võlg 135,2 %-lt SKPst 2020. aastal 127,4 %-le SKPst 2021. aastal. |
| --- | --- |

(14)

Oma 20. juuli 2020. aasta soovituses (12) soovitas nõukogu Portugalil võtta 2020. ja 2021. aastal kooskõlas üldise vabastusklausliga kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida COVID-19 pandeemiale ning toetada majandust ja selle taastumist. Samuti soovitas nõukogu Portugalil juhul, kui majandustingimused seda võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon keskpikas perspektiivis ja tagada võla jätkusuutlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Eurostati kinnitatud andmete põhjal vähenes Portugali valitsemissektori eelarvepuudujääk 5,8 %-lt SKPst 2020. aastal 2,8 %-le SKPst 2021. aastal. Portugali eelarvepoliitilised meetmed toetasid majanduse taastumist 2021. aastal, samal ajal kui ajutiste erakorraliste toetusmeetmete maht vähenes 2,3 %-lt SKPst 2020. aastal 2,2 %-le SKPst 2021. aastal. Portugali 2021. aasta meetmed olid kooskõlas nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitusega. 2020. ja 2021. aastal valitsuse poolt kaalutlusõiguse alusel võetud eelarvemeetmed olid enamasti ajutised või kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega. Mõned valitsuse poolt 2020. ja 2021. aastal kaalutlusõiguse alusel võetud meetmed ei olnud ajutised ega kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega, kusjuures peamiselt hõlmasid need tervishoiuga seotud kulutusi, sealhulgas täiendavate tervishoiutöötajate palkamist riikliku tervishoiuteenistuse reageerimissuutlikkuse tugevdamiseks. Eurostati kinnitatud andmete kohaselt langes valitsemissektori võlg 135,2 %-lt SKPst 2020. aastal 127,4 %-le SKPst 2021. aastal.

| (15) | 2022. aasta stabiilsusprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on 2022. aastal ettevaatlik ja edaspidi realistlik (13). Valitsuse prognoosi kohaselt kasvab reaalne SKP 2022. aastal 5,0 % ja 2023. aastal 3,3 %. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on SKP reaalkasv 2022. aastal suurem ehk 5,8 % ja 2023. aastal väiksem ehk 2,7 %. Erinevus tuleneb sellest, et komisjon prognoosib 2022. aastaks suuremat eratarbimise ja netoekspordi kasvu ning 2023. aastaks väiksemat investeeringute ja netoekspordi kasvu. Valitsus prognoosib oma 2022. aasta stabiilsusprogrammis, et valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk väheneb 2022. aastal 1,9 %-le SKPst ja 2023. aastal 0,7 %-le SKPst. 2022. aastaks prognoositud vähenemine kajastab peamiselt majandustegevuse jõulist kasvu ja enamiku pandeemiaga seotud erakorraliste meetmete lõpetamist. 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 2022. aastal 120,8 %-le ja seejärel 2023. aastal 115,4 %-le. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2022. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk moodustab 2022. ja 2023. aastal vastavalt 1,9 % ja 1,0 % SKPst. See on kooskõlas 2022. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud eelarvepuudujäägiga 2022. aasta puhul ja sellest veidi suurem 2023. aasta puhul, mis on peamiselt tingitud komisjoni poolt 2023. aastaks prognoositud suurematest jooksvatest kulutustest. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2022. aastal väiksem ehk 119,9 % ja 2023. aastal sarnane ehk 115,3 %. Erinevus 2022. aasta puhul tuleneb sellest, et komisjon prognoosib sellel aastal suuremat SKP nominaalkasvu. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on keskpika perioodi (kümne aasta keskmine) potentsiaalne SKP kasv hinnanguliselt 1,5 %. See hinnang ei hõlma aga selliste reformide mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ja võivad hoogustada Portugali potentsiaalset majanduskasvu. |
| --- | --- |

(15)

2022. aasta stabiilsusprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on 2022. aastal ettevaatlik ja edaspidi realistlik (13). Valitsuse prognoosi kohaselt kasvab reaalne SKP 2022. aastal 5,0 % ja 2023. aastal 3,3 %. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on SKP reaalkasv 2022. aastal suurem ehk 5,8 % ja 2023. aastal väiksem ehk 2,7 %. Erinevus tuleneb sellest, et komisjon prognoosib 2022. aastaks suuremat eratarbimise ja netoekspordi kasvu ning 2023. aastaks väiksemat investeeringute ja netoekspordi kasvu. Valitsus prognoosib oma 2022. aasta stabiilsusprogrammis, et valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk väheneb 2022. aastal 1,9 %-le SKPst ja 2023. aastal 0,7 %-le SKPst. 2022. aastaks prognoositud vähenemine kajastab peamiselt majandustegevuse jõulist kasvu ja enamiku pandeemiaga seotud erakorraliste meetmete lõpetamist. 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 2022. aastal 120,8 %-le ja seejärel 2023. aastal 115,4 %-le. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2022. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk moodustab 2022. ja 2023. aastal vastavalt 1,9 % ja 1,0 % SKPst. See on kooskõlas 2022. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud eelarvepuudujäägiga 2022. aasta puhul ja sellest veidi suurem 2023. aasta puhul, mis on peamiselt tingitud komisjoni poolt 2023. aastaks prognoositud suurematest jooksvatest kulutustest. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2022. aastal väiksem ehk 119,9 % ja 2023. aastal sarnane ehk 115,3 %. Erinevus 2022. aasta puhul tuleneb sellest, et komisjon prognoosib sellel aastal suuremat SKP nominaalkasvu. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on keskpika perioodi (kümne aasta keskmine) potentsiaalne SKP kasv hinnanguliselt 1,5 %. See hinnang ei hõlma aga selliste reformide mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ja võivad hoogustada Portugali potentsiaalset majanduskasvu.

| (16) | 2022. aastal kaotab valitsus järk-järgult enamiku COVID-19 kriisile reageerimiseks võetud meetmetest, nii et ajutised erakorralised meetmed peaksid prognooside kohaselt vähenema 2,2 %-lt SKPst 2021. aastal 0,7 %-le SKPst 2022. aastal. Valitsemissektori 2022. aasta eelarvepuudujääki mõjutavad energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetud meetmed, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal hinnanguliselt 0,6 % SKPst ja mis 2023. aastaks täielikult kaotatakse (14). Need meetmed hõlmavad peamiselt sotsiaalsiirdeid vaesematele leibkondadele, energiatarbimise kaudsete maksude alandamist ja energia tarbimise toetusi. Need meetmed on kavandatud ajutistena. Kui aga energiahinnad jäävad kõrgeks ka 2023. aastal, võidakse mõned neist meetmetest säilitada. Mõned neist meetmetest, eelkõige kütusemaksu üldine vähendamine, ei ole suunatud. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad ka Ukraina põgenikele ajutise kaitse pakkumise kulud, mis komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt moodustavad 2022. aastal 0,1 % SKPst (15). |
| --- | --- |

(16)

2022. aastal kaotab valitsus järk-järgult enamiku COVID-19 kriisile reageerimiseks võetud meetmetest, nii et ajutised erakorralised meetmed peaksid prognooside kohaselt vähenema 2,2 %-lt SKPst 2021. aastal 0,7 %-le SKPst 2022. aastal. Valitsemissektori 2022. aasta eelarvepuudujääki mõjutavad energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetud meetmed, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal hinnanguliselt 0,6 % SKPst ja mis 2023. aastaks täielikult kaotatakse (14). Need meetmed hõlmavad peamiselt sotsiaalsiirdeid vaesematele leibkondadele, energiatarbimise kaudsete maksude alandamist ja energia tarbimise toetusi. Need meetmed on kavandatud ajutistena. Kui aga energiahinnad jäävad kõrgeks ka 2023. aastal, võidakse mõned neist meetmetest säilitada. Mõned neist meetmetest, eelkõige kütusemaksu üldine vähendamine, ei ole suunatud. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad ka Ukraina põgenikele ajutise kaitse pakkumise kulud, mis komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt moodustavad 2022. aastal 0,1 % SKPst (15).

| (17) | Oma 18. juuni 2021. aasta soovituses soovitas nõukogu Portugalil kasutada 2022. aastal taaste- ja vastupidavusrahastut, et rahastada täiendavaid investeeringuid majanduse taastamisse, järgides samal ajal konservatiivset eelarvepoliitikat. Lisaks peaks riik säilitama riiklikult rahastatavad investeeringud. Ühtlasi soovitas nõukogu Portugalil piirata riiklikult rahastatavate jooksvate kulude kasvu. Samuti soovitas nõukogu Portugalil juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon ja tagada riigi rahanduse jätkusuutlikkus keskpikas perspektiivis ning samal ajal suurendada investeeringuid majanduskasvu potentsiaali hoogustamiseks. |
| --- | --- |

(17)

Oma 18. juuni 2021. aasta soovituses soovitas nõukogu Portugalil kasutada 2022. aastal taaste- ja vastupidavusrahastut, et rahastada täiendavaid investeeringuid majanduse taastamisse, järgides samal ajal konservatiivset eelarvepoliitikat. Lisaks peaks riik säilitama riiklikult rahastatavad investeeringud. Ühtlasi soovitas nõukogu Portugalil piirata riiklikult rahastatavate jooksvate kulude kasvu. Samuti soovitas nõukogu Portugalil juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon ja tagada riigi rahanduse jätkusuutlikkus keskpikas perspektiivis ning samal ajal suurendada investeeringuid majanduskasvu potentsiaali hoogustamiseks.

| (18) | Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi ja Portugali 2022. aasta stabiilsusprogrammis esitatud teabe kohaselt prognoositakse, et eelarvepoliitika on 2022. aastal toetav (– 2,0 % SKPst) (16). Portugal kavatseb jätkuvalt toetada majanduse taastamist, kasutades taaste- ja vastupidavusrahastut täiendavate investeeringute rahastamiseks, nagu on soovitanud nõukogu. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2021. aastaga suurenema 0,5 protsendipunkti SKPst. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2022. aastal andma eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,2 protsendipunkti SKPst (17). Seepärast kavatseb Portugal säilitada riiklikult rahastatavad investeeringud, nagu on soovitanud nõukogu. Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2022. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 1,1 protsendipunkti. See märkimisväärne ekspansiivne panus hõlmab energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju vähendamiseks võetavate meetmete (0,6 % SKPst) ning Ukraina põgenikele ajutise kaitse pakkumise kulude (0,1 % SKPst) täiendavat mõju, samas kui avaliku sektori palgakulude suurenemine, elanikkonna vananemisega seotud kulutused ja vahetarbimine avaldavad eeldatavasti jätkuvalt survet jooksvate kulude suurendamiseks. Eelkõige mõjutab ka tarbijahindade suurem kasv võrreldes SKP deflaatoriga prognooside kohaselt 2022. aastal riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude ekspansiivset panust üldisesse eelarvepoliitikasse, suurendades valitsemissektori kulutusi kaupade ja teenuste tarbimisele. Prognoositakse, et Portugal hoiab riiklikult rahastatavate jooksvate kulude kasvu 2022. aastal üldjoontes kontrolli all, kuna riiklikult rahastatavate jooksvate kulude märkimisväärne ekspansiivne panus 2022. aastal on peamiselt tingitud meetmetest, millega leevendatakse energiahindade tõusu majanduslikku ja sotsiaalset mõju, ning kuludest, mis on seotud Ukraina põgenikele ajutise kaitse pakkumisega. |
| --- | --- |

(18)

Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi ja Portugali 2022. aasta stabiilsusprogrammis esitatud teabe kohaselt prognoositakse, et eelarvepoliitika on 2022. aastal toetav (– 2,0 % SKPst) (16). Portugal kavatseb jätkuvalt toetada majanduse taastamist, kasutades taaste- ja vastupidavusrahastut täiendavate investeeringute rahastamiseks, nagu on soovitanud nõukogu. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2021. aastaga suurenema 0,5 protsendipunkti SKPst. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2022. aastal andma eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,2 protsendipunkti SKPst (17). Seepärast kavatseb Portugal säilitada riiklikult rahastatavad investeeringud, nagu on soovitanud nõukogu. Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2022. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 1,1 protsendipunkti. See märkimisväärne ekspansiivne panus hõlmab energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju vähendamiseks võetavate meetmete (0,6 % SKPst) ning Ukraina põgenikele ajutise kaitse pakkumise kulude (0,1 % SKPst) täiendavat mõju, samas kui avaliku sektori palgakulude suurenemine, elanikkonna vananemisega seotud kulutused ja vahetarbimine avaldavad eeldatavasti jätkuvalt survet jooksvate kulude suurendamiseks. Eelkõige mõjutab ka tarbijahindade suurem kasv võrreldes SKP deflaatoriga prognooside kohaselt 2022. aastal riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude ekspansiivset panust üldisesse eelarvepoliitikasse, suurendades valitsemissektori kulutusi kaupade ja teenuste tarbimisele. Prognoositakse, et Portugal hoiab riiklikult rahastatavate jooksvate kulude kasvu 2022. aastal üldjoontes kontrolli all, kuna riiklikult rahastatavate jooksvate kulude märkimisväärne ekspansiivne panus 2022. aastal on peamiselt tingitud meetmetest, millega leevendatakse energiahindade tõusu majanduslikku ja sotsiaalset mõju, ning kuludest, mis on seotud Ukraina põgenikele ajutise kaitse pakkumisega.

| (19) | Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika seisund, eeldusel et poliitikat ei muudeta, 2023. aastal 0,0 % SKPst (18). Prognooside kohaselt jätkab Portugal 2023. aastal taaste- ja vastupidavusrahastust antavate toetuste kasutamist, et rahastada täiendavaid investeeringuid majanduse taastamise toetuseks. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2022. aastaga suurenema 0,2 protsendipunkti SKPst. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2023. aastal andma eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,3 protsendipunkti (19). Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2023. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 0,7 protsendipunkti. See hõlmab energiahindade tõusu leevendamiseks võetud meetmete järkjärgulise kaotamise mõju (0,6 % SKPst). Samal ajal prognoositakse, et tarbijahindade suurem kasv võrreldes SKP deflaatoriga 2022. aastal mõjutab riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude panust üldisesse eelarvepoliitikasse 2023. aastal, suurendades indekseerimise tulemusena kulutusi pensionidele ja sotsiaalhüvitistele. |
| --- | --- |

(19)

Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika seisund, eeldusel et poliitikat ei muudeta, 2023. aastal 0,0 % SKPst (18). Prognooside kohaselt jätkab Portugal 2023. aastal taaste- ja vastupidavusrahastust antavate toetuste kasutamist, et rahastada täiendavaid investeeringuid majanduse taastamise toetuseks. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2022. aastaga suurenema 0,2 protsendipunkti SKPst. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2023. aastal andma eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,3 protsendipunkti (19). Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2023. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 0,7 protsendipunkti. See hõlmab energiahindade tõusu leevendamiseks võetud meetmete järkjärgulise kaotamise mõju (0,6 % SKPst). Samal ajal prognoositakse, et tarbijahindade suurem kasv võrreldes SKP deflaatoriga 2022. aastal mõjutab riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude panust üldisesse eelarvepoliitikasse 2023. aastal, suurendades indekseerimise tulemusena kulutusi pensionidele ja sotsiaalhüvitistele.

| (20) | 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk järk-järgult vähenema 0,3 %-le SKPst 2024. aastal ja 2025. aastaks peaks eelarve saavutama tasakaalu. Seega peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk jääma programmiperioodi jooksul alla 3 % SKPst. 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse 2025. aastaks kahanema, vähenedes 2024. aastal 109,8 %-le ja 2025. aastal veelgi 105,9 %-le. Komisjoni analüüsi kohaselt näivad võla jätkusuutlikkusega seotud riskid keskpikas perspektiivis suured. |
| --- | --- |

(20)

2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk järk-järgult vähenema 0,3 %-le SKPst 2024. aastal ja 2025. aastaks peaks eelarve saavutama tasakaalu. Seega peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk jääma programmiperioodi jooksul alla 3 % SKPst. 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse 2025. aastaks kahanema, vähenedes 2024. aastal 109,8 %-le ja 2025. aastal veelgi 105,9 %-le. Komisjoni analüüsi kohaselt näivad võla jätkusuutlikkusega seotud riskid keskpikas perspektiivis suured.

| (21) | Majanduskasvu soodustavam riigi rahanduse ülesehitus nii riigieelarve tulude kui ka kulude poolel toetaks Portugali rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust, parandaks ettevõtluskeskkonda ja aitaks kaasa kaasavale taastumisele. Mis puudutab Portugali maksusüsteemi, siis on tõendeid (20) selle kohta, et riigi maksusoodustuste süsteem on üsna kohmakas ja see ei ole piisavalt läbipaistev (kindlaks tehti üle 500 maksusoodustuse, mis on kehtestatud enam kui 60 õigusaktis) ning et maksukulutuste majanduslikule tasuvusele tuleks kasuks järjepidev jälgimine ja hindamine. Pealegi koosneb äriühingu tulumaksu määr riiklikust ja kohalikust komponendist, mis muudab süsteemi maksumaksjate jaoks keeruliseks ja tekitab maksuhaldurile lisakoormust. Otseste maksude kinnipidamisele kuuluvad summad on sageli liiga suured, mis toob kaasa märkimisväärsed maksutagastusnõuded järgneval aastal. Maksukogumise korduvad kulud on suhteliselt suured (2019. aastal olid need EL 27 keskmisest ligikaudu 20 % suuremad) ning maksuhalduri investeeringud info- ja kommunikatsioonitehnoloogiasse on liidu keskmisega võrreldes väikesed (2019. aastal moodustasid need 5,7 % maksuhalduri tegevuskuludest, mis oli peaaegu pool EL 27 keskmisest). Seda arvesse võttes aitaks maksuhalduse tõhustamine vähendada Portugalis nii maksude tasumiseks kuluvat aega kui ka maksuvõlgade suurt mahtu (2019. aasta lõpus oli see 37,1 % kogu netomaksutulust, mis oli üks suuremaid näitajaid liidus). Portugali sotsiaalkaitsesüsteemis on sotsiaalsiirete tulemuslikkus vaesuse ja ebavõrdsuse vähendamisel alla liidu keskmise. Miinimumsissetulek ei ole piisav, moodustades 37,5 % vaesuspiirist (liit: 58,9 %). Samal ajal näib, et paljud sotsiaalhüvitised teenivad sarnaseid eesmärke, mis samuti muudab süsteemi keerukaks. Sellest on tingitud sotsiaalkaitsesüsteemi killustatus, mille tulemuseks omakorda on suhteliselt madal kasutusmäär ja puudulik keskendumine neile, kes kõige enam abi vajavad, mis kahjustab sotsiaalhüvitiste katvust ja lõppkokkuvõttes ka nende piisavust. Sellega seoses on eriti oluline rakendada riiklikku vaesuse vastu võitlemise strateegiat. |
| --- | --- |

(21)

Majanduskasvu soodustavam riigi rahanduse ülesehitus nii riigieelarve tulude kui ka kulude poolel toetaks Portugali rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust, parandaks ettevõtluskeskkonda ja aitaks kaasa kaasavale taastumisele. Mis puudutab Portugali maksusüsteemi, siis on tõendeid (20) selle kohta, et riigi maksusoodustuste süsteem on üsna kohmakas ja see ei ole piisavalt läbipaistev (kindlaks tehti üle 500 maksusoodustuse, mis on kehtestatud enam kui 60 õigusaktis) ning et maksukulutuste majanduslikule tasuvusele tuleks kasuks järjepidev jälgimine ja hindamine. Pealegi koosneb äriühingu tulumaksu määr riiklikust ja kohalikust komponendist, mis muudab süsteemi maksumaksjate jaoks keeruliseks ja tekitab maksuhaldurile lisakoormust. Otseste maksude kinnipidamisele kuuluvad summad on sageli liiga suured, mis toob kaasa märkimisväärsed maksutagastusnõuded järgneval aastal. Maksukogumise korduvad kulud on suhteliselt suured (2019. aastal olid need EL 27 keskmisest ligikaudu 20 % suuremad) ning maksuhalduri investeeringud info- ja kommunikatsioonitehnoloogiasse on liidu keskmisega võrreldes väikesed (2019. aastal moodustasid need 5,7 % maksuhalduri tegevuskuludest, mis oli peaaegu pool EL 27 keskmisest). Seda arvesse võttes aitaks maksuhalduse tõhustamine vähendada Portugalis nii maksude tasumiseks kuluvat aega kui ka maksuvõlgade suurt mahtu (2019. aasta lõpus oli see 37,1 % kogu netomaksutulust, mis oli üks suuremaid näitajaid liidus). Portugali sotsiaalkaitsesüsteemis on sotsiaalsiirete tulemuslikkus vaesuse ja ebavõrdsuse vähendamisel alla liidu keskmise. Miinimumsissetulek ei ole piisav, moodustades 37,5 % vaesuspiirist (liit: 58,9 %). Samal ajal näib, et paljud sotsiaalhüvitised teenivad sarnaseid eesmärke, mis samuti muudab süsteemi keerukaks. Sellest on tingitud sotsiaalkaitsesüsteemi killustatus, mille tulemuseks omakorda on suhteliselt madal kasutusmäär ja puudulik keskendumine neile, kes kõige enam abi vajavad, mis kahjustab sotsiaalhüvitiste katvust ja lõppkokkuvõttes ka nende piisavust. Sellega seoses on eriti oluline rakendada riiklikku vaesuse vastu võitlemise strateegiat.

| (22) | Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja nimetatud määruse V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mille rakendamise suunav ajakava tuleb lõpule viia 31. augustiks 2026. Need aitavad lahendada kõiki majanduslikke ja sotsiaalseid probleeme või olulist osa majanduslikest ja sotsiaalsetest probleemidest, millele on osutatud riigipõhistes soovitustes, mille nõukogu esitas Portugalile Euroopa poolaasta raames 2019. ja 2020. aastal, nagu ka riigipõhistes soovitustes, mis esitati enne taaste- ja vastupidavuskava vastuvõtmise kuupäeva. Taaste- ja vastupidavuskavaga edendatakse eelkõige investeeringuid rohe- ja digipöördesse. Kava keskmes on riigi rahanduse kvaliteedi ja riigi osalusega ettevõtete rahalise jätkusuutlikkuse parandamine. Kavas on seatud ambitsioonikas eesmärk tugevdada tervisesüsteemi säilenõtkust ning parandada kvaliteetse tervishoiu ja pikaajalise hoolduse kättesaadavust. Peale selle on kava eesmärk tõsta elanikkonna üldist oskuste taset, sealhulgas digioskuste taset eri elanikkonnarühmades, ning laiendada kutsehariduse ja -koolituse pakkumist. Kava hõlmab märkimisväärseid investeeringuid sotsiaalteenuste parandamiseks, sealhulgas sotsiaaleluruumide ja taskukohaste eluasemete pakkumise suurendamise kaudu. Kavas nähakse ette asjakohased meetmed tööturu killustatuse vähendamiseks ning kvaliteetse tööhõive, töökohtade loomise ja nende säilitamise toetamiseks. Kava eesmärk on eelkõige toetada digitaaltehnoloogia kasutamist kodanike ja ettevõtjate poolt. Kava näeb ette meetmed, millega edendatakse eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate juurdepääsu rahastamisele ning era- ja avaliku sektori investeeringuid riigi majanduse taastumise toetamiseks. Lisaks nähakse ette olulised reformid ja investeeringud eesmärgiga edendada investeerimist teadusuuringutesse ja innovatsiooni ning muuta need tõhusamaks ja tulemuslikumaks. Samuti sisaldab kava ambitsioonikaid eesmärke seoses ettevõtluskeskkonna probleemide lahendamise ja kohtusüsteemi tõhususe parandamisega. |
| --- | --- |

(22)

Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja nimetatud määruse V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mille rakendamise suunav ajakava tuleb lõpule viia 31. augustiks 2026. Need aitavad lahendada kõiki majanduslikke ja sotsiaalseid probleeme või olulist osa majanduslikest ja sotsiaalsetest probleemidest, millele on osutatud riigipõhistes soovitustes, mille nõukogu esitas Portugalile Euroopa poolaasta raames 2019. ja 2020. aastal, nagu ka riigipõhistes soovitustes, mis esitati enne taaste- ja vastupidavuskava vastuvõtmise kuupäeva. Taaste- ja vastupidavuskavaga edendatakse eelkõige investeeringuid rohe- ja digipöördesse. Kava keskmes on riigi rahanduse kvaliteedi ja riigi osalusega ettevõtete rahalise jätkusuutlikkuse parandamine. Kavas on seatud ambitsioonikas eesmärk tugevdada tervisesüsteemi säilenõtkust ning parandada kvaliteetse tervishoiu ja pikaajalise hoolduse kättesaadavust. Peale selle on kava eesmärk tõsta elanikkonna üldist oskuste taset, sealhulgas digioskuste taset eri elanikkonnarühmades, ning laiendada kutsehariduse ja -koolituse pakkumist. Kava hõlmab märkimisväärseid investeeringuid sotsiaalteenuste parandamiseks, sealhulgas sotsiaaleluruumide ja taskukohaste eluasemete pakkumise suurendamise kaudu. Kavas nähakse ette asjakohased meetmed tööturu killustatuse vähendamiseks ning kvaliteetse tööhõive, töökohtade loomise ja nende säilitamise toetamiseks. Kava eesmärk on eelkõige toetada digitaaltehnoloogia kasutamist kodanike ja ettevõtjate poolt. Kava näeb ette meetmed, millega edendatakse eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate juurdepääsu rahastamisele ning era- ja avaliku sektori investeeringuid riigi majanduse taastumise toetamiseks. Lisaks nähakse ette olulised reformid ja investeeringud eesmärgiga edendada investeerimist teadusuuringutesse ja innovatsiooni ning muuta need tõhusamaks ja tulemuslikumaks. Samuti sisaldab kava ambitsioonikaid eesmärke seoses ettevõtluskeskkonna probleemide lahendamise ja kohtusüsteemi tõhususe parandamisega.

| (23) | Portugali taaste- ja vastupidavuskava rakendamine aitab eeldatavasti teha täiendavaid edusamme rohe- ja digipöörde valdkonnas. Portugali kliimaeesmärkide saavutamist toetavad meetmed moodustavad taaste- ja vastupidavuskava kogueraldisest 37,9 %, samas kui digieesmärke toetavad meetmed moodustavad kava kogueraldisest 22,1 %. Taaste- ja vastupidavuskava täielik rakendamine kooskõlas asjakohaste eesmärkide ja sihtidega aitab Portugalil COVID-19 kriisist kiiresti taastuda, tugevdades samal ajal tema vastupanuvõimet. Sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üleüldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest. |
| --- | --- |

(23)

Portugali taaste- ja vastupidavuskava rakendamine aitab eeldatavasti teha täiendavaid edusamme rohe- ja digipöörde valdkonnas. Portugali kliimaeesmärkide saavutamist toetavad meetmed moodustavad taaste- ja vastupidavuskava kogueraldisest 37,9 %, samas kui digieesmärke toetavad meetmed moodustavad kava kogueraldisest 22,1 %. Taaste- ja vastupidavuskava täielik rakendamine kooskõlas asjakohaste eesmärkide ja sihtidega aitab Portugalil COVID-19 kriisist kiiresti taastuda, tugevdades samal ajal tema vastupanuvõimet. Sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üleüldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest.

| (24) | Portugal esitas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1060 (21) ettenähtud partnerluslepingu 4. märtsil 2022 ning muud nimetatud määruses ettenähtud ühtekuuluvuspoliitika programmidokumendid 4. juunil 2022. Kooskõlas määrusega (EL) 2021/1060 peab Portugal arvesse võtma asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi ühtekuuluvuspoliitika 2021.–2027. aasta fondide programmitöös. See on eeltingimus ühtekuuluvuspoliitika fondidest saadava rahalise toetuse tulemuslikkuse suurendamiseks ja lisaväärtuse maksimeerimiseks, edendades samal ajal nende ühtekuuluvuspoliitika fondide ning muude liidu vahendite ja fondide vahelist koordineerimist, vastastikust täiendavust ja sidusust. Taaste- ja vastupidavusrahastu ning ühtekuuluvuspoliitika programmide edukas rakendamine sõltub ka selliste kitsaskohtade kõrvaldamisest, mis pärsivad investeeringuid, mis toetavad rohe- ja digipööret ning tasakaalustatud territoriaalset arengut. |
| --- | --- |

(24)

Portugal esitas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1060 (21) ettenähtud partnerluslepingu 4. märtsil 2022 ning muud nimetatud määruses ettenähtud ühtekuuluvuspoliitika programmidokumendid 4. juunil 2022. Kooskõlas määrusega (EL) 2021/1060 peab Portugal arvesse võtma asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi ühtekuuluvuspoliitika 2021.–2027. aasta fondide programmitöös. See on eeltingimus ühtekuuluvuspoliitika fondidest saadava rahalise toetuse tulemuslikkuse suurendamiseks ja lisaväärtuse maksimeerimiseks, edendades samal ajal nende ühtekuuluvuspoliitika fondide ning muude liidu vahendite ja fondide vahelist koordineerimist, vastastikust täiendavust ja sidusust. Taaste- ja vastupidavusrahastu ning ühtekuuluvuspoliitika programmide edukas rakendamine sõltub ka selliste kitsaskohtade kõrvaldamisest, mis pärsivad investeeringuid, mis toetavad rohe- ja digipööret ning tasakaalustatud territoriaalset arengut.

| (25) | Lisaks taaste- ja vastupidavuskavas käsitletud majanduslikele ja sotsiaalsetele probleemidele seisab Portugal silmitsi mitmete muude probleemidega, mis on seotud ringmajandusega. Eelkõige jääb Portugal liidu keskmisest palju maha jäätmekäitluse näitajate poolest. Keskmine olmejäätmete ringlussevõtu määr on madal ja vähenev ning piirkonniti erinev. Portugal ei suutnud saavutada liidu eesmärki võtta 2020. aastaks ringlusse 50 % olmejäätmetest. Üldine ringlussevõtu määr oli 2019. aastal 29 % ja 2020. aastal 26,5 % (esialgsed andmed), samas kui liidu keskmine oli 48 %. Selleks et saavutada liidu järgmise aastakümne eesmärgid, sealhulgas eesmärk võtta 2025. aastaks ringlusse 55 % olmejäätmetest, on vaja teha märkimisväärseid jõupingutusi. Olukorda on vaja parandada jäätmetekke vältimise, vähendamise, jäätmete sorteerimise, korduskasutamise ja ringlussevõtu suurendamise vallas, et vältida jäätmete prügilasse ladestamist või põletamist, ning ringlussevõtu- ja käitlusrajatiste ajakohastamise vallas. Head näited selle kohta, kuidas neid eesmärke paremini saavutada, on prügila- ja põletamistasude suurendamine, jäätmejääkide maksu kehtestamine ja tasude suurendamine omavalitsuste puhul, kus ringlussevõtu eesmärke ei täideta. Lisaks võiks protsessi kiirendada jäätmete liigiti kogumise laiendamise ja jäätmete kogusest sõltuvate tasude süsteemide edasiarendamise abil. |
| --- | --- |

(25)

Lisaks taaste- ja vastupidavuskavas käsitletud majanduslikele ja sotsiaalsetele probleemidele seisab Portugal silmitsi mitmete muude probleemidega, mis on seotud ringmajandusega. Eelkõige jääb Portugal liidu keskmisest palju maha jäätmekäitluse näitajate poolest. Keskmine olmejäätmete ringlussevõtu määr on madal ja vähenev ning piirkonniti erinev. Portugal ei suutnud saavutada liidu eesmärki võtta 2020. aastaks ringlusse 50 % olmejäätmetest. Üldine ringlussevõtu määr oli 2019. aastal 29 % ja 2020. aastal 26,5 % (esialgsed andmed), samas kui liidu keskmine oli 48 %. Selleks et saavutada liidu järgmise aastakümne eesmärgid, sealhulgas eesmärk võtta 2025. aastaks ringlusse 55 % olmejäätmetest, on vaja teha märkimisväärseid jõupingutusi. Olukorda on vaja parandada jäätmetekke vältimise, vähendamise, jäätmete sorteerimise, korduskasutamise ja ringlussevõtu suurendamise vallas, et vältida jäätmete prügilasse ladestamist või põletamist, ning ringlussevõtu- ja käitlusrajatiste ajakohastamise vallas. Head näited selle kohta, kuidas neid eesmärke paremini saavutada, on prügila- ja põletamistasude suurendamine, jäätmejääkide maksu kehtestamine ja tasude suurendamine omavalitsuste puhul, kus ringlussevõtu eesmärke ei täideta. Lisaks võiks protsessi kiirendada jäätmete liigiti kogumise laiendamise ja jäätmete kogusest sõltuvate tasude süsteemide edasiarendamise abil.

| (26) | Versailles’ deklaratsioonis liidu riigipeadelt ja valitsusjuhtidelt saadud volituste kohaselt soovitakse komisjoni ettepanekuga kava „REPowerEU“ kohta kaotada järk-järgult võimalikult kiiresti liidu sõltuvus Venemaalt imporditavast fossiilkütusest. Selleks kavatseb komisjon määrata dialoogis liikmesriikidega kindlaks kõige sobivamad projektid, investeeringud ja reformid riiklikul, piirkondlikul ja liidu tasandil. Nende meetmete eesmärk on vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest ja suunata fossiilkütuste import Venemaalt eemale. |
| --- | --- |

(26)

Versailles’ deklaratsioonis liidu riigipeadelt ja valitsusjuhtidelt saadud volituste kohaselt soovitakse komisjoni ettepanekuga kava „REPowerEU“ kohta kaotada järk-järgult võimalikult kiiresti liidu sõltuvus Venemaalt imporditavast fossiilkütusest. Selleks kavatseb komisjon määrata dialoogis liikmesriikidega kindlaks kõige sobivamad projektid, investeeringud ja reformid riiklikul, piirkondlikul ja liidu tasandil. Nende meetmete eesmärk on vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest ja suunata fossiilkütuste import Venemaalt eemale.

| (27) | Taastuvate energiaallikate osakaal on Portugalis suur (üks kolmandik energiaallikate jaotusest) ja riik ei ole väga sõltuv Venemaa fossiilkütustest. Nafta ja gaasi (enamasti veeldatud maagaasi) arvele langeb siiski kaks kolmandikku riigi primaarenergiaga varustatusest; 2020. aasta andmete kohaselt olid nende osakaalud vastavalt 42 % ja 24 %. 2021. aastal lõpetati järkjärgult kivisöe kasutamine elektritootmises, kuid gaasitarbimine on viimastel aastatel kiiresti kasvanud, osaliselt tulenevalt hüdroenergia väiksemast kättesaadavusest põudade tõttu. Portugali gaasiimpordist on vaid 10 % pärit Venemaalt, mistõttu on riigi impordisõltuvuse määr tublisti alla liidu keskmise (44 %), kuna riik tugineb suures osas veeldatud maagaasile ning Venemaalt ei impordita ka naftat ega kivisütt (22). Sellegipoolest impordib Portugal 100 % kasutatavatest fossiilkütustest. Selleks et vähendada oma üldist impordisõltuvust kooskõlas liidu ambitsioonikamate kliimaeesmärkidega, mis keskenduvad taskukohasemale, turvalisemale ja säästvamale energiale, peab Portugal veelgi rohkem kasutama oma päikese- ja tuuleenergia potentsiaali, eriti avamerel, eelkõige loamenetluste lihtsustamise ja haldussuutlikkuse suurendamise kaudu. Elektri ülekande- ja jaotusvõrkude ajakohastamine, sealhulgas alalisvoolutehnoloogia abil, ning elektri salvestamisse ja taastuvallikatest toodetud vesinikku (koos vastava täiendava taastuvenergia võimsusega) tehtavate investeeringute soodustamine võimaldaks paindlikku ja väga kiiresti reageerivat energiavarustust, mis on suure taastuvenergia osakaaluga süsteemi haldamiseks väga oluline. Portugali ja liidu elektrisüsteemi vastupidavuse seisukohast on probleemiks ka elektrivõrkude vähene ühendatus Hispaaniaga (ja Hispaania kaudu Prantsusmaaga). Täiendavad piiriülesed ühendused võiksid toetada Pürenee poolsaare taastuvenergia võimsuse suuremat integreerimist ühtsesse energiaturgu, sealhulgas vesinikule kohandatav gaasitaristu, sest see võiks aidata mitmekesistada gaasitarneid siseturul ja kasutada ära taastuvallikatest toodetud vesiniku potentsiaali pikas perspektiivis.
  Mis puudutab hoonete energiatõhususe parandamist, siis asjakohased rahastamiskavad, teadlikkuse tõstmise kampaaniad ja keskkonnasäästlike kutseoskuste arendamine suurendaksid märkimisväärselt investeeringute tulemuslikkust. Lisaks on vaja veelgi vähendada transpordisektori CO2 heidet, sealhulgas kiirendades laadimistaristu kasutuselevõttu ning edendades olulisi raudtee-, jalgrattataristu- ja ühistranspordiprojekte. Paketi „Eesmärk 55“ eesmärkide saavutamiseks tuleb Portugalil veelgi vähendada kasvuhoonegaaside heidet ning suurendada taastuvenergia tootmist ja energiatõhusust. |
| --- | --- |

(27)

Taastuvate energiaallikate osakaal on Portugalis suur (üks kolmandik energiaallikate jaotusest) ja riik ei ole väga sõltuv Venemaa fossiilkütustest. Nafta ja gaasi (enamasti veeldatud maagaasi) arvele langeb siiski kaks kolmandikku riigi primaarenergiaga varustatusest; 2020. aasta andmete kohaselt olid nende osakaalud vastavalt 42 % ja 24 %. 2021. aastal lõpetati järkjärgult kivisöe kasutamine elektritootmises, kuid gaasitarbimine on viimastel aastatel kiiresti kasvanud, osaliselt tulenevalt hüdroenergia väiksemast kättesaadavusest põudade tõttu. Portugali gaasiimpordist on vaid 10 % pärit Venemaalt, mistõttu on riigi impordisõltuvuse määr tublisti alla liidu keskmise (44 %), kuna riik tugineb suures osas veeldatud maagaasile ning Venemaalt ei impordita ka naftat ega kivisütt (22). Sellegipoolest impordib Portugal 100 % kasutatavatest fossiilkütustest. Selleks et vähendada oma üldist impordisõltuvust kooskõlas liidu ambitsioonikamate kliimaeesmärkidega, mis keskenduvad taskukohasemale, turvalisemale ja säästvamale energiale, peab Portugal veelgi rohkem kasutama oma päikese- ja tuuleenergia potentsiaali, eriti avamerel, eelkõige loamenetluste lihtsustamise ja haldussuutlikkuse suurendamise kaudu. Elektri ülekande- ja jaotusvõrkude ajakohastamine, sealhulgas alalisvoolutehnoloogia abil, ning elektri salvestamisse ja taastuvallikatest toodetud vesinikku (koos vastava täiendava taastuvenergia võimsusega) tehtavate investeeringute soodustamine võimaldaks paindlikku ja väga kiiresti reageerivat energiavarustust, mis on suure taastuvenergia osakaaluga süsteemi haldamiseks väga oluline. Portugali ja liidu elektrisüsteemi vastupidavuse seisukohast on probleemiks ka elektrivõrkude vähene ühendatus Hispaaniaga (ja Hispaania kaudu Prantsusmaaga). Täiendavad piiriülesed ühendused võiksid toetada Pürenee poolsaare taastuvenergia võimsuse suuremat integreerimist ühtsesse energiaturgu, sealhulgas vesinikule kohandatav gaasitaristu, sest see võiks aidata mitmekesistada gaasitarneid siseturul ja kasutada ära taastuvallikatest toodetud vesiniku potentsiaali pikas perspektiivis.

Mis puudutab hoonete energiatõhususe parandamist, siis asjakohased rahastamiskavad, teadlikkuse tõstmise kampaaniad ja keskkonnasäästlike kutseoskuste arendamine suurendaksid märkimisväärselt investeeringute tulemuslikkust. Lisaks on vaja veelgi vähendada transpordisektori CO2 heidet, sealhulgas kiirendades laadimistaristu kasutuselevõttu ning edendades olulisi raudtee-, jalgrattataristu- ja ühistranspordiprojekte. Paketi „Eesmärk 55“ eesmärkide saavutamiseks tuleb Portugalil veelgi vähendada kasvuhoonegaaside heidet ning suurendada taastuvenergia tootmist ja energiatõhusust.

| (28) | Kuigi kliimaneutraalsusele ülemineku ja fossiilkütustest loobumise kiirendamine tekitab mitmes sektoris märkimisväärseid ümberkorralduskulusid, saab Portugal ühtekuuluvuspoliitika raames kasutada õiglase ülemineku mehhanismi, et leevendada ülemineku sotsiaal-majanduslikku mõju kõige enam mõjutatud piirkondades. Lisaks saab Portugal kasutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1057 (23) loodud Euroopa Sotsiaalfond+, et parandada tööhõivevõimalusi ja tugevdada sotsiaalset ühtekuuluvust. |
| --- | --- |

(28)

Kuigi kliimaneutraalsusele ülemineku ja fossiilkütustest loobumise kiirendamine tekitab mitmes sektoris märkimisväärseid ümberkorralduskulusid, saab Portugal ühtekuuluvuspoliitika raames kasutada õiglase ülemineku mehhanismi, et leevendada ülemineku sotsiaal-majanduslikku mõju kõige enam mõjutatud piirkondades. Lisaks saab Portugal kasutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1057 (23) loodud Euroopa Sotsiaalfond+, et parandada tööhõivevõimalusi ja tugevdada sotsiaalset ühtekuuluvust.

| (29) | Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2022. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (24) kajastub esitatud soovituses 1. |
| --- | --- |

(29)

Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2022. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (24) kajastub esitatud soovituses 1.

| (30) | Arvestades euroala liikmesriikide majanduse tihedat seotust ning nende ühist panust majandus- ja rahaliidu toimimisse, soovitas nõukogu euroala liikmesriikidel võtta meetmeid, sealhulgas oma taaste- ja vastupidavuskavade kaudu, et rakendada 2022. aasta soovituses euroala kohta sätestatud soovitusi. Portugali puhul kajastub see eelkõige soovitustes 1 ja 2. |
| --- | --- |

(30)

Arvestades euroala liikmesriikide majanduse tihedat seotust ning nende ühist panust majandus- ja rahaliidu toimimisse, soovitas nõukogu euroala liikmesriikidel võtta meetmeid, sealhulgas oma taaste- ja vastupidavuskavade kaudu, et rakendada 2022. aasta soovituses euroala kohta sätestatud soovitusi. Portugali puhul kajastub see eelkõige soovitustes 1 ja 2.

| (31) | Võttes arvesse komisjoni põhjalikku analüüsi ja hindamist, on nõukogu 2022. aasta riikliku reformikava ja 2022. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud. Määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel antud nõukogu soovitused kajastuvad soovitustes 1, 2 ja 4. Soovitused 1 ja 2 aitavad kaasa ka euroala käsitleva 2022. aasta soovituse, eelkõige selle esimese ja neljanda euroala soovituse rakendamisele. Soovituses 1 osutatud eelarvepoliitikameetmed aitavad muu hulgas vähendada tasakaalustamatust, mis on seotud valitsemissektori suure võlaga tootlikkuse väikese kasvu tingimustes. Soovituses 2 osutatud poliitikameetmed aitavad muu hulgas vähendada valitsemissektori võlga, erasektori võlga ja välisvõlga, kuna taaste- ja vastupidavuskava täielik rakendamine toetab majanduskasvu, tugevdades samal ajal majanduse vastupanuvõimet. Soovituses 4 osutatud poliitikameetmed aitavad muu hulgas tegeleda pikas perspektiivis suure välisvõlaga seotud haavatavusega, |
| --- | --- |

(31)

Võttes arvesse komisjoni põhjalikku analüüsi ja hindamist, on nõukogu 2022. aasta riikliku reformikava ja 2022. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud. Määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel antud nõukogu soovitused kajastuvad soovitustes 1, 2 ja 4. Soovitused 1 ja 2 aitavad kaasa ka euroala käsitleva 2022. aasta soovituse, eelkõige selle esimese ja neljanda euroala soovituse rakendamisele. Soovituses 1 osutatud eelarvepoliitikameetmed aitavad muu hulgas vähendada tasakaalustamatust, mis on seotud valitsemissektori suure võlaga tootlikkuse väikese kasvu tingimustes. Soovituses 2 osutatud poliitikameetmed aitavad muu hulgas vähendada valitsemissektori võlga, erasektori võlga ja välisvõlga, kuna taaste- ja vastupidavuskava täielik rakendamine toetab majanduskasvu, tugevdades samal ajal majanduse vastupanuvõimet. Soovituses 4 osutatud poliitikameetmed aitavad muu hulgas tegeleda pikas perspektiivis suure välisvõlaga seotud haavatavusega,

SOOVITAB Portugalil võtta 2022. ja 2023. aastal järgmisi meetmeid.

1.

Tagada 2023. aastal konservatiivne eelarvepoliitika, eelkõige piirates riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasvu nii, et see jääks allapoole keskpika perioodi potentsiaalset SKP kasvu, võttes arvesse jätkuvat ajutist ja suunatud toetust kodumajapidamistele ja ettevõtetele, kes on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ja Ukrainast põgenevatele inimestele. Olla valmis kohandama jooksvaid kulutusi vastavalt muutuvale olukorrale. Suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, võttes arvesse algatust „REPowerEU“, sealhulgas kasutades taaste- ja vastupidavusrahastut ning muid liidu vahendeid. Järgida pärast 2023. aastat eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne keskpika perioodi eelarvepositsioon ning tagada võla usaldusväärne järkjärguline vähendamine ja riigi rahanduse jätkusuutlikkus keskpikas perspektiivis järkjärgulise konsolideerimise, investeeringute ja reformide abil. Parandada maksu- ja sotsiaalkaitsesüsteemi tulemuslikkust, eelkõige lihtsustades kummagi süsteemi raamistikku, suurendades vastavate haldusasutuste tõhusust ja vähendades nende süsteemidega seotud halduskoormust.

2.

Jätkata oma taaste- ja vastupidavuskava rakendamist kooskõlas nõukogu 13. juuli 2021. aasta rakendusotsuses esitatud eesmärkide ja sihtidega. Viia kiiresti lõpule komisjoniga peetavad läbirääkimised 2021.–2027. aasta ühtekuuluvuspoliitika programmidokumentide üle, et alustada nende rakendamist.

3.

Parandada ringmajandusele ülemineku tingimusi, eelkõige suurendades jäätmetekke vältimist, jäätmete ringlussevõttu ja korduskasutust, et vältida jäätmete prügilasse ladestamist või põletamist.

4.

Vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest, sealhulgas transpordisektoris. Kiirendada taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu, ajakohastades elektri ülekande- ja jaotusvõrke, soodustades investeeringuid elektri salvestamisse ja lihtsustades loamenetlusi, et võimaldada arendada edasi tuuleenergia, eelkõige avamerel, ja päikeseenergia tootmist ning taastuvallikatest vesiniku tootmist. Tugevdada stiimuleid hoonete energiatõhususse investeerimiseks. Suurendada süsteemidevahelisi ühendusi.

Brüssel, 12. juuli 2022

Nõukogu nimel

eesistuja

Z. STANJURA

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (ELT L 57, 18.2.2021, lk 17).

3

(4)  Nõukogu 5. aprilli 2022. aasta soovitus euroala majanduspoliitika kohta (ELT C 153, 7.4.2022, lk 1).

4

(5)  Nõukogu 4. märtsi 2022. aasta rakendusotsus (EL) 2022/382, millega määratakse kindlaks Ukrainast lähtuva põgenike massilise sissevoolu olemasolu direktiivi 2001/55/EÜ artikli 5 tähenduses ning nähakse selle tulemusena ette ajutine kaitse (ELT L 71, 4.3.2022, lk 1).

5

(6)  Nõukogu 20. juuli 2001. aasta direktiiv 2001/55/EÜ miinimumnõuete kohta ajutise kaitse andmiseks ümberasustatud isikute massilise sissevoolu korral ning meetmete kohta liikmesriikide jõupingutuste tasakaalustamiseks nende isikute vastuvõtmisel ning selle tagajärgede kandmisel (EÜT L 212, 7.8.2001, lk 12).

6

(7)  Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovitus, milles esitatakse nõukogu arvamus Portugali 2021. aasta stabiilsusprogrammi kohta (ELT C 304, 29.7.2021, lk 102).

7

(8)  Käesolevas soovituses esitatud hinnangud eelarvepoliitika ja selle komponentide kohta on komisjoni hinnangud, mis põhinevad komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi aluseks olevatel eeldustel. Komisjoni hinnangud keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu kohta ei hõlma selliste reformide positiivset mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ja võivad hoogustada potentsiaalset majanduskasvu.

8

(9)  Ei rahastata taaste- ja vastupidavusrahastust ega muudest liidu vahenditest antavate toetustega.

9

(10)  ST 10149/2021+ADD 1 REV 1.

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrus (EL) nr 473/2013 euroala liikmesriikide eelarvekavade seire ja hindamise ning nende ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise tagamise ühiste eeskirjade kohta (ELT L 140, 27.5.2013, lk 11).

11

(12)  Nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitus, milles käsitletakse Portugali 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Portugali 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohta (ELT C 282, 26.8.2020, lk 142).

12

(13)  2022. aasta stabiilsusprogramm, mis esitati komisjonile ja nõukogule 29. aprillil 2022, oli koostatud 25. märtsi 2022. aasta seisuga, mil see esitati riigi parlamendile. 14. aprillil 2022 esitas Portugal komisjonile ja eurorühmale 2022. aasta eelarvekava, mis sisaldas stabiilsusprogrammis esitatuga võrreldes veidi ajakohastatud makromajanduslikku stsenaariumi 2022. aasta kohta. Täpsemalt oli 2022. aasta eelarvekavas 2022. aasta puhul SKP reaalkasvu mõningal määral allapoole korrigeeritud (stabiilsusprogrammis esitatud 5,0 %-lt 4,9 %-le) ja tarbijahinnaindeksi (THHI) inflatsiooni ülespoole korrigeeritud (programmis esitatud 3,3 %-lt 4,0 %-le). Vaatamata riigi rahanduse veidi muudetud ülesehitusele säilitati 2022. aasta eelarvekavas 2022. aastaks valitsemissektori eelarvepuudujäägi eesmärk 1,9 % SKPst.

13

(14)  Näitajad kajastavad alates 2021. aasta sügisest võetud meetmete aastaste eelarvekulude taset, sealhulgas jooksvaid tulusid ja kulusid ning asjakohasel juhul kapitalikulumeetmeid.

14

(15)  Eeldatakse, et Ukrainast liitu põgenenud isikute koguarv jõuab 2022. aasta lõpuks järk-järgult 6 miljonini ning nende geograafiline jaotus põhineb olemasoleva diasporaa suurusel, vastuvõtva liikmesriigi elanikkonna suhtelisel suurusel ja Ukrainast põgenenud isikute tegelikul jaotusel üle kogu liidu 2022. aasta märtsi seisuga. Inimese kohta arvutatud eelarvekulude puhul põhinevad hinnangud komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse Euromodi mikrosimulatsiooni mudelil, võttes arvesse nii rahaülekandeid kui ka mitterahalisi hüvitisi, nagu haridus ja tervishoid.

15

(16)  Näitaja miinusmärk vastab esmaste kulude liigsele kasvule võrreldes keskpika perioodi majanduskasvuga, osutades ekspansiivsele eelarvepoliitikale.

16

(17)  Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud peaksid andma ekspansiivse panuse 0,2 protsendipunkti SKPst.

17

(18)  Näitaja plussmärk vastab esmaste kulude vähesele kasvule võrreldes keskpika perioodi majanduskasvuga, osutades pärssivale eelarvepoliitikale.

18

(19)  Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud peaksid andma ekspansiivse panuse 0,2 protsendipunkti SKPst.

19

(20)  „Tax benefits in Portugal – concept, methodology and practice“, maksusoodustuste töörühm, mai 2019.

20

(21)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1060, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfond+, Ühtekuuluvusfondi, Õiglase Ülemineku Fondi ja Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfondi kohta ning nende ja Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastu suhtes kohaldatavad finantsreeglid (ELT L 231, 30.6.2021, lk 159).

21

(22)  Eurostat (2020), Venemaa impordi osakaal maagaasi, toornafta ja kivisöe koguimpordis. ELi 27 liikmesriigi keskmise impordi puhul põhineb koguimport väljastpoolt ELi 27 liikmesriiki pärit impordil. Portugali puhul hõlmab koguimport ELi-sisest kaubandust. Toornafta ei hõlma rafineeritud naftatooteid.

22

(23)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1057, millega luuakse Euroopa Sotsiaalfond+ (ESF+) ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1296/2013 (ELT L 231, 30.6.2021, lk 21).

23

(24)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.

24

---

| 1.9.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 334/190 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 334/190

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

12. juuli 2022,

milles käsitletakse Rumeenia 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Rumeenia 2022. aasta lähenemisprogrammi kohta

(2022/C 334/23)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arves nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta, (2) eriti selle artikli 6 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | 19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, (3) millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu. Taaste- ja vastupidavusrahastust antakse rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. See aitab majandusel taastuda ning teha eelkõige rohe- ja digipöörde edendamiseks kestlikke ja majanduskasvu soodustavaid reforme ja investeeringuid, tugevdades samas liikmesriikide majanduse vastupidavust ja potentsiaalset majanduskasvu. Samuti aitab see tugevdada riigi rahanduse jätkusuutlikkust ning edendada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis. 2022. aasta juunis ajakohastatakse kooskõlas määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikega 2 taaste- ja vastupidavusrahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust. |
| --- | --- |

(1)

19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, (3) millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu. Taaste- ja vastupidavusrahastust antakse rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. See aitab majandusel taastuda ning teha eelkõige rohe- ja digipöörde edendamiseks kestlikke ja majanduskasvu soodustavaid reforme ja investeeringuid, tugevdades samas liikmesriikide majanduse vastupidavust ja potentsiaalset majanduskasvu. Samuti aitab see tugevdada riigi rahanduse jätkusuutlikkust ning edendada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis. 2022. aasta juunis ajakohastatakse kooskõlas määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikega 2 taaste- ja vastupidavusrahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust.

| (2) | 24. novembril 2021 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2022) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse 7. mail 2021 allkirjastatud Porto sotsiaalkohustust rakendada edasi Euroopa sotsiaalõiguste sammast, mille Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kuulutasid välja 17. novembril 2017. Euroopa Ülemkogu kiitis 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid heaks 25. märtsil 2022. 24. novembril 2021 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles nimetati Rumeeniat ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka ettepaneku 2022. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist. Nõukogu võttis ühise tööhõivearuande vastu 14. märtsil 2022. |
| --- | --- |

(2)

24. novembril 2021 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2022) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse 7. mail 2021 allkirjastatud Porto sotsiaalkohustust rakendada edasi Euroopa sotsiaalõiguste sammast, mille Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kuulutasid välja 17. novembril 2017. Euroopa Ülemkogu kiitis 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid heaks 25. märtsil 2022. 24. novembril 2021 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles nimetati Rumeeniat ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka ettepaneku 2022. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist. Nõukogu võttis ühise tööhõivearuande vastu 14. märtsil 2022.

| (3) | Venemaa sissetung Ukrainasse pärast ülemaailmset pandeemiat on märkimisväärselt muutnud geopoliitilist ja majanduslikku olukorda. Sissetungi mõju liikmesriikide majandusele avaldub muu hulgas kõrgemates energia-, toidu- ja toorainehindades ning kehvemates kasvuväljavaadetes. Kõrgemad energiahinnad mõjutavad tugevasti eelkõige kõige haavatavamaid leibkondi, kes kannatavad energiaostuvõimetuse all või elavad selle ohus, samuti ettevõtteid, mis on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad. Liit seisab silmitsi ka Ukrainast põgenevate inimeste enneolematu sissevooluga. Venemaa agressioonisõjast tulenevad majanduslikud tagajärjed on mõjutanud liikmesriike ebaühtlaselt. Sellega seoses käivitati 4. märtsil 2022 nõukogu rakendusotsusega (EL) 2022/382 (4) esimest korda nõukogu direktiiv 2001/55/EÜ, (5) millega anti Ukrainast pärit põgenikele õigus seaduslikult liidus viibida ning juurdepääs haridusele ja koolitusele, tööturule, tervishoiule, eluasemele ja sotsiaalhoolekandele. Rumeeniale on algatuse „Ühtekuuluvusmeetmed pagulaste toetamiseks Euroopas“ (CARE) ning programmi „Ühtekuuluvust ja Euroopa territooriume toetav taasteabi“ (REACT-EU) täiendavate eelmaksete kaudu tehtud kättesaadavaks erakorraline toetus, et kiiresti reageerida Ukrainast põgenevate inimeste vastuvõtu ja integreerimise vajadustele. |
| --- | --- |

(3)

Venemaa sissetung Ukrainasse pärast ülemaailmset pandeemiat on märkimisväärselt muutnud geopoliitilist ja majanduslikku olukorda. Sissetungi mõju liikmesriikide majandusele avaldub muu hulgas kõrgemates energia-, toidu- ja toorainehindades ning kehvemates kasvuväljavaadetes. Kõrgemad energiahinnad mõjutavad tugevasti eelkõige kõige haavatavamaid leibkondi, kes kannatavad energiaostuvõimetuse all või elavad selle ohus, samuti ettevõtteid, mis on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad. Liit seisab silmitsi ka Ukrainast põgenevate inimeste enneolematu sissevooluga. Venemaa agressioonisõjast tulenevad majanduslikud tagajärjed on mõjutanud liikmesriike ebaühtlaselt. Sellega seoses käivitati 4. märtsil 2022 nõukogu rakendusotsusega (EL) 2022/382 (4) esimest korda nõukogu direktiiv 2001/55/EÜ, (5) millega anti Ukrainast pärit põgenikele õigus seaduslikult liidus viibida ning juurdepääs haridusele ja koolitusele, tööturule, tervishoiule, eluasemele ja sotsiaalhoolekandele. Rumeeniale on algatuse „Ühtekuuluvusmeetmed pagulaste toetamiseks Euroopas“ (CARE) ning programmi „Ühtekuuluvust ja Euroopa territooriume toetav taasteabi“ (REACT-EU) täiendavate eelmaksete kaudu tehtud kättesaadavaks erakorraline toetus, et kiiresti reageerida Ukrainast põgenevate inimeste vastuvõtu ja integreerimise vajadustele.

| (4) | Võttes arvesse kiiresti muutuvat majanduslikku ja geopoliitilist olukorda, jätkub Euroopa poolaasta raames 2022. aastal majandus- ja tööhõivepoliitika ulatuslik koordineerimine, lähtudes samal ajal taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamisnõuetest, nagu on märgitud 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsis. Vastuvõetud taaste- ja vastupidavuskavade rakendamine on oluline poliitiliste prioriteetide elluviimiseks Euroopa poolaasta raames, kuna kavades käsitletakse kõiki 2019. ja 2020. aasta Euroopa poolaasta tsüklites esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019. ja 2020. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mida on läbi vaadatud, ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21, nagu ka riigipõhised soovitused, mis esitati enne selliste läbivaadatud, ajakohastatud või muudetud kavade esitamise kuupäeva. |
| --- | --- |

(4)

Võttes arvesse kiiresti muutuvat majanduslikku ja geopoliitilist olukorda, jätkub Euroopa poolaasta raames 2022. aastal majandus- ja tööhõivepoliitika ulatuslik koordineerimine, lähtudes samal ajal taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamisnõuetest, nagu on märgitud 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsis. Vastuvõetud taaste- ja vastupidavuskavade rakendamine on oluline poliitiliste prioriteetide elluviimiseks Euroopa poolaasta raames, kuna kavades käsitletakse kõiki 2019. ja 2020. aasta Euroopa poolaasta tsüklites esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019. ja 2020. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mida on läbi vaadatud, ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21, nagu ka riigipõhised soovitused, mis esitati enne selliste läbivaadatud, ajakohastatud või muudetud kavade esitamise kuupäeva.

| (5) | Stabiilsuse ja kasvu pakti üldist vabastusklauslit on kohaldatud alates 2020. aasta märtsist. Oma 3. märtsi 2021. aasta teatises „Üks aasta pärast COVID-19 puhangu algust: eelarvepoliitika meetmed“ esitas komisjon oma seisukoha, et otsuse tegemisel üldise vabastusklausli kohaldamise lõpetamise või jätkamise kohta tuleks lähtuda majandusolukorra üldhinnangust, kusjuures peamiseks kvantitatiivseks kriteeriumiks peaks olema liidu või euroala majandustegevuse tase võrreldes kriisieelse tasemega (2019. aasta lõpp). Võttes arvesse suurenenud ebakindlust ja majandusväljavaateid ohustavaid suuri langusriske Euroopas toimuva sõja kontekstis, enneolematut energiahindade tõusu ja jätkuvaid häireid tarneahelates, on põhjendatud stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamisaja pikendamine 2023. aastani. |
| --- | --- |

(5)

Stabiilsuse ja kasvu pakti üldist vabastusklauslit on kohaldatud alates 2020. aasta märtsist. Oma 3. märtsi 2021. aasta teatises „Üks aasta pärast COVID-19 puhangu algust: eelarvepoliitika meetmed“ esitas komisjon oma seisukoha, et otsuse tegemisel üldise vabastusklausli kohaldamise lõpetamise või jätkamise kohta tuleks lähtuda majandusolukorra üldhinnangust, kusjuures peamiseks kvantitatiivseks kriteeriumiks peaks olema liidu või euroala majandustegevuse tase võrreldes kriisieelse tasemega (2019. aasta lõpp). Võttes arvesse suurenenud ebakindlust ja majandusväljavaateid ohustavaid suuri langusriske Euroopas toimuva sõja kontekstis, enneolematut energiahindade tõusu ja jätkuvaid häireid tarneahelates, on põhjendatud stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamisaja pikendamine 2023. aastani.

| (6) | 2. märtsil 2022 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse 2023. aasta eelarvepoliitika üldised suunised („eelarvesuunised“), et toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon märkis, et 2022. aasta talveprognoosi makromajandusliku prognoosi kohaselt näib üleminek 2020.–2022. aasta üldiselt toetavalt eelarvepoliitikalt üldiselt neutraalsele eelarvepoliitikale, olles samas valmis reageerima muutuvale majandusolukorrale, 2023. aastal asjakohane. Komisjon teatas, et 2023. aasta eelarvesoovitused peaksid jätkuvalt olema liikmesriikide vahel diferentseeritud ja nendes tuleks arvesse võtta võimalikku ülekanduvat mõju riikide vahel. Komisjon kutsus liikmesriike üles kajastama suuniseid oma stabiilsus- ja lähenemisprogrammides. Komisjon võttis kohustuse jälgida tähelepanelikult majandusarengut ja kohandada oma poliitikasuuniseid vastavalt vajadusele ning hiljemalt 2022. aasta mai lõpus esitatavas Euroopa poolaasta kevadpaketis. |
| --- | --- |

(6)

2. märtsil 2022 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse 2023. aasta eelarvepoliitika üldised suunised („eelarvesuunised“), et toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon märkis, et 2022. aasta talveprognoosi makromajandusliku prognoosi kohaselt näib üleminek 2020.–2022. aasta üldiselt toetavalt eelarvepoliitikalt üldiselt neutraalsele eelarvepoliitikale, olles samas valmis reageerima muutuvale majandusolukorrale, 2023. aastal asjakohane. Komisjon teatas, et 2023. aasta eelarvesoovitused peaksid jätkuvalt olema liikmesriikide vahel diferentseeritud ja nendes tuleks arvesse võtta võimalikku ülekanduvat mõju riikide vahel. Komisjon kutsus liikmesriike üles kajastama suuniseid oma stabiilsus- ja lähenemisprogrammides. Komisjon võttis kohustuse jälgida tähelepanelikult majandusarengut ja kohandada oma poliitikasuuniseid vastavalt vajadusele ning hiljemalt 2022. aasta mai lõpus esitatavas Euroopa poolaasta kevadpaketis.

| (7) | Seoses eelarvesuunistega võetakse 2023. aasta eelarvesoovitustes arvesse halvenenud majandusväljavaateid, suurenenud ebakindlust ja täiendavaid langusriske ning võrreldes komisjoni 2022. aasta talveprognoosiga kiiremat inflatsiooni. Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleb eelarvemeetmete abil suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse ning säilitada kõige haavatavamate leibkondade ostujõud, et leevendada energiahinna tõusu mõju ja aidata piirata teisest inflatsioonisurvet sihipäraste ja ajutiste meetmete abil. Eelarvepoliitika peab jääma paindlikuks, et kohaneda kiiresti muutuvate oludega, sealhulgas Venemaa Ukraina-vastasest agressioonisõjast kaitse ja julgeoleku osas tulenevate väljakutsetega, ning see peab olema liikmesriikide vahel diferentseeritud vastavalt nende eelarve- ja majandusolukorrale, võttes sealhulgas arvesse, kuidas neile mõjub kriis ja Ukrainast põgenenud inimeste sisseränne. |
| --- | --- |

(7)

Seoses eelarvesuunistega võetakse 2023. aasta eelarvesoovitustes arvesse halvenenud majandusväljavaateid, suurenenud ebakindlust ja täiendavaid langusriske ning võrreldes komisjoni 2022. aasta talveprognoosiga kiiremat inflatsiooni. Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleb eelarvemeetmete abil suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse ning säilitada kõige haavatavamate leibkondade ostujõud, et leevendada energiahinna tõusu mõju ja aidata piirata teisest inflatsioonisurvet sihipäraste ja ajutiste meetmete abil. Eelarvepoliitika peab jääma paindlikuks, et kohaneda kiiresti muutuvate oludega, sealhulgas Venemaa Ukraina-vastasest agressioonisõjast kaitse ja julgeoleku osas tulenevate väljakutsetega, ning see peab olema liikmesriikide vahel diferentseeritud vastavalt nende eelarve- ja majandusolukorrale, võttes sealhulgas arvesse, kuidas neile mõjub kriis ja Ukrainast põgenenud inimeste sisseränne.

| (8) | 31. mail 2021 esitas Rumeenia vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon hindas määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas esitatud hindamissuunistega. 3. novembril 2021 võttis nõukogu vastu rakendusotsuse Rumeenia taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnangu heakskiitmise kohta (6). Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsuse vastuvõtmisest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Rumeenia on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjakohased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud. |
| --- | --- |

(8)

31. mail 2021 esitas Rumeenia vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon hindas määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas esitatud hindamissuunistega. 3. novembril 2021 võttis nõukogu vastu rakendusotsuse Rumeenia taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnangu heakskiitmise kohta (6). Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsuse vastuvõtmisest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Rumeenia on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjakohased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud.

| (9) | 12. mail 2022 esitas Rumeenia oma 2022. aasta riikliku reformikava ja 4. mail 2022 oma 2022. aasta lähenemisprogrammi, ületades määruse (EÜ) nr 1466/97 artiklis 8 sätestatud tähtaega. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2022. aasta riiklik reformikava ka Rumeenia kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava rakendamisel tehtud edusammude kohta. |
| --- | --- |

(9)

12. mail 2022 esitas Rumeenia oma 2022. aasta riikliku reformikava ja 4. mail 2022 oma 2022. aasta lähenemisprogrammi, ületades määruse (EÜ) nr 1466/97 artiklis 8 sätestatud tähtaega. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2022. aasta riiklik reformikava ka Rumeenia kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava rakendamisel tehtud edusammude kohta.

| (10) | 23. mail 2022 avaldas komisjon Rumeenia kohta 2022. aasta riigiaruande. Selles hinnati Rumeenia edusamme nõukogu poolt 2019., 2020. ja 2021. aastal vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti taaste ja vastupidavuse tulemustabeli põhjal kokkuvõte sellest, kuidas Rumeenia on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Selle analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega, sealhulgas nendega, mis tekivad seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse. Samuti hinnati Rumeenia edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning liidu peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamisel. |
| --- | --- |

(10)

23. mail 2022 avaldas komisjon Rumeenia kohta 2022. aasta riigiaruande. Selles hinnati Rumeenia edusamme nõukogu poolt 2019., 2020. ja 2021. aastal vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti taaste ja vastupidavuse tulemustabeli põhjal kokkuvõte sellest, kuidas Rumeenia on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Selle analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega, sealhulgas nendega, mis tekivad seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse. Samuti hinnati Rumeenia edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning liidu peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamisel.

| (11) | Komisjon tegi määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 alusel Rumeenia kohta põhjaliku analüüsi ja avaldas selle tulemused 23. mail 2022. Komisjon jõudis järeldusele, et Rumeenias on makromajanduslik tasakaalustamatus. Eeskätt puudutab haavatavus maksebilanssi, mis on seotud valitsemissektori suure eelarvepuudujäägiga, ja konkurentsivõime küsimusi, mis on taas esile kerkimas. |
| --- | --- |

(11)

Komisjon tegi määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 alusel Rumeenia kohta põhjaliku analüüsi ja avaldas selle tulemused 23. mail 2022. Komisjon jõudis järeldusele, et Rumeenias on makromajanduslik tasakaalustamatus. Eeskätt puudutab haavatavus maksebilanssi, mis on seotud valitsemissektori suure eelarvepuudujäägiga, ja konkurentsivõime küsimusi, mis on taas esile kerkimas.

| (12) | Eelarvepuudujäägi kriteeriumi täitmata jätmise tõttu 2019. aastal võttis nõukogu 3. aprillil 2020 vastu otsuse (EL) 2020/509 (7) ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Rumeenias. Nõukogu võttis 3. aprillil 2020 vastu ka soovituse (8) Rumeenia valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks hiljemalt 2022. aastaks. Võttes arvesse majandustegevuse järsku vähenemist seoses COVID-19 pandeemiaga ja sellega seotud vajadust sellele järele, et eelarvepoliitika toetataks majanduse taastumist 2021. ja 2022. aastal, esitas nõukogu 18. juunil 2021 Rumeeniale uue soovituse (9) kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk hiljemalt 2024. aastaks. Rumeenia peaks saavutama valitsemissektori eelarve puudujäägi peamise eesmärgi 8,0 % SKPst 2021. aastal, 6,2 % SKPst 2022. aastal, 4,4 % SKPst 2023. aastal ja 2,9 % SKPst 2024. aastal, mis vastab valitsemissektori esmaste netokulude nominaalsele kasvumäärale 3,4 % 2021. aastal, 1,3 % 2022. aastal, 0,9 % 2023. aastal ja 0,0 % 2024. aastal. See vastab iga-aastasele struktuursele kohandusele 0,7 % SKPst 2021. aastal, 1,8 % SKPst 2022. aastal, 1,7 % SKPst 2023. aastal ja 1,5 % SKPst 2024. aastal. Menetlus on olnud peatatud alates 2021. aasta sügisest pärast seda, kui komisjon hindas tegelikke meetmeid. |
| --- | --- |

(12)

Eelarvepuudujäägi kriteeriumi täitmata jätmise tõttu 2019. aastal võttis nõukogu 3. aprillil 2020 vastu otsuse (EL) 2020/509 (7) ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Rumeenias. Nõukogu võttis 3. aprillil 2020 vastu ka soovituse (8) Rumeenia valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks hiljemalt 2022. aastaks. Võttes arvesse majandustegevuse järsku vähenemist seoses COVID-19 pandeemiaga ja sellega seotud vajadust sellele järele, et eelarvepoliitika toetataks majanduse taastumist 2021. ja 2022. aastal, esitas nõukogu 18. juunil 2021 Rumeeniale uue soovituse (9) kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk hiljemalt 2024. aastaks. Rumeenia peaks saavutama valitsemissektori eelarve puudujäägi peamise eesmärgi 8,0 % SKPst 2021. aastal, 6,2 % SKPst 2022. aastal, 4,4 % SKPst 2023. aastal ja 2,9 % SKPst 2024. aastal, mis vastab valitsemissektori esmaste netokulude nominaalsele kasvumäärale 3,4 % 2021. aastal, 1,3 % 2022. aastal, 0,9 % 2023. aastal ja 0,0 % 2024. aastal. See vastab iga-aastasele struktuursele kohandusele 0,7 % SKPst 2021. aastal, 1,8 % SKPst 2022. aastal, 1,7 % SKPst 2023. aastal ja 1,5 % SKPst 2024. aastal. Menetlus on olnud peatatud alates 2021. aasta sügisest pärast seda, kui komisjon hindas tegelikke meetmeid.

| (13) | Eurostati kinnitatud andmete põhjal oli Rumeenia valitsemissektori eelarvepuudujääk 2021. aastal 7,1 % SKPst ning valitsemissektori võlg suurenes 47,2 %-lt SKPst 2020. aastal 48,8 %-le SKPst 2021. aastal. See on kooskõlas nõukogu soovitatud 2021. aasta valitsemissektori eelarvepuudujäägi eesmärgiga. 2021. aasta puhul on struktuurse eelarvepositsiooni kohandus 1,5 protsendipunkti SKPst, mis ületab soovitatud 0,7 protsendipunkti. |
| --- | --- |

(13)

Eurostati kinnitatud andmete põhjal oli Rumeenia valitsemissektori eelarvepuudujääk 2021. aastal 7,1 % SKPst ning valitsemissektori võlg suurenes 47,2 %-lt SKPst 2020. aastal 48,8 %-le SKPst 2021. aastal. See on kooskõlas nõukogu soovitatud 2021. aasta valitsemissektori eelarvepuudujäägi eesmärgiga. 2021. aasta puhul on struktuurse eelarvepositsiooni kohandus 1,5 protsendipunkti SKPst, mis ületab soovitatud 0,7 protsendipunkti.

| (14) | 2022. aasta lähenemisprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on 2022. aastal realistlik ja seejärel soodne. Valitsuse prognoosi kohaselt kasvab reaalne SKP 2022. aastal 2,9 % ja 2023. aastal 4,4 %. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on SKP reaalkasv väiksem – 2022. aastal 2,6 % ja 2023. aastal 3,6 %. Erinevused tulenevad peamiselt kõrgest inflatsioonist, mis mõjutab kodumajapidamiste ostujõudu, rahvusvahelisest keskkonnast tuleneva usalduse võimaliku edasise halvenemise mõjust tarbimisele ja investeeringutele ning netoekspordi negatiivsest mõjust, kuna energiatoodete hinnatõus eeldatavasti jätkub. Valitsus prognoosib oma 2022. aasta lähenemisprogrammis, et valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk väheneb 2022. aastal 6,2 %-le SKPst ja 2023. aastal 4,4 %-le SKPst. 2022. aastaks prognoositud vähenemine kajastab peamiselt nominaalse SKP suurt kasvu, maksude kogumise tõhususe eeldatavat suurenemist, enamiku avaliku sektori palkade külmutamist ning kava hoida kaupadele ja teenustele, sotsiaalabile ja muudele sotsiaalsiiretele tehtavate kulutuste kasv alla nominaalse SKP kasvumäära. 2022. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse kasvama 2022. aastal 49,4 %ni ja 2023. aastal 49,7 %ni. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2022. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk on 2022. aastal 7,5 % SKPst ja 2023. aastal 6,3 % SKPst. See on 2022. aasta lähenemisprogrammis prognoositud eelarvepuudujäägist suurem ja peamiselt tingitud suurematest eeldatavatest sotsiaal- ja intressikuludest, energiahindade tõusuga toimetulekuks võetavate meetmete suuremast hinnangulisest netomõjust, ettevaatlikumast eeldusest oodatava maksutulu kohta ning sellest, et 2022. aasta lähenemisprogrammis puuduvad kulude poolel konkreetsed konsolideerimismeetmed. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse suurem – 2022. aastal 50,9 % ja 2023. aastal 52,6 %. Erinevus tuleneb peamiselt suuremast prognoositud puudujäägist. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on keskpika perioodi (kümne aasta keskmine) potentsiaalne SKP kasv hinnanguliselt 3,6 %. See hinnang ei hõlma aga selliste reformide mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ning võivad hoogustada Rumeenia potentsiaalset majanduskasvu. |
| --- | --- |

(14)

2022. aasta lähenemisprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on 2022. aastal realistlik ja seejärel soodne. Valitsuse prognoosi kohaselt kasvab reaalne SKP 2022. aastal 2,9 % ja 2023. aastal 4,4 %. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on SKP reaalkasv väiksem – 2022. aastal 2,6 % ja 2023. aastal 3,6 %. Erinevused tulenevad peamiselt kõrgest inflatsioonist, mis mõjutab kodumajapidamiste ostujõudu, rahvusvahelisest keskkonnast tuleneva usalduse võimaliku edasise halvenemise mõjust tarbimisele ja investeeringutele ning netoekspordi negatiivsest mõjust, kuna energiatoodete hinnatõus eeldatavasti jätkub. Valitsus prognoosib oma 2022. aasta lähenemisprogrammis, et valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk väheneb 2022. aastal 6,2 %-le SKPst ja 2023. aastal 4,4 %-le SKPst. 2022. aastaks prognoositud vähenemine kajastab peamiselt nominaalse SKP suurt kasvu, maksude kogumise tõhususe eeldatavat suurenemist, enamiku avaliku sektori palkade külmutamist ning kava hoida kaupadele ja teenustele, sotsiaalabile ja muudele sotsiaalsiiretele tehtavate kulutuste kasv alla nominaalse SKP kasvumäära. 2022. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse kasvama 2022. aastal 49,4 %ni ja 2023. aastal 49,7 %ni. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2022. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk on 2022. aastal 7,5 % SKPst ja 2023. aastal 6,3 % SKPst. See on 2022. aasta lähenemisprogrammis prognoositud eelarvepuudujäägist suurem ja peamiselt tingitud suurematest eeldatavatest sotsiaal- ja intressikuludest, energiahindade tõusuga toimetulekuks võetavate meetmete suuremast hinnangulisest netomõjust, ettevaatlikumast eeldusest oodatava maksutulu kohta ning sellest, et 2022. aasta lähenemisprogrammis puuduvad kulude poolel konkreetsed konsolideerimismeetmed. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse suurem – 2022. aastal 50,9 % ja 2023. aastal 52,6 %. Erinevus tuleneb peamiselt suuremast prognoositud puudujäägist. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on keskpika perioodi (kümne aasta keskmine) potentsiaalne SKP kasv hinnanguliselt 3,6 %. See hinnang ei hõlma aga selliste reformide mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ning võivad hoogustada Rumeenia potentsiaalset majanduskasvu.

| (15) | 2022. aastal kaotab valitsus järk-järgult enamiku COVID-19 kriisile reageerimiseks võetud meetmetest, nii et ajutised erakorralised toetusmeetmed peaksid prognooside kohaselt vähenema 1,1 %-lt SKPst 2021. aastal 0,2 %-le SKPst 2022. aastal. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetud meetmed, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 0,7 % SKPst ja 2023. aastal 0,1 % SKPst (10). Need meetmed hõlmavad peamiselt jae- ja hulgihindade ülempiire kulude poolel ning energiatootjate lisakasumi maksustamist tulude poolel. Muud meetmed hõlmavad hüvituskavasid kodumajapidamiste ja VKEde energia- ja gaasiarvete jaoks ning energiatoetusi haavatavatele tarbijatele. Need meetmed on kavandatud ajutistena. Kui aga energiahinnad jäävad kõrgeks ka 2023. aastal, võidakse mõned neist meetmetest säilitada. Mõned neist meetmetest, eelkõige kodumajapidamistele üldise energiahinnalae kehtestamine ei ole suunatud. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad ka Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse pakkumise kulud, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. ja 2023. aastal 0,1 % SKPst, (11) ning kaitsekulutuste suurenemine 2023. aastal (0,5 protsendipunkti SKPst). |
| --- | --- |

(15)

2022. aastal kaotab valitsus järk-järgult enamiku COVID-19 kriisile reageerimiseks võetud meetmetest, nii et ajutised erakorralised toetusmeetmed peaksid prognooside kohaselt vähenema 1,1 %-lt SKPst 2021. aastal 0,2 %-le SKPst 2022. aastal. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetud meetmed, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 0,7 % SKPst ja 2023. aastal 0,1 % SKPst (10). Need meetmed hõlmavad peamiselt jae- ja hulgihindade ülempiire kulude poolel ning energiatootjate lisakasumi maksustamist tulude poolel. Muud meetmed hõlmavad hüvituskavasid kodumajapidamiste ja VKEde energia- ja gaasiarvete jaoks ning energiatoetusi haavatavatele tarbijatele. Need meetmed on kavandatud ajutistena. Kui aga energiahinnad jäävad kõrgeks ka 2023. aastal, võidakse mõned neist meetmetest säilitada. Mõned neist meetmetest, eelkõige kodumajapidamistele üldise energiahinnalae kehtestamine ei ole suunatud. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad ka Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse pakkumise kulud, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. ja 2023. aastal 0,1 % SKPst, (11) ning kaitsekulutuste suurenemine 2023. aastal (0,5 protsendipunkti SKPst).

| (16) | Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt ületab 2022. aasta valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk nõukogu soovitatud eesmärki 1,3 protsendipunkti SKPst ning struktuurse eelarvepositsiooni kohanduseks prognoositakse 2022. aastal – 0,2 protsendipunkti SKPst, võrreldes soovitatud 1,8 protsendipunktiga SKPst. See nõuab hoolikat analüüsi, mis tugineb kulude kasvu eesmärgile. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks esmaste kulude netokasv (korrigeeritud ühekordsete ja eelarvepoliitiliste meetmete puhul tulude poolel) olema 2022. aastal 9,6 %, mis on soovitatud 1,3 %st suurem. 2022. aastaks prognoositud kogukulude kasv tuleneb peamiselt sotsiaalkulude suurenemisest, mis on tingitud pensionide indekseerimisest, eelarvesse kavandatud sotsiaalmeetmetest ning energiahindadele ülempiiri määramise meetmete (v.a tulumeetmed) ja Ukrainast põgenevate isikute vooga toimetulemise meetmete eelarvekuludest. Oma osa on väiksemal määral ka vahetarbimise kulude kasvul, mis on peamiselt tingitud kõrgest oodatavast tarbijahinnainflatsioonist. Netokulude kasvu kõrvalekalle nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovitusest liigub samas suunas kui struktuurse eelarvepositsiooni kohandamise kõrvalekalle, kuigi suuremas ulatuses (netokulude kasvu korral 2,7 protsendipunkti SKPst, struktuurse eelarvepositsiooni puhul 2,0 protsendipunkti SKPst). Seda erinevust võib osaliselt selgitada komisjoni 2022. aasta kevadprognoosis 2022. aastaks prognoositud suurema tulude ja SKP suhtega kui see, mida prognoositi komisjoni 2021. aasta kevadprognoosis (+ 0,9 protsendipunkti SKPst), mis parandab struktuurset eelarvepositsiooni, kuid ei mõjuta kulude kasvu eesmärki. Hoolika analüüsi põhjal võib väita, et valitseb oht, et Rumeenia ei täida nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovituses kehtestatud 2022. aasta eelarve-eesmärke. |
| --- | --- |

(16)

Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt ületab 2022. aasta valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk nõukogu soovitatud eesmärki 1,3 protsendipunkti SKPst ning struktuurse eelarvepositsiooni kohanduseks prognoositakse 2022. aastal – 0,2 protsendipunkti SKPst, võrreldes soovitatud 1,8 protsendipunktiga SKPst. See nõuab hoolikat analüüsi, mis tugineb kulude kasvu eesmärgile. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks esmaste kulude netokasv (korrigeeritud ühekordsete ja eelarvepoliitiliste meetmete puhul tulude poolel) olema 2022. aastal 9,6 %, mis on soovitatud 1,3 %st suurem. 2022. aastaks prognoositud kogukulude kasv tuleneb peamiselt sotsiaalkulude suurenemisest, mis on tingitud pensionide indekseerimisest, eelarvesse kavandatud sotsiaalmeetmetest ning energiahindadele ülempiiri määramise meetmete (v.a tulumeetmed) ja Ukrainast põgenevate isikute vooga toimetulemise meetmete eelarvekuludest. Oma osa on väiksemal määral ka vahetarbimise kulude kasvul, mis on peamiselt tingitud kõrgest oodatavast tarbijahinnainflatsioonist. Netokulude kasvu kõrvalekalle nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovitusest liigub samas suunas kui struktuurse eelarvepositsiooni kohandamise kõrvalekalle, kuigi suuremas ulatuses (netokulude kasvu korral 2,7 protsendipunkti SKPst, struktuurse eelarvepositsiooni puhul 2,0 protsendipunkti SKPst). Seda erinevust võib osaliselt selgitada komisjoni 2022. aasta kevadprognoosis 2022. aastaks prognoositud suurema tulude ja SKP suhtega kui see, mida prognoositi komisjoni 2021. aasta kevadprognoosis (+ 0,9 protsendipunkti SKPst), mis parandab struktuurset eelarvepositsiooni, kuid ei mõjuta kulude kasvu eesmärki. Hoolika analüüsi põhjal võib väita, et valitseb oht, et Rumeenia ei täida nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovituses kehtestatud 2022. aasta eelarve-eesmärke.

| (17) | Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt ületab 2023. aasta valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovituses soovitatud eesmärki 1,9 protsendipunkti SKPst ning struktuurse eelarvepositsiooni kohanduseks prognoositakse 2022. aastal 0,0 protsendipunkti SKPst, võrreldes soovitatud 1,7 protsendipunktiga SKPst. See nõuab hoolikat analüüsi, mis tugineb kulude kasvu eesmärgile. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks esmaste kulude netokasv (korrigeeritud ühekordsete ja eelarvepoliitiliste meetmete puhul tulude poolel) olema 2023. aastal 1,7 %, mis on soovitatud 0,9 %st suurem eesmärkide saavutamiseks vajalike konkreetsete meetmete puudumise tõttu. Hoolika analüüsi põhjal võib väita, et valitseb oht, et Rumeenia ei täida nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovituses kehtestatud 2023. aasta eelarve-eesmärke. Võttes arvesse ohtu, et 2022. ja 2023. aastal ei saavutata soovitatud eelarve-eesmärke, näivad täiendavad eelarvemeetmed olevat asjakohased, et järgida kohandamiskava ja kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk 2024. aastaks. |
| --- | --- |

(17)

Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt ületab 2023. aasta valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovituses soovitatud eesmärki 1,9 protsendipunkti SKPst ning struktuurse eelarvepositsiooni kohanduseks prognoositakse 2022. aastal 0,0 protsendipunkti SKPst, võrreldes soovitatud 1,7 protsendipunktiga SKPst. See nõuab hoolikat analüüsi, mis tugineb kulude kasvu eesmärgile. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks esmaste kulude netokasv (korrigeeritud ühekordsete ja eelarvepoliitiliste meetmete puhul tulude poolel) olema 2023. aastal 1,7 %, mis on soovitatud 0,9 %st suurem eesmärkide saavutamiseks vajalike konkreetsete meetmete puudumise tõttu. Hoolika analüüsi põhjal võib väita, et valitseb oht, et Rumeenia ei täida nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovituses kehtestatud 2023. aasta eelarve-eesmärke. Võttes arvesse ohtu, et 2022. ja 2023. aastal ei saavutata soovitatud eelarve-eesmärke, näivad täiendavad eelarvemeetmed olevat asjakohased, et järgida kohandamiskava ja kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk 2024. aastaks.

| (18) | 2022. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk järk-järgult vähenema 2,95 %-le SKPst 2024. aastal ja 2,9 %-le SKPst 2025. aastal. Seega peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk jääma 2024. aastal alla 3 % SKPst. Eelarve konsolideerimine on kavandatud peamiselt eelarve kulude poolele. Kavandatud konsolideerimismeetmete kohta ei ole siiski teavet esitatud. 2022. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse 2025. aastaks stabiliseeruma, vähenedes 2024. aastal 49,4 %ni ja 2025. aastal 48,9 %ni. Komisjoni analüüsi kohaselt näivad võla jätkusuutlikkusega seotud riskid keskpikas perspektiivis suured. |
| --- | --- |

(18)

2022. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk järk-järgult vähenema 2,95 %-le SKPst 2024. aastal ja 2,9 %-le SKPst 2025. aastal. Seega peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk jääma 2024. aastal alla 3 % SKPst. Eelarve konsolideerimine on kavandatud peamiselt eelarve kulude poolele. Kavandatud konsolideerimismeetmete kohta ei ole siiski teavet esitatud. 2022. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse 2025. aastaks stabiliseeruma, vähenedes 2024. aastal 49,4 %ni ja 2025. aastal 48,9 %ni. Komisjoni analüüsi kohaselt näivad võla jätkusuutlikkusega seotud riskid keskpikas perspektiivis suured.

| (19) | Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja nimetatud määruse V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mille rakendamise suunav ajakava tuleb lõpule viia 31. augustiks 2026. Need aitavad lahendada kõiki majanduslikke ja sotsiaalseid probleeme või olulist osa majanduslikest ja sotsiaalsetest probleemidest, millele on osutatud riigipõhistes soovitustes, mille nõukogu esitas Rumeeniale Euroopa poolaasta raames 2019. ja 2020. aastal, nagu ka riigipõhistes soovitustes, mis esitati enne taaste- ja vastupidavuskava vastuvõtmise kuupäeva. Eelkõige käsitletakse taaste- ja vastupidavuskavas maksuhalduse täielikku digitaliseerimist ja ülemääraste maksusoodustuste järkjärgulist kaotamist, et parandada riigi rahanduse kvaliteeti ja jätkusuutlikkust. Taaste- ja vastupidavuskava aitab samuti tagada riikliku pensionisüsteemi jätkusuutlikkust ja õiglust. Tervishoiureformid, millega kaasnevad investeeringud digitaliseerimisse, peaksid parandama tervishoiuteenuste kättesaadavust, kulutõhusust ja säilenõtkust. Tõenditel põhinev otsuste tegemine, pikaajaline planeerimine ja avalikud konsultatsioonid ning riigihankeprotsessi parandamiseks võetavad meetmed peaksid aitama parandada avaliku halduse kvaliteeti ja tõhusust, mis parandab liidu vahendite kasutuselevõtmist. Suurendades kohtusüsteemi sõltumatust ja tõhusust, parandades õiguskaitse kättesaadavust ning tõhustades korruptsioonivastast võitlust, on taaste- ja vastupidavuskava eesmärk käsitleda peamisi küsimusi, mis on seotud õigusriigi põhimõtte järgimisega Rumeenias kooskõlas Euroopa Liidu Kohtu asjaomase kohtupraktikaga, võttes arvesse koostöö- ja jälgimiskorra aruannetes esitatud soovitusi, riikide korruptsioonivastase ühenduse (GRECO) aruandeid, Veneetsia komisjoni arvamusi ja õigusriigi olukorda käsitlevaid aruandeid. Peamiste reformidega, mis puudutavad miinimumpalga kehtestamist ja miinimumsissetulekut, riigi osalusega ettevõtete juhtimise tugevdamist ja sotsiaaldialoogi, käsitletakse ka pikaajalisi riigipõhiseid soovitusi.
  Taaste- ja vastupidavuskavaga luuakse ka ühtne, kaasav ja kvaliteetne väikelaste haridus- ja hooldussüsteem, millega kaasnevad investeeringud lastehoidu. Samuti edendatakse taaste- ja vastupidavuskavaga investeeringuid kestlikkusse ja digitaliseerimisse ning toetatakse teadus- ja arendustegevust. Peamised reformid ja investeeringud CO2 heite vähendamiseks, valitsuse pilve loomiseks ja elektroonilise isikutunnistuse kasutuselevõtuks aitavad toetada rohe- ja digipööret. |
| --- | --- |

(19)

Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja nimetatud määruse V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mille rakendamise suunav ajakava tuleb lõpule viia 31. augustiks 2026. Need aitavad lahendada kõiki majanduslikke ja sotsiaalseid probleeme või olulist osa majanduslikest ja sotsiaalsetest probleemidest, millele on osutatud riigipõhistes soovitustes, mille nõukogu esitas Rumeeniale Euroopa poolaasta raames 2019. ja 2020. aastal, nagu ka riigipõhistes soovitustes, mis esitati enne taaste- ja vastupidavuskava vastuvõtmise kuupäeva. Eelkõige käsitletakse taaste- ja vastupidavuskavas maksuhalduse täielikku digitaliseerimist ja ülemääraste maksusoodustuste järkjärgulist kaotamist, et parandada riigi rahanduse kvaliteeti ja jätkusuutlikkust. Taaste- ja vastupidavuskava aitab samuti tagada riikliku pensionisüsteemi jätkusuutlikkust ja õiglust. Tervishoiureformid, millega kaasnevad investeeringud digitaliseerimisse, peaksid parandama tervishoiuteenuste kättesaadavust, kulutõhusust ja säilenõtkust. Tõenditel põhinev otsuste tegemine, pikaajaline planeerimine ja avalikud konsultatsioonid ning riigihankeprotsessi parandamiseks võetavad meetmed peaksid aitama parandada avaliku halduse kvaliteeti ja tõhusust, mis parandab liidu vahendite kasutuselevõtmist. Suurendades kohtusüsteemi sõltumatust ja tõhusust, parandades õiguskaitse kättesaadavust ning tõhustades korruptsioonivastast võitlust, on taaste- ja vastupidavuskava eesmärk käsitleda peamisi küsimusi, mis on seotud õigusriigi põhimõtte järgimisega Rumeenias kooskõlas Euroopa Liidu Kohtu asjaomase kohtupraktikaga, võttes arvesse koostöö- ja jälgimiskorra aruannetes esitatud soovitusi, riikide korruptsioonivastase ühenduse (GRECO) aruandeid, Veneetsia komisjoni arvamusi ja õigusriigi olukorda käsitlevaid aruandeid. Peamiste reformidega, mis puudutavad miinimumpalga kehtestamist ja miinimumsissetulekut, riigi osalusega ettevõtete juhtimise tugevdamist ja sotsiaaldialoogi, käsitletakse ka pikaajalisi riigipõhiseid soovitusi.

Taaste- ja vastupidavuskavaga luuakse ka ühtne, kaasav ja kvaliteetne väikelaste haridus- ja hooldussüsteem, millega kaasnevad investeeringud lastehoidu. Samuti edendatakse taaste- ja vastupidavuskavaga investeeringuid kestlikkusse ja digitaliseerimisse ning toetatakse teadus- ja arendustegevust. Peamised reformid ja investeeringud CO2 heite vähendamiseks, valitsuse pilve loomiseks ja elektroonilise isikutunnistuse kasutuselevõtuks aitavad toetada rohe- ja digipööret.

| (20) | Rumeenia taaste- ja vastupidavuskava rakendamine aitab eeldatavasti teha täiendavaid edusamme rohe- ja digipöörde valdkonnas. Rumeenia kliimaeesmärkide saavutamist toetavad meetmed moodustavad taaste- ja vastupidavuskava kogueraldisest 41 %, samas kui digieesmärke toetavad meetmed moodustavad kava kogueraldisest 21 %. Taaste- ja vastupidavuskava täielik rakendamine kooskõlas asjakohaste eesmärkide ja sihtidega aitab Rumeenial COVID-19 kriisist kiiresti taastuda, tugevdades samal ajal tema vastupanuvõimet. Sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üleüldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest. |
| --- | --- |

(20)

Rumeenia taaste- ja vastupidavuskava rakendamine aitab eeldatavasti teha täiendavaid edusamme rohe- ja digipöörde valdkonnas. Rumeenia kliimaeesmärkide saavutamist toetavad meetmed moodustavad taaste- ja vastupidavuskava kogueraldisest 41 %, samas kui digieesmärke toetavad meetmed moodustavad kava kogueraldisest 21 %. Taaste- ja vastupidavuskava täielik rakendamine kooskõlas asjakohaste eesmärkide ja sihtidega aitab Rumeenial COVID-19 kriisist kiiresti taastuda, tugevdades samal ajal tema vastupanuvõimet. Sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üleüldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest.

| (21) | Rumeenia esitas 14. aprillil 2022 ühtekuuluvuspoliitika programmidokumendid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1060 (12) ette nähtud partnerluslepingu kohta ning 6. mail 2022 oma esimese programmi kohta. Kooskõlas määrusega (EL) 2021/1060 peab Rumeenia arvesse võtma asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi ühtekuuluvuspoliitika 2021.–2027. aasta fondide programmitöös. See on eeltingimus ühtekuuluvuspoliitika fondidest saadava rahalise toetuse tulemuslikkuse suurendamiseks ja lisaväärtuse maksimeerimiseks, edendades samal ajal nende ühtekuuluvuspoliitika fondide ning muude liidu vahendite ja fondide vahelist koordineerimist, vastastikust täiendavust ja sidusust. Taaste- ja vastupidavusrahastu ning ühtekuuluvuspoliitika programmide edukas rakendamine sõltub ka selliste kitsaskohtade kõrvaldamisest, mis pärsivad investeeringuid, mis toetavad rohe- ja digipööret ning tasakaalustatud territoriaalset arengut. |
| --- | --- |

(21)

Rumeenia esitas 14. aprillil 2022 ühtekuuluvuspoliitika programmidokumendid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1060 (12) ette nähtud partnerluslepingu kohta ning 6. mail 2022 oma esimese programmi kohta. Kooskõlas määrusega (EL) 2021/1060 peab Rumeenia arvesse võtma asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi ühtekuuluvuspoliitika 2021.–2027. aasta fondide programmitöös. See on eeltingimus ühtekuuluvuspoliitika fondidest saadava rahalise toetuse tulemuslikkuse suurendamiseks ja lisaväärtuse maksimeerimiseks, edendades samal ajal nende ühtekuuluvuspoliitika fondide ning muude liidu vahendite ja fondide vahelist koordineerimist, vastastikust täiendavust ja sidusust. Taaste- ja vastupidavusrahastu ning ühtekuuluvuspoliitika programmide edukas rakendamine sõltub ka selliste kitsaskohtade kõrvaldamisest, mis pärsivad investeeringuid, mis toetavad rohe- ja digipööret ning tasakaalustatud territoriaalset arengut.

| (22) | Versailles’ deklaratsioonis liidu riigipeadelt ja valitsusjuhtidelt saadud volituste kohaselt soovitakse komisjoni ettepanekuga kava „REPowerEU“ kohta kaotada järk-järgult võimalikult kiiresti liidu sõltuvus Venemaalt imporditavast fossiilkütusest. Selleks kavatseb komisjon määrata dialoogis liikmesriikidega kindlaks kõige sobivamad projektid, investeeringud ja reformid riiklikul, piirkondlikul ja liidu tasandil. Nende meetmete eesmärk on vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest ja suunata fossiilkütuste import Venemaalt eemale. |
| --- | --- |

(22)

Versailles’ deklaratsioonis liidu riigipeadelt ja valitsusjuhtidelt saadud volituste kohaselt soovitakse komisjoni ettepanekuga kava „REPowerEU“ kohta kaotada järk-järgult võimalikult kiiresti liidu sõltuvus Venemaalt imporditavast fossiilkütusest. Selleks kavatseb komisjon määrata dialoogis liikmesriikidega kindlaks kõige sobivamad projektid, investeeringud ja reformid riiklikul, piirkondlikul ja liidu tasandil. Nende meetmete eesmärk on vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest ja suunata fossiilkütuste import Venemaalt eemale.

| (23) | 2020. aasta andmete (13) kohaselt põhineb Rumeenia energiaallikate jaotus tugevalt fossiilkütustel; nafta ja gaas moodustavad mõlemad umbes 30 %, samas kui süsi moodustab omakorda 10 %. Rumeenia ise toodab umbes 80 % tarbitavast gaasist, samas kui ülejäänu on pärit Venemaalt (ELis tervikuna moodustab tarbitavast gaasist enamiku import ja keskmiselt 44 % imporditakse Venemaalt). Toornafta puhul moodustab import Venemaalt 32 % koguimpordist, võrreldes liidu keskmisega, mis on 26 %. Rumeenia on võtnud kohustuse lõpetada 2032. aastaks järk-järgult kivisöe kasutamine. Selle ambitsioonika eesmärgi saavutamiseks hõlmavad Rumeenia taaste- ja vastupidavuskava ning muud liidu fondid, näiteks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2003/87/EÜ (14) loodud moderniseerimisfond, märkimisväärseid investeeringuid CO2 heite vähendamisse uue taastuvenergia tootmisvõimsuse rajamise kaudu. Roheüleminek ja suur prognoositav energiatarbimise kasv nõuavad aga energiavõrkude märkimisväärset ajakohastamist ja rohelise taristu kiiremat kasutuselevõttu. See nõuab paremat õigusraamistikku ja suuremaid investeeringuid, samuti tarbijate mõjuvõimu suurendamist, et võimaldada neil kas individuaalselt või kollektiivselt energiakogukondade kaudu aktiivselt elektriturul osaleda. Kiiremad investeeringud taristusse, näiteks salvestamisse, samuti gaasi- ja elektrivõrkude naaberriikide võrkudega ühendamisse võivad parandada energiavarustuse mitmekesistamist, suurendada turu stabiilsust ja võimet piirkondlike erinevustega kohaneda. Seda tuleb vaadelda seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse ja impordisõltuvuse vähendamisega, kuna energiasüsteem sõltub endiselt suurel määral fossiilkütustest. Lisaks pakuvad Mustal merel avastatud avamere gaasiväljad Rumeeniale olulist võimalust suurendada veelgi oma energiasõltumatust ja aidata naaberliikmesriikidel märkimisväärselt vähendada oma sõltuvust Venemaa maagaasi impordist.
  Gaasiga seotud uued taristu- ja võrguinvesteeringud peaksid võimaluse korral olema tulevikukindlad, et hõlbustada nende pikaajalist kestlikkust tulevikus säästvatele kütustele kohandamise kaudu. Samal ajal nähakse Rumeenia taaste- ja vastupidavuskavas ette 3 miljardit eurot avaliku ja erasektori elamute ning tööstussektori energiatõhususe meetmeteks. Esimesest renoveerimislainest kaugemale minek on vajalik energiatarbimise ja fossiilkütustest sõltuvuse vähendamiseks, kuna taaste- ja vastupidavuskava eesmärk ei hõlma kogu hoonefondi. Rumeenia peab hoonete renoveerimise kiirendamiseks poliitikaraamistikku veelgi täiustama. Paketi „Eesmärk 55“ eesmärkide saavutamiseks tuleb veelgi vähendada kasvuhoonegaaside heidet ning suurendada taastuvenergia tootmist ja energiatõhusust. |
| --- | --- |

(23)

2020. aasta andmete (13) kohaselt põhineb Rumeenia energiaallikate jaotus tugevalt fossiilkütustel; nafta ja gaas moodustavad mõlemad umbes 30 %, samas kui süsi moodustab omakorda 10 %. Rumeenia ise toodab umbes 80 % tarbitavast gaasist, samas kui ülejäänu on pärit Venemaalt (ELis tervikuna moodustab tarbitavast gaasist enamiku import ja keskmiselt 44 % imporditakse Venemaalt). Toornafta puhul moodustab import Venemaalt 32 % koguimpordist, võrreldes liidu keskmisega, mis on 26 %. Rumeenia on võtnud kohustuse lõpetada 2032. aastaks järk-järgult kivisöe kasutamine. Selle ambitsioonika eesmärgi saavutamiseks hõlmavad Rumeenia taaste- ja vastupidavuskava ning muud liidu fondid, näiteks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2003/87/EÜ (14) loodud moderniseerimisfond, märkimisväärseid investeeringuid CO2 heite vähendamisse uue taastuvenergia tootmisvõimsuse rajamise kaudu. Roheüleminek ja suur prognoositav energiatarbimise kasv nõuavad aga energiavõrkude märkimisväärset ajakohastamist ja rohelise taristu kiiremat kasutuselevõttu. See nõuab paremat õigusraamistikku ja suuremaid investeeringuid, samuti tarbijate mõjuvõimu suurendamist, et võimaldada neil kas individuaalselt või kollektiivselt energiakogukondade kaudu aktiivselt elektriturul osaleda. Kiiremad investeeringud taristusse, näiteks salvestamisse, samuti gaasi- ja elektrivõrkude naaberriikide võrkudega ühendamisse võivad parandada energiavarustuse mitmekesistamist, suurendada turu stabiilsust ja võimet piirkondlike erinevustega kohaneda. Seda tuleb vaadelda seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse ja impordisõltuvuse vähendamisega, kuna energiasüsteem sõltub endiselt suurel määral fossiilkütustest. Lisaks pakuvad Mustal merel avastatud avamere gaasiväljad Rumeeniale olulist võimalust suurendada veelgi oma energiasõltumatust ja aidata naaberliikmesriikidel märkimisväärselt vähendada oma sõltuvust Venemaa maagaasi impordist.

Gaasiga seotud uued taristu- ja võrguinvesteeringud peaksid võimaluse korral olema tulevikukindlad, et hõlbustada nende pikaajalist kestlikkust tulevikus säästvatele kütustele kohandamise kaudu. Samal ajal nähakse Rumeenia taaste- ja vastupidavuskavas ette 3 miljardit eurot avaliku ja erasektori elamute ning tööstussektori energiatõhususe meetmeteks. Esimesest renoveerimislainest kaugemale minek on vajalik energiatarbimise ja fossiilkütustest sõltuvuse vähendamiseks, kuna taaste- ja vastupidavuskava eesmärk ei hõlma kogu hoonefondi. Rumeenia peab hoonete renoveerimise kiirendamiseks poliitikaraamistikku veelgi täiustama. Paketi „Eesmärk 55“ eesmärkide saavutamiseks tuleb veelgi vähendada kasvuhoonegaaside heidet ning suurendada taastuvenergia tootmist ja energiatõhusust.

| (24) | Kuigi kliimaneutraalsusele ülemineku ja fossiilkütustest loobumise kiirendamine tekitab mitmes sektoris märkimisväärseid ümberkorralduskulusid, saab Rumeenia ühtekuuluvuspoliitika raames kasutada õiglase ülemineku mehhanismi, et leevendada ülemineku sotsiaal-majanduslikku mõju kõige enam mõjutatud piirkondades. Lisaks saab Rumeenia kasutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1057 (15) loodud Euroopa Sotsiaalfond+, et parandada tööhõivevõimalusi ja tugevdada sotsiaalset ühtekuuluvust. |
| --- | --- |

(24)

Kuigi kliimaneutraalsusele ülemineku ja fossiilkütustest loobumise kiirendamine tekitab mitmes sektoris märkimisväärseid ümberkorralduskulusid, saab Rumeenia ühtekuuluvuspoliitika raames kasutada õiglase ülemineku mehhanismi, et leevendada ülemineku sotsiaal-majanduslikku mõju kõige enam mõjutatud piirkondades. Lisaks saab Rumeenia kasutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1057 (15) loodud Euroopa Sotsiaalfond+, et parandada tööhõivevõimalusi ja tugevdada sotsiaalset ühtekuuluvust.

| (25) | Võttes arvesse komisjoni põhjalikku analüüsi ja hindamist, on nõukogu 2022. aasta riikliku reformikava ja 2022. aasta lähenemisprogrammi läbi vaadanud. Määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel antud nõukogu soovitused kajastuvad soovitustes 1, 2 ja 3. Soovituses 1 osutatud eelarvepoliitika meetmed aitavad muu hulgas vähendada tasakaalustamatust, mis on seotud suure ja püsiva jooksevkonto puudujäägiga, sest eelarve parem tasakaal aitab tervikuna vähendada Rumeenia majanduse suurt vajadust välisrahastamise järele. Soovituses 2 osutatud poliitikameetmed aitavad muu hulgas käsitleda konkurentsivõimega seotud haavatavust. Soovituses 3 osutatud poliitikameetmed aitavad muu hulgas pikas perspektiivis tulla toime maksebilansiga seotud haavatavusega, |
| --- | --- |

(25)

Võttes arvesse komisjoni põhjalikku analüüsi ja hindamist, on nõukogu 2022. aasta riikliku reformikava ja 2022. aasta lähenemisprogrammi läbi vaadanud. Määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel antud nõukogu soovitused kajastuvad soovitustes 1, 2 ja 3. Soovituses 1 osutatud eelarvepoliitika meetmed aitavad muu hulgas vähendada tasakaalustamatust, mis on seotud suure ja püsiva jooksevkonto puudujäägiga, sest eelarve parem tasakaal aitab tervikuna vähendada Rumeenia majanduse suurt vajadust välisrahastamise järele. Soovituses 2 osutatud poliitikameetmed aitavad muu hulgas käsitleda konkurentsivõimega seotud haavatavust. Soovituses 3 osutatud poliitikameetmed aitavad muu hulgas pikas perspektiivis tulla toime maksebilansiga seotud haavatavusega,

SOOVITAB Rumeenial võtta 2022. ja 2023. aastal järgmisi meetmeid.

1.

Järgida eelarvepoliitikat kooskõlas nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovitusega Rumeenia valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks.

2.

Jätkata oma taaste- ja vastupidavuskava rakendamist kooskõlas nõukogu 3. novembri 2021. aasta rakendusotsuses esitatud eesmärkide ja sihtidega. Viia kiiresti lõpule komisjoniga peetavad läbirääkimised 2021.–2027. aasta ühtekuuluvuspoliitika programmidokumentide üle, et alustada nende rakendamist.

3.

Vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest. Hõlbustada säästva energiatootmise edasist laiendamist, kiirendades taastuvate energiaallikate arendamist, ajakohastades energiavõrke ja suurendades ühendusi naaberliikmesriikidega. Tõsta renoveerimise kiirust ja seada sellele kõrgemaid eesmärke, et suurendada hoonete energiatõhusust.

Brüssel, 12. juuli 2022

Nõukogu nimel

eesistuja

Z. STANJURA

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (ELT L 57, 18.2.2021, lk 17).

3

(4)  Nõukogu 4. märtsi 2022. aasta rakendusotsus (EL) 2022/382, millega määratakse kindlaks Ukrainast lähtuva põgenike massilise sissevoolu olemasolu direktiivi 2001/55/EÜ artikli 5 tähenduses ning nähakse selle tulemusena ette ajutine kaitse (ELT L 71, 4.3.2022, lk 1).

4

(5)  Nõukogu 20. juuli 2001. aasta direktiiv 2001/55/EÜ miinimumnõuete kohta ajutise kaitse andmiseks ümberasustatud isikute massilise sissevoolu korral ning meetmete kohta liikmesriikide jõupingutuste tasakaalustamiseks nende isikute vastuvõtmisel ning selle tagajärgede kandmisel (EÜT L 212, 7.8.2001, lk 12).

5

(6)  ST 12319/21; ST 12319/21 ADD1.

6

(7)  Nõukogu 3. aprilli 2020. aasta otsus (EL) 2020/509 ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Rumeenias (ELT L 110, 8.4.2020, lk 58).

7

(8)  Nõukogu 3. aprilli 2020. aasta soovitus Rumeenia valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks (ELT C 116, 8.4.2020, lk 1).

8

(9)  Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovitus, milles esitatakse nõukogu arvamus Rumeenia 2021. aasta lähenemisprogrammi kohta (ELT C 304, 29.7.2021, lk 107).

9

(10)  Näitajad kajastavad alates 2021. aasta sügisest võetud meetmete aastaste eelarvekulude taset, sealhulgas jooksvaid tulusid ja kulusid ning asjakohasel juhul kapitalikulumeetmeid.

10

(11)  Eeldatakse, et Ukrainast liitu põgenenud isikute koguarv jõuab 2022. aasta lõpuks järk-järgult 6 miljonini ning nende geograafiline jaotus põhineb olemasoleva diasporaa suurusel, vastuvõtva liikmesriigi elanikkonna suhtelisel suurusel ja Ukrainast põgenenud isikute tegelikul jaotusel üle kogu liidu 2022. aasta märtsi seisuga. Inimese kohta arvutatud eelarvekulude puhul põhinevad hinnangud komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse Euromodi mikrosimulatsiooni mudelil, võttes arvesse nii rahaülekandeid kui ka mitterahalisi hüvitisi, nagu haridus ja tervishoid.

11

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1060, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfond+, Ühtekuuluvusfondi, Õiglase Ülemineku Fondi ja Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfondi kohta ning nende ja Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastu suhtes kohaldatavad finantsreeglid (ELT L 231, 30.6.2021, lk 159).

12

(13)  Eurostat (2020), Venemaa impordi osakaal koguimpordis. ELi 27 liikmesriigi keskmise impordi puhul põhineb koguimport ELi 27 liikmesriigist väljastpoolt pärit impordil. Rumeenia puhul hõlmab koguimport ELi-sisest kaubandust. Toornafta ei hõlma rafineeritud naftatooteid.

13

(14)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiiv 2003/87/EÜ, millega luuakse liidus kasvuhoonegaaside lubatud heitkoguse ühikutega kauplemise süsteem ja muudetakse nõukogu direktiivi 96/61/EÜ (ELT L 275, 25.10.2003, lk 32).

14

(15)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1057, millega luuakse Euroopa Sotsiaalfond+ (ESF+) ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1296/2013 (ELT L 231, 30.6.2021, lk 21).

15

---

| 1.9.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 334/197 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 334/197

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

12. juuli 2022,

milles käsitletakse Sloveenia 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Sloveenia 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohta

(2022/C 334/24)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arves nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | 19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, (2) millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu. Taaste- ja vastupidavusrahastust antakse rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. See aitab majandusel taastuda ning teha eelkõige rohe- ja digipöörde edendamiseks kestlikke ja majanduskasvu soodustavaid reforme ja investeeringuid, tugevdades samas liikmesriikide majanduse vastupidavust ja potentsiaalset majanduskasvu. Samuti aitab see tugevdada riigi rahanduse jätkusuutlikkust ning edendada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis. 2022. aasta juunis ajakohastatakse kooskõlas määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikega 2 taaste- ja vastupidavusrahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust. |
| --- | --- |

(1)

19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, (2) millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu. Taaste- ja vastupidavusrahastust antakse rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. See aitab majandusel taastuda ning teha eelkõige rohe- ja digipöörde edendamiseks kestlikke ja majanduskasvu soodustavaid reforme ja investeeringuid, tugevdades samas liikmesriikide majanduse vastupidavust ja potentsiaalset majanduskasvu. Samuti aitab see tugevdada riigi rahanduse jätkusuutlikkust ning edendada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis. 2022. aasta juunis ajakohastatakse kooskõlas määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikega 2 taaste- ja vastupidavusrahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust.

| (2) | 24. novembril 2021 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2022) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse 7. mail 2021 allkirjastatud Porto sotsiaalkohustust rakendada edasi Euroopa sotsiaalõiguste sammast, mille Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kuulutasid välja 17. novembril 2017. Euroopa Ülemkogu kiitis 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid heaks 25. märtsil 2022. 24. novembril 2021 võttis komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1176/2011 (3) alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Sloveeniat ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta ning ettepaneku 2022. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist. 5. aprillil 2022 võttis nõukogu vastu soovituse euroala majanduspoliitika kohta (4) ja 14. märtsil 2022 ühise tööhõive aruande. |
| --- | --- |

(2)

24. novembril 2021 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2022) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse 7. mail 2021 allkirjastatud Porto sotsiaalkohustust rakendada edasi Euroopa sotsiaalõiguste sammast, mille Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kuulutasid välja 17. novembril 2017. Euroopa Ülemkogu kiitis 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid heaks 25. märtsil 2022. 24. novembril 2021 võttis komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1176/2011 (3) alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Sloveeniat ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta ning ettepaneku 2022. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist. 5. aprillil 2022 võttis nõukogu vastu soovituse euroala majanduspoliitika kohta (4) ja 14. märtsil 2022 ühise tööhõive aruande.

| (3) | Venemaa sissetung Ukrainasse pärast ülemaailmset pandeemiat on märkimisväärselt muutnud geopoliitilist ja majanduslikku olukorda. Sissetungi mõju liikmesriikide majandusele avaldub muu hulgas kõrgemates energia-, toidu- ja toorainehindades ning kehvemates kasvuväljavaadetes. Kõrgemad energiahinnad mõjutavad tugevasti eelkõige kõige haavatavamaid leibkondi, kes kannatavad energiaostuvõimetuse all või elavad selle ohus, samuti ettevõtteid, mis on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad. Liit seisab silmitsi ka Ukrainast põgenevate inimeste enneolematu sissevooluga. Venemaa agressioonisõjast tulenevad majanduslikud tagajärjed on mõjutanud liikmesriike ebaühtlaselt. Sellega seoses käivitati 4. märtsil 2022 nõukogu rakendusotsusega (EL) 2022/382 (5) esimest korda nõukogu direktiiv 2001/55/EÜ, (6) millega anti Ukrainast pärit põgenikele õigus seaduslikult liidus viibida ning juurdepääs haridusele ja koolitusele, tööturule, tervishoiule, eluasemele ja sotsiaalhoolekandele. |
| --- | --- |

(3)

Venemaa sissetung Ukrainasse pärast ülemaailmset pandeemiat on märkimisväärselt muutnud geopoliitilist ja majanduslikku olukorda. Sissetungi mõju liikmesriikide majandusele avaldub muu hulgas kõrgemates energia-, toidu- ja toorainehindades ning kehvemates kasvuväljavaadetes. Kõrgemad energiahinnad mõjutavad tugevasti eelkõige kõige haavatavamaid leibkondi, kes kannatavad energiaostuvõimetuse all või elavad selle ohus, samuti ettevõtteid, mis on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad. Liit seisab silmitsi ka Ukrainast põgenevate inimeste enneolematu sissevooluga. Venemaa agressioonisõjast tulenevad majanduslikud tagajärjed on mõjutanud liikmesriike ebaühtlaselt. Sellega seoses käivitati 4. märtsil 2022 nõukogu rakendusotsusega (EL) 2022/382 (5) esimest korda nõukogu direktiiv 2001/55/EÜ, (6) millega anti Ukrainast pärit põgenikele õigus seaduslikult liidus viibida ning juurdepääs haridusele ja koolitusele, tööturule, tervishoiule, eluasemele ja sotsiaalhoolekandele.

| (4) | Võttes arvesse kiiresti muutuvat majanduslikku ja geopoliitilist olukorda, jätkub Euroopa poolaasta raames 2022. aastal majandus- ja tööhõivepoliitika ulatuslik koordineerimine, lähtudes samal ajal taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamisnõuetest, nagu on märgitud 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsis. Vastuvõetud taaste- ja vastupidavuskavade rakendamine on oluline poliitiliste prioriteetide elluviimiseks Euroopa poolaasta raames, kuna kavades käsitletakse kõiki 2019. ja 2020. aasta Euroopa poolaasta tsüklites esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019. ja 2020. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mida on läbi vaadatud, ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21, nagu ka riigipõhised soovitused, mis esitati enne selliste läbivaadatud, ajakohastatud või muudetud kavade esitamise kuupäeva. |
| --- | --- |

(4)

Võttes arvesse kiiresti muutuvat majanduslikku ja geopoliitilist olukorda, jätkub Euroopa poolaasta raames 2022. aastal majandus- ja tööhõivepoliitika ulatuslik koordineerimine, lähtudes samal ajal taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamisnõuetest, nagu on märgitud 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsis. Vastuvõetud taaste- ja vastupidavuskavade rakendamine on oluline poliitiliste prioriteetide elluviimiseks Euroopa poolaasta raames, kuna kavades käsitletakse kõiki 2019. ja 2020. aasta Euroopa poolaasta tsüklites esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019. ja 2020. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mida on läbi vaadatud, ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21, nagu ka riigipõhised soovitused, mis esitati enne selliste läbivaadatud, ajakohastatud või muudetud kavade esitamise kuupäeva.

| (5) | Stabiilsuse ja kasvu pakti üldist vabastusklauslit on kohaldatud alates 2020. aasta märtsist. Oma 3. märtsi 2021. aasta teatises „Üks aasta pärast COVID-19 puhangu algust: eelarvepoliitika meetmed“ esitas komisjon oma seisukoha, et otsuse tegemisel üldise vabastusklausli kohaldamise lõpetamise või jätkamise kohta tuleks lähtuda majandusolukorra üldhinnangust, kusjuures peamiseks kvantitatiivseks kriteeriumiks peaks olema liidu või euroala majandustegevuse tase võrreldes kriisieelse tasemega (2019. aasta lõpp). Võttes arvesse suurenenud ebakindlust ja majandusväljavaateid ohustavaid suuri langusriske Euroopas toimuva sõja kontekstis, enneolematut energiahindade tõusu ja jätkuvaid häireid tarneahelates, on põhjendatud stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamisaja pikendamine 2023. aastani. |
| --- | --- |

(5)

Stabiilsuse ja kasvu pakti üldist vabastusklauslit on kohaldatud alates 2020. aasta märtsist. Oma 3. märtsi 2021. aasta teatises „Üks aasta pärast COVID-19 puhangu algust: eelarvepoliitika meetmed“ esitas komisjon oma seisukoha, et otsuse tegemisel üldise vabastusklausli kohaldamise lõpetamise või jätkamise kohta tuleks lähtuda majandusolukorra üldhinnangust, kusjuures peamiseks kvantitatiivseks kriteeriumiks peaks olema liidu või euroala majandustegevuse tase võrreldes kriisieelse tasemega (2019. aasta lõpp). Võttes arvesse suurenenud ebakindlust ja majandusväljavaateid ohustavaid suuri langusriske Euroopas toimuva sõja kontekstis, enneolematut energiahindade tõusu ja jätkuvaid häireid tarneahelates, on põhjendatud stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamisaja pikendamine 2023. aastani.

| (6) | Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovituses, (7) milles esitatakse nõukogu arvamus Sloveenia 2021. aasta stabiilsusprogrammi kohta, esitatud lähenemisviisi kohaselt on üldist eelarvepoliitikat praegu kõige parem mõõta esmaste kulude (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) muutusena keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu suhtes, jättes välja COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed, kuid võttes arvesse taaste- ja vastupidavusrahastu tagastamatute toetuste ja muude liidu vahenditega rahastatavaid kulusid (8). Selleks et hinnata, kas riigi eelarvepoliitika on konservatiivne ja kas eelarve struktuur soodustab kestlikku taastumist kooskõlas rohe- ja digipöördega, tuleks üldisest eelarvepoliitikast kaugemale minnes pöörata tähelepanu ka riiklikult rahastatavate (9) esmaste jooksvate kulude (millest on maha arvatud kaalutlusõiguse alusel võetud tulumeetmed ja välja jäetud COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed) ja investeeringute arengule. |
| --- | --- |

(6)

Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovituses, (7) milles esitatakse nõukogu arvamus Sloveenia 2021. aasta stabiilsusprogrammi kohta, esitatud lähenemisviisi kohaselt on üldist eelarvepoliitikat praegu kõige parem mõõta esmaste kulude (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) muutusena keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu suhtes, jättes välja COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed, kuid võttes arvesse taaste- ja vastupidavusrahastu tagastamatute toetuste ja muude liidu vahenditega rahastatavaid kulusid (8). Selleks et hinnata, kas riigi eelarvepoliitika on konservatiivne ja kas eelarve struktuur soodustab kestlikku taastumist kooskõlas rohe- ja digipöördega, tuleks üldisest eelarvepoliitikast kaugemale minnes pöörata tähelepanu ka riiklikult rahastatavate (9) esmaste jooksvate kulude (millest on maha arvatud kaalutlusõiguse alusel võetud tulumeetmed ja välja jäetud COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed) ja investeeringute arengule.

| (7) | 2. märtsil 2022 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse 2023. aasta eelarvepoliitika üldised suunised („eelarvesuunised“), et toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon märkis, et 2022. aasta talveprognoosi makromajandusliku prognoosi kohaselt näib üleminek 2020.–2022. aasta üldiselt toetavalt eelarvepoliitikalt üldiselt neutraalsele eelarvepoliitikale, olles samas valmis reageerima muutuvale majandusolukorrale, 2023. aastal asjakohane. Komisjon teatas, et 2023. aasta eelarvesoovitused peaksid jätkuvalt olema liikmesriikide vahel diferentseeritud ja nendes tuleks arvesse võtta võimalikku ülekanduvat mõju riikide vahel. Komisjon kutsus liikmesriike üles kajastama suuniseid oma stabiilsus- ja lähenemisprogrammides. Komisjon võttis kohustuse jälgida tähelepanelikult majandusarengut ja kohandada oma poliitikasuuniseid vastavalt vajadusele ning hiljemalt 2022. aasta mai lõpus esitatavas Euroopa poolaasta kevadpaketis. |
| --- | --- |

(7)

2. märtsil 2022 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse 2023. aasta eelarvepoliitika üldised suunised („eelarvesuunised“), et toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon märkis, et 2022. aasta talveprognoosi makromajandusliku prognoosi kohaselt näib üleminek 2020.–2022. aasta üldiselt toetavalt eelarvepoliitikalt üldiselt neutraalsele eelarvepoliitikale, olles samas valmis reageerima muutuvale majandusolukorrale, 2023. aastal asjakohane. Komisjon teatas, et 2023. aasta eelarvesoovitused peaksid jätkuvalt olema liikmesriikide vahel diferentseeritud ja nendes tuleks arvesse võtta võimalikku ülekanduvat mõju riikide vahel. Komisjon kutsus liikmesriike üles kajastama suuniseid oma stabiilsus- ja lähenemisprogrammides. Komisjon võttis kohustuse jälgida tähelepanelikult majandusarengut ja kohandada oma poliitikasuuniseid vastavalt vajadusele ning hiljemalt 2022. aasta mai lõpus esitatavas Euroopa poolaasta kevadpaketis.

| (8) | Seoses eelarvesuunistega võetakse 2023. aasta eelarvesoovitustes arvesse halvenenud majandusväljavaateid, suurenenud ebakindlust ja täiendavaid langusriske ning võrreldes komisjoni 2022. aasta talveprognoosiga kiiremat inflatsiooni. Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleb eelarvemeetmete abil suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse ning säilitada kõige haavatavamate leibkondade ostujõud, et leevendada energiahinna tõusu mõju ja aidata piirata teisest inflatsioonisurvet sihipäraste ja ajutiste meetmete abil. Eelarvepoliitika peab jääma paindlikuks, et kohaneda kiiresti muutuvate oludega, sealhulgas Venemaa Ukraina-vastasest agressioonisõjast kaitse ja julgeoleku osas tulenevate väljakutsetega, ning see peab olema liikmesriikide vahel diferentseeritud vastavalt nende eelarve- ja majandusolukorrale, võttes sealhulgas arvesse, kuidas neile mõjub kriis ja Ukrainast põgenenud inimeste sisseränne. |
| --- | --- |

(8)

Seoses eelarvesuunistega võetakse 2023. aasta eelarvesoovitustes arvesse halvenenud majandusväljavaateid, suurenenud ebakindlust ja täiendavaid langusriske ning võrreldes komisjoni 2022. aasta talveprognoosiga kiiremat inflatsiooni. Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleb eelarvemeetmete abil suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse ning säilitada kõige haavatavamate leibkondade ostujõud, et leevendada energiahinna tõusu mõju ja aidata piirata teisest inflatsioonisurvet sihipäraste ja ajutiste meetmete abil. Eelarvepoliitika peab jääma paindlikuks, et kohaneda kiiresti muutuvate oludega, sealhulgas Venemaa Ukraina-vastasest agressioonisõjast kaitse ja julgeoleku osas tulenevate väljakutsetega, ning see peab olema liikmesriikide vahel diferentseeritud vastavalt nende eelarve- ja majandusolukorrale, võttes sealhulgas arvesse, kuidas neile mõjub kriis ja Ukrainast põgenenud inimeste sisseränne.

| (9) | 30. aprillil 2021 esitas Sloveenia vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon hindas määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas esitatud hindamissuunistega. 28. juulil 2021 võttis nõukogu vastu rakendusotsuse Sloveenia taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnangu heakskiitmise kohta (10). Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsuse vastuvõtmisest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Sloveenia on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjakohased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud. |
| --- | --- |

(9)

30. aprillil 2021 esitas Sloveenia vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon hindas määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas esitatud hindamissuunistega. 28. juulil 2021 võttis nõukogu vastu rakendusotsuse Sloveenia taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnangu heakskiitmise kohta (10). Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsuse vastuvõtmisest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Sloveenia on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjakohased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud.

| (10) | 28. aprillil 2022 esitas Sloveenia oma 2022. aasta riikliku reformikava ja 29. aprillil 2022 oma 2022. aasta stabiilsusprogrammi kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artiklis 4 sätestatud tähtajaga. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2022. aasta riiklik reformikava ka Sloveenia kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava rakendamisel tehtud edusammude kohta. |
| --- | --- |

(10)

28. aprillil 2022 esitas Sloveenia oma 2022. aasta riikliku reformikava ja 29. aprillil 2022 oma 2022. aasta stabiilsusprogrammi kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artiklis 4 sätestatud tähtajaga. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2022. aasta riiklik reformikava ka Sloveenia kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava rakendamisel tehtud edusammude kohta.

| (11) | 23. mail 2022 avaldas komisjon Sloveenia kohta 2022. aasta riigiaruande. Selles hinnati Sloveenia edusamme nõukogu poolt 2019., 2020. ja 2021. aastal vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti taaste ja vastupidavuse tulemustabeli põhjal kokkuvõte sellest, kuidas Sloveenia on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Selle analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega, sealhulgas nendega, mis tekivad seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse. Samuti hinnati Sloveenia edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning liidu peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamisel. |
| --- | --- |

(11)

23. mail 2022 avaldas komisjon Sloveenia kohta 2022. aasta riigiaruande. Selles hinnati Sloveenia edusamme nõukogu poolt 2019., 2020. ja 2021. aastal vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti taaste ja vastupidavuse tulemustabeli põhjal kokkuvõte sellest, kuidas Sloveenia on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Selle analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega, sealhulgas nendega, mis tekivad seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse. Samuti hinnati Sloveenia edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning liidu peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamisel.

| (12) | 23. mail 2022 esitas komisjon Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 3 kohase aruande. Selles aruandes arutati Sloveenia eelarveseisundit, kuna riigi valitsemissektori eelarvepuudujääk ületas 2021. aastal aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % sisemajanduse koguproduktist (SKP). Aruandes jõuti järeldusele, et puudujäägikriteerium ei ole täidetud. Kooskõlas 2. märtsi 2022. aasta teatisega ei teinud komisjon 2022. aasta kevadel ettepanekut algatada uusi ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusi ning hindab 2022. aasta sügisel uuesti, kas on vaja teha ettepanek selliste menetluste algatamiseks. |
| --- | --- |

(12)

23. mail 2022 esitas komisjon Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 3 kohase aruande. Selles aruandes arutati Sloveenia eelarveseisundit, kuna riigi valitsemissektori eelarvepuudujääk ületas 2021. aastal aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % sisemajanduse koguproduktist (SKP). Aruandes jõuti järeldusele, et puudujäägikriteerium ei ole täidetud. Kooskõlas 2. märtsi 2022. aasta teatisega ei teinud komisjon 2022. aasta kevadel ettepanekut algatada uusi ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusi ning hindab 2022. aasta sügisel uuesti, kas on vaja teha ettepanek selliste menetluste algatamiseks.

| (13) | Oma 20. juuli 2020. aasta soovituses (11) soovitas nõukogu Sloveenial võtta 2020. ja 2021. aastal kooskõlas üldise vabastusklausliga kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida COVID-19 pandeemiale ning toetada majandust ja selle taastumist. Samuti soovitati Sloveenial juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon keskpikas perspektiivis ja tagada võla jätkusuutlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Eurostati kinnitatud andmete põhjal vähenes Sloveenia valitsemissektori eelarvepuudujääk 7,8 %-lt SKPst 2020. aastal 5,2 %-le SKPst 2021. aastal. Sloveenia eelarvepoliitilised meetmed toetasid majanduse taastumist 2021. aastal, samal ajal kui ajutised erakorralised meetmed vähenesid 5,1 %-lt SKPst 2020. aastal 3,8 %-le SKPst 2021. aastal. Sloveenia 2021. aasta meetmed olid kooskõlas nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitusega. 2020. ja 2021. aastal valitsuse poolt kaalutlusõiguse alusel võetud eelarvemeetmed olid enamasti ajutised või kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega. Eurostati kinnitatud andmete kohaselt langes valitsemissektori võlg 79,8 %-lt SKPst 2020. aastal 74,7 %-le SKPst 2021. aastal. |
| --- | --- |

(13)

Oma 20. juuli 2020. aasta soovituses (11) soovitas nõukogu Sloveenial võtta 2020. ja 2021. aastal kooskõlas üldise vabastusklausliga kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida COVID-19 pandeemiale ning toetada majandust ja selle taastumist. Samuti soovitati Sloveenial juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon keskpikas perspektiivis ja tagada võla jätkusuutlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Eurostati kinnitatud andmete põhjal vähenes Sloveenia valitsemissektori eelarvepuudujääk 7,8 %-lt SKPst 2020. aastal 5,2 %-le SKPst 2021. aastal. Sloveenia eelarvepoliitilised meetmed toetasid majanduse taastumist 2021. aastal, samal ajal kui ajutised erakorralised meetmed vähenesid 5,1 %-lt SKPst 2020. aastal 3,8 %-le SKPst 2021. aastal. Sloveenia 2021. aasta meetmed olid kooskõlas nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitusega. 2020. ja 2021. aastal valitsuse poolt kaalutlusõiguse alusel võetud eelarvemeetmed olid enamasti ajutised või kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega. Eurostati kinnitatud andmete kohaselt langes valitsemissektori võlg 79,8 %-lt SKPst 2020. aastal 74,7 %-le SKPst 2021. aastal.

| (14) | 2022. aasta stabiilsusprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on 2022. aastal soodne ja seejärel realistlik. Valitsuse prognoosi kohaselt kasvab reaalne SKP 2022. aastal 4,2 % ja 2023. aastal 3,0 %. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on SKP reaalkasv väiksem – 2022. aastal 3,7 % ja 2023. aastal 3,1 %. Valitsus prognoosib oma 2022. aasta stabiilsusprogrammis, et valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk väheneb 2022. aastal 4,1 %-le SKPst ja 2023. aastal 3,0 %-le SKPst. Vähenemine 2022. aastal kajastab peamiselt enamiku erakorraliste meetmete tühistamist. 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 2022. aastal 73,3 %ni ja seejärel 2023. aastal 71,5 %ni. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2022. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk on 2022. ja 2023. aastal vastavalt 4,3 % SKPst ja 3,4 % SKPst. See on suurem kui 2022. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud eelarvepuudujääk, peamiselt tänu suurematele prognoositud jooksvatele kuludele ja väiksemale prognoositud tulule tulumaksust. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse suurem – 2022. aastal 74,1 % ja 2023. aastal 72,7 %. Erinevus tuleneb suuremast eelarvepuudujäägist mõlemal aastal ja prognoositust väiksemast majanduskasvust 2022. aastal. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on keskpika perioodi (kümme aastat) keskmine potentsiaalne SKP kasv hinnanguliselt 2,5 %. See hinnang ei hõlma aga selliste reformide mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ja võivad hoogustada Sloveenia potentsiaalset majanduskasvu. |
| --- | --- |

(14)

2022. aasta stabiilsusprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on 2022. aastal soodne ja seejärel realistlik. Valitsuse prognoosi kohaselt kasvab reaalne SKP 2022. aastal 4,2 % ja 2023. aastal 3,0 %. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on SKP reaalkasv väiksem – 2022. aastal 3,7 % ja 2023. aastal 3,1 %. Valitsus prognoosib oma 2022. aasta stabiilsusprogrammis, et valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk väheneb 2022. aastal 4,1 %-le SKPst ja 2023. aastal 3,0 %-le SKPst. Vähenemine 2022. aastal kajastab peamiselt enamiku erakorraliste meetmete tühistamist. 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 2022. aastal 73,3 %ni ja seejärel 2023. aastal 71,5 %ni. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2022. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk on 2022. ja 2023. aastal vastavalt 4,3 % SKPst ja 3,4 % SKPst. See on suurem kui 2022. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud eelarvepuudujääk, peamiselt tänu suurematele prognoositud jooksvatele kuludele ja väiksemale prognoositud tulule tulumaksust. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse suurem – 2022. aastal 74,1 % ja 2023. aastal 72,7 %. Erinevus tuleneb suuremast eelarvepuudujäägist mõlemal aastal ja prognoositust väiksemast majanduskasvust 2022. aastal. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on keskpika perioodi (kümme aastat) keskmine potentsiaalne SKP kasv hinnanguliselt 2,5 %. See hinnang ei hõlma aga selliste reformide mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ja võivad hoogustada Sloveenia potentsiaalset majanduskasvu.

| (15) | 2022. aastal kaotab valitsus järk-järgult enamiku COVID-19 kriisile reageerimiseks võetud meetmetest, nii et ajutised erakorralised meetmed peaksid prognooside kohaselt vähenema 3,8 %-lt SKPst 2021. aastal 0,5 %-le SKPst 2022. aastal. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetud meetmed, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 0,4 % SKPst ja mis eeldatavasti kaotatakse 2023. aastal (12). Need meetmed hõlmavad peamiselt sotsiaalsiirdeid vaesematele leibkondadele, energiatarbimise kaudsete maksude alandamist, võrgutasude maksmisest vabastamist ning kütuse jae- ja hulgimüügihindade ülempiiri. Need meetmed on kavandatud ajutistena. Kui aga energiahinnad jäävad kõrgeks ka 2023. aastal, võidakse mõned neist meetmetest säilitada. Mõned neist meetmetest ei ole suunatud, eelkõige kütusehindade ülempiir ja üldine aktsiisimaksude alandamine. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad ka Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse pakkumise kulud, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. ja 2023. aastal 0,1 % SKPst (13). |
| --- | --- |

(15)

2022. aastal kaotab valitsus järk-järgult enamiku COVID-19 kriisile reageerimiseks võetud meetmetest, nii et ajutised erakorralised meetmed peaksid prognooside kohaselt vähenema 3,8 %-lt SKPst 2021. aastal 0,5 %-le SKPst 2022. aastal. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetud meetmed, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 0,4 % SKPst ja mis eeldatavasti kaotatakse 2023. aastal (12). Need meetmed hõlmavad peamiselt sotsiaalsiirdeid vaesematele leibkondadele, energiatarbimise kaudsete maksude alandamist, võrgutasude maksmisest vabastamist ning kütuse jae- ja hulgimüügihindade ülempiiri. Need meetmed on kavandatud ajutistena. Kui aga energiahinnad jäävad kõrgeks ka 2023. aastal, võidakse mõned neist meetmetest säilitada. Mõned neist meetmetest ei ole suunatud, eelkõige kütusehindade ülempiir ja üldine aktsiisimaksude alandamine. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad ka Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse pakkumise kulud, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. ja 2023. aastal 0,1 % SKPst (13).

| (16) | Oma 18. juuni 2021. aasta soovituses soovitas nõukogu Sloveenial säilitada 2022. aastal toetav eelarvepoliitika, sealhulgas taaste- ja vastupidavusrahastust saadav impulss, ning riiklikult rahastatavad investeeringud. Samuti soovitas nõukogu Sloveenial juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon ja tagada riigi rahanduse jätkusuutlikkus keskpikas perspektiivis ning samal ajal suurendada investeeringuid majanduskasvu potentsiaali hoogustamiseks. |
| --- | --- |

(16)

Oma 18. juuni 2021. aasta soovituses soovitas nõukogu Sloveenial säilitada 2022. aastal toetav eelarvepoliitika, sealhulgas taaste- ja vastupidavusrahastust saadav impulss, ning riiklikult rahastatavad investeeringud. Samuti soovitas nõukogu Sloveenial juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon ja tagada riigi rahanduse jätkusuutlikkus keskpikas perspektiivis ning samal ajal suurendada investeeringuid majanduskasvu potentsiaali hoogustamiseks.

| (17) | Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi ja riigi 2022. aasta stabiilsusprogrammis esitatud teabe põhjal prognoositakse, et eelarvepoliitika on 2022. aastal toetav (– 2,6 % SKPst) (14). Sloveenia kavatseb jätkuvalt toetada majanduse taastumist, kasutades taaste- ja vastupidavusrahastut täiendavate investeeringute rahastamiseks, nagu on soovitanud nõukogu. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2021. aastaga suurenema 0,2 protsendipunkti SKPst. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2022. aastal andma eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,9 protsendipunkti (15). Seepärast kavatseb Sloveenia säilitada riiklikult rahastatavad investeeringud, nagu on soovitanud nõukogu. Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2022. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 1,6 protsendipunkti. See märkimisväärne ekspansiivne panus hõlmab energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõjuga tegelemise meetmete täiendavat mõju (0,4 % SKPst) ning Ukrainast ümberasustatud isikutele ajutise kaitse pakkumise kulusid (0,1 % SKPst). Prognooside kohaselt mõjutab jaehindade suurem kasv võrreldes SKP deflaatoriga 2022. aastal riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude ekspansiivset panust, suurendades kulutusi valitsemissektori kaupade ja teenuste tarbimisele, samuti sotsiaalhüvitistele indekseerimise tõttu ja avaliku sektori palkadele kasvava palgasurve tõttu. |
| --- | --- |

(17)

Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi ja riigi 2022. aasta stabiilsusprogrammis esitatud teabe põhjal prognoositakse, et eelarvepoliitika on 2022. aastal toetav (– 2,6 % SKPst) (14). Sloveenia kavatseb jätkuvalt toetada majanduse taastumist, kasutades taaste- ja vastupidavusrahastut täiendavate investeeringute rahastamiseks, nagu on soovitanud nõukogu. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2021. aastaga suurenema 0,2 protsendipunkti SKPst. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2022. aastal andma eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,9 protsendipunkti (15). Seepärast kavatseb Sloveenia säilitada riiklikult rahastatavad investeeringud, nagu on soovitanud nõukogu. Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2022. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 1,6 protsendipunkti. See märkimisväärne ekspansiivne panus hõlmab energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõjuga tegelemise meetmete täiendavat mõju (0,4 % SKPst) ning Ukrainast ümberasustatud isikutele ajutise kaitse pakkumise kulusid (0,1 % SKPst). Prognooside kohaselt mõjutab jaehindade suurem kasv võrreldes SKP deflaatoriga 2022. aastal riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude ekspansiivset panust, suurendades kulutusi valitsemissektori kaupade ja teenuste tarbimisele, samuti sotsiaalhüvitistele indekseerimise tõttu ja avaliku sektori palkadele kasvava palgasurve tõttu.

| (18) | Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika seisund, eeldusel et poliitikat ei muudeta, 2023. aastal – 0,1 % SKPst (16). Prognooside kohaselt jätkab Sloveenia 2023. aastal taaste- ja vastupidavusrahastust antavate toetuste kasutamist, et rahastada täiendavaid investeeringuid majanduse taastamise toetuseks. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2022. aastaga suurenema 0,6 protsendipunkti SKPst. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2023. aastal andma eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,2 protsendipunkti (17). Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2023. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 0,7 protsendipunkti. See hõlmab energiahindade tõusu leevendamiseks võetud meetmete järkjärgulise kaotamise mõju (0,4 % SKPst). |
| --- | --- |

(18)

Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika seisund, eeldusel et poliitikat ei muudeta, 2023. aastal – 0,1 % SKPst (16). Prognooside kohaselt jätkab Sloveenia 2023. aastal taaste- ja vastupidavusrahastust antavate toetuste kasutamist, et rahastada täiendavaid investeeringuid majanduse taastamise toetuseks. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2022. aastaga suurenema 0,6 protsendipunkti SKPst. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2023. aastal andma eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,2 protsendipunkti (17). Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2023. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 0,7 protsendipunkti. See hõlmab energiahindade tõusu leevendamiseks võetud meetmete järkjärgulise kaotamise mõju (0,4 % SKPst).

| (19) | 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk järk-järgult vähenema 2,1 %-le SKPst 2024. aastal ja 1,7 %-le SKPst 2025. aastal. Seega peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk jõudma tasemele 3 % SKPst 2023. aastaks ja jääma 2022. aasta stabiilsusprogrammi perioodi jooksul alla 3 % SKPst. 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse 2025. aastani vähenema – 2024. aastal 69,5 %-le ja 2025. aastal vähenema veelgi, st 68 %-le. Komisjoni analüüsi kohaselt näivad võla jätkusuutlikkusega seotud riskid keskpikas perspektiivis suured. |
| --- | --- |

(19)

2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk järk-järgult vähenema 2,1 %-le SKPst 2024. aastal ja 1,7 %-le SKPst 2025. aastal. Seega peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk jõudma tasemele 3 % SKPst 2023. aastaks ja jääma 2022. aasta stabiilsusprogrammi perioodi jooksul alla 3 % SKPst. 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse 2025. aastani vähenema – 2024. aastal 69,5 %-le ja 2025. aastal vähenema veelgi, st 68 %-le. Komisjoni analüüsi kohaselt näivad võla jätkusuutlikkusega seotud riskid keskpikas perspektiivis suured.

| (20) | Tervishoiusüsteemi riiklik rahastamine on alla liidu keskmise (72,8 % 2019. aastal võrreldes 79,7 %ga liidus). Prognoositakse siiski, et tervishoiukulud suurenevad 2019.–2070. aastal 1,5 protsendipunkti võrra SKPst ning pikaajalise hoolduse kulud kahekordistuvad 2055. aastaks. Lisaks tervishoiu ja pikaajalise hoolduse kättesaadavusega seotud küsimustele, mida on taaste- ja vastupidavuskavas juba hästi käsitletud, on Sloveenial keskpikas ja pikas perspektiivis suured riigi rahanduse jätkusuutlikkuse riskid, mis on tingitud vananeva elanikkonnaga seotud kulutustest. Viimastel aastatel on riik alustanud tervishoiu ja pikaajalise hoolduse põhjalikku reformimist. Reforme viiakse ellu mitmes etapis ja need laiendavad peamiselt juurdepääsu kvaliteetsetele teenustele ning parandavad sotsiaalseid õigusi ja kaasatust. Kuigi see koormab täiendavalt riigi rahandust, on Sloveenia jaoks äärmiselt oluline esitada meetmete kogum, millega luuakse stabiilne tulubaas, mis ei kahjusta eelarve tasakaalu keskpikas ja pikas perspektiivis. |
| --- | --- |

(20)

Tervishoiusüsteemi riiklik rahastamine on alla liidu keskmise (72,8 % 2019. aastal võrreldes 79,7 %ga liidus). Prognoositakse siiski, et tervishoiukulud suurenevad 2019.–2070. aastal 1,5 protsendipunkti võrra SKPst ning pikaajalise hoolduse kulud kahekordistuvad 2055. aastaks. Lisaks tervishoiu ja pikaajalise hoolduse kättesaadavusega seotud küsimustele, mida on taaste- ja vastupidavuskavas juba hästi käsitletud, on Sloveenial keskpikas ja pikas perspektiivis suured riigi rahanduse jätkusuutlikkuse riskid, mis on tingitud vananeva elanikkonnaga seotud kulutustest. Viimastel aastatel on riik alustanud tervishoiu ja pikaajalise hoolduse põhjalikku reformimist. Reforme viiakse ellu mitmes etapis ja need laiendavad peamiselt juurdepääsu kvaliteetsetele teenustele ning parandavad sotsiaalseid õigusi ja kaasatust. Kuigi see koormab täiendavalt riigi rahandust, on Sloveenia jaoks äärmiselt oluline esitada meetmete kogum, millega luuakse stabiilne tulubaas, mis ei kahjusta eelarve tasakaalu keskpikas ja pikas perspektiivis.

| (21) | 11. märtsil 2022 võttis Sloveenia Riigikogu vastu üksikisiku tulumaksu seaduse muudatused, millega kaasnev negatiivne mõju eelarvele on 2022. aastal hinnanguliselt 0,4 %, 2023. aastal 0,3 %, 2024. aastal 0,3 % ja 2025. aastal 0,3 % SKPst. Sloveenia eelarvenõukogu simulatsioonid näitavad, et üksikisiku tulumaksu vähendamine võib keskpikas perspektiivis suurendada valitsemissektori võlga 4–14 protsendipunkti võrra SKPst. Kompensatsioonimeetmeid ei ole seni välja pakutud, ehkki Sloveenias on märkimisväärne arenguruum maksutulu suurendamiseks. Näiteks oleks Sloveenial võimalik saada rohkem tulu keskkonnamaksudest, näiteks kaotades keskkonnale kahjulikud toetused (nt ärilise transpordi aktsiisimaksu tagastus), indekseerides energiamakse või kehtestades eraautodele vahemaapõhised maksud. Teine võimalik tuluallikas oleks kinnisvarale kõrgemate perioodiliste maksude kehtestamine, kuna praegu on saadav tulu Sloveenias suhteliselt väike (0,5 % SKPst; liidu keskmine 1,2 % SKPst). Kinnisvara väärtuse turuväärtustega vastavusse viimine ja hoonete energiatõhususe arvessevõtmine võiks olla majanduskasvu soodustav, vähendada ebavõrdsust ja edendada energiatõhusust. |
| --- | --- |

(21)

11. märtsil 2022 võttis Sloveenia Riigikogu vastu üksikisiku tulumaksu seaduse muudatused, millega kaasnev negatiivne mõju eelarvele on 2022. aastal hinnanguliselt 0,4 %, 2023. aastal 0,3 %, 2024. aastal 0,3 % ja 2025. aastal 0,3 % SKPst. Sloveenia eelarvenõukogu simulatsioonid näitavad, et üksikisiku tulumaksu vähendamine võib keskpikas perspektiivis suurendada valitsemissektori võlga 4–14 protsendipunkti võrra SKPst. Kompensatsioonimeetmeid ei ole seni välja pakutud, ehkki Sloveenias on märkimisväärne arenguruum maksutulu suurendamiseks. Näiteks oleks Sloveenial võimalik saada rohkem tulu keskkonnamaksudest, näiteks kaotades keskkonnale kahjulikud toetused (nt ärilise transpordi aktsiisimaksu tagastus), indekseerides energiamakse või kehtestades eraautodele vahemaapõhised maksud. Teine võimalik tuluallikas oleks kinnisvarale kõrgemate perioodiliste maksude kehtestamine, kuna praegu on saadav tulu Sloveenias suhteliselt väike (0,5 % SKPst; liidu keskmine 1,2 % SKPst). Kinnisvara väärtuse turuväärtustega vastavusse viimine ja hoonete energiatõhususe arvessevõtmine võiks olla majanduskasvu soodustav, vähendada ebavõrdsust ja edendada energiatõhusust.

| (22) | Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja nimetatud määruse V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mille rakendamise suunav ajakava tuleb lõpule viia 31. augustiks 2026. Need aitavad lahendada kõiki majanduslikke ja sotsiaalseid probleeme või olulist osa majanduslikest ja sotsiaalsetest probleemidest, millele on osutatud riigipõhistes soovitustes, mille nõukogu esitas Sloveeniale Euroopa poolaasta raames 2019. ja 2020. aastal, nagu ka riigipõhistes soovitustes, mis esitati enne taaste- ja vastupidavuskava vastuvõtmise kuupäeva. Eelkõige pakub kava sobiva lahenduse paljudele Sloveenia ees seisvatele majanduslikele, sotsiaalsetele ja keskkonnaalastele probleemidele. Taaste- ja vastupidavuskavaga nähakse ette reformid ja investeeringud, millega lahendatakse oluline osa Sloveeniale Euroopa poolaasta raames antud riigipõhistes soovitustes kindlaks tehtud probleemidest. Eelkõige käsitletakse taaste- ja vastupidavuskavas eelarvepoliitika ja riigi rahanduse, sotsiaalsete turvavõrkude, tööhõive ja sotsiaalkeskkonna, ettevõtluskeskkonna ning teadus- ja arendustegevusse tehtavate investeeringute ning rohe- ja digipöördega seotud probleeme. |
| --- | --- |

(22)

Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja nimetatud määruse V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mille rakendamise suunav ajakava tuleb lõpule viia 31. augustiks 2026. Need aitavad lahendada kõiki majanduslikke ja sotsiaalseid probleeme või olulist osa majanduslikest ja sotsiaalsetest probleemidest, millele on osutatud riigipõhistes soovitustes, mille nõukogu esitas Sloveeniale Euroopa poolaasta raames 2019. ja 2020. aastal, nagu ka riigipõhistes soovitustes, mis esitati enne taaste- ja vastupidavuskava vastuvõtmise kuupäeva. Eelkõige pakub kava sobiva lahenduse paljudele Sloveenia ees seisvatele majanduslikele, sotsiaalsetele ja keskkonnaalastele probleemidele. Taaste- ja vastupidavuskavaga nähakse ette reformid ja investeeringud, millega lahendatakse oluline osa Sloveeniale Euroopa poolaasta raames antud riigipõhistes soovitustes kindlaks tehtud probleemidest. Eelkõige käsitletakse taaste- ja vastupidavuskavas eelarvepoliitika ja riigi rahanduse, sotsiaalsete turvavõrkude, tööhõive ja sotsiaalkeskkonna, ettevõtluskeskkonna ning teadus- ja arendustegevusse tehtavate investeeringute ning rohe- ja digipöördega seotud probleeme.

| (23) | Sloveenia taaste- ja vastupidavuskava rakendamine aitab eeldatavasti teha täiendavaid edusamme rohe- ja digipöörde valdkonnas. Sloveenia kliimaeesmärkide saavutamist toetavad meetmed moodustavad taaste- ja vastupidavuskava kogueraldisest 42,4 %, samas kui digieesmärke toetavad meetmed moodustavad kava kogueraldisest 21,4 %. Taaste- ja vastupidavuskava täielik rakendamine kooskõlas asjakohaste eesmärkide ja sihtidega aitab Sloveenial COVID-19 kriisist kiiresti taastuda, tugevdades samal ajal tema vastupanuvõimet. Sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üleüldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest. |
| --- | --- |

(23)

Sloveenia taaste- ja vastupidavuskava rakendamine aitab eeldatavasti teha täiendavaid edusamme rohe- ja digipöörde valdkonnas. Sloveenia kliimaeesmärkide saavutamist toetavad meetmed moodustavad taaste- ja vastupidavuskava kogueraldisest 42,4 %, samas kui digieesmärke toetavad meetmed moodustavad kava kogueraldisest 21,4 %. Taaste- ja vastupidavuskava täielik rakendamine kooskõlas asjakohaste eesmärkide ja sihtidega aitab Sloveenial COVID-19 kriisist kiiresti taastuda, tugevdades samal ajal tema vastupanuvõimet. Sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üleüldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest.

| (24) | Sloveenia ei ole veel esitanud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1060 (18) ettenähtud partnerluslepingut ega muid nimetatud määruses ettenähtud ühtekuuluvuspoliitika programmidokumente. Kooskõlas määrusega (EL) 2021/1060 peab Sloveenia arvesse võtma asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi ühtekuuluvuspoliitika 2021.–2027. aasta fondide programmitöös. See on eeltingimus ühtekuuluvuspoliitika fondidest saadava rahalise toetuse tulemuslikkuse suurendamiseks ja lisaväärtuse maksimeerimiseks, edendades samal ajal nende ühtekuuluvuspoliitika fondide ning muude liidu vahendite ja fondide vahelist koordineerimist, vastastikust täiendavust ja sidusust. Taaste- ja vastupidavusrahastu ning ühtekuuluvuspoliitika programmide edukas rakendamine sõltub ka selliste kitsaskohtade kõrvaldamisest, mis pärsivad investeeringuid, mis toetavad rohe- ja digipööret ning tasakaalustatud territoriaalset arengut. |
| --- | --- |

(24)

Sloveenia ei ole veel esitanud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1060 (18) ettenähtud partnerluslepingut ega muid nimetatud määruses ettenähtud ühtekuuluvuspoliitika programmidokumente. Kooskõlas määrusega (EL) 2021/1060 peab Sloveenia arvesse võtma asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi ühtekuuluvuspoliitika 2021.–2027. aasta fondide programmitöös. See on eeltingimus ühtekuuluvuspoliitika fondidest saadava rahalise toetuse tulemuslikkuse suurendamiseks ja lisaväärtuse maksimeerimiseks, edendades samal ajal nende ühtekuuluvuspoliitika fondide ning muude liidu vahendite ja fondide vahelist koordineerimist, vastastikust täiendavust ja sidusust. Taaste- ja vastupidavusrahastu ning ühtekuuluvuspoliitika programmide edukas rakendamine sõltub ka selliste kitsaskohtade kõrvaldamisest, mis pärsivad investeeringuid, mis toetavad rohe- ja digipööret ning tasakaalustatud territoriaalset arengut.

| (25) | Versailles’ deklaratsioonis liidu riigipeadelt ja valitsusjuhtidelt saadud volituste kohaselt soovitakse komisjoni ettepanekuga kava „REPowerEU“ kohta kaotada järk-järgult võimalikult kiiresti liidu sõltuvus Venemaalt imporditavast fossiilkütusest. Selleks kavatseb komisjon määrata dialoogis liikmesriikidega kindlaks kõige sobivamad projektid, investeeringud ja reformid riiklikul, piirkondlikul ja liidu tasandil. Nende meetmete eesmärk on vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest ja suunata fossiilkütuste import Venemaalt eemale. |
| --- | --- |

(25)

Versailles’ deklaratsioonis liidu riigipeadelt ja valitsusjuhtidelt saadud volituste kohaselt soovitakse komisjoni ettepanekuga kava „REPowerEU“ kohta kaotada järk-järgult võimalikult kiiresti liidu sõltuvus Venemaalt imporditavast fossiilkütusest. Selleks kavatseb komisjon määrata dialoogis liikmesriikidega kindlaks kõige sobivamad projektid, investeeringud ja reformid riiklikul, piirkondlikul ja liidu tasandil. Nende meetmete eesmärk on vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest ja suunata fossiilkütuste import Venemaalt eemale.

| (26) | Sloveenia on võtnud endale kohustuse lõpetada 2033. aastaks järkjärgult söe kasutamine elektritootmises. Selle ambitsioonika eesmärgi saavutamiseks sisaldab Sloveenia taaste- ja vastupidavuskava olulisi reforme ja investeeringuid, mille eesmärk on: i) suurendada taastuvate energiaallikate osakaalu summaarses energia lõpptarbimises; ii) hõlbustada juurdepääsu taastuvate energiaallikate tootmisrajatiste elektrivõrgule ja selle integreerimist ning iii) suurendada üldkasutatavate hoonete energiatõhusust ja renoveerimist. Taaste- ja vastupidavuskava meetmed on oluline samm loa andmise menetlusest tingitud tõkete kõrvaldamisel, kuid Sloveenia võiks oma jõupingutusi suurendada. Riik võiks lisaks praegusele taaste- ja vastupidavuskavale võtta täiendavaid meetmeid, et hõlbustada taastuvate energiaallikate, sealhulgas maismaa tuule- ja päikeseenergia projektidele loa andmist. Sloveenia seadis oma riiklikus energia- ja kliimakavas eesmärgiks 27 %, et panustada liidu 2030. aasta taastuvenergia eesmärgi saavutamisse. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1999 (19) II lisa kohaselt jääb see 2030. aastal oluliselt allapoole taastuvenergia 37 % osakaalust. Sloveenia saavutas 2020. aastal oma energiaeesmärgi taastuvatest energiaallikatest toodetud energia osakaaluna summaarses energia lõpptarbimises, kasutades liidu piiriülese koostöö mehhanismi kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2018/2001 (20) (statistiliste ülekannete kaudu). Selleks, et Sloveenia oleks kooskõlas paketi „Eesmärk 55“ eesmärkidega, tuleb veelgi ambitsioonikamalt vähendada kasvuhoonegaaside heidet ning suurendada taastuvenergia tootmist ja energiatõhusust.
  Seetõttu nõuab taastuvenergia suurem kasutuselevõtt liidu tasandil ja vajadus mitmekesistada energiavarustust, mida süvendab veelgi uus geopoliitiline ja energiaturu tegelikkus, tõhusamat poliitikat ja meetmeid, et toetada taastuvenergia edasist kasutuselevõttu. Kuigi maagaas moodustab vaid 11,3 % energiaallikate jaotusest, impordib Sloveenia 100 % oma maagaasist Venemaalt, võrreldes liidu keskmisega, mis on 2020. aasta andmete kohaselt 44 %. Nafta moodustab Sloveenia energiaallikate jaotusest 30,9 %, kuid ainult 13 % sellest imporditakse Venemaalt (21). Gaasil on Sloveenia energiaallikate jaotuses endiselt oluline roll ja see on tööstuse jaoks oluline energiaallikas, tagades samas energiasektoris vajaliku paindlikkuse. Suure sõltuvuse tõttu Venemaa gaasist võib olla vaja parandada ühendusi naaberliikmesriikidega ja seonduvat gaasitaristut, et mitmekesistada gaasitarneid. Gaasiga seotud uued taristu- ja võrguinvesteeringud peaksid võimaluse korral olema tulevikukindlad, et hõlbustada nende pikaajalist kestlikkust tulevikus säästvatele kütustele kohandamise kaudu. |
| --- | --- |

(26)

Sloveenia on võtnud endale kohustuse lõpetada 2033. aastaks järkjärgult söe kasutamine elektritootmises. Selle ambitsioonika eesmärgi saavutamiseks sisaldab Sloveenia taaste- ja vastupidavuskava olulisi reforme ja investeeringuid, mille eesmärk on: i) suurendada taastuvate energiaallikate osakaalu summaarses energia lõpptarbimises; ii) hõlbustada juurdepääsu taastuvate energiaallikate tootmisrajatiste elektrivõrgule ja selle integreerimist ning iii) suurendada üldkasutatavate hoonete energiatõhusust ja renoveerimist. Taaste- ja vastupidavuskava meetmed on oluline samm loa andmise menetlusest tingitud tõkete kõrvaldamisel, kuid Sloveenia võiks oma jõupingutusi suurendada. Riik võiks lisaks praegusele taaste- ja vastupidavuskavale võtta täiendavaid meetmeid, et hõlbustada taastuvate energiaallikate, sealhulgas maismaa tuule- ja päikeseenergia projektidele loa andmist. Sloveenia seadis oma riiklikus energia- ja kliimakavas eesmärgiks 27 %, et panustada liidu 2030. aasta taastuvenergia eesmärgi saavutamisse. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1999 (19) II lisa kohaselt jääb see 2030. aastal oluliselt allapoole taastuvenergia 37 % osakaalust. Sloveenia saavutas 2020. aastal oma energiaeesmärgi taastuvatest energiaallikatest toodetud energia osakaaluna summaarses energia lõpptarbimises, kasutades liidu piiriülese koostöö mehhanismi kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2018/2001 (20) (statistiliste ülekannete kaudu). Selleks, et Sloveenia oleks kooskõlas paketi „Eesmärk 55“ eesmärkidega, tuleb veelgi ambitsioonikamalt vähendada kasvuhoonegaaside heidet ning suurendada taastuvenergia tootmist ja energiatõhusust.

Seetõttu nõuab taastuvenergia suurem kasutuselevõtt liidu tasandil ja vajadus mitmekesistada energiavarustust, mida süvendab veelgi uus geopoliitiline ja energiaturu tegelikkus, tõhusamat poliitikat ja meetmeid, et toetada taastuvenergia edasist kasutuselevõttu. Kuigi maagaas moodustab vaid 11,3 % energiaallikate jaotusest, impordib Sloveenia 100 % oma maagaasist Venemaalt, võrreldes liidu keskmisega, mis on 2020. aasta andmete kohaselt 44 %. Nafta moodustab Sloveenia energiaallikate jaotusest 30,9 %, kuid ainult 13 % sellest imporditakse Venemaalt (21). Gaasil on Sloveenia energiaallikate jaotuses endiselt oluline roll ja see on tööstuse jaoks oluline energiaallikas, tagades samas energiasektoris vajaliku paindlikkuse. Suure sõltuvuse tõttu Venemaa gaasist võib olla vaja parandada ühendusi naaberliikmesriikidega ja seonduvat gaasitaristut, et mitmekesistada gaasitarneid. Gaasiga seotud uued taristu- ja võrguinvesteeringud peaksid võimaluse korral olema tulevikukindlad, et hõlbustada nende pikaajalist kestlikkust tulevikus säästvatele kütustele kohandamise kaudu.

| (27) | Kuigi kliimaneutraalsusele ülemineku ja fossiilkütustest loobumise kiirendamine tekitab mitmes sektoris märkimisväärseid ümberkorralduskulusid, saab Sloveenia ühtekuuluvuspoliitika raames kasutada õiglase ülemineku mehhanismi, et leevendada ülemineku sotsiaal-majanduslikku mõju kõige enam mõjutatud piirkondades. Lisaks saab Sloveenia kasutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1057 (22) loodud Euroopa Sotsiaalfond+, et parandada tööhõivevõimalusi ja tugevdada sotsiaalset ühtekuuluvust. |
| --- | --- |

(27)

Kuigi kliimaneutraalsusele ülemineku ja fossiilkütustest loobumise kiirendamine tekitab mitmes sektoris märkimisväärseid ümberkorralduskulusid, saab Sloveenia ühtekuuluvuspoliitika raames kasutada õiglase ülemineku mehhanismi, et leevendada ülemineku sotsiaal-majanduslikku mõju kõige enam mõjutatud piirkondades. Lisaks saab Sloveenia kasutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1057 (22) loodud Euroopa Sotsiaalfond+, et parandada tööhõivevõimalusi ja tugevdada sotsiaalset ühtekuuluvust.

| (28) | Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2022. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (23) kajastub soovituses 1. |
| --- | --- |

(28)

Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2022. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (23) kajastub soovituses 1.

| (29) | Arvestades euroala liikmesriikide majanduse tihedat seotust ning nende ühist panust majandus- ja rahaliidu toimimisse, soovitas nõukogu euroala liikmesriikidel võtta meetmeid, sealhulgas oma taaste- ja vastupidavuskavade kaudu, et rakendada 2022. aasta soovituses euroala kohta sätestatud soovitusi. Sloveenia puhul kajastub see eelkõige soovitustes 1 ja 2, |
| --- | --- |

(29)

Arvestades euroala liikmesriikide majanduse tihedat seotust ning nende ühist panust majandus- ja rahaliidu toimimisse, soovitas nõukogu euroala liikmesriikidel võtta meetmeid, sealhulgas oma taaste- ja vastupidavuskavade kaudu, et rakendada 2022. aasta soovituses euroala kohta sätestatud soovitusi. Sloveenia puhul kajastub see eelkõige soovitustes 1 ja 2,

SOOVITAB Sloveenial võtta 2022. ja 2023. aastal järgmisi meetmeid.

1.

Tagada 2023. aastal, et riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv oleks kooskõlas üldiselt neutraalse eelarvepoliitikaga, võttes arvesse jätkuvat ajutist ja suunatud toetust kodumajapidamistele ja ettevõtetele, mis on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ja Ukrainast põgenevatele inimestele. Olla valmis kohandama jooksvaid kulutusi vastavalt muutuvale olukorrale. Suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, võttes arvesse algatust „REPowerEU“, sealhulgas kasutades taaste- ja vastupidavusrahastut ning muid liidu vahendeid. Järgida pärast 2023. aastat eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne keskpika perioodi eelarvepositsioon. Tagada tervishoiu- ja pikaajalise hoolduse süsteemide pikaajaline eelarveline kestlikkus. Võtta kasutusele kompensatsioonimeetmed, et viia muuhulgas tasakaalustamise teel lõpule üleminek tööjõumaksudelt keskkonnahoidlikumatele ja majanduskasvu soodustavatele maksudele.

2.

Jätkata oma taaste- ja vastupidavuskava rakendamist kooskõlas nõukogu 28. juuli 2021. aasta rakendusotsuses esitatud eesmärkide ja sihtidega. Esitada 2021.–2027. aasta ühtekuuluvuspoliitika programmidokumendid, et viia lõpule läbirääkimised komisjoniga ja seejärel alustada nende dokumentide rakendamist.

3.

Mitmekesistada fossiilkütuste importi ja vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest, kiirendades taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu, eelkõige loamenetluste edasise lihtsustamise abil, ja tugevdades elektrienergia jaotusvõrku. Laiendada energiatõhususe meetmete rakendamist, eelkõige ehitussektoris, suurendada transpordisektori elektrifitseerimist ning tagada energiataristu ja võrkudevaheliste ühenduste piisav võimsus.

Brüssel, 12. juuli 2022

Nõukogu nimel

eesistuja

Z. STANJURA

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (ELT L 57, 18.2.2021, lk 17).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta (ELT L 306, 23.11.2011, lk 25).

3

(4)  Nõukogu 5. aprilli 2022. aasta soovitus euroala majanduspoliitika kohta (ELT C 153, 7.4.2022, lk 1).

4

(5)  Nõukogu 4. märtsi 2022. aasta rakendusotsus (EL) 2022/382, millega määratakse kindlaks Ukrainast lähtuva põgenike massilise sissevoolu olemasolu direktiivi 2001/55/EÜ artikli 5 tähenduses ning nähakse selle tulemusena ette ajutine kaitse (ELT L 71, 4.3.2022, lk 1).

5

(6)  Nõukogu 20. juuli 2001. aasta direktiiv 2001/55/EÜ miinimumnõuete kohta ajutise kaitse andmiseks ümberasustatud isikute massilise sissevoolu korral ning meetmete kohta liikmesriikide jõupingutuste tasakaalustamiseks nende isikute vastuvõtmisel ning selle tagajärgede kandmisel (EÜT L 212, 7.8.2001, lk 12).

6

(7)  Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovitus, milles esitatakse nõukogu arvamus Sloveenia 2021. aasta stabiilsusprogrammi kohta (ELT C 304, 29.7.2021, lk 116).

7

(8)  Käesolevas soovituses esitatud hinnangud eelarvepoliitika ja selle komponentide kohta on komisjoni hinnangud, mis põhinevad komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi aluseks olevatel eeldustel. Komisjoni hinnangud keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu kohta ei hõlma selliste reformide positiivset mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ja võivad hoogustada potentsiaalset majanduskasvu.

8

(9)  Ei rahastata taaste- ja vastupidavusrahastust ega muudest liidu vahenditest antavate toetustega.

9

(10)  ST 10612/2021; ST 10612/2021 ADD 1.

10

(11)  Nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitus, milles käsitletakse Sloveenia 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Sloveenia 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohta (ELT C 282, 26.8.2020, lk 157).

11

(12)  Näitajad kajastavad alates 2021. aasta sügisest võetud meetmete aastaste eelarvekulude taset, sealhulgas jooksvaid tulusid ja kulusid ning asjakohasel juhul kapitalikulumeetmeid.

12

(13)  Eeldatakse, et Ukrainast liitu põgenenud isikute koguarv jõuab 2022. aasta lõpuks järk-järgult 6 miljonini ning nende geograafiline jaotus põhineb olemasoleva diasporaa suurusel, vastuvõtva liikmesriigi elanikkonna suhtelisel suurusel ja Ukrainast põgenenud isikute tegelikul jaotusel üle kogu liidu 2022. aasta märtsi seisuga. Inimese kohta arvutatud eelarvekulude puhul põhinevad hinnangud komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse Euromodi mikrosimulatsiooni mudelil, võttes arvesse nii rahaülekandeid kui ka mitterahalisi hüvitisi, nagu haridus ja tervishoid.

13

(14)  Näitaja miinusmärk (plussmärk) vastab esmaste kulude kasvu liigsele (vähesele) kasvule võrreldes keskpika perioodi majanduskasvuga, osutades ekspansiivsele (pärssivale) eelarvepoliitikale.

14

(15)  Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud peaksid andma neutraalse panuse 0,0 protsendipunkti SKPst.

15

(16)  Näitaja miinusmärk (plussmärk) vastab esmaste kulude kasvu liigsele (vähesele) kasvule võrreldes keskpika perioodi majanduskasvuga, osutades ekspansiivsele (pärssivale) eelarvepoliitikale.

16

(17)  Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud peaksid andma neutraalse panuse 0,0 protsendipunkti SKPst.

17

(18)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1060, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfond+, Ühtekuuluvusfondi, Õiglase Ülemineku Fondi ja Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfondi kohta ning nende ja Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastu suhtes kohaldatavad finantsreeglid (ELT L 231, 30.6.2021, lk 159).

18

(19)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1999, milles käsitletakse energialiidu ja kliimameetmete juhtimist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 663/2009 ja (EÜ) nr 715/2009, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/22/EÜ, 98/70/EÜ, 2009/31/EÜ, 2009/73/EÜ, 2010/31/EL, 2012/27/EL ja 2013/30/EL ning nõukogu direktiive 2009/119/EÜ ja (EL) 2015/652 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 525/2013 (ELT L 328, 21.12.2018, lk 1).

19

(20)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (ELT L 328, 21.12.2018, lk 82).

20

(21)  Eurostat (2020), Venemaa impordi osakaal koguimpordis. ELi 27 liikmesriigi keskmise impordi puhul põhineb koguimport ELi 27 liikmesriigist väljastpoolt pärit impordil. Sloveenia puhul hõlmab koguimport liidusisest kaubandust. Nafta näitaja viitab rafineeritud naftatoodetele.

21

(22)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1057, millega luuakse Euroopa Sotsiaalfond+ (ESF+) ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1296/2013 (ELT L 231, 30.6.2021, lk 21).

22

(23)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.

23

---

| 1.9.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 334/205 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 334/205

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

12. juuli 2022,

milles käsitletakse Slovakkia 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Slovakkia 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohta

(2022/C 334/25)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arves nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | 19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, (2) millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu. Taaste- ja vastupidavusrahastust antakse rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. See aitab majandusel taastuda ning teha eelkõige rohe- ja digipöörde edendamiseks kestlikke ja majanduskasvu soodustavaid reforme ja investeeringuid, tugevdades samas liikmesriikide majanduse vastupidavust ja potentsiaalset majanduskasvu. Samuti aitab see tugevdada riigi rahanduse jätkusuutlikkust ning edendada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis. 2022. aasta juunis ajakohastatakse kooskõlas määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikega 2 taaste- ja vastupidavusrahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust. |
| --- | --- |

(1)

19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, (2) millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu. Taaste- ja vastupidavusrahastust antakse rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. See aitab majandusel taastuda ning teha eelkõige rohe- ja digipöörde edendamiseks kestlikke ja majanduskasvu soodustavaid reforme ja investeeringuid, tugevdades samas liikmesriikide majanduse vastupidavust ja potentsiaalset majanduskasvu. Samuti aitab see tugevdada riigi rahanduse jätkusuutlikkust ning edendada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis. 2022. aasta juunis ajakohastatakse kooskõlas määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikega 2 taaste- ja vastupidavusrahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust.

| (2) | 24. novembril 2021 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2022) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse 7. mail 2021 allkirjastatud Porto kohustust rakendada edasi Euroopa sotsiaalõiguste sammast, mille Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kuulutasid välja 17. novembril 2017. Euroopa Ülemkogu kiitis 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid heaks 25. märtsil 2022. 24. novembril 2021 võttis komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1176/2011 (3) alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Slovakkiat ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta ning ettepaneku 2022. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist. 5. aprillil 2022 võttis nõukogu vastu soovituse euroala majanduspoliitika kohta (4) ja 14. märtsil 2022 ühise tööhõive aruande. |
| --- | --- |

(2)

24. novembril 2021 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2022) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse 7. mail 2021 allkirjastatud Porto kohustust rakendada edasi Euroopa sotsiaalõiguste sammast, mille Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kuulutasid välja 17. novembril 2017. Euroopa Ülemkogu kiitis 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid heaks 25. märtsil 2022. 24. novembril 2021 võttis komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1176/2011 (3) alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Slovakkiat ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta ning ettepaneku 2022. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist. 5. aprillil 2022 võttis nõukogu vastu soovituse euroala majanduspoliitika kohta (4) ja 14. märtsil 2022 ühise tööhõive aruande.

| (3) | Venemaa sissetung Ukrainasse pärast ülemaailmset pandeemiat on märkimisväärselt muutnud geopoliitilist ja majanduslikku olukorda. Sissetungi mõju liikmesriikide majandusele avaldub muu hulgas kõrgemates energia-, toidu- ja toorainehindades ning kehvemates kasvuväljavaadetes. Kõrgemad energiahinnad mõjutavad tugevasti eelkõige kõige haavatavamaid leibkondi, kes kannatavad energiaostuvõimetuse all või elavad selle ohus, samuti ettevõtteid, mis on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad. Liit seisab silmitsi ka Ukrainast põgenevate inimeste enneolematu sissevooluga. Venemaa agressioonisõjast tulenevad majanduslikud tagajärjed on mõjutanud liikmesriike ebaühtlaselt. Sellega seoses käivitati 4. märtsil 2022 nõukogu rakendusotsusega (EL) 2022/382 (5) esimest korda nõukogu direktiiv 2001/55/EÜ, (6) millega anti Ukrainast pärit põgenikele õigus seaduslikult liidus viibida ning juurdepääs haridusele ja koolitusele, tööturule, tervishoiule, eluasemele ja sotsiaalhoolekandele. Slovakkiale on algatuse „Ühtekuuluvusmeetmed pagulaste toetamiseks Euroopas“ (CARE) ning programmi „Ühtekuuluvust ja Euroopa territooriume toetav taasteabi“ (REACT-EU) täiendavate eelmaksete kaudu tehtud kättesaadavaks erakorraline toetus, et kiiresti reageerida Ukrainast põgenevate inimeste vastuvõtu ja integreerimise vajadustele. |
| --- | --- |

(3)

Venemaa sissetung Ukrainasse pärast ülemaailmset pandeemiat on märkimisväärselt muutnud geopoliitilist ja majanduslikku olukorda. Sissetungi mõju liikmesriikide majandusele avaldub muu hulgas kõrgemates energia-, toidu- ja toorainehindades ning kehvemates kasvuväljavaadetes. Kõrgemad energiahinnad mõjutavad tugevasti eelkõige kõige haavatavamaid leibkondi, kes kannatavad energiaostuvõimetuse all või elavad selle ohus, samuti ettevõtteid, mis on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad. Liit seisab silmitsi ka Ukrainast põgenevate inimeste enneolematu sissevooluga. Venemaa agressioonisõjast tulenevad majanduslikud tagajärjed on mõjutanud liikmesriike ebaühtlaselt. Sellega seoses käivitati 4. märtsil 2022 nõukogu rakendusotsusega (EL) 2022/382 (5) esimest korda nõukogu direktiiv 2001/55/EÜ, (6) millega anti Ukrainast pärit põgenikele õigus seaduslikult liidus viibida ning juurdepääs haridusele ja koolitusele, tööturule, tervishoiule, eluasemele ja sotsiaalhoolekandele. Slovakkiale on algatuse „Ühtekuuluvusmeetmed pagulaste toetamiseks Euroopas“ (CARE) ning programmi „Ühtekuuluvust ja Euroopa territooriume toetav taasteabi“ (REACT-EU) täiendavate eelmaksete kaudu tehtud kättesaadavaks erakorraline toetus, et kiiresti reageerida Ukrainast põgenevate inimeste vastuvõtu ja integreerimise vajadustele.

| (4) | Võttes arvesse kiiresti muutuvat majanduslikku ja geopoliitilist olukorda, jätkub Euroopa poolaasta raames 2022. aastal majandus- ja tööhõivepoliitika ulatuslik koordineerimine, lähtudes samal ajal taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamisnõuetest, nagu on märgitud 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsis. Vastuvõetud taaste- ja vastupidavuskavade rakendamine on oluline poliitiliste prioriteetide elluviimiseks Euroopa poolaasta raames, kuna kavades käsitletakse kõiki 2019. ja 2020. aasta Euroopa poolaasta tsüklites esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019. ja 2020. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mida on läbi vaadatud, ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21, nagu ka riigipõhised soovitused, mis esitati enne selliste läbivaadatud, ajakohastatud või muudetud kavade esitamise kuupäeva. |
| --- | --- |

(4)

Võttes arvesse kiiresti muutuvat majanduslikku ja geopoliitilist olukorda, jätkub Euroopa poolaasta raames 2022. aastal majandus- ja tööhõivepoliitika ulatuslik koordineerimine, lähtudes samal ajal taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamisnõuetest, nagu on märgitud 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsis. Vastuvõetud taaste- ja vastupidavuskavade rakendamine on oluline poliitiliste prioriteetide elluviimiseks Euroopa poolaasta raames, kuna kavades käsitletakse kõiki 2019. ja 2020. aasta Euroopa poolaasta tsüklites esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019. ja 2020. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mida on läbi vaadatud, ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21, nagu ka riigipõhised soovitused, mis esitati enne selliste läbivaadatud, ajakohastatud või muudetud kavade esitamise kuupäeva.

| (5) | Stabiilsuse ja kasvu pakti üldist vabastusklauslit on kohaldatud alates 2020. aasta märtsist. Oma 3. märtsi 2021. aasta teatises „Üks aasta pärast COVID-19 puhangu algust: eelarvepoliitika meetmed“ esitas komisjon oma seisukoha, et otsuse tegemisel üldise vabastusklausli kohaldamise lõpetamise või jätkamise kohta tuleks lähtuda majandusolukorra üldhinnangust, kusjuures peamiseks kvantitatiivseks kriteeriumiks peaks olema liidu või euroala majandustegevuse tase võrreldes kriisieelse tasemega (2019. aasta lõpp). Võttes arvesse suurenenud ebakindlust ja majandusväljavaateid ohustavaid suuri langusriske Euroopas toimuva sõja kontekstis, enneolematut energiahindade tõusu ja jätkuvaid häireid tarneahelates, on põhjendatud stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamisaja pikendamine 2023. aastani. |
| --- | --- |

(5)

Stabiilsuse ja kasvu pakti üldist vabastusklauslit on kohaldatud alates 2020. aasta märtsist. Oma 3. märtsi 2021. aasta teatises „Üks aasta pärast COVID-19 puhangu algust: eelarvepoliitika meetmed“ esitas komisjon oma seisukoha, et otsuse tegemisel üldise vabastusklausli kohaldamise lõpetamise või jätkamise kohta tuleks lähtuda majandusolukorra üldhinnangust, kusjuures peamiseks kvantitatiivseks kriteeriumiks peaks olema liidu või euroala majandustegevuse tase võrreldes kriisieelse tasemega (2019. aasta lõpp). Võttes arvesse suurenenud ebakindlust ja majandusväljavaateid ohustavaid suuri langusriske Euroopas toimuva sõja kontekstis, enneolematut energiahindade tõusu ja jätkuvaid häireid tarneahelates, on põhjendatud stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamisaja pikendamine 2023. aastani.

| (6) | Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovituses, (7) milles esitatakse nõukogu arvamus Slovakkia 2021. aasta stabiilsusprogrammi kohta, esitatud lähenemisviisi kohaselt on üldist eelarvepoliitikat praegu kõige parem mõõta esmaste kulude (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) muutusena keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu suhtes, jättes välja COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed, kuid võttes arvesse taaste- ja vastupidavusrahastu tagastamatute toetuste ja muude liidu vahenditega rahastatavaid kulusid (8). Selleks et hinnata, kas riigi eelarvepoliitika on konservatiivne ja kas eelarve struktuur soodustab kestlikku taastumist kooskõlas rohe- ja digipöördega, tuleks üldisest eelarvepoliitikast kaugemale minnes pöörata tähelepanu ka riiklikult rahastatavate (9) esmaste jooksvate kulude (millest on maha arvatud kaalutlusõiguse alusel võetud tulumeetmed ja välja jäetud COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed) ja investeeringute arengule. |
| --- | --- |

(6)

Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovituses, (7) milles esitatakse nõukogu arvamus Slovakkia 2021. aasta stabiilsusprogrammi kohta, esitatud lähenemisviisi kohaselt on üldist eelarvepoliitikat praegu kõige parem mõõta esmaste kulude (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) muutusena keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu suhtes, jättes välja COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed, kuid võttes arvesse taaste- ja vastupidavusrahastu tagastamatute toetuste ja muude liidu vahenditega rahastatavaid kulusid (8). Selleks et hinnata, kas riigi eelarvepoliitika on konservatiivne ja kas eelarve struktuur soodustab kestlikku taastumist kooskõlas rohe- ja digipöördega, tuleks üldisest eelarvepoliitikast kaugemale minnes pöörata tähelepanu ka riiklikult rahastatavate (9) esmaste jooksvate kulude (millest on maha arvatud kaalutlusõiguse alusel võetud tulumeetmed ja välja jäetud COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed) ja investeeringute arengule.

| (7) | 2. märtsil 2022 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse 2023. aasta eelarvepoliitika üldised suunised („eelarvesuunised“), et toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon märkis, et 2022. aasta talveprognoosi makromajandusliku prognoosi kohaselt näib üleminek 2020.–2022. aasta üldiselt toetavalt eelarvepoliitikalt üldiselt neutraalsele eelarvepoliitikale, olles samas valmis reageerima muutuvale majandusolukorrale, 2023. aastal asjakohane. Komisjon teatas, et 2023. aasta eelarvesoovitused peaksid jätkuvalt olema liikmesriikide vahel diferentseeritud ja nendes tuleks arvesse võtta võimalikku ülekanduvat mõju riikide vahel. Komisjon kutsus liikmesriike üles kajastama suuniseid oma stabiilsus- ja lähenemisprogrammides. Komisjon võttis kohustuse jälgida tähelepanelikult majandusarengut ja kohandada oma poliitikasuuniseid vastavalt vajadusele ning hiljemalt 2022. aasta mai lõpus esitatavas Euroopa poolaasta kevadpaketis. |
| --- | --- |

(7)

2. märtsil 2022 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse 2023. aasta eelarvepoliitika üldised suunised („eelarvesuunised“), et toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon märkis, et 2022. aasta talveprognoosi makromajandusliku prognoosi kohaselt näib üleminek 2020.–2022. aasta üldiselt toetavalt eelarvepoliitikalt üldiselt neutraalsele eelarvepoliitikale, olles samas valmis reageerima muutuvale majandusolukorrale, 2023. aastal asjakohane. Komisjon teatas, et 2023. aasta eelarvesoovitused peaksid jätkuvalt olema liikmesriikide vahel diferentseeritud ja nendes tuleks arvesse võtta võimalikku ülekanduvat mõju riikide vahel. Komisjon kutsus liikmesriike üles kajastama suuniseid oma stabiilsus- ja lähenemisprogrammides. Komisjon võttis kohustuse jälgida tähelepanelikult majandusarengut ja kohandada oma poliitikasuuniseid vastavalt vajadusele ning hiljemalt 2022. aasta mai lõpus esitatavas Euroopa poolaasta kevadpaketis.

| (8) | Seoses eelarvesuunistega võetakse 2023. aasta eelarvesoovitustes arvesse halvenenud majandusväljavaateid, suurenenud ebakindlust ja täiendavaid langusriske ning võrreldes komisjoni 2022. aasta talveprognoosiga kiiremat inflatsiooni. Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleb eelarvemeetmete abil suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse ning säilitada kõige haavatavamate leibkondade ostujõud, et leevendada energiahinna tõusu mõju ja aidata piirata teisest inflatsioonisurvet sihipäraste ja ajutiste meetmete abil. Eelarvepoliitika peab jääma paindlikuks, et kohaneda kiiresti muutuvate oludega, sealhulgas Venemaa Ukraina-vastasest agressioonisõjast kaitse ja julgeoleku osas tulenevate väljakutsetega, ning see peab olema liikmesriikide vahel diferentseeritud vastavalt nende eelarve- ja majandusolukorrale, võttes sealhulgas arvesse, kuidas neile mõjub kriis ja Ukrainast põgenenud inimeste sisseränne. |
| --- | --- |

(8)

Seoses eelarvesuunistega võetakse 2023. aasta eelarvesoovitustes arvesse halvenenud majandusväljavaateid, suurenenud ebakindlust ja täiendavaid langusriske ning võrreldes komisjoni 2022. aasta talveprognoosiga kiiremat inflatsiooni. Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleb eelarvemeetmete abil suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse ning säilitada kõige haavatavamate leibkondade ostujõud, et leevendada energiahinna tõusu mõju ja aidata piirata teisest inflatsioonisurvet sihipäraste ja ajutiste meetmete abil. Eelarvepoliitika peab jääma paindlikuks, et kohaneda kiiresti muutuvate oludega, sealhulgas Venemaa Ukraina-vastasest agressioonisõjast kaitse ja julgeoleku osas tulenevate väljakutsetega, ning see peab olema liikmesriikide vahel diferentseeritud vastavalt nende eelarve- ja majandusolukorrale, võttes sealhulgas arvesse, kuidas neile mõjub kriis ja Ukrainast põgenenud inimeste sisseränne.

| (9) | 29. aprillil 2021 esitas Slovakkia määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõike 1 kohaselt komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon hindas määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas esitatud hindamissuunistega. 13. juulil 2021 võttis nõukogu vastu rakendusotsuse Slovakkia taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnangu heakskiitmise kohta (10). Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsuse vastuvõtmisest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Slovakkia on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjakohased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud. |
| --- | --- |

(9)

29. aprillil 2021 esitas Slovakkia määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõike 1 kohaselt komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon hindas määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas esitatud hindamissuunistega. 13. juulil 2021 võttis nõukogu vastu rakendusotsuse Slovakkia taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnangu heakskiitmise kohta (10). Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsuse vastuvõtmisest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Slovakkia on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjakohased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud.

| (10) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artiklis 4 sätestatud tähtajaga esitas Slovakkia 29. aprillil 2022 oma 2022. aasta riikliku reformikava ja 28. aprillil 2022 oma 2022. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2022. aasta riiklik reformikava ka Slovakkia kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava rakendamisel tehtud edusammude kohta. |
| --- | --- |

(10)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artiklis 4 sätestatud tähtajaga esitas Slovakkia 29. aprillil 2022 oma 2022. aasta riikliku reformikava ja 28. aprillil 2022 oma 2022. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2022. aasta riiklik reformikava ka Slovakkia kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava rakendamisel tehtud edusammude kohta.

| (11) | 23. mail 2022 avaldas komisjon Slovakkia kohta 2022. aasta riigiaruande. Selles hinnati Slovakkia edusamme nõukogu poolt 2019., 2020. ja 2021. aastal vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti taaste ja vastupidavuse tulemustabeli põhjal kokkuvõte sellest, kuidas Slovakkia on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Selle analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega, sealhulgas nendega, mis tekivad seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse. Samuti hinnati Slovakkia edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning liidu peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamisel. |
| --- | --- |

(11)

23. mail 2022 avaldas komisjon Slovakkia kohta 2022. aasta riigiaruande. Selles hinnati Slovakkia edusamme nõukogu poolt 2019., 2020. ja 2021. aastal vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti taaste ja vastupidavuse tulemustabeli põhjal kokkuvõte sellest, kuidas Slovakkia on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Selle analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega, sealhulgas nendega, mis tekivad seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse. Samuti hinnati Slovakkia edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning liidu peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamisel.

| (12) | 23. mail 2022 esitas komisjon Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 3 kohase aruande. Selles aruandes käsitleti Slovakkia eelarveseisundit, kuna tema valitsemissektori eelarvepuudujääk ületas 2021. aastal aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % sisemajanduse koguproduktist (SKP) ning ka valitsemissektori võlg ületas aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 60 % SKPst. Aruandes jõuti järeldusele, et puudujäägikriteerium ei olnud täidetud, kuid võlakriteerium oli. Kooskõlas 2. märtsi 2022. aasta teatisega leidis komisjon kõigi asjaomaste tegurite hindamisel, et võla vähendamise sihttaseme järgimine tooks kaasa liiga järsu ja varase eelarve kohandamise, mis võib ohustada majanduskasvu. Seepärast on komisjon seisukohal, et praegustes erandlikes majandustingimustes ei ole võla vähendamise sihttaseme järgimine põhjendatud. Nagu teatatud, ei teinud komisjon 2022. aasta kevadel ettepanekut algatada uusi ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusi ning hindab 2022. aasta sügisel uuesti, kas on vaja teha ettepanek selliste menetluste algatamiseks. |
| --- | --- |

(12)

23. mail 2022 esitas komisjon Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 3 kohase aruande. Selles aruandes käsitleti Slovakkia eelarveseisundit, kuna tema valitsemissektori eelarvepuudujääk ületas 2021. aastal aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % sisemajanduse koguproduktist (SKP) ning ka valitsemissektori võlg ületas aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 60 % SKPst. Aruandes jõuti järeldusele, et puudujäägikriteerium ei olnud täidetud, kuid võlakriteerium oli. Kooskõlas 2. märtsi 2022. aasta teatisega leidis komisjon kõigi asjaomaste tegurite hindamisel, et võla vähendamise sihttaseme järgimine tooks kaasa liiga järsu ja varase eelarve kohandamise, mis võib ohustada majanduskasvu. Seepärast on komisjon seisukohal, et praegustes erandlikes majandustingimustes ei ole võla vähendamise sihttaseme järgimine põhjendatud. Nagu teatatud, ei teinud komisjon 2022. aasta kevadel ettepanekut algatada uusi ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusi ning hindab 2022. aasta sügisel uuesti, kas on vaja teha ettepanek selliste menetluste algatamiseks.

| (13) | Oma 20. juuli 2020. aasta soovituses (11) soovitas nõukogu Slovakkial võtta 2020. ja 2021. aastal kooskõlas üldise vabastusklausliga kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida COVID-19 pandeemiale ning toetada majandust ja selle taastumist. Samuti soovitas nõukogu Slovakkial, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon keskpikas perspektiivis ja tagada võla jätkusuutlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Eurostati kinnitatud andmete põhjal suurenes Slovakkia valitsemissektori eelarvepuudujääk 5,5 %-lt SKPst 2020. aastal 6,2 %-le SKPst 2021. aastal. Slovakkia eelarvepoliitilised meetmed toetasid majanduse taastumist 2021. aastal, samal ajal kui ajutised erakorralised meetmed suurenesid 2,3 %-lt SKPst 2020. aastal 3,3 %-le SKPst 2021. aastal. Slovakkia 2021. aasta meetmed olid kooskõlas nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitusega. 2020. ja 2021. aastal valitsuse poolt kaalutlusõiguse alusel võetud eelarvemeetmed olid enamasti ajutised või kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega. Kuid mõned ajavahemikul 2020–2021 valitsuse poolt kaalutlusõiguse alusel vastu võetud meetmed ei olnud ajutised või kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega; peamiselt olid sellisteks meetmeteks 13. pensioni suurendamine, lapsevanemate vanaduspensioniea muutmine, mootorsõidukimaksu vähendamine ja pangamaksu kaotamine. Eurostati kinnitatud andmete kohaselt suurenes valitsemissektori võlg 59,7 %-lt SKPst 2020. aastal 63,1 %-le SKPst 2021. aastal. |
| --- | --- |

(13)

Oma 20. juuli 2020. aasta soovituses (11) soovitas nõukogu Slovakkial võtta 2020. ja 2021. aastal kooskõlas üldise vabastusklausliga kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida COVID-19 pandeemiale ning toetada majandust ja selle taastumist. Samuti soovitas nõukogu Slovakkial, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon keskpikas perspektiivis ja tagada võla jätkusuutlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Eurostati kinnitatud andmete põhjal suurenes Slovakkia valitsemissektori eelarvepuudujääk 5,5 %-lt SKPst 2020. aastal 6,2 %-le SKPst 2021. aastal. Slovakkia eelarvepoliitilised meetmed toetasid majanduse taastumist 2021. aastal, samal ajal kui ajutised erakorralised meetmed suurenesid 2,3 %-lt SKPst 2020. aastal 3,3 %-le SKPst 2021. aastal. Slovakkia 2021. aasta meetmed olid kooskõlas nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitusega. 2020. ja 2021. aastal valitsuse poolt kaalutlusõiguse alusel võetud eelarvemeetmed olid enamasti ajutised või kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega. Kuid mõned ajavahemikul 2020–2021 valitsuse poolt kaalutlusõiguse alusel vastu võetud meetmed ei olnud ajutised või kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega; peamiselt olid sellisteks meetmeteks 13. pensioni suurendamine, lapsevanemate vanaduspensioniea muutmine, mootorsõidukimaksu vähendamine ja pangamaksu kaotamine. Eurostati kinnitatud andmete kohaselt suurenes valitsemissektori võlg 59,7 %-lt SKPst 2020. aastal 63,1 %-le SKPst 2021. aastal.

| (14) | 2022. aasta stabiilsusprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on 2022. aastal realistlik ja 2023. aastal soodne. Valitsuse prognoosi kohaselt kasvab reaalne SKP 2022. aastal 2,1 % ja 2023. aastal 5,3 %. Seevastu komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on SKP reaalkasv 2022. aastal suurem – 2,3 % ja 2023. aastal väiksem – 3,6 %, mis on peamiselt tingitud inflatsiooni hinnanguliselt suuremast mõjust eratarbimisele ja ekspordi aeglasemast taastumisest. Valitsus prognoosib oma 2022. aasta stabiilsusprogrammis, et valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk väheneb 2022. aastal 5,1 %-le SKPst ja 2023. aastal 2,4 %-le SKPst. Vähenemine 2022. aastal tuleneb peamiselt enamiku erakorraliste meetmete lõpetamisest ja nominaalse SKP tugevast kasvust. 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 2022. aastal 61,6 %ni ja seejärel 2023. aastal 58,0 %ni. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2022. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk on 2022. ja 2023. aastal vastavalt 3,6 % SKPst ja 2,6 % SKPst. See on 2022. aasta stabiilsusprogrammis 2022. aastaks prognoositust väiksem ja 2023. aastal suurem, peamiselt tööturu arengu optimistlikuma prognoosi tõttu 2022. aastaks. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse sarnane: 2022. aastal 61,7 % ja 2023. aastal 58,3 %. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on keskpika perioodi (kümme aastat) keskmine potentsiaalne SKP kasv hinnanguliselt 2,0 %. See hinnang ei hõlma aga selliste reformide mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ja võivad hoogustada Slovakkia potentsiaalset majanduskasvu. |
| --- | --- |

(14)

2022. aasta stabiilsusprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on 2022. aastal realistlik ja 2023. aastal soodne. Valitsuse prognoosi kohaselt kasvab reaalne SKP 2022. aastal 2,1 % ja 2023. aastal 5,3 %. Seevastu komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on SKP reaalkasv 2022. aastal suurem – 2,3 % ja 2023. aastal väiksem – 3,6 %, mis on peamiselt tingitud inflatsiooni hinnanguliselt suuremast mõjust eratarbimisele ja ekspordi aeglasemast taastumisest. Valitsus prognoosib oma 2022. aasta stabiilsusprogrammis, et valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk väheneb 2022. aastal 5,1 %-le SKPst ja 2023. aastal 2,4 %-le SKPst. Vähenemine 2022. aastal tuleneb peamiselt enamiku erakorraliste meetmete lõpetamisest ja nominaalse SKP tugevast kasvust. 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 2022. aastal 61,6 %ni ja seejärel 2023. aastal 58,0 %ni. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2022. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk on 2022. ja 2023. aastal vastavalt 3,6 % SKPst ja 2,6 % SKPst. See on 2022. aasta stabiilsusprogrammis 2022. aastaks prognoositust väiksem ja 2023. aastal suurem, peamiselt tööturu arengu optimistlikuma prognoosi tõttu 2022. aastaks. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse sarnane: 2022. aastal 61,7 % ja 2023. aastal 58,3 %. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on keskpika perioodi (kümme aastat) keskmine potentsiaalne SKP kasv hinnanguliselt 2,0 %. See hinnang ei hõlma aga selliste reformide mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ja võivad hoogustada Slovakkia potentsiaalset majanduskasvu.

| (15) | 2022. aastal kaotab valitsus järk-järgult enamiku COVID-19 kriisile reageerimiseks võetud meetmetest, nii et ajutised erakorralised meetmed peaksid prognooside kohaselt vähenema 3,3 %-lt SKPst 2021. aastal 1,0 %-le SKPst 2022. aastal. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad ka Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse pakkumise kulud, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 0,1 % SKPst ja 2023. aastal 0,2 % SKPst (12). |
| --- | --- |

(15)

2022. aastal kaotab valitsus järk-järgult enamiku COVID-19 kriisile reageerimiseks võetud meetmetest, nii et ajutised erakorralised meetmed peaksid prognooside kohaselt vähenema 3,3 %-lt SKPst 2021. aastal 1,0 %-le SKPst 2022. aastal. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad ka Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse pakkumise kulud, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 0,1 % SKPst ja 2023. aastal 0,2 % SKPst (12).

| (16) | Oma 18. juuni 2021. aasta soovituses soovitas nõukogu Slovakkial säilitada 2022. aastal toetav eelarvepoliitika, sealhulgas taaste- ja vastupidavusrahastust saadav impulss, ning riiklikult rahastatavad investeeringud. Samuti soovitas nõukogu Slovakkial juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon ja tagada riigi rahanduse jätkusuutlikkus keskpikas perspektiivis ning samal ajal suurendada investeeringuid majanduskasvu potentsiaali hoogustamiseks. |
| --- | --- |

(16)

Oma 18. juuni 2021. aasta soovituses soovitas nõukogu Slovakkial säilitada 2022. aastal toetav eelarvepoliitika, sealhulgas taaste- ja vastupidavusrahastust saadav impulss, ning riiklikult rahastatavad investeeringud. Samuti soovitas nõukogu Slovakkial juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon ja tagada riigi rahanduse jätkusuutlikkus keskpikas perspektiivis ning samal ajal suurendada investeeringuid majanduskasvu potentsiaali hoogustamiseks.

| (17) | Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi ja Slovakkia 2022. aasta stabiilsusprogrammis sisalduva teabe põhjal peaks eelarvepoliitika 2022. aastal olema pärssiv, + 0,3 % SKPst, samas kui nõukogu soovitas toetavat eelarvepoliitikat (13). Slovakkia kavatseb jätkuvalt toetada majanduse taastumist, kasutades taaste- ja vastupidavusrahastut täiendavate investeeringute rahastamiseks, nagu on soovitanud nõukogu. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2021. aastaga suurenema 0,7 protsendipunkti SKPst. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2022. aastal andma eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,4 protsendipunkti (14). Seetõttu kavatseb Slovakkia säilitada riiklikult rahastatavad investeeringud, nagu soovitas nõukogu. Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2022. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 1,6 protsendipunkti. See hõlmab Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse pakkumise kulude täiendavat mõju (0,1 % SKPst). Kuna inflatsiooniga indekseerimine toimub viitajaga, on valitsussektori suurte kulude – nagu rahalised sotsiaaltoetused või hüvitised töötajatele – kasv 2022. aastal madalam kui inflatsioonimäär ja see aitab kaasa pärssiva eelarvepoliitika saavutamisele. |
| --- | --- |

(17)

Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi ja Slovakkia 2022. aasta stabiilsusprogrammis sisalduva teabe põhjal peaks eelarvepoliitika 2022. aastal olema pärssiv, + 0,3 % SKPst, samas kui nõukogu soovitas toetavat eelarvepoliitikat (13). Slovakkia kavatseb jätkuvalt toetada majanduse taastumist, kasutades taaste- ja vastupidavusrahastut täiendavate investeeringute rahastamiseks, nagu on soovitanud nõukogu. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2021. aastaga suurenema 0,7 protsendipunkti SKPst. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2022. aastal andma eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,4 protsendipunkti (14). Seetõttu kavatseb Slovakkia säilitada riiklikult rahastatavad investeeringud, nagu soovitas nõukogu. Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2022. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 1,6 protsendipunkti. See hõlmab Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse pakkumise kulude täiendavat mõju (0,1 % SKPst). Kuna inflatsiooniga indekseerimine toimub viitajaga, on valitsussektori suurte kulude – nagu rahalised sotsiaaltoetused või hüvitised töötajatele – kasv 2022. aastal madalam kui inflatsioonimäär ja see aitab kaasa pärssiva eelarvepoliitika saavutamisele.

| (18) | Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika seisund, eeldusel et poliitikat ei muudeta, 2023. aastal –0,8 % SKPst (15). Prognooside kohaselt jätkab Slovakkia 2023. aastal taaste- ja vastupidavusrahastust antavate toetuste kasutamist, et rahastada täiendavaid investeeringuid majanduse taastamise toetuseks. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2022. aastaga suurenema 1,0 protsendipunkti SKPst. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2023. aastal andma eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,1 protsendipunkti (16). Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2023. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse üldjoontes neutraalse panuse 0,2 protsendipunkti. See hõlmab Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse pakkumiseks tehtavaid lisakulusid (0,1 % SKPst). |
| --- | --- |

(18)

Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika seisund, eeldusel et poliitikat ei muudeta, 2023. aastal –0,8 % SKPst (15). Prognooside kohaselt jätkab Slovakkia 2023. aastal taaste- ja vastupidavusrahastust antavate toetuste kasutamist, et rahastada täiendavaid investeeringuid majanduse taastamise toetuseks. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2022. aastaga suurenema 1,0 protsendipunkti SKPst. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2023. aastal andma eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,1 protsendipunkti (16). Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2023. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse üldjoontes neutraalse panuse 0,2 protsendipunkti. See hõlmab Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse pakkumiseks tehtavaid lisakulusid (0,1 % SKPst).

| (19) | 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk järk-järgult vähenema 2,3 %-le SKPst 2024. aastal ja 2,0 %-le SKPst 2025. aastal. Seega peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk kukkuma allapoole 3 % SKPst 2023. aastaks ja jääma alla 3 % SKPst kogu programmiperioodi vältel. Nendes prognoosides eeldatakse, et avaliku sektori kulutuste – sh hüvitised töötajatele ja mitterahalised sotsiaalsiirded – kasvu piiratakse tulude kasvust ja SKP jõulisest nominaalkasvust aeglasemalt. 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse 2025. aastaks kahanema – täpsemalt kerkib see 2024. aastal 58,2 %ni ja väheneb 2025. aastal 57,3 %ni. Komisjoni analüüsi kohaselt näivad võla jätkusuutlikkusega seotud riskid keskpikas perspektiivis suured. |
| --- | --- |

(19)

2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk järk-järgult vähenema 2,3 %-le SKPst 2024. aastal ja 2,0 %-le SKPst 2025. aastal. Seega peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk kukkuma allapoole 3 % SKPst 2023. aastaks ja jääma alla 3 % SKPst kogu programmiperioodi vältel. Nendes prognoosides eeldatakse, et avaliku sektori kulutuste – sh hüvitised töötajatele ja mitterahalised sotsiaalsiirded – kasvu piiratakse tulude kasvust ja SKP jõulisest nominaalkasvust aeglasemalt. 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse 2025. aastaks kahanema – täpsemalt kerkib see 2024. aastal 58,2 %ni ja väheneb 2025. aastal 57,3 %ni. Komisjoni analüüsi kohaselt näivad võla jätkusuutlikkusega seotud riskid keskpikas perspektiivis suured.

| (20) | Slovakkia maksusüsteemi võiks reformida, et suurendada majanduslikku tasuvust, edendada keskkonnasäästlikkust ja riigi rahanduse jätkusuutlikkust ning tagada maksusüsteemi õiglasem olemus, toetades samal ajal laiemaid poliitikaeesmärke. Võrreldes teiste liikmesriikidega on madala sissetulekuga töötajate maksukoormus eriti suur. Seevastu ei kasutata täielikult ära keskkonna- ja kinnisvaramaksu potentsiaali. Maksukogumi muutmine võib toetada majanduskasvu ning aidata edendada rohepööret ja keskkonnasäästlikkust. Majanduse energiamahukus on märkimisväärselt üle liidu keskmise, kuid keskkonnamaksudest saadav tulu oli 2020. aastal 2,4 %, mis on lähedal liidu keskmisele. Jäätmekäitluse ja õhusaastega seotud keskkonnalõivud ei edenda piisavalt ressursside tõhusat kasutamist ega vähenda keskkonna ja ühiskonna kulusid. Liiklusmaksud ja sõidukite registreerimistasud ei kajasta hästi heitemahukust. Keskkonnamaksud ja -lõivud ei ole indekseeritud ning see vähendab aja jooksul keskkonnasäästlikke tulusid inflatsiooni tõttu. Kinnisvara maksustamise valdkonnas oli kinnisvara perioodilistest maksudest saadav tulu 2020. aastal suhteliselt väike (0,5 % SKPst; liidus keskmiselt oli see 1,2 %). Slovakkial ei ole praegu piisavalt andmeid, mis võimaldaksid ajakohastada ja indekseerida kinnisvaramaksubaasi vastavalt turuväärtustele, mis võiks samuti osaliselt leevendada jätkuvalt suurt nõudlust eluaseme järele ja sellega seotud eluasemehindade kiiret kasvu. Lisaks võivad täiendavad jõupingutused maksude lihtsustamiseks ja maksukuulekuse parandamiseks suurendada avaliku sektori tulusid ning seega toetada riigi rahanduse jätkusuutlikkust ja tagada õiglasema olukorra. Hoolimata olukorra paranemisest oli käibemaksukohustuse täitmise puudujääk 2019. aastal endiselt suur (16,1 % võrreldes 10,4 %ga liidus). Lekkeid maksusüsteemis aitaks veelgi vähendada maksuhalduse edasine parandamine, sealhulgas elektrooniline arveldamine, eeltäidetud maksudeklaratsioonid ja suurem digiteerimine. |
| --- | --- |

(20)

Slovakkia maksusüsteemi võiks reformida, et suurendada majanduslikku tasuvust, edendada keskkonnasäästlikkust ja riigi rahanduse jätkusuutlikkust ning tagada maksusüsteemi õiglasem olemus, toetades samal ajal laiemaid poliitikaeesmärke. Võrreldes teiste liikmesriikidega on madala sissetulekuga töötajate maksukoormus eriti suur. Seevastu ei kasutata täielikult ära keskkonna- ja kinnisvaramaksu potentsiaali. Maksukogumi muutmine võib toetada majanduskasvu ning aidata edendada rohepööret ja keskkonnasäästlikkust. Majanduse energiamahukus on märkimisväärselt üle liidu keskmise, kuid keskkonnamaksudest saadav tulu oli 2020. aastal 2,4 %, mis on lähedal liidu keskmisele. Jäätmekäitluse ja õhusaastega seotud keskkonnalõivud ei edenda piisavalt ressursside tõhusat kasutamist ega vähenda keskkonna ja ühiskonna kulusid. Liiklusmaksud ja sõidukite registreerimistasud ei kajasta hästi heitemahukust. Keskkonnamaksud ja -lõivud ei ole indekseeritud ning see vähendab aja jooksul keskkonnasäästlikke tulusid inflatsiooni tõttu. Kinnisvara maksustamise valdkonnas oli kinnisvara perioodilistest maksudest saadav tulu 2020. aastal suhteliselt väike (0,5 % SKPst; liidus keskmiselt oli see 1,2 %). Slovakkial ei ole praegu piisavalt andmeid, mis võimaldaksid ajakohastada ja indekseerida kinnisvaramaksubaasi vastavalt turuväärtustele, mis võiks samuti osaliselt leevendada jätkuvalt suurt nõudlust eluaseme järele ja sellega seotud eluasemehindade kiiret kasvu. Lisaks võivad täiendavad jõupingutused maksude lihtsustamiseks ja maksukuulekuse parandamiseks suurendada avaliku sektori tulusid ning seega toetada riigi rahanduse jätkusuutlikkust ja tagada õiglasema olukorra. Hoolimata olukorra paranemisest oli käibemaksukohustuse täitmise puudujääk 2019. aastal endiselt suur (16,1 % võrreldes 10,4 %ga liidus). Lekkeid maksusüsteemis aitaks veelgi vähendada maksuhalduse edasine parandamine, sealhulgas elektrooniline arveldamine, eeltäidetud maksudeklaratsioonid ja suurem digiteerimine.

| (21) | Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja nimetatud määruse V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mille rakendamise suunav ajakava tuleb lõpule viia 31. augustiks 2026. Need aitavad lahendada kõiki majanduslikke ja sotsiaalseid probleeme või olulist osa majanduslikest ja sotsiaalsetest probleemidest, millele on osutatud riigipõhistes soovitustes, mille nõukogu esitas Slovakkiale Euroopa poolaasta raames 2019. ja 2020. aastal, nagu ka riigipõhistes soovitustes, mis esitati enne taaste- ja vastupidavuskava vastuvõtmise kuupäeva. Täpsemalt võib taaste- ja vastupidavuskava suurt keskendumist kaasavale haridusele, avaliku sektori juhtimisele ja tootlikkust suurendavatele investeeringutele rohe- ja digipöördesse ning selles kavandatud panust piirkondlike erinevuste vähendamisse pidada terviklikuks ja asjakohaseks vastuseks Slovakkia ees seisvatele probleemidele. Rohe- ja digipöörde kiirendamise küsimusega tegeletakse otsusekindlalt ja mitmesuguste meetmete abil. Hariduse, lapsehoiu, tervishoiu ning teadusuuringute ja innovatsiooniga seotud pikaajaliste probleemide lahendamiseks on samuti võetud ulatuslikke meetmeid, mille eesmärk on kõrvaldada kõige tõsisemad puudused, nagu hariduse madal kvaliteet ja vähene kaasavus, teadus- ja innovatsioonipoliitika killustatud koordineerimine, ebapiisav avaliku ja erasektori koostöö ning teadusuuringute ja innovatsiooni nigel tulemuslikkus. Taaste- ja vastupidavuskavas välja pakutud täiendavad meetmed kohtusüsteemi, riigihangete ja rahapesu vastase võitluse parandamiseks võivad aidata lahendada hulga põhiprobleeme, kui need võetakse vastu ja neid rakendatakse kooskõlas liidu õiguses sätestatud nõuetega vajalike kaitsemeetmete ja kohtusüsteemi sõltumatuse kohta ning sidusrühmi piisavalt kaasates. Lisaks peaks mitmed reformid parandama riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust. Kokkuvõttes nähakse taaste- ja vastupidavuskavaga ette ambitsioonikad reformid ja investeeringud – eelkõige tervishoiu, rohe- ja digipöörde ning avaliku halduse valdkonnas –, mille eesmärk on veelgi parandada lähenemist euroalal ja hoogustada majanduskasvu. |
| --- | --- |

(21)

Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja nimetatud määruse V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mille rakendamise suunav ajakava tuleb lõpule viia 31. augustiks 2026. Need aitavad lahendada kõiki majanduslikke ja sotsiaalseid probleeme või olulist osa majanduslikest ja sotsiaalsetest probleemidest, millele on osutatud riigipõhistes soovitustes, mille nõukogu esitas Slovakkiale Euroopa poolaasta raames 2019. ja 2020. aastal, nagu ka riigipõhistes soovitustes, mis esitati enne taaste- ja vastupidavuskava vastuvõtmise kuupäeva. Täpsemalt võib taaste- ja vastupidavuskava suurt keskendumist kaasavale haridusele, avaliku sektori juhtimisele ja tootlikkust suurendavatele investeeringutele rohe- ja digipöördesse ning selles kavandatud panust piirkondlike erinevuste vähendamisse pidada terviklikuks ja asjakohaseks vastuseks Slovakkia ees seisvatele probleemidele. Rohe- ja digipöörde kiirendamise küsimusega tegeletakse otsusekindlalt ja mitmesuguste meetmete abil. Hariduse, lapsehoiu, tervishoiu ning teadusuuringute ja innovatsiooniga seotud pikaajaliste probleemide lahendamiseks on samuti võetud ulatuslikke meetmeid, mille eesmärk on kõrvaldada kõige tõsisemad puudused, nagu hariduse madal kvaliteet ja vähene kaasavus, teadus- ja innovatsioonipoliitika killustatud koordineerimine, ebapiisav avaliku ja erasektori koostöö ning teadusuuringute ja innovatsiooni nigel tulemuslikkus. Taaste- ja vastupidavuskavas välja pakutud täiendavad meetmed kohtusüsteemi, riigihangete ja rahapesu vastase võitluse parandamiseks võivad aidata lahendada hulga põhiprobleeme, kui need võetakse vastu ja neid rakendatakse kooskõlas liidu õiguses sätestatud nõuetega vajalike kaitsemeetmete ja kohtusüsteemi sõltumatuse kohta ning sidusrühmi piisavalt kaasates. Lisaks peaks mitmed reformid parandama riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust. Kokkuvõttes nähakse taaste- ja vastupidavuskavaga ette ambitsioonikad reformid ja investeeringud – eelkõige tervishoiu, rohe- ja digipöörde ning avaliku halduse valdkonnas –, mille eesmärk on veelgi parandada lähenemist euroalal ja hoogustada majanduskasvu.

| (22) | Slovakkia taaste- ja vastupidavuskava rakendamine aitab eeldatavasti teha uusi edusamme rohe- ja digipöörde valdkonnas. Slovakkia kliimaeesmärkide saavutamist toetavad meetmed moodustavad taaste- ja vastupidavuskava kogueraldisest 45 %, samas kui digieesmärke toetavad meetmed moodustavad kava kogueraldisest 21 %. Taaste- ja vastupidavuskava täielik rakendamine kooskõlas asjakohaste eesmärkide ja sihtidega aitab Slovakkial COVID-19 kriisist kiiresti taastuda, tugevdades samal ajal tema vastupanuvõimet. Sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üleüldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest. |
| --- | --- |

(22)

Slovakkia taaste- ja vastupidavuskava rakendamine aitab eeldatavasti teha uusi edusamme rohe- ja digipöörde valdkonnas. Slovakkia kliimaeesmärkide saavutamist toetavad meetmed moodustavad taaste- ja vastupidavuskava kogueraldisest 45 %, samas kui digieesmärke toetavad meetmed moodustavad kava kogueraldisest 21 %. Taaste- ja vastupidavuskava täielik rakendamine kooskõlas asjakohaste eesmärkide ja sihtidega aitab Slovakkial COVID-19 kriisist kiiresti taastuda, tugevdades samal ajal tema vastupanuvõimet. Sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üleüldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest.

| (23) | Slovakkia esitas 8. aprillil 2022 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1060 (17) ette nähtud partnerluslepingu, kuid ei ole veel esitanud muid nimetatud määruses ette nähtud ühtekuuluvuspoliitika programme. Kooskõlas määrusega (EL) 2021/1060 peab Slovakkia arvesse võtma asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi ühtekuuluvuspoliitika 2021.–2027. aasta fondide programmitöös. See on eeltingimus ühtekuuluvuspoliitika fondidest saadava rahalise toetuse tulemuslikkuse suurendamiseks ja lisaväärtuse maksimeerimiseks, edendades samal ajal nende ühtekuuluvuspoliitika fondide ning muude liidu vahendite ja fondide vahelist koordineerimist, vastastikust täiendavust ja sidusust. Taaste- ja vastupidavusrahastu ning ühtekuuluvuspoliitika programmide edukas rakendamine sõltub ka selliste kitsaskohtade kõrvaldamisest, mis pärsivad investeeringuid, mis toetavad rohe- ja digipööret ning tasakaalustatud territoriaalset arengut. Eelkõige tuleks kõrvaldada piirkondlikud lahknevused konkurentsivõimes ja sotsiaalsetes näitajates, kombineerides selleks erinevaid kättesaadavaid vahendeid. |
| --- | --- |

(23)

Slovakkia esitas 8. aprillil 2022 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1060 (17) ette nähtud partnerluslepingu, kuid ei ole veel esitanud muid nimetatud määruses ette nähtud ühtekuuluvuspoliitika programme. Kooskõlas määrusega (EL) 2021/1060 peab Slovakkia arvesse võtma asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi ühtekuuluvuspoliitika 2021.–2027. aasta fondide programmitöös. See on eeltingimus ühtekuuluvuspoliitika fondidest saadava rahalise toetuse tulemuslikkuse suurendamiseks ja lisaväärtuse maksimeerimiseks, edendades samal ajal nende ühtekuuluvuspoliitika fondide ning muude liidu vahendite ja fondide vahelist koordineerimist, vastastikust täiendavust ja sidusust. Taaste- ja vastupidavusrahastu ning ühtekuuluvuspoliitika programmide edukas rakendamine sõltub ka selliste kitsaskohtade kõrvaldamisest, mis pärsivad investeeringuid, mis toetavad rohe- ja digipööret ning tasakaalustatud territoriaalset arengut. Eelkõige tuleks kõrvaldada piirkondlikud lahknevused konkurentsivõimes ja sotsiaalsetes näitajates, kombineerides selleks erinevaid kättesaadavaid vahendeid.

| (24) | Versailles’ deklaratsioonis liidu riigipeadelt ja valitsusjuhtidelt saadud volituste kohaselt soovitakse komisjoni ettepanekuga kava „REPowerEU“ kohta kaotada järk-järgult võimalikult kiiresti liidu sõltuvus Venemaalt imporditavast fossiilkütusest. Selleks kavatseb komisjon määrata dialoogis liikmesriikidega kindlaks kõige sobivamad projektid, investeeringud ja reformid riiklikul, piirkondlikul ja liidu tasandil. Nende meetmete eesmärk on vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest ja suunata fossiilkütuste import Venemaalt eemale. |
| --- | --- |

(24)

Versailles’ deklaratsioonis liidu riigipeadelt ja valitsusjuhtidelt saadud volituste kohaselt soovitakse komisjoni ettepanekuga kava „REPowerEU“ kohta kaotada järk-järgult võimalikult kiiresti liidu sõltuvus Venemaalt imporditavast fossiilkütusest. Selleks kavatseb komisjon määrata dialoogis liikmesriikidega kindlaks kõige sobivamad projektid, investeeringud ja reformid riiklikul, piirkondlikul ja liidu tasandil. Nende meetmete eesmärk on vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest ja suunata fossiilkütuste import Venemaalt eemale.

| (25) | Alates 2015. aastast on edusammud kasvuhoonegaaside netoheite vähendamisel suuresti seiskunud. Slovakkia majanduse energiamahukus on suur; selle üheks põhjuseks on tööstussektori ulatuslik sõltuvus fossiilkütuste impordist. 2020. aasta andmete kohaselt on Slovakkia eriti sõltuv Venemaa maagaasist (85 % võrreldes liidu keskmisega, milleks on 44 %) ja toornaftast (100 % võrreldes liidu keskmisega ehk 26 %ga). Sõltuvus Venemaa kivisöest aga on väiksem kui liidus keskmiselt (35 % võrreldes 54 %-ga) (18). Maagaasi osakaal energiaallikate jaotuses on veidi üle liidu keskmise (24,9 % võrreldes 24,4 %ga liidus), nagu ka tahkete fossiilkütuste osakaal (14 % võrreldes 10,8 %ga liidus), kuid nafta osakaal on väiksem (21,9 % võrreldes 32,7 %ga liidus). Tuumaenergia osakaal energiaallikate jaotuses oli 2020. aastal 24,6 % (liidus 13,1 %). Taastuvate energiaallikate kiirem kasutuselevõtt aitaks vähendada Slovakkia sõltuvust Venemaalt imporditavatest fossiilkütustest ja leevendada kerkivate energiahindade tingimustes energiaostuvõimetuse ohtu. 2022. aastal on taaste- ja vastupidavuskava raames kavas võtta ette täiendavaid reforme turukorralduse ja taastuvate energiaallikate toetamise valdkonnas. Taastuvenergia kasutuselevõttu saab veelgi kiirendada, suurendades väikesemahuliste taastuvate energiaallikate ehituslubade erandite künniseid, koondades haldus- ja loamenetlused ühtsesse kontaktpunkti, vähendades võrguga liitumise tasusid ja parandades juurdepääsu olemasolevale võrguvõimsusele. Slovakkia lõpetas 2021. aasta aprillis uute taastuvate energiaallikate võrku ühendamise moratooriumi. Siiski on veel rakendamata tulevikku suunatud meede, mis annab läbipaistvat ja usaldusväärset teavet uute muutlike taastuvate energiaallikate võrku ühendamise mahtude kohta. Selleks et võtta arvesse taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia suurenevat mahtu, peaks Slovakkia ajakohastama ülekande- ja jaotusvõrke, looma uusi energiasalvestusseadmeid ja viima lõpule taastuvallikatest toodetud vesinikku käsitleva õigusraamistiku koostamise.
  Lisainvesteeringud geotermilisse energiasse, säästvatesse biometaanijaamadesse ja taastuvallikatest toodetud vesinikul põhinevatesse lahendustesse, mis vastavad asjakohastele säästlikkuse kriteeriumidele, aitaksid vähendada maagaasi suurt sisetarbimist. Samuti on võimalik suurendada kaugküttesüsteemide energiatõhusust ja võtta maagaasi asemel kiiresti kasutusele taastuvad soojusallikad. Süsinikuheite vähendamiseks tehtavaid jõupingutusi saab parandada ka piirkondlikul tasandil, luues piirkondlikke säästva energia keskusi. |
| --- | --- |

(25)

Alates 2015. aastast on edusammud kasvuhoonegaaside netoheite vähendamisel suuresti seiskunud. Slovakkia majanduse energiamahukus on suur; selle üheks põhjuseks on tööstussektori ulatuslik sõltuvus fossiilkütuste impordist. 2020. aasta andmete kohaselt on Slovakkia eriti sõltuv Venemaa maagaasist (85 % võrreldes liidu keskmisega, milleks on 44 %) ja toornaftast (100 % võrreldes liidu keskmisega ehk 26 %ga). Sõltuvus Venemaa kivisöest aga on väiksem kui liidus keskmiselt (35 % võrreldes 54 %-ga) (18). Maagaasi osakaal energiaallikate jaotuses on veidi üle liidu keskmise (24,9 % võrreldes 24,4 %ga liidus), nagu ka tahkete fossiilkütuste osakaal (14 % võrreldes 10,8 %ga liidus), kuid nafta osakaal on väiksem (21,9 % võrreldes 32,7 %ga liidus). Tuumaenergia osakaal energiaallikate jaotuses oli 2020. aastal 24,6 % (liidus 13,1 %). Taastuvate energiaallikate kiirem kasutuselevõtt aitaks vähendada Slovakkia sõltuvust Venemaalt imporditavatest fossiilkütustest ja leevendada kerkivate energiahindade tingimustes energiaostuvõimetuse ohtu. 2022. aastal on taaste- ja vastupidavuskava raames kavas võtta ette täiendavaid reforme turukorralduse ja taastuvate energiaallikate toetamise valdkonnas. Taastuvenergia kasutuselevõttu saab veelgi kiirendada, suurendades väikesemahuliste taastuvate energiaallikate ehituslubade erandite künniseid, koondades haldus- ja loamenetlused ühtsesse kontaktpunkti, vähendades võrguga liitumise tasusid ja parandades juurdepääsu olemasolevale võrguvõimsusele. Slovakkia lõpetas 2021. aasta aprillis uute taastuvate energiaallikate võrku ühendamise moratooriumi. Siiski on veel rakendamata tulevikku suunatud meede, mis annab läbipaistvat ja usaldusväärset teavet uute muutlike taastuvate energiaallikate võrku ühendamise mahtude kohta. Selleks et võtta arvesse taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia suurenevat mahtu, peaks Slovakkia ajakohastama ülekande- ja jaotusvõrke, looma uusi energiasalvestusseadmeid ja viima lõpule taastuvallikatest toodetud vesinikku käsitleva õigusraamistiku koostamise.

Lisainvesteeringud geotermilisse energiasse, säästvatesse biometaanijaamadesse ja taastuvallikatest toodetud vesinikul põhinevatesse lahendustesse, mis vastavad asjakohastele säästlikkuse kriteeriumidele, aitaksid vähendada maagaasi suurt sisetarbimist. Samuti on võimalik suurendada kaugküttesüsteemide energiatõhusust ja võtta maagaasi asemel kiiresti kasutusele taastuvad soojusallikad. Süsinikuheite vähendamiseks tehtavaid jõupingutusi saab parandada ka piirkondlikul tasandil, luues piirkondlikke säästva energia keskusi.

| (26) | Energiatõhususe valdkonnas on vaja teha täiendavaid jõupingutusi. Eelkõige tuleb keskenduda põhjalikule ja keskkonnahoidlikule renoveerimisele, vähendada soojustarbimist ja suurendada investeeringuid taastuvatesse soojusallikatesse, sealhulgas soojuspumpadesse. Slovakkia võiks veelgi kiirendada hoonete renoveerimist, meelitades ligi rohkem erainvesteeringuid, sealhulgas üldkasutatavatesse hoonetesse, pakkudes tehnilist abi, parandades rakendussuutlikkust ja ühtse kontaktpunkti lähenemisviisi ning investeerides keskkonnahoidlikesse oskustesse. Lisaks nõuab suur oskuste nõudlusele mittevastavus majanduses täiskasvanuharidust puudutava poliitika tugevdamist, sealhulgas seoses rohepöördega. Täiendavaid jõupingutusi on vaja energiaostuvõimetuse probleemi lahendamiseks ja munitsipaaleluruumidesse tehtavate investeeringute reformimiseks. Samuti tuleks kehtestada mitu regulatiivset ja haldusmeedet, et kiirendada ehituslubade menetlust, lihtsustada rakendusnorme, kohandada renoveerimiskavasid ning parandada koordineerimist eri ametiasutuste ja rahastamisprogrammide vahel. Lisameetmed ja -stiimulid võiks olla suunatud tööstuse, sealhulgas väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete suure energiamahukuse lahendamiseks. Need võiks hõlmata investeerimiskavu energiatõhususe parandamiseks, lähtudes energiaudititest. Toetuskavad (nt süsinikuheite vähendamise kava) peaks olema olemuselt täiendavad ning neid tuleks rahastada erasektori vahendite ja finantsinstrumentide abil. Paketi „Eesmärk 55“ eesmärkide saavutamiseks tuleb Slovakkial veelgi vähendada kasvuhoonegaaside heidet ning suurendada taastuvenergia tootmist ja energiatõhusust. |
| --- | --- |

(26)

Energiatõhususe valdkonnas on vaja teha täiendavaid jõupingutusi. Eelkõige tuleb keskenduda põhjalikule ja keskkonnahoidlikule renoveerimisele, vähendada soojustarbimist ja suurendada investeeringuid taastuvatesse soojusallikatesse, sealhulgas soojuspumpadesse. Slovakkia võiks veelgi kiirendada hoonete renoveerimist, meelitades ligi rohkem erainvesteeringuid, sealhulgas üldkasutatavatesse hoonetesse, pakkudes tehnilist abi, parandades rakendussuutlikkust ja ühtse kontaktpunkti lähenemisviisi ning investeerides keskkonnahoidlikesse oskustesse. Lisaks nõuab suur oskuste nõudlusele mittevastavus majanduses täiskasvanuharidust puudutava poliitika tugevdamist, sealhulgas seoses rohepöördega. Täiendavaid jõupingutusi on vaja energiaostuvõimetuse probleemi lahendamiseks ja munitsipaaleluruumidesse tehtavate investeeringute reformimiseks. Samuti tuleks kehtestada mitu regulatiivset ja haldusmeedet, et kiirendada ehituslubade menetlust, lihtsustada rakendusnorme, kohandada renoveerimiskavasid ning parandada koordineerimist eri ametiasutuste ja rahastamisprogrammide vahel. Lisameetmed ja -stiimulid võiks olla suunatud tööstuse, sealhulgas väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete suure energiamahukuse lahendamiseks. Need võiks hõlmata investeerimiskavu energiatõhususe parandamiseks, lähtudes energiaudititest. Toetuskavad (nt süsinikuheite vähendamise kava) peaks olema olemuselt täiendavad ning neid tuleks rahastada erasektori vahendite ja finantsinstrumentide abil. Paketi „Eesmärk 55“ eesmärkide saavutamiseks tuleb Slovakkial veelgi vähendada kasvuhoonegaaside heidet ning suurendada taastuvenergia tootmist ja energiatõhusust.

| (27) | Kuigi kliimaneutraalsusele ülemineku ja fossiilkütustest loobumise kiirendamine tekitab mitmes sektoris märkimisväärseid ümberkorralduskulusid, saab Slovakkia ühtekuuluvuspoliitika raames kasutada õiglase ülemineku mehhanismi, et leevendada ülemineku sotsiaal-majanduslikku mõju kõige enam mõjutatud piirkondades. Lisaks saab Slovakkia kasutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1057 (19) loodud Euroopa Sotsiaalfond+, et parandada tööhõivevõimalusi ja tugevdada sotsiaalset ühtekuuluvust. |
| --- | --- |

(27)

Kuigi kliimaneutraalsusele ülemineku ja fossiilkütustest loobumise kiirendamine tekitab mitmes sektoris märkimisväärseid ümberkorralduskulusid, saab Slovakkia ühtekuuluvuspoliitika raames kasutada õiglase ülemineku mehhanismi, et leevendada ülemineku sotsiaal-majanduslikku mõju kõige enam mõjutatud piirkondades. Lisaks saab Slovakkia kasutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1057 (19) loodud Euroopa Sotsiaalfond+, et parandada tööhõivevõimalusi ja tugevdada sotsiaalset ühtekuuluvust.

| (28) | Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2022. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (20) kajastub soovituses 1. |
| --- | --- |

(28)

Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2022. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (20) kajastub soovituses 1.

| (29) | Arvestades euroala liikmesriikide majanduse tihedat seotust ning nende ühist panust majandus- ja rahaliidu toimimisse, soovitas nõukogu euroala liikmesriikidel võtta meetmeid, sealhulgas oma taaste- ja vastupidavuskavade kaudu, et rakendada 2022. aasta soovituses euroala kohta sätestatud soovitusi. Slovakkia puhul kajastub see eelkõige soovitustes 1 ja 2, |
| --- | --- |

(29)

Arvestades euroala liikmesriikide majanduse tihedat seotust ning nende ühist panust majandus- ja rahaliidu toimimisse, soovitas nõukogu euroala liikmesriikidel võtta meetmeid, sealhulgas oma taaste- ja vastupidavuskavade kaudu, et rakendada 2022. aasta soovituses euroala kohta sätestatud soovitusi. Slovakkia puhul kajastub see eelkõige soovitustes 1 ja 2,

SOOVITAB Slovakkial võtta 2022. ja 2023. aastal järgmisi meetmeid.

1.

Tagada 2023. aastal, et riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv oleks kooskõlas üldiselt neutraalse eelarvepoliitikaga, võttes arvesse jätkuvat ajutist ja suunatud toetust kodumajapidamistele ja ettevõtetele, mis on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ja Ukrainast põgenevatele inimestele. Olla valmis kohandama jooksvaid kulutusi vastavalt muutuvale olukorrale. Suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, võttes arvesse algatust „REPowerEU“, sealhulgas kasutades taaste- ja vastupidavusrahastut ning muid liidu vahendeid. Järgida pärast 2023. aastat eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne keskpika perioodi eelarvepositsioon. Muuta maksukogum tõhusamaks ning kaasavat ja kestlikku majanduskasvu paremini toetavaks, sealhulgas kasutades ära keskkonna- ja kinnisvaramaksude potentsiaali. Jätkata maksukuulekuse tugevdamist, muu hulgas maksuhalduse edasise digitaliseerimisega.

2.

Jätkata oma taaste- ja vastupidavuskava rakendamist kooskõlas nõukogu 13. juuli 2021. aasta rakendusotsuses esitatud eesmärkide ja sihtidega. Esitada 2021.–2027. aasta ühtekuuluvuspoliitika programmidokumendid, et viia lõpule läbirääkimised komisjoniga ja seejärel alustada nende dokumentide rakendamist.

3.

Vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest ja mitmekesistada fossiilkütuste importi. Kiirendada taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu, hõlbustades veelgi juurdepääsu võrgule, võttes meetmeid loa- ja haldusmenetluste ühtlustamiseks ning ajakohastades elektrivõrku. Vähendada sõltuvust maagaasist küttes ja tööstuses. Kohandada renoveerimispoliitikat, et kiirendada ja soodustada hoonete põhjalikku renoveerimist.

Brüssel, 12. juuli 2022

Nõukogu nimel

eesistuja

Z. STANJURA

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (ELT L 57, 18.2.2021, lk 17).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta (ELT L 306, 23.11.2011, lk 25).

3

(4)  Nõukogu 5. aprilli 2022. aasta soovitus euroala majanduspoliitika kohta (ELT C 153, 7.4.2022, lk 1).

4

(5)  Nõukogu 4. märtsi 2022. aasta rakendusotsus (EL) 2022/382, millega määratakse kindlaks Ukrainast lähtuva põgenike massilise sissevoolu olemasolu direktiivi 2001/55/EÜ artikli 5 tähenduses ning nähakse selle tulemusena ette ajutine kaitse (ELT L 71, 4.3.2022, lk 1).

5

(6)  Nõukogu 20. juuli 2001. aasta direktiiv 2001/55/EÜ miinimumnõuete kohta ajutise kaitse andmiseks ümberasustatud isikute massilise sissevoolu korral ning meetmete kohta liikmesriikide jõupingutuste tasakaalustamiseks nende isikute vastuvõtmisel ning selle tagajärgede kandmisel (EÜT L 212, 7.8.2001, lk 12).

6

(7)  Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovitus, millega esitatakse nõukogu arvamus Slovakkia 2021. aasta stabiilsusprogrammi kohta (ELT C 304, 29.7.2021, lk 121).

7

(8)  Käesolevas soovituses esitatud hinnangud eelarvepoliitika ja selle komponentide kohta on komisjoni hinnangud, mis põhinevad komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi aluseks olevatel eeldustel. Komisjoni hinnangud keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu kohta ei hõlma selliste reformide positiivset mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ja võivad hoogustada potentsiaalset majanduskasvu.

8

(9)  Ei rahastata taaste- ja vastupidavusrahastust ega muudest liidu vahenditest antavate toetustega.

9

(10)  ST 10156/2021 + COR 1.

10

(11)  Nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitus, milles käsitletakse Slovakkia 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Slovakkia 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohta (ELT C 282, 26.8.2020, lk 164).

11

(12)  Eeldatakse, et Ukrainast liitu põgenenud isikute koguarv jõuab 2022. aasta lõpuks järk-järgult 6 miljonini ning nende geograafiline jaotus põhineb olemasoleva diasporaa suurusel, vastuvõtva liikmesriigi elanikkonna suhtelisel suurusel ja Ukrainast põgenenud isikute tegelikul jaotusel üle kogu liidu 2022. aasta märtsi seisuga. Inimese kohta arvutatud eelarvekulude puhul põhinevad hinnangud komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse Euromodi mikrosimulatsiooni mudelil, võttes arvesse nii rahaülekandeid kui ka mitterahalisi hüvitisi, nagu haridus ja tervishoid.

12

(13)  Näitaja plussmärk vastab esmaste kulude kasvu vähesele kasvule võrreldes keskpika perioodi majanduskasvuga, osutades pärssivale eelarvepoliitikale.

13

(14)  Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud peaksid andma ekspansiivse panuse 0,2 protsendipunkti SKPst.

14

(15)  Näitaja miinusmärk vastab esmaste kulude kasvu liigsele kasvule võrreldes keskpika perioodi majanduskasvuga, osutades ekspansiivsele eelarvepoliitikale.

15

(16)  Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud peaksid andma pärssiva panuse 0,1 protsendipunkti SKPst.

16

(17)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1060, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfond+, Ühtekuuluvusfondi, Õiglase Ülemineku Fondi ja Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfondi kohta ning nende ja Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastu suhtes kohaldatavad finantsreeglid (ELT L 231, 30.6.2021, lk 159).

17

(18)  Eurostat (2020), Venemaa impordi osakaal maagaasi, toornafta ja kivisöe koguimpordis. ELi 27 liikmesriigi keskmise impordi puhul näitab koguimport ELi 27 liikmesriigist väljastpoolt pärit importi. Slovakkia puhul hõlmab koguimport ELi-sisest kaubandust. Toornafta ei hõlma rafineeritud naftatooteid.

18

(19)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1057, millega luuakse Euroopa Sotsiaalfond+ (ESF+) ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1296/2013 (ELT L 231, 30.6.2021, lk 21).

19

(20)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.

20

---

| 1.9.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 334/213 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 334/213

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

12. juuli 2022,

milles käsitletakse Soome 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Soome 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohta

(2022/C 334/26)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arves nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta, (2) eriti selle artikli 6 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | 19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, (3) millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu. Taaste- ja vastupidavusrahastust antakse rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. See aitab majandusel taastuda ning teha eelkõige rohe- ja digipöörde edendamiseks kestlikke ja majanduskasvu soodustavaid reforme ja investeeringuid, tugevdades samas liikmesriikide majanduse vastupidavust ja potentsiaalset majanduskasvu. Samuti aitab see tugevdada riigi rahanduse jätkusuutlikkust ning edendada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis. 2022. aasta juunis ajakohastatakse kooskõlas määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikega 2 taaste- ja vastupidavusrahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust. |
| --- | --- |

(1)

19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, (3) millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu. Taaste- ja vastupidavusrahastust antakse rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. See aitab majandusel taastuda ning teha eelkõige rohe- ja digipöörde edendamiseks kestlikke ja majanduskasvu soodustavaid reforme ja investeeringuid, tugevdades samas liikmesriikide majanduse vastupidavust ja potentsiaalset majanduskasvu. Samuti aitab see tugevdada riigi rahanduse jätkusuutlikkust ning edendada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis. 2022. aasta juunis ajakohastatakse kooskõlas määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikega 2 taaste- ja vastupidavusrahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust.

| (2) | 24. novembril 2021 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2022) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse 7. mail 2021 allkirjastatud Porto sotsiaalkohustust rakendada edasi Euroopa sotsiaalõiguste sammast, mille Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kuulutasid välja 17. novembril 2017. Euroopa Ülemkogu kiitis 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid heaks 25. märtsil 2022. 24. novembril 2021 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Soomet ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta ning ettepaneku 2022. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist. 5. aprillil 2022 võttis nõukogu vastu soovituse euroala majanduspoliitika kohta (4) ja 14. märtsil 2022 ühise tööhõive aruande. |
| --- | --- |

(2)

24. novembril 2021 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2022) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse 7. mail 2021 allkirjastatud Porto sotsiaalkohustust rakendada edasi Euroopa sotsiaalõiguste sammast, mille Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kuulutasid välja 17. novembril 2017. Euroopa Ülemkogu kiitis 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid heaks 25. märtsil 2022. 24. novembril 2021 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles ei nimetatud Soomet ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta ning ettepaneku 2022. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist. 5. aprillil 2022 võttis nõukogu vastu soovituse euroala majanduspoliitika kohta (4) ja 14. märtsil 2022 ühise tööhõive aruande.

| (3) | Venemaa sissetung Ukrainasse pärast ülemaailmset pandeemiat on märkimisväärselt muutnud geopoliitilist ja majanduslikku olukorda. Sissetungi mõju liikmesriikide majandusele avaldub muu hulgas kõrgemates energia-, toidu- ja toorainehindades ning kehvemates kasvuväljavaadetes. Kõrgemad energiahinnad mõjutavad tugevasti eelkõige kõige haavatavamaid leibkondi, kes kannatavad energiaostuvõimetuse all või elavad selle ohus, samuti ettevõtteid, mis on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad. Liit seisab silmitsi ka Ukrainast põgenevate inimeste enneolematu sissevooluga. Venemaa agressioonisõjast tulenevad majanduslikud tagajärjed on mõjutanud liikmesriike ebaühtlaselt. Sellega seoses käivitati 4. märtsil 2022 nõukogu rakendusotsusega (EL) 2022/382 (5) esimest korda nõukogu direktiiv 2001/55/EÜ, (6) millega anti Ukrainast pärit põgenikele õigus seaduslikult liidus viibida ning juurdepääs haridusele ja koolitusele, tööturule, tervishoiule, eluasemele ja sotsiaalhoolekandele. |
| --- | --- |

(3)

Venemaa sissetung Ukrainasse pärast ülemaailmset pandeemiat on märkimisväärselt muutnud geopoliitilist ja majanduslikku olukorda. Sissetungi mõju liikmesriikide majandusele avaldub muu hulgas kõrgemates energia-, toidu- ja toorainehindades ning kehvemates kasvuväljavaadetes. Kõrgemad energiahinnad mõjutavad tugevasti eelkõige kõige haavatavamaid leibkondi, kes kannatavad energiaostuvõimetuse all või elavad selle ohus, samuti ettevõtteid, mis on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad. Liit seisab silmitsi ka Ukrainast põgenevate inimeste enneolematu sissevooluga. Venemaa agressioonisõjast tulenevad majanduslikud tagajärjed on mõjutanud liikmesriike ebaühtlaselt. Sellega seoses käivitati 4. märtsil 2022 nõukogu rakendusotsusega (EL) 2022/382 (5) esimest korda nõukogu direktiiv 2001/55/EÜ, (6) millega anti Ukrainast pärit põgenikele õigus seaduslikult liidus viibida ning juurdepääs haridusele ja koolitusele, tööturule, tervishoiule, eluasemele ja sotsiaalhoolekandele.

| (4) | Võttes arvesse kiiresti muutuvat majanduslikku ja geopoliitilist olukorda, jätkub Euroopa poolaasta raames 2022. aastal majandus- ja tööhõivepoliitika ulatuslik koordineerimine, lähtudes samal ajal taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamisnõuetest, nagu on märgitud 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsis. Vastuvõetud taaste- ja vastupidavuskavade rakendamine on oluline poliitiliste prioriteetide elluviimiseks Euroopa poolaasta raames, kuna kavades käsitletakse kõiki 2019. ja 2020. aasta Euroopa poolaasta tsüklites esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019. ja 2020. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mida on läbi vaadatud, ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21, nagu ka riigipõhised soovitused, mis esitati enne selliste läbivaadatud, ajakohastatud või muudetud kavade esitamise kuupäeva. |
| --- | --- |

(4)

Võttes arvesse kiiresti muutuvat majanduslikku ja geopoliitilist olukorda, jätkub Euroopa poolaasta raames 2022. aastal majandus- ja tööhõivepoliitika ulatuslik koordineerimine, lähtudes samal ajal taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamisnõuetest, nagu on märgitud 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsis. Vastuvõetud taaste- ja vastupidavuskavade rakendamine on oluline poliitiliste prioriteetide elluviimiseks Euroopa poolaasta raames, kuna kavades käsitletakse kõiki 2019. ja 2020. aasta Euroopa poolaasta tsüklites esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019. ja 2020. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mida on läbi vaadatud, ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21, nagu ka riigipõhised soovitused, mis esitati enne selliste läbivaadatud, ajakohastatud või muudetud kavade esitamise kuupäeva.

| (5) | Stabiilsuse ja kasvu pakti üldist vabastusklauslit on kohaldatud alates 2020. aasta märtsist. Oma 3. märtsi 2021. aasta teatises „Üks aasta pärast COVID-19 puhangu algust: eelarvepoliitika meetmed“ esitas komisjon oma seisukoha, et otsuse tegemisel üldise vabastusklausli kohaldamise lõpetamise või jätkamise kohta tuleks lähtuda majandusolukorra üldhinnangust, kusjuures peamiseks kvantitatiivseks kriteeriumiks peaks olema liidu või euroala majandustegevuse tase võrreldes kriisieelse tasemega (2019. aasta lõpp). Võttes arvesse suurenenud ebakindlust ja majandusväljavaateid ohustavaid suuri langusriske Euroopas toimuva sõja kontekstis, enneolematut energiahindade tõusu ja jätkuvaid häireid tarneahelates, on põhjendatud stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamisaja pikendamine 2023. aastani. |
| --- | --- |

(5)

Stabiilsuse ja kasvu pakti üldist vabastusklauslit on kohaldatud alates 2020. aasta märtsist. Oma 3. märtsi 2021. aasta teatises „Üks aasta pärast COVID-19 puhangu algust: eelarvepoliitika meetmed“ esitas komisjon oma seisukoha, et otsuse tegemisel üldise vabastusklausli kohaldamise lõpetamise või jätkamise kohta tuleks lähtuda majandusolukorra üldhinnangust, kusjuures peamiseks kvantitatiivseks kriteeriumiks peaks olema liidu või euroala majandustegevuse tase võrreldes kriisieelse tasemega (2019. aasta lõpp). Võttes arvesse suurenenud ebakindlust ja majandusväljavaateid ohustavaid suuri langusriske Euroopas toimuva sõja kontekstis, enneolematut energiahindade tõusu ja jätkuvaid häireid tarneahelates, on põhjendatud stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamisaja pikendamine 2023. aastani.

| (6) | Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovituses, (7) milles esitatakse nõukogu arvamus Soome 2021. aasta stabiilsusprogrammi kohta, esitatud lähenemisviisi kohaselt on üldist eelarvepoliitikat praegu kõige parem mõõta esmaste kulude (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) muutusena keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu suhtes, jättes välja COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed, kuid võttes arvesse taaste- ja vastupidavusrahastu tagastamatute toetuste ja muude liidu vahenditega rahastatavaid kulusid (8). Selleks et hinnata, kas riigi eelarvepoliitika on konservatiivne ja kas eelarve struktuur soodustab kestlikku taastumist kooskõlas rohe- ja digipöördega, tuleks üldisest eelarvepoliitikast kaugemale minnes pöörata tähelepanu ka riiklikult rahastatavate (9) esmaste jooksvate kulude (millest on maha arvatud kaalutlusõiguse alusel võetud tulumeetmed ja välja jäetud COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed) ja investeeringute arengule. |
| --- | --- |

(6)

Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovituses, (7) milles esitatakse nõukogu arvamus Soome 2021. aasta stabiilsusprogrammi kohta, esitatud lähenemisviisi kohaselt on üldist eelarvepoliitikat praegu kõige parem mõõta esmaste kulude (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) muutusena keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu suhtes, jättes välja COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed, kuid võttes arvesse taaste- ja vastupidavusrahastu tagastamatute toetuste ja muude liidu vahenditega rahastatavaid kulusid (8). Selleks et hinnata, kas riigi eelarvepoliitika on konservatiivne ja kas eelarve struktuur soodustab kestlikku taastumist kooskõlas rohe- ja digipöördega, tuleks üldisest eelarvepoliitikast kaugemale minnes pöörata tähelepanu ka riiklikult rahastatavate (9) esmaste jooksvate kulude (millest on maha arvatud kaalutlusõiguse alusel võetud tulumeetmed ja välja jäetud COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed) ja investeeringute arengule.

| (7) | 2. märtsil 2022 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse 2023. aasta eelarvepoliitika üldised suunised („eelarvesuunised“), et toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon märkis, et 2022. aasta talveprognoosi makromajandusliku prognoosi kohaselt näib üleminek 2020.–2022. aasta üldiselt toetavalt eelarvepoliitikalt üldiselt neutraalsele eelarvepoliitikale, olles samas valmis reageerima muutuvale majandusolukorrale, 2023. aastal asjakohane. Komisjon teatas, et 2023. aasta eelarvesoovitused peaksid jätkuvalt olema liikmesriikide vahel diferentseeritud ja nendes tuleks arvesse võtta võimalikku ülekanduvat mõju riikide vahel. Komisjon kutsus liikmesriike üles kajastama suuniseid oma stabiilsus- ja lähenemisprogrammides. Komisjon võttis kohustuse jälgida tähelepanelikult majandusarengut ja kohandada oma poliitikasuuniseid vastavalt vajadusele ning hiljemalt 2022. aasta mai lõpus esitatavas Euroopa poolaasta kevadpaketis. |
| --- | --- |

(7)

2. märtsil 2022 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse 2023. aasta eelarvepoliitika üldised suunised („eelarvesuunised“), et toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon märkis, et 2022. aasta talveprognoosi makromajandusliku prognoosi kohaselt näib üleminek 2020.–2022. aasta üldiselt toetavalt eelarvepoliitikalt üldiselt neutraalsele eelarvepoliitikale, olles samas valmis reageerima muutuvale majandusolukorrale, 2023. aastal asjakohane. Komisjon teatas, et 2023. aasta eelarvesoovitused peaksid jätkuvalt olema liikmesriikide vahel diferentseeritud ja nendes tuleks arvesse võtta võimalikku ülekanduvat mõju riikide vahel. Komisjon kutsus liikmesriike üles kajastama suuniseid oma stabiilsus- ja lähenemisprogrammides. Komisjon võttis kohustuse jälgida tähelepanelikult majandusarengut ja kohandada oma poliitikasuuniseid vastavalt vajadusele ning hiljemalt 2022. aasta mai lõpus esitatavas Euroopa poolaasta kevadpaketis.

| (8) | Seoses eelarvesuunistega võetakse 2023. aasta eelarvesoovitustes arvesse halvenenud majandusväljavaateid, suurenenud ebakindlust ja täiendavaid langusriske ning võrreldes komisjoni 2022. aasta talveprognoosiga kiiremat inflatsiooni. Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleb eelarvemeetmete abil suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse ning säilitada kõige haavatavamate leibkondade ostujõud, et leevendada energiahinna tõusu mõju ja aidata piirata teisest inflatsioonisurvet sihipäraste ja ajutiste meetmete abil. Eelarvepoliitika peab jääma paindlikuks, et kohaneda kiiresti muutuvate oludega, sealhulgas Venemaa Ukraina-vastasest agressioonisõjast kaitse ja julgeoleku osas tulenevate väljakutsetega, ning see peab olema liikmesriikide vahel diferentseeritud vastavalt nende eelarve- ja majandusolukorrale, võttes sealhulgas arvesse, kuidas neile mõjub kriis ja Ukrainast põgenenud inimeste sisseränne. |
| --- | --- |

(8)

Seoses eelarvesuunistega võetakse 2023. aasta eelarvesoovitustes arvesse halvenenud majandusväljavaateid, suurenenud ebakindlust ja täiendavaid langusriske ning võrreldes komisjoni 2022. aasta talveprognoosiga kiiremat inflatsiooni. Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleb eelarvemeetmete abil suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse ning säilitada kõige haavatavamate leibkondade ostujõud, et leevendada energiahinna tõusu mõju ja aidata piirata teisest inflatsioonisurvet sihipäraste ja ajutiste meetmete abil. Eelarvepoliitika peab jääma paindlikuks, et kohaneda kiiresti muutuvate oludega, sealhulgas Venemaa Ukraina-vastasest agressioonisõjast kaitse ja julgeoleku osas tulenevate väljakutsetega, ning see peab olema liikmesriikide vahel diferentseeritud vastavalt nende eelarve- ja majandusolukorrale, võttes sealhulgas arvesse, kuidas neile mõjub kriis ja Ukrainast põgenenud inimeste sisseränne.

| (9) | 27. mail 2021 esitas Soome vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon hindas määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas esitatud hindamissuunistega. 29. oktoobril 2021 võttis nõukogu vastu rakendusotsuse Soome taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnangu heakskiitmise kohta (10). Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsuse vastuvõtmisest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Soome on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjakohased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud. |
| --- | --- |

(9)

27. mail 2021 esitas Soome vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon hindas määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas esitatud hindamissuunistega. 29. oktoobril 2021 võttis nõukogu vastu rakendusotsuse Soome taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnangu heakskiitmise kohta (10). Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsuse vastuvõtmisest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Soome on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjakohased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud.

| (10) | 13. aprillil 2022 esitas Soome oma 2022. aasta riikliku reformikava ja 2022. aasta stabiilsusprogrammi, pidades kinni määruse (EÜ) nr 1466/97 artiklis 4 sätestatud tähtajast. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2022. aasta riiklik reformikava ka Soome kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava rakendamisel tehtud edusammude kohta. |
| --- | --- |

(10)

13. aprillil 2022 esitas Soome oma 2022. aasta riikliku reformikava ja 2022. aasta stabiilsusprogrammi, pidades kinni määruse (EÜ) nr 1466/97 artiklis 4 sätestatud tähtajast. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2022. aasta riiklik reformikava ka Soome kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava rakendamisel tehtud edusammude kohta.

| (11) | 23. mail 2022 avaldas komisjon Soome kohta 2022. aasta riigiaruande. Selles tehti taaste ja vastupidavuse tulemustabeli põhjal kokkuvõte sellest, kuidas Soome on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud, ning hinnati Soome edusamme nõukogu poolt 2019., 2020. ja 2021. aastal vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel. Selle analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega, sealhulgas nendega, mis tekivad seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse. Samuti hinnati Soome edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning liidu peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamisel. |
| --- | --- |

(11)

23. mail 2022 avaldas komisjon Soome kohta 2022. aasta riigiaruande. Selles tehti taaste ja vastupidavuse tulemustabeli põhjal kokkuvõte sellest, kuidas Soome on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud, ning hinnati Soome edusamme nõukogu poolt 2019., 2020. ja 2021. aastal vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel. Selle analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega, sealhulgas nendega, mis tekivad seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse. Samuti hinnati Soome edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning liidu peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamisel.

| (12) | 23. mail 2022 esitas komisjon Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 3 kohase aruande. Selles aruandes arutati Soome eelarveseisundit, kuna riigi valitsemissektori võlg ületas 2021. aastal aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 60 % sisemajanduse koguproduktist (SKP) ega järginud võla vähendamise sihttaset. Aruandes jõuti järeldusele, et võlakriteerium ei ole täidetud. Kooskõlas 2. märtsi 2022. aasta teatisega leidis komisjon kõigi asjaomaste tegurite hindamisel, et võla vähendamise sihttaseme järgimine tooks kaasa liiga järsu ja varase eelarve kohandamise, mis võib ohustada majanduskasvu. Seepärast on komisjon seisukohal, et praegustes erandlikes majandustingimustes ei ole võla vähendamise sihttaseme järgimine õigustatud. Nagu teatatud, ei teinud komisjon 2022. aasta kevadel ettepanekut algatada uusi ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusi ning hindab 2022. aasta sügisel uuesti, kas on vaja teha ettepanek selliste menetluste algatamiseks. |
| --- | --- |

(12)

23. mail 2022 esitas komisjon Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 3 kohase aruande. Selles aruandes arutati Soome eelarveseisundit, kuna riigi valitsemissektori võlg ületas 2021. aastal aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 60 % sisemajanduse koguproduktist (SKP) ega järginud võla vähendamise sihttaset. Aruandes jõuti järeldusele, et võlakriteerium ei ole täidetud. Kooskõlas 2. märtsi 2022. aasta teatisega leidis komisjon kõigi asjaomaste tegurite hindamisel, et võla vähendamise sihttaseme järgimine tooks kaasa liiga järsu ja varase eelarve kohandamise, mis võib ohustada majanduskasvu. Seepärast on komisjon seisukohal, et praegustes erandlikes majandustingimustes ei ole võla vähendamise sihttaseme järgimine õigustatud. Nagu teatatud, ei teinud komisjon 2022. aasta kevadel ettepanekut algatada uusi ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusi ning hindab 2022. aasta sügisel uuesti, kas on vaja teha ettepanek selliste menetluste algatamiseks.

| (13) | Oma 20. juuli 2020. aasta soovituses (11) soovitas nõukogu Soomel võtta 2020. ja 2021. aastal kooskõlas üldise vabastusklausliga kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida COVID-19 pandeemiale ning toetada majandust ja selle taastumist. Samuti soovitati Soomel juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon keskpikas perspektiivis ja tagada võla jätkusuutlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Eurostati kinnitatud andmete põhjal vähenes 2021. aastal Soome valitsemissektori eelarvepuudujääk 5,5 %-lt SKPst 2020. aastal 2,6 %-le SKPst 2021. aastal. Soome eelarvepoliitika toetas 2021. aastal majanduse taastumist, samal ajal kui ajutised erakorralised meetmed vähenesid 2020. aasta 2,8 %-lt SKPst 1,7 %-le SKPst. Soome 2021. aasta meetmed olid kooskõlas nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitusega. Valitsuse poolt 2020. ja 2021. aastal kaalutlusõiguse alusel võetud eelarvemeetmed olid ajutised või kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega. Eurostati kinnitatud andmete kohaselt langes valitsemissektori võlg 69,0 %-lt SKPst 2020. aastal 65,8 %-le SKPst 2021. aastal. |
| --- | --- |

(13)

Oma 20. juuli 2020. aasta soovituses (11) soovitas nõukogu Soomel võtta 2020. ja 2021. aastal kooskõlas üldise vabastusklausliga kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida COVID-19 pandeemiale ning toetada majandust ja selle taastumist. Samuti soovitati Soomel juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon keskpikas perspektiivis ja tagada võla jätkusuutlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Eurostati kinnitatud andmete põhjal vähenes 2021. aastal Soome valitsemissektori eelarvepuudujääk 5,5 %-lt SKPst 2020. aastal 2,6 %-le SKPst 2021. aastal. Soome eelarvepoliitika toetas 2021. aastal majanduse taastumist, samal ajal kui ajutised erakorralised meetmed vähenesid 2020. aasta 2,8 %-lt SKPst 1,7 %-le SKPst. Soome 2021. aasta meetmed olid kooskõlas nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitusega. Valitsuse poolt 2020. ja 2021. aastal kaalutlusõiguse alusel võetud eelarvemeetmed olid ajutised või kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega. Eurostati kinnitatud andmete kohaselt langes valitsemissektori võlg 69,0 %-lt SKPst 2020. aastal 65,8 %-le SKPst 2021. aastal.

| (14) | 2022. aasta stabiilsusprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on realistlik. Valitsuse prognoosi kohaselt kasvab reaalne SKP 2022. aastal 1,5 % ja 2023. aastal 1,7 %. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on SKP reaalkasv 2022. aastal veidi kiirem, 1,6 %, ja 2023. aastal 1,7 %. Valitsus prognoosib oma 2022. aasta stabiilsusprogrammis, et valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk väheneb 2022. aastal 2,2 %-le SKPst ja 2023. aastal 1,7 %-le SKPst. Vähenemine 2022. aastal tuleneb peamiselt majandusaktiivsuse kiirest kasvust ja enamiku erakorraliste meetmete lõpetamisest. 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse suurenema 2022. aastal 66,2 %-le ja 2023. aastal 66,9 %-le. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2022. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk on 2022. ja 2023. aastal vastavalt 2,2 % SKPst ja 1,7 % SKPst. See on kooskõlas 2022. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud puudujäägiga. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse sarnane: 2022. aastal 65,9 % ja 2023. aastal 66,6 %. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on keskpika perioodi (kümme aastat) keskmine potentsiaalne SKP kasv hinnanguliselt 1,2 %. See hinnang ei hõlma aga selliste reformide mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ja võivad hoogustada Soome potentsiaalset majanduskasvu. |
| --- | --- |

(14)

2022. aasta stabiilsusprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on realistlik. Valitsuse prognoosi kohaselt kasvab reaalne SKP 2022. aastal 1,5 % ja 2023. aastal 1,7 %. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on SKP reaalkasv 2022. aastal veidi kiirem, 1,6 %, ja 2023. aastal 1,7 %. Valitsus prognoosib oma 2022. aasta stabiilsusprogrammis, et valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk väheneb 2022. aastal 2,2 %-le SKPst ja 2023. aastal 1,7 %-le SKPst. Vähenemine 2022. aastal tuleneb peamiselt majandusaktiivsuse kiirest kasvust ja enamiku erakorraliste meetmete lõpetamisest. 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse suurenema 2022. aastal 66,2 %-le ja 2023. aastal 66,9 %-le. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2022. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk on 2022. ja 2023. aastal vastavalt 2,2 % SKPst ja 1,7 % SKPst. See on kooskõlas 2022. aasta stabiilsusprogrammis prognoositud puudujäägiga. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse sarnane: 2022. aastal 65,9 % ja 2023. aastal 66,6 %. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on keskpika perioodi (kümme aastat) keskmine potentsiaalne SKP kasv hinnanguliselt 1,2 %. See hinnang ei hõlma aga selliste reformide mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ja võivad hoogustada Soome potentsiaalset majanduskasvu.

| (15) | 2022. aastal kaotab valitsus järk-järgult enamiku COVID-19 kriisile reageerimiseks võetud meetmetest, nii et ajutised erakorralised meetmed peaksid prognooside kohaselt vähenema 1,7 %-lt SKPst 2021. aastal 0,2 %-le SKPst 2022. aastal. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju vastu võitlemiseks võetud meetmed, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal hinnanguliselt 0,1 % SKPst ja 2023. aastal 0,0 % SKPst (12). Need meetmed hõlmavad peamiselt ajutisi maksumeetmeid (nt reisikulude mahaarvamine). Need meetmed on kavandatud ajutistena. Kui aga energiahinnad jäävad kõrgeks ka 2023. aastal, võidakse mõned neist meetmetest säilitada. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad ka Ukrainast põgenenud inimestele ajutise kaitse pakkumise kulud, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 0,1 % SKPst ja 2023. aastal 0,2 % SKPst, (13) samuti kaitsekulutuste suurenemine: 2022. aastal 0,3 % võrra SKPst ja 2023. aastal 0,1 % võrra SKPst. |
| --- | --- |

(15)

2022. aastal kaotab valitsus järk-järgult enamiku COVID-19 kriisile reageerimiseks võetud meetmetest, nii et ajutised erakorralised meetmed peaksid prognooside kohaselt vähenema 1,7 %-lt SKPst 2021. aastal 0,2 %-le SKPst 2022. aastal. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju vastu võitlemiseks võetud meetmed, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal hinnanguliselt 0,1 % SKPst ja 2023. aastal 0,0 % SKPst (12). Need meetmed hõlmavad peamiselt ajutisi maksumeetmeid (nt reisikulude mahaarvamine). Need meetmed on kavandatud ajutistena. Kui aga energiahinnad jäävad kõrgeks ka 2023. aastal, võidakse mõned neist meetmetest säilitada. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad ka Ukrainast põgenenud inimestele ajutise kaitse pakkumise kulud, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 0,1 % SKPst ja 2023. aastal 0,2 % SKPst, (13) samuti kaitsekulutuste suurenemine: 2022. aastal 0,3 % võrra SKPst ja 2023. aastal 0,1 % võrra SKPst.

| (16) | Oma 18. juuni 2021. aasta soovituses soovitas nõukogu Soomel säilitada 2022. aastal toetav eelarvepoliitika, sealhulgas taaste- ja vastupidavusrahastust saadav impulss, ning riiklikult rahastatavad investeeringud. Samuti soovitas nõukogu Soomel juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon ja tagada riigi rahanduse jätkusuutlikkus keskpikas perspektiivis ning samal ajal suurendada investeeringuid majanduskasvu potentsiaali hoogustamiseks. |
| --- | --- |

(16)

Oma 18. juuni 2021. aasta soovituses soovitas nõukogu Soomel säilitada 2022. aastal toetav eelarvepoliitika, sealhulgas taaste- ja vastupidavusrahastust saadav impulss, ning riiklikult rahastatavad investeeringud. Samuti soovitas nõukogu Soomel juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon ja tagada riigi rahanduse jätkusuutlikkus keskpikas perspektiivis ning samal ajal suurendada investeeringuid majanduskasvu potentsiaali hoogustamiseks.

| (17) | Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi ja Soome 2022. aasta stabiilsusprogrammis sisalduva teabe põhjal prognoositakse, et eelarvepoliitika on 2022. aastal toetav, jäädes – 0,6 % juurde SKPst (14). Soome kavatseb jätkuvalt toetada majanduse taastumist, kasutades taaste- ja vastupidavusrahastut täiendavate investeeringute rahastamiseks, nagu on soovitanud nõukogu. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2021. aastaga suurenema 0,2 protsendipunkti SKPst. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2022. aastal andma eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,2 protsendipunkti (15). Seetõttu kavatseb Soome säilitada riiklikult rahastatavad investeeringud, nagu on soovitanud nõukogu. Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2022. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse üldiselt neutraalse panuse 0,1 protsendipunkti. See hõlmab energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõjuga seotud meetmete (0,1 % SKPst) ning Ukrainast põgenenud inimestele ajutise kaitse pakkumise kulude (0,1 % SKPst) täiendavat mõju. |
| --- | --- |

(17)

Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi ja Soome 2022. aasta stabiilsusprogrammis sisalduva teabe põhjal prognoositakse, et eelarvepoliitika on 2022. aastal toetav, jäädes – 0,6 % juurde SKPst (14). Soome kavatseb jätkuvalt toetada majanduse taastumist, kasutades taaste- ja vastupidavusrahastut täiendavate investeeringute rahastamiseks, nagu on soovitanud nõukogu. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2021. aastaga suurenema 0,2 protsendipunkti SKPst. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2022. aastal andma eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,2 protsendipunkti (15). Seetõttu kavatseb Soome säilitada riiklikult rahastatavad investeeringud, nagu on soovitanud nõukogu. Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2022. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse üldiselt neutraalse panuse 0,1 protsendipunkti. See hõlmab energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõjuga seotud meetmete (0,1 % SKPst) ning Ukrainast põgenenud inimestele ajutise kaitse pakkumise kulude (0,1 % SKPst) täiendavat mõju.

| (18) | Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika seisund, eeldusel et poliitikat ei muudeta, 2023. aastal 0,3 % SKPst (16). Prognooside kohaselt jätkab Soome 2023. aastal taaste- ja vastupidavusrahastust antavate toetuste kasutamist, et rahastada täiendavaid investeeringuid majanduse taastamise toetuseks. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2022. aastaga suurenema 0,2 protsendipunkti SKPst. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2023. aastal andma eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,1 protsendipunkti (17). Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2023. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 0,4 protsendipunkti. See hõlmab energiahindade tõusu leevendamiseks võetud meetmete (0,1 % SKPst) järkjärgulise kaotamise ja Ukrainast põgenenud inimestele ajutise kaitse andmisega seotud täiendavate kulude (0,1 % SKPst) mõju. |
| --- | --- |

(18)

Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika seisund, eeldusel et poliitikat ei muudeta, 2023. aastal 0,3 % SKPst (16). Prognooside kohaselt jätkab Soome 2023. aastal taaste- ja vastupidavusrahastust antavate toetuste kasutamist, et rahastada täiendavaid investeeringuid majanduse taastamise toetuseks. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2022. aastaga suurenema 0,2 protsendipunkti SKPst. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2023. aastal andma eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,1 protsendipunkti (17). Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2023. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 0,4 protsendipunkti. See hõlmab energiahindade tõusu leevendamiseks võetud meetmete (0,1 % SKPst) järkjärgulise kaotamise ja Ukrainast põgenenud inimestele ajutise kaitse andmisega seotud täiendavate kulude (0,1 % SKPst) mõju.

| (19) | 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk järk-järgult vähenema 2024. aastal 1,4 %-le ja 2025. aastaks 1,8 %-le. Seega peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk jääma programmiperioodi jooksul alla 3 % SKPst. 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse 2025. aastani kasvama – 2024. aastal 68,0 %ni ja 2025. aastal 69,1 %ni. Komisjoni analüüsi kohaselt näivad võla jätkusuutlikkusega seotud riskid keskpikas perspektiivis keskmised. |
| --- | --- |

(19)

2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk järk-järgult vähenema 2024. aastal 1,4 %-le ja 2025. aastaks 1,8 %-le. Seega peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk jääma programmiperioodi jooksul alla 3 % SKPst. 2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse 2025. aastani kasvama – 2024. aastal 68,0 %ni ja 2025. aastal 69,1 %ni. Komisjoni analüüsi kohaselt näivad võla jätkusuutlikkusega seotud riskid keskpikas perspektiivis keskmised.

| (20) | Soome sotsiaalkindlustussüsteem pakub küllaldast katet ja tõhusat kaitset vaesuse eest, kuid seda iseloomustab ka suur keerukus ja mõningane olemuslik ebatõhusus. Eelkõige puudutab see töötulu ja sotsiaaltoetuste kombineerimist ning pikaajalise töötuse vastu võitlemist. Sotsiaalkindlustuse põhjalik reform on keskse tähtsusega, et süsteemi ühtlustada, suurendada stiimuleid töötamiseks, säilitades samal ajal sotsiaalkaitse, ning tõsta tööhõive määra kooskõlas valitsuse pikaajaliste eesmärkidega. See peaks suurendama valitsemissektori tulu tulumaksudest ja suurendama sotsiaalkaitsekulutuste tõhusust, toetades seeläbi riigi rahanduse jätkusuutlikkust. 2020. aastal tehti reformi kavandamine 2027. aastaks ülesandeks spetsiaalsele parlamendikomisjonile. 2022. aasta jaanuaris avaldas see komisjon oma probleemide kaardistamise tulemused ning järgmine etapp seisneb tuvastatud probleemidele võimalike lahenduste väljatöötamises ja alternatiivsete sotsiaalkindlustuse korraldamise viiside analüüsimises. Sotsiaalkindlustuse reformi alase valitsuse tegevuskava vastuvõtmine, mis põhineb komisjoni tööl, peaks edendama reformi ettevalmistamisel tehtavaid edusamme ja sillutama teed selle rakendamiseks. |
| --- | --- |

(20)

Soome sotsiaalkindlustussüsteem pakub küllaldast katet ja tõhusat kaitset vaesuse eest, kuid seda iseloomustab ka suur keerukus ja mõningane olemuslik ebatõhusus. Eelkõige puudutab see töötulu ja sotsiaaltoetuste kombineerimist ning pikaajalise töötuse vastu võitlemist. Sotsiaalkindlustuse põhjalik reform on keskse tähtsusega, et süsteemi ühtlustada, suurendada stiimuleid töötamiseks, säilitades samal ajal sotsiaalkaitse, ning tõsta tööhõive määra kooskõlas valitsuse pikaajaliste eesmärkidega. See peaks suurendama valitsemissektori tulu tulumaksudest ja suurendama sotsiaalkaitsekulutuste tõhusust, toetades seeläbi riigi rahanduse jätkusuutlikkust. 2020. aastal tehti reformi kavandamine 2027. aastaks ülesandeks spetsiaalsele parlamendikomisjonile. 2022. aasta jaanuaris avaldas see komisjon oma probleemide kaardistamise tulemused ning järgmine etapp seisneb tuvastatud probleemidele võimalike lahenduste väljatöötamises ja alternatiivsete sotsiaalkindlustuse korraldamise viiside analüüsimises. Sotsiaalkindlustuse reformi alase valitsuse tegevuskava vastuvõtmine, mis põhineb komisjoni tööl, peaks edendama reformi ettevalmistamisel tehtavaid edusamme ja sillutama teed selle rakendamiseks.

| (21) | Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja nimetatud määruse V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mille rakendamise suunav ajakava tuleb lõpule viia 31. augustiks 2026. Need aitavad lahendada kõiki majanduslikke ja sotsiaalseid probleeme või olulist osa majanduslikest ja sotsiaalsetest probleemidest, millele on osutatud riigipõhistes soovitustes, mille nõukogu esitas Soomele Euroopa poolaasta raames 2019. ja 2020. aastal, nagu ka riigipõhistes soovitustes, mis esitati enne taaste- ja vastupidavuskava vastuvõtmise kuupäeva. Eelkõige hõlmab taaste- ja vastupidavuskava kliimamuutuste seaduse ajakohastamist ning käimasolevaid pidevõppe ning sotsiaal- ja tervishoiureforme. See hõlmab ka meetmeid tööhõive suurendamiseks, samuti meetmeid rahapesuvastase võitluse tugevdamiseks ja positiivse krediidiregistri loomise toetamiseks. |
| --- | --- |

(21)

Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja nimetatud määruse V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mille rakendamise suunav ajakava tuleb lõpule viia 31. augustiks 2026. Need aitavad lahendada kõiki majanduslikke ja sotsiaalseid probleeme või olulist osa majanduslikest ja sotsiaalsetest probleemidest, millele on osutatud riigipõhistes soovitustes, mille nõukogu esitas Soomele Euroopa poolaasta raames 2019. ja 2020. aastal, nagu ka riigipõhistes soovitustes, mis esitati enne taaste- ja vastupidavuskava vastuvõtmise kuupäeva. Eelkõige hõlmab taaste- ja vastupidavuskava kliimamuutuste seaduse ajakohastamist ning käimasolevaid pidevõppe ning sotsiaal- ja tervishoiureforme. See hõlmab ka meetmeid tööhõive suurendamiseks, samuti meetmeid rahapesuvastase võitluse tugevdamiseks ja positiivse krediidiregistri loomise toetamiseks.

| (22) | Soome taaste- ja vastupidavuskava rakendamine aitab eeldatavasti teha täiendavaid edusamme rohe- ja digipöörde valdkonnas. Soome kliimaeesmärkide saavutamist toetavad meetmed moodustavad taaste- ja vastupidavuskava kogueraldisest 50,1 %, samas kui digieesmärke toetavad meetmed moodustavad kava kogueraldisest 27,5 %. Taaste- ja vastupidavuskava täielik rakendamine kooskõlas asjakohaste eesmärkide ja sihtidega aitab Soomel COVID-19 kriisist kiiresti taastuda, tugevdades samal ajal tema vastupanuvõimet. Sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üleüldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest. |
| --- | --- |

(22)

Soome taaste- ja vastupidavuskava rakendamine aitab eeldatavasti teha täiendavaid edusamme rohe- ja digipöörde valdkonnas. Soome kliimaeesmärkide saavutamist toetavad meetmed moodustavad taaste- ja vastupidavuskava kogueraldisest 50,1 %, samas kui digieesmärke toetavad meetmed moodustavad kava kogueraldisest 27,5 %. Taaste- ja vastupidavuskava täielik rakendamine kooskõlas asjakohaste eesmärkide ja sihtidega aitab Soomel COVID-19 kriisist kiiresti taastuda, tugevdades samal ajal tema vastupanuvõimet. Sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üleüldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest.

| (23) | Komisjon kiitis 5. mail 2022 heaks Soome ühtekuuluvuspoliitika programmidokumendid, mis on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2021/1060, (18) välja arvatud õiglase ülemineku fondi ja Ahvenamaa ühtekuuluvuspoliitika programmi. Ahvenamaa esitas määruses (EL) 2021/1060 ette nähtud ühtekuuluvuspoliitika programmi 4. aprillil 2022. Kooskõlas määrusega (EL) 2021/1060 on Soome arvesse võtnud asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi ühtekuuluvuspoliitika 2021.–2027. aasta fondide programmitöös. See on eeltingimus ühtekuuluvuspoliitika fondidest saadava rahalise toetuse tulemuslikkuse suurendamiseks ja lisaväärtuse maksimeerimiseks, edendades samal ajal nende ühtekuuluvuspoliitika fondide ning muude liidu vahendite ja fondide vahelist koordineerimist, vastastikust täiendavust ja sidusust. Taaste- ja vastupidavusrahastu ning ühtekuuluvuspoliitika programmide edukas rakendamine sõltub ka selliste kitsaskohtade kõrvaldamisest, mis pärsivad investeeringuid, mis toetavad rohe- ja digipööret ning tasakaalustatud territoriaalset arengut. |
| --- | --- |

(23)

Komisjon kiitis 5. mail 2022 heaks Soome ühtekuuluvuspoliitika programmidokumendid, mis on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2021/1060, (18) välja arvatud õiglase ülemineku fondi ja Ahvenamaa ühtekuuluvuspoliitika programmi. Ahvenamaa esitas määruses (EL) 2021/1060 ette nähtud ühtekuuluvuspoliitika programmi 4. aprillil 2022. Kooskõlas määrusega (EL) 2021/1060 on Soome arvesse võtnud asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi ühtekuuluvuspoliitika 2021.–2027. aasta fondide programmitöös. See on eeltingimus ühtekuuluvuspoliitika fondidest saadava rahalise toetuse tulemuslikkuse suurendamiseks ja lisaväärtuse maksimeerimiseks, edendades samal ajal nende ühtekuuluvuspoliitika fondide ning muude liidu vahendite ja fondide vahelist koordineerimist, vastastikust täiendavust ja sidusust. Taaste- ja vastupidavusrahastu ning ühtekuuluvuspoliitika programmide edukas rakendamine sõltub ka selliste kitsaskohtade kõrvaldamisest, mis pärsivad investeeringuid, mis toetavad rohe- ja digipööret ning tasakaalustatud territoriaalset arengut.

| (24) | Versailles’ deklaratsioonis liidu riigipeadelt ja valitsusjuhtidelt saadud volituste kohaselt soovitakse komisjoni ettepanekuga kava „REPowerEU“ kohta kaotada järk-järgult võimalikult kiiresti liidu sõltuvus Venemaalt imporditavast fossiilkütusest. Selleks kavatseb komisjon määrata dialoogis liikmesriikidega kindlaks kõige sobivamad projektid, investeeringud ja reformid riiklikul, piirkondlikul ja liidu tasandil. Nende meetmete eesmärk on vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest ja suunata fossiilkütuste import Venemaalt eemale. |
| --- | --- |

(24)

Versailles’ deklaratsioonis liidu riigipeadelt ja valitsusjuhtidelt saadud volituste kohaselt soovitakse komisjoni ettepanekuga kava „REPowerEU“ kohta kaotada järk-järgult võimalikult kiiresti liidu sõltuvus Venemaalt imporditavast fossiilkütusest. Selleks kavatseb komisjon määrata dialoogis liikmesriikidega kindlaks kõige sobivamad projektid, investeeringud ja reformid riiklikul, piirkondlikul ja liidu tasandil. Nende meetmete eesmärk on vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest ja suunata fossiilkütuste import Venemaalt eemale.

| (25) | Kuigi Soome majandus on üks energiamahukamaid liidus, seadis Soome eesmärgiks saada 2035. aastaks süsinikuneutraalseks ja esimeseks fossiilkütustevabaks heaoluühiskonnaks varsti pärast seda. Energeetika, tööstus, transport ja hooned on peamised sektorid, mis peavad aitama oluliselt vähendada kasvuhoonegaaside heidet. Selle eesmärgi saavutamisel on komistuskivideks märkimisväärne era- ja avaliku sektori investeeringute puudujääk ning viivitused taastuvenergia investeeringutes, mis on tingitud läbitöötamist vajavate keskkonnalubade kuhjumisest. 2020. aasta andmete kohaselt sõltus Soome tugevasti gaasi (67 % võrreldes 44 %-ga liidus), nafta (84 % võrreldes 26 %-ga liidus) ja söe (55 % võrreldes 54 %-ga liidus) impordist Venemaalt (19). Soome majandus sõltub siiski vaid vähesel määral gaasiimpordist (mis moodustas 2020. aastal energiaallikate jaotusest 6,9 %) ja kõigi kolme ressursi importi saab suures osas asendada muude kütustega või impordiga teistest riikidest. Soome on kehtestanud eriolukorra meetmed, millega tagatakse, et nendest kütustest sõltuvad sektorid saavad tarnehäirete korral tegevust jätkata, ning võtab meetmeid energiaimpordi mitmekesistamiseks, et mitte sõltuda Venemaast. Soome kasutab kodumajapidamiste kütmiseks minimaalses koguses gaasi, samal ajal kui elektrijaamad võivad üldjuhul asendada gaasikasutuse muude kütustega. Soomel ei ole juurdepääsu omamaistele gaasihoidlatele, kuid Balticconnectori kahesuunaline gaasijuhe alustas tööd 2020. aastal ja riik loodab oma kolmanda veeldatud maagaasi terminali 2022. aasta teisel poolel valmis saada. Koos kahe juba olemasoleva veeldatud maagaasi terminali ja võimalike tulevaste projektidega katab gaasiimpordi kogumaht varsti märkimisväärse osa Soome gaasiimpordi vajadustest. Gaasiga seotud uued taristu- ja võrguinvesteeringud peaksid võimaluse korral olema tulevikukindlad, et hõlbustada nende pikaajalist kestlikkust tulevikus säästvatele kütustele kohandamise kaudu. Soome allkirjastas 20. mail 2022 veeldatud maagaasi ujuvterminali kümneaastase liisingulepingu.
  Umbes kolmandik Soome energiaallikate jaotusest koosneb endiselt naftast ja söest, kuigi Soome mitmekesistab ka nafta ja söe importi, et vähendada sõltuvust Venemaast, ning kavatseb suurendada kodumaise säästva biogaasi tootmist, seda ka raskeveokitranspordis kasutamiseks. Tuumaenergia osakaal energiaallikate jaotuses oli 2020. aastal 17 %, kusjuures Venemaa oli oluline tuumkütuse allikas. Soome elektrivõrkude omavahelise ühendatuse määr on praegu 29 %, kuid keskpikas perspektiivis peaks see kasvama. Soome elektrienergia ülekandevõrku võiks tugevdada. Kuigi Soome on vabanemas oma piiratud sõltuvusest Venemaa fossiilkütuste impordist, nõuab praegune olukord kiiremaid ja suuremaid investeeringuid CO2 heite vähendamisse ning energiatõhususe ja varustuskindluse tagamisse. See hõlmab loamenetluste edasist lihtsustamist, et kõrvaldada pooleliolevate energiaprojektide kuhjumine ja hõlbustada täiendavaid prioriteetseid investeeringuid. Selleks, et Soome oleks kooskõlas paketi „Eesmärk 55“ eesmärkidega, tuleb veelgi ambitsioonikamalt vähendada kasvuhoonegaaside heidet ning suurendada taastuvenergia tootmist ja energiatõhusust. |
| --- | --- |

(25)

Kuigi Soome majandus on üks energiamahukamaid liidus, seadis Soome eesmärgiks saada 2035. aastaks süsinikuneutraalseks ja esimeseks fossiilkütustevabaks heaoluühiskonnaks varsti pärast seda. Energeetika, tööstus, transport ja hooned on peamised sektorid, mis peavad aitama oluliselt vähendada kasvuhoonegaaside heidet. Selle eesmärgi saavutamisel on komistuskivideks märkimisväärne era- ja avaliku sektori investeeringute puudujääk ning viivitused taastuvenergia investeeringutes, mis on tingitud läbitöötamist vajavate keskkonnalubade kuhjumisest. 2020. aasta andmete kohaselt sõltus Soome tugevasti gaasi (67 % võrreldes 44 %-ga liidus), nafta (84 % võrreldes 26 %-ga liidus) ja söe (55 % võrreldes 54 %-ga liidus) impordist Venemaalt (19). Soome majandus sõltub siiski vaid vähesel määral gaasiimpordist (mis moodustas 2020. aastal energiaallikate jaotusest 6,9 %) ja kõigi kolme ressursi importi saab suures osas asendada muude kütustega või impordiga teistest riikidest. Soome on kehtestanud eriolukorra meetmed, millega tagatakse, et nendest kütustest sõltuvad sektorid saavad tarnehäirete korral tegevust jätkata, ning võtab meetmeid energiaimpordi mitmekesistamiseks, et mitte sõltuda Venemaast. Soome kasutab kodumajapidamiste kütmiseks minimaalses koguses gaasi, samal ajal kui elektrijaamad võivad üldjuhul asendada gaasikasutuse muude kütustega. Soomel ei ole juurdepääsu omamaistele gaasihoidlatele, kuid Balticconnectori kahesuunaline gaasijuhe alustas tööd 2020. aastal ja riik loodab oma kolmanda veeldatud maagaasi terminali 2022. aasta teisel poolel valmis saada. Koos kahe juba olemasoleva veeldatud maagaasi terminali ja võimalike tulevaste projektidega katab gaasiimpordi kogumaht varsti märkimisväärse osa Soome gaasiimpordi vajadustest. Gaasiga seotud uued taristu- ja võrguinvesteeringud peaksid võimaluse korral olema tulevikukindlad, et hõlbustada nende pikaajalist kestlikkust tulevikus säästvatele kütustele kohandamise kaudu. Soome allkirjastas 20. mail 2022 veeldatud maagaasi ujuvterminali kümneaastase liisingulepingu.

Umbes kolmandik Soome energiaallikate jaotusest koosneb endiselt naftast ja söest, kuigi Soome mitmekesistab ka nafta ja söe importi, et vähendada sõltuvust Venemaast, ning kavatseb suurendada kodumaise säästva biogaasi tootmist, seda ka raskeveokitranspordis kasutamiseks. Tuumaenergia osakaal energiaallikate jaotuses oli 2020. aastal 17 %, kusjuures Venemaa oli oluline tuumkütuse allikas. Soome elektrivõrkude omavahelise ühendatuse määr on praegu 29 %, kuid keskpikas perspektiivis peaks see kasvama. Soome elektrienergia ülekandevõrku võiks tugevdada. Kuigi Soome on vabanemas oma piiratud sõltuvusest Venemaa fossiilkütuste impordist, nõuab praegune olukord kiiremaid ja suuremaid investeeringuid CO2 heite vähendamisse ning energiatõhususe ja varustuskindluse tagamisse. See hõlmab loamenetluste edasist lihtsustamist, et kõrvaldada pooleliolevate energiaprojektide kuhjumine ja hõlbustada täiendavaid prioriteetseid investeeringuid. Selleks, et Soome oleks kooskõlas paketi „Eesmärk 55“ eesmärkidega, tuleb veelgi ambitsioonikamalt vähendada kasvuhoonegaaside heidet ning suurendada taastuvenergia tootmist ja energiatõhusust.

| (26) | Kuigi süsinikuneutraalsusele ülemineku ja fossiilkütustest loobumise kiirendamine tekitab mõnes sektoris märkimisväärseid ümberkorralduskulusid, saab Soome ühtekuuluvuspoliitika raames kasutada õiglase ülemineku mehhanismi, et leevendada ülemineku sotsiaal-majanduslikku mõju kõige enam mõjutatud piirkondades. Lisaks saab Soome kasutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1057 (20) loodud Euroopa Sotsiaalfond+, et parandada tööhõivevõimalusi ja tugevdada sotsiaalset ühtekuuluvust. |
| --- | --- |

(26)

Kuigi süsinikuneutraalsusele ülemineku ja fossiilkütustest loobumise kiirendamine tekitab mõnes sektoris märkimisväärseid ümberkorralduskulusid, saab Soome ühtekuuluvuspoliitika raames kasutada õiglase ülemineku mehhanismi, et leevendada ülemineku sotsiaal-majanduslikku mõju kõige enam mõjutatud piirkondades. Lisaks saab Soome kasutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1057 (20) loodud Euroopa Sotsiaalfond+, et parandada tööhõivevõimalusi ja tugevdada sotsiaalset ühtekuuluvust.

| (27) | Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2022. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (21) kajastub soovituses 1. |
| --- | --- |

(27)

Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2022. aasta stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (21) kajastub soovituses 1.

| (28) | Arvestades euroala liikmesriikide majanduse tihedat seotust ning nende ühist panust majandus- ja rahaliidu toimimisse, soovitas nõukogu euroala liikmesriikidel võtta meetmeid, sealhulgas oma taaste- ja vastupidavuskavade kaudu, et rakendada 2022. aasta soovituses euroala kohta sätestatud soovitusi. Soome puhul kajastub see eelkõige soovitustes 1 ja 2, |
| --- | --- |

(28)

Arvestades euroala liikmesriikide majanduse tihedat seotust ning nende ühist panust majandus- ja rahaliidu toimimisse, soovitas nõukogu euroala liikmesriikidel võtta meetmeid, sealhulgas oma taaste- ja vastupidavuskavade kaudu, et rakendada 2022. aasta soovituses euroala kohta sätestatud soovitusi. Soome puhul kajastub see eelkõige soovitustes 1 ja 2,

SOOVITAB Soomel võtta 2022. ja 2023. aastal järgmisi meetmeid.

1.

Tagada 2023. aastal, et riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv oleks kooskõlas üldiselt neutraalse eelarvepoliitikaga, võttes arvesse jätkuvat ajutist ja suunatud toetust kodumajapidamistele ja ettevõtetele, mis on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ja Ukrainast põgenevatele inimestele. Olla valmis kohandama jooksvaid kulutusi vastavalt muutuvale olukorrale. Suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, võttes arvesse algatust „REPowerEU“, sealhulgas kasutades taaste- ja vastupidavusrahastut ning muid liidu vahendeid. Järgida pärast 2023. aastat eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne keskpika perioodi eelarvepositsioon. Esitada sotsiaalkindlustusreformi käsitlevad poliitilised ettepanekud, mille eesmärk on suurendada sotsiaaltoetuste süsteemi tõhusust, parandada töötamise stiimuleid ja toetada riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust.

2.

Jätkata oma taaste- ja vastupidavuskava rakendamist kooskõlas nõukogu 29. oktoobri 2021. aasta rakendusotsuses esitatud eesmärkide ja sihtidega. Jätkata Soome jaoks kokku lepitud 2021.–2027. aasta ühtekuuluvuspoliitika programmi rakendamist ning viia kiiresti lõpule läbirääkimised komisjoniga 2021.–2027. aasta ühtekuuluvuspoliitika programmitöö dokumentide üle Ahvenamaa ja õiglase ülemineku fondi jaoks, et alustada nende rakendamist.

3.

Vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest ja mitmekesistada fossiilkütuste importi. Kiirendada taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu, sealhulgas lihtsustades veelgi loamenetlusi, ning suurendada investeeringuid tööstuse ja transpordi CO2 heite vähendamisse, sealhulgas transpordisektori elektrifitseerimisse. Arendada energiainfrastruktuuri varustuskindluse suurendamiseks.

Brüssel, 12. juuli 2022

Nõukogu nimel

eesistuja

Z. STANJURA

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (ELT L 57, 18.2.2021, lk 17).

3

(4)  Nõukogu 5. aprilli 2022. aasta soovitus euroala majanduspoliitika kohta (ELT C 153, 7.4.2022, lk 1).

4

(5)  Nõukogu 4. märtsi 2022. aasta rakendusotsus (EL) 2022/382, millega määratakse kindlaks Ukrainast lähtuva põgenike massilise sissevoolu olemasolu direktiivi 2001/55/EÜ artikli 5 tähenduses ning nähakse selle tulemusena ette ajutine kaitse (ELT L 71, 4.3.2022, lk 1).

5

(6)  Nõukogu 20. juuli 2001. aasta direktiiv 2001/55/EÜ miinimumnõuete kohta ajutise kaitse andmiseks ümberasustatud isikute massilise sissevoolu korral ning meetmete kohta liikmesriikide jõupingutuste tasakaalustamiseks nende isikute vastuvõtmisel ning selle tagajärgede kandmisel (EÜT L 212, 7.8.2001, lk 12).

6

(7)  Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovitus, milles esitatakse nõukogu arvamus Soome 2021. aasta stabiilsusprogrammi kohta (ELT C 304, 29.7.2021, lk 126).

7

(8)  Käesolevas soovituses esitatud hinnangud eelarvepoliitika ja selle komponentide kohta on komisjoni hinnangud, mis põhinevad komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi aluseks olevatel eeldustel. Komisjoni hinnangud keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu kohta ei hõlma selliste reformide positiivset mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ja võivad hoogustada potentsiaalset majanduskasvu.

8

(9)  Ei rahastata taaste- ja vastupidavusrahastust ega muudest liidu vahenditest antavate toetustega.

9

(10)  ST 12524/2021; ST 12524/2021 ADD 1.

10

(11)  Nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitus, milles käsitletakse Soome 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Soome 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohta (ELT C 282, 26.8.2020, lk 171).

11

(12)  Näitajad kajastavad alates 2021. aasta sügisest võetud meetmete aastaste eelarvekulude taset, sealhulgas jooksvaid tulusid ja kulusid ning asjakohasel juhul kapitalikulumeetmeid.

12

(13)  Eeldatakse, et Ukrainast liitu põgenenud isikute koguarv jõuab 2022. aasta lõpuks järk-järgult 6 miljonini ning nende geograafiline jaotus põhineb olemasoleva diasporaa suurusel, vastuvõtva liikmesriigi elanikkonna suhtelisel suurusel ja Ukrainast põgenenud isikute tegelikul jaotusel üle kogu liidu 2022. aasta märtsi seisuga. Inimese kohta arvutatud eelarvekulude puhul põhinevad hinnangud komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse Euromodi mikrosimulatsiooni mudelil, võttes arvesse nii rahaülekandeid kui ka mitterahalisi hüvitisi, nagu haridus ja tervishoid.

13

(14)  Näitaja miinusmärk (plussmärk) vastab esmaste kulude kasvu liigsele (vähesele) kasvule võrreldes keskpika perioodi majanduskasvuga, osutades ekspansiivsele (pärssivale) eelarvepoliitikale.

14

(15)  Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud annavad prognoosi kohaselt ekspansiivse panuse, mis vastab 0,3 protsendipunktile SKPst.

15

(16)  Näitaja miinusmärk (plussmärk) vastab esmaste kulude kasvu liigsele (vähesele) kasvule võrreldes keskpika perioodi majanduskasvuga, osutades ekspansiivsele (pärssivale) eelarvepoliitikale.

16

(17)  Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud peaksid andma pärssiva panuse 0,2 protsendipunkti SKPst.

17

(18)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1060, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfond+, Ühtekuuluvusfondi, Õiglase Ülemineku Fondi ja Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfondi kohta ning nende ja Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastu suhtes kohaldatavad finantsreeglid (ELT L 231, 30.6.2021, lk 159).

18

(19)  Eurostat (2020), Venemaa impordi osakaal maagaasi, toornafta ja kivisöe koguimpordis. EL 27 keskmise impordi puhul põhineb koguimport EL 27-välisel impordil. Soome puhul hõlmab koguimport liidusisest kaubandust. Toornafta ei hõlma rafineeritud naftatooteid. Alates 2022. aasta maist ei saa Soome pärast Gazpromi ühepoolset gaasitarnete peatamist enam Venemaalt gaasitarneid.

19

(20)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1057, millega luuakse Euroopa Sotsiaalfond+ (ESF+) ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1296/2013 (ELT L 231, 30.6.2021, lk 21).

20

(21)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.

21

---

| 1.9.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 334/221 |
| --- | --- | --- | --- |

1.9.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 334/221

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

12. juuli 2022,

milles käsitletakse Rootsi 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Rootsi 2022. aasta lähenemisprogrammi kohta

(2022/C 334/27)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arves nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta, (2) eriti selle artikli 6 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust,

võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | 19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, (3) millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu. Taaste- ja vastupidavusrahastust antakse rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. See aitab majandusel taastuda ning teha eelkõige rohe- ja digipöörde edendamiseks kestlikke ja majanduskasvu soodustavaid reforme ja investeeringuid, tugevdades samas liikmesriikide majanduse vastupidavust ja potentsiaalset majanduskasvu. Samuti aitab see tugevdada riigi rahanduse jätkusuutlikkust ning edendada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis. 2022. aasta juunis ajakohastatakse kooskõlas määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikega 2 taaste- ja vastupidavusrahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust. |
| --- | --- |

(1)

19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, (3) millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu. Taaste- ja vastupidavusrahastust antakse rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. See aitab majandusel taastuda ning teha eelkõige rohe- ja digipöörde edendamiseks kestlikke ja majanduskasvu soodustavaid reforme ja investeeringuid, tugevdades samas liikmesriikide majanduse vastupidavust ja potentsiaalset majanduskasvu. Samuti aitab see tugevdada riigi rahanduse jätkusuutlikkust ning edendada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis. 2022. aasta juunis ajakohastatakse kooskõlas määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikega 2 taaste- ja vastupidavusrahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust.

| (2) | 24. novembril 2021 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2022) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse 7. mail 2021 allkirjastatud Porto sotsiaalkohustust rakendada edasi Euroopa sotsiaalõiguste sammast, mille Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kuulutasid välja 17. novembril 2017. Euroopa Ülemkogu kiitis 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid heaks 25. märtsil 2022. 24. novembril 2021 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles nimetati Rootsit ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka ettepaneku 2022. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist. Nõukogu võttis ühise tööhõivearuande vastu 14. märtsil 2022. |
| --- | --- |

(2)

24. novembril 2021 võttis komisjon vastu iga-aastase kestliku majanduskasvu analüüsi, mis tähistas majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2022) algust. Selles võeti nõuetekohaselt arvesse 7. mail 2021 allkirjastatud Porto sotsiaalkohustust rakendada edasi Euroopa sotsiaalõiguste sammast, mille Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kuulutasid välja 17. novembril 2017. Euroopa Ülemkogu kiitis 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsi prioriteedid heaks 25. märtsil 2022. 24. novembril 2021 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu ka häiremehhanismi aruande, milles nimetati Rootsit ühe liikmesriigina, kelle olukorda tuleb põhjalikult analüüsida. Samal kuupäeval võttis komisjon vastu ka ettepaneku 2022. aasta ühise tööhõivearuande kohta, milles analüüsitakse tööhõivesuuniste ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist. Nõukogu võttis ühise tööhõivearuande vastu 14. märtsil 2022.

| (3) | Venemaa sissetung Ukrainasse pärast ülemaailmset pandeemiat on märkimisväärselt muutnud geopoliitilist ja majanduslikku olukorda. Sissetungi mõju liikmesriikide majandusele avaldub muu hulgas kõrgemates energia-, toidu- ja toorainehindades ning kehvemates kasvuväljavaadetes. Kõrgemad energiahinnad mõjutavad tugevasti eelkõige kõige haavatavamaid leibkondi, kes kannatavad energiaostuvõimetuse all või elavad selle ohus, samuti ettevõtteid, mis on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad. Liit seisab silmitsi ka Ukrainast põgenevate inimeste enneolematu sissevooluga. Venemaa agressioonisõjast tulenevad majanduslikud tagajärjed on mõjutanud liikmesriike ebaühtlaselt. Sellega seoses käivitati 4. märtsil 2022 nõukogu rakendusotsusega (EL) 2022/382 (4) esimest korda nõukogu direktiiv 2001/55/EÜ, (5) millega anti Ukrainast pärit põgenikele õigus seaduslikult liidus viibida ning juurdepääs haridusele ja koolitusele, tööturule, tervishoiule, eluasemele ja sotsiaalhoolekandele. |
| --- | --- |

(3)

Venemaa sissetung Ukrainasse pärast ülemaailmset pandeemiat on märkimisväärselt muutnud geopoliitilist ja majanduslikku olukorda. Sissetungi mõju liikmesriikide majandusele avaldub muu hulgas kõrgemates energia-, toidu- ja toorainehindades ning kehvemates kasvuväljavaadetes. Kõrgemad energiahinnad mõjutavad tugevasti eelkõige kõige haavatavamaid leibkondi, kes kannatavad energiaostuvõimetuse all või elavad selle ohus, samuti ettevõtteid, mis on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad. Liit seisab silmitsi ka Ukrainast põgenevate inimeste enneolematu sissevooluga. Venemaa agressioonisõjast tulenevad majanduslikud tagajärjed on mõjutanud liikmesriike ebaühtlaselt. Sellega seoses käivitati 4. märtsil 2022 nõukogu rakendusotsusega (EL) 2022/382 (4) esimest korda nõukogu direktiiv 2001/55/EÜ, (5) millega anti Ukrainast pärit põgenikele õigus seaduslikult liidus viibida ning juurdepääs haridusele ja koolitusele, tööturule, tervishoiule, eluasemele ja sotsiaalhoolekandele.

| (4) | Võttes arvesse kiiresti muutuvat majanduslikku ja geopoliitilist olukorda, jätkub Euroopa poolaasta raames 2022. aastal majandus- ja tööhõivepoliitika ulatuslik koordineerimine, lähtudes samal ajal taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamisnõuetest, nagu on märgitud 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsis. Vastuvõetud taaste- ja vastupidavuskavade rakendamine on oluline poliitiliste prioriteetide elluviimiseks Euroopa poolaasta raames, kuna kavades käsitletakse kõiki 2019. ja 2020. aasta Euroopa poolaasta tsüklites esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019. ja 2020. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mida on läbi vaadatud, ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21, nagu ka riigipõhised soovitused, mis esitati enne selliste läbivaadatud, ajakohastatud või muudetud kavade esitamise kuupäeva. |
| --- | --- |

(4)

Võttes arvesse kiiresti muutuvat majanduslikku ja geopoliitilist olukorda, jätkub Euroopa poolaasta raames 2022. aastal majandus- ja tööhõivepoliitika ulatuslik koordineerimine, lähtudes samal ajal taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamisnõuetest, nagu on märgitud 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsis. Vastuvõetud taaste- ja vastupidavuskavade rakendamine on oluline poliitiliste prioriteetide elluviimiseks Euroopa poolaasta raames, kuna kavades käsitletakse kõiki 2019. ja 2020. aasta Euroopa poolaasta tsüklites esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019. ja 2020. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mida on läbi vaadatud, ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21, nagu ka riigipõhised soovitused, mis esitati enne selliste läbivaadatud, ajakohastatud või muudetud kavade esitamise kuupäeva.

| (5) | Stabiilsuse ja kasvu pakti üldist vabastusklauslit on kohaldatud alates 2020. aasta märtsist. Oma 3. märtsi 2021. aasta teatises „Üks aasta pärast COVID-19 puhangu algust: eelarvepoliitika meetmed“ esitas komisjon oma seisukoha, et otsuse tegemisel üldise vabastusklausli kohaldamise lõpetamise või jätkamise kohta tuleks lähtuda majandusolukorra üldhinnangust, kusjuures peamiseks kvantitatiivseks kriteeriumiks peaks olema liidu või euroala majandustegevuse tase võrreldes kriisieelse tasemega (2019. aasta lõpp). Võttes arvesse suurenenud ebakindlust ja majandusväljavaateid ohustavaid suuri langusriske Euroopas toimuva sõja kontekstis, enneolematut energiahindade tõusu ja jätkuvaid häireid tarneahelates, on põhjendatud stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamisaja pikendamine 2023. aastani. |
| --- | --- |

(5)

Stabiilsuse ja kasvu pakti üldist vabastusklauslit on kohaldatud alates 2020. aasta märtsist. Oma 3. märtsi 2021. aasta teatises „Üks aasta pärast COVID-19 puhangu algust: eelarvepoliitika meetmed“ esitas komisjon oma seisukoha, et otsuse tegemisel üldise vabastusklausli kohaldamise lõpetamise või jätkamise kohta tuleks lähtuda majandusolukorra üldhinnangust, kusjuures peamiseks kvantitatiivseks kriteeriumiks peaks olema liidu või euroala majandustegevuse tase võrreldes kriisieelse tasemega (2019. aasta lõpp). Võttes arvesse suurenenud ebakindlust ja majandusväljavaateid ohustavaid suuri langusriske Euroopas toimuva sõja kontekstis, enneolematut energiahindade tõusu ja jätkuvaid häireid tarneahelates, on põhjendatud stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamisaja pikendamine 2023. aastani.

| 6) | Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovituses, (6) milles esitatakse nõukogu arvamus Rootsi 2021. aasta lähenemisprogrammi kohta, esitatud lähenemisviisi kohaselt on üldist eelarvepoliitikat praegu kõige parem mõõta esmaste kulude (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) muutusena keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu suhtes, jättes välja COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed, kuid võttes arvesse taaste- ja vastupidavusrahastu tagastamatute toetuste ja muude liidu vahenditega rahastatavaid kulusid (7). Selleks et hinnata, kas riigi eelarvepoliitika on konservatiivne ja kas eelarve struktuur soodustab kestlikku taastumist kooskõlas rohe- ja digipöördega, tuleks üldisest eelarvepoliitikast kaugemale minnes pöörata tähelepanu ka riiklikult rahastatavate (8) esmaste jooksvate kulude (millest on maha arvatud kaalutlusõiguse alusel võetud tulumeetmed ja välja jäetud COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed) ja investeeringute arengule. |
| --- | --- |

6)

Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovituses, (6) milles esitatakse nõukogu arvamus Rootsi 2021. aasta lähenemisprogrammi kohta, esitatud lähenemisviisi kohaselt on üldist eelarvepoliitikat praegu kõige parem mõõta esmaste kulude (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) muutusena keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu suhtes, jättes välja COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed, kuid võttes arvesse taaste- ja vastupidavusrahastu tagastamatute toetuste ja muude liidu vahenditega rahastatavaid kulusid (7). Selleks et hinnata, kas riigi eelarvepoliitika on konservatiivne ja kas eelarve struktuur soodustab kestlikku taastumist kooskõlas rohe- ja digipöördega, tuleks üldisest eelarvepoliitikast kaugemale minnes pöörata tähelepanu ka riiklikult rahastatavate (8) esmaste jooksvate kulude (millest on maha arvatud kaalutlusõiguse alusel võetud tulumeetmed ja välja jäetud COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed) ja investeeringute arengule.

| (7) | 2. märtsil 2022 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse 2023. aasta eelarvepoliitika üldised suunised („eelarvesuunised“), et toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon märkis, et 2022. aasta talveprognoosi makromajandusliku prognoosi kohaselt näib üleminek 2020.–2022. aasta üldiselt toetavalt eelarvepoliitikalt üldiselt neutraalsele eelarvepoliitikale, olles samas valmis reageerima muutuvale majandusolukorrale, 2023. aastal asjakohane. Komisjon teatas, et 2023. aasta eelarvesoovitused peaksid jätkuvalt olema liikmesriikide vahel diferentseeritud ja nendes tuleks arvesse võtta võimalikku ülekanduvat mõju riikide vahel. Komisjon kutsus liikmesriike üles kajastama suuniseid oma stabiilsus- ja lähenemisprogrammides. Komisjon võttis kohustuse jälgida tähelepanelikult majandusarengut ja kohandada oma poliitikasuuniseid vastavalt vajadusele ning hiljemalt 2022. aasta mai lõpus esitatavas Euroopa poolaasta kevadpaketis. |
| --- | --- |

(7)

2. märtsil 2022 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse 2023. aasta eelarvepoliitika üldised suunised („eelarvesuunised“), et toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon märkis, et 2022. aasta talveprognoosi makromajandusliku prognoosi kohaselt näib üleminek 2020.–2022. aasta üldiselt toetavalt eelarvepoliitikalt üldiselt neutraalsele eelarvepoliitikale, olles samas valmis reageerima muutuvale majandusolukorrale, 2023. aastal asjakohane. Komisjon teatas, et 2023. aasta eelarvesoovitused peaksid jätkuvalt olema liikmesriikide vahel diferentseeritud ja nendes tuleks arvesse võtta võimalikku ülekanduvat mõju riikide vahel. Komisjon kutsus liikmesriike üles kajastama suuniseid oma stabiilsus- ja lähenemisprogrammides. Komisjon võttis kohustuse jälgida tähelepanelikult majandusarengut ja kohandada oma poliitikasuuniseid vastavalt vajadusele ning hiljemalt 2022. aasta mai lõpus esitatavas Euroopa poolaasta kevadpaketis.

| (8) | Seoses eelarvesuunistega võetakse 2023. aasta eelarvesoovitustes arvesse halvenenud majandusväljavaateid, suurenenud ebakindlust ja täiendavaid langusriske ning võrreldes komisjoni 2022. aasta talveprognoosiga kiiremat inflatsiooni. Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleb eelarvemeetmete abil suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse ning säilitada kõige haavatavamate leibkondade ostujõud, et leevendada energiahinna tõusu mõju ja aidata piirata teisest inflatsioonisurvet sihipäraste ja ajutiste meetmete abil. Eelarvepoliitika peab jääma paindlikuks, et kohaneda kiiresti muutuvate oludega, sealhulgas Venemaa Ukraina-vastasest agressioonisõjast kaitse ja julgeoleku osas tulenevate väljakutsetega, ning see peab olema liikmesriikide vahel diferentseeritud vastavalt nende eelarve- ja majandusolukorrale, võttes sealhulgas arvesse, kuidas neile mõjub kriis ja Ukrainast põgenenud inimeste sisseränne. |
| --- | --- |

(8)

Seoses eelarvesuunistega võetakse 2023. aasta eelarvesoovitustes arvesse halvenenud majandusväljavaateid, suurenenud ebakindlust ja täiendavaid langusriske ning võrreldes komisjoni 2022. aasta talveprognoosiga kiiremat inflatsiooni. Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleb eelarvemeetmete abil suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse ning säilitada kõige haavatavamate leibkondade ostujõud, et leevendada energiahinna tõusu mõju ja aidata piirata teisest inflatsioonisurvet sihipäraste ja ajutiste meetmete abil. Eelarvepoliitika peab jääma paindlikuks, et kohaneda kiiresti muutuvate oludega, sealhulgas Venemaa Ukraina-vastasest agressioonisõjast kaitse ja julgeoleku osas tulenevate väljakutsetega, ning see peab olema liikmesriikide vahel diferentseeritud vastavalt nende eelarve- ja majandusolukorrale, võttes sealhulgas arvesse, kuidas neile mõjub kriis ja Ukrainast põgenenud inimeste sisseränne.

| (9) | 28. mail 2021 esitas Rootsi vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon hindas määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas esitatud hindamissuunistega. 4. mail 2022 võttis nõukogu vastu rakendusotsuse Rootsi taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnangu heakskiitmise kohta (9). Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsuse vastuvõtmisest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Rootsi on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjakohased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud. |
| --- | --- |

(9)

28. mail 2021 esitas Rootsi vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon hindas määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas esitatud hindamissuunistega. 4. mail 2022 võttis nõukogu vastu rakendusotsuse Rootsi taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnangu heakskiitmise kohta (9). Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsuse vastuvõtmisest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Rootsi on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjakohased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud.

| (10) | 29. aprillil 2022 esitas Rootsi kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artiklis 8 sätestatud tähtajaga oma 2022. aasta riikliku reformikava ja oma 2022. aasta lähenemisprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. |
| --- | --- |

(10)

29. aprillil 2022 esitas Rootsi kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artiklis 8 sätestatud tähtajaga oma 2022. aasta riikliku reformikava ja oma 2022. aasta lähenemisprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos.

| (11) | 23. mail 2022 avaldas komisjon Rootsi kohta 2022. aasta riigiaruande. Selles hinnati Rootsi edusamme nõukogu poolt 2019., 2020. ja 2021. aastal vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti taaste ja vastupidavuse tulemustabeli põhjal kokkuvõte sellest, kuidas Rootsi on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Selle analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega, sealhulgas nendega, mis tekivad seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse. Samuti hinnati Rootsi edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning liidu peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamisel. |
| --- | --- |

(11)

23. mail 2022 avaldas komisjon Rootsi kohta 2022. aasta riigiaruande. Selles hinnati Rootsi edusamme nõukogu poolt 2019., 2020. ja 2021. aastal vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti taaste ja vastupidavuse tulemustabeli põhjal kokkuvõte sellest, kuidas Rootsi on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Selle analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega, sealhulgas nendega, mis tekivad seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse. Samuti hinnati Rootsi edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning liidu peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamisel.

| (12) | Komisjon tegi määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 alusel Rootsi kohta põhjaliku analüüsi ja avaldas selle tulemused 23. mail 2022. Komisjon jõudis järeldusele, et Rootsis esineb makromajanduslik tasakaalustamatus. Haavatavus on seotud kõrgete ja tõusvate eluasemehindadega ning kodumajapidamiste suure võlakoormusega. Erasektori võlg kasvas 2020. aastal 216 %-ni sisemajanduse koguproduktist (SKP), mis on murettekitav kinnisvara ostmiseks kasutatud laenude suure osakaalu tõttu. Finantseerimisasutused on seotud kinnisvaraturuga hüpoteeklaenude ning kommertskinnisvara- ja ehitusettevõtjatele antavate laenude kaudu. Eluaseme nappuse, ülereguleeritud üürituru, hüpoteeklaenude võtmise maksusoodustuste ja intressimäärade languse tõttu on kodumajapidamised võtnud eluaseme ostmise rahastamiseks üha rohkem laenu. See muudab nad võimalike intressimäära muutuste suhtes haavatavaks. Kodumajapidamiste võlakoormus moodustas 2020. aasta lõpus 188 % netotulust ja 95 % SKPst. Korrigeerimisel võib olla kahjulik mõju majandusele ja pangandussektorile. See võib omakorda mõjutada riike, kellel on Rootsi majanduse ja pangandussektoriga majandus- ja finantssidemed. Viimastel aastatel on võetud mõningaid meetmeid nende tasakaalustamatuste kõrvaldamiseks, kuid nende mõju on olnud väike. Endiselt on olulisi poliitikalünki, eelkõige seoses laenuga ostetud eluaseme omamise maksusoodustuste, eluasemete pakkumise ja üürituruga. |
| --- | --- |

(12)

Komisjon tegi määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 alusel Rootsi kohta põhjaliku analüüsi ja avaldas selle tulemused 23. mail 2022. Komisjon jõudis järeldusele, et Rootsis esineb makromajanduslik tasakaalustamatus. Haavatavus on seotud kõrgete ja tõusvate eluasemehindadega ning kodumajapidamiste suure võlakoormusega. Erasektori võlg kasvas 2020. aastal 216 %-ni sisemajanduse koguproduktist (SKP), mis on murettekitav kinnisvara ostmiseks kasutatud laenude suure osakaalu tõttu. Finantseerimisasutused on seotud kinnisvaraturuga hüpoteeklaenude ning kommertskinnisvara- ja ehitusettevõtjatele antavate laenude kaudu. Eluaseme nappuse, ülereguleeritud üürituru, hüpoteeklaenude võtmise maksusoodustuste ja intressimäärade languse tõttu on kodumajapidamised võtnud eluaseme ostmise rahastamiseks üha rohkem laenu. See muudab nad võimalike intressimäära muutuste suhtes haavatavaks. Kodumajapidamiste võlakoormus moodustas 2020. aasta lõpus 188 % netotulust ja 95 % SKPst. Korrigeerimisel võib olla kahjulik mõju majandusele ja pangandussektorile. See võib omakorda mõjutada riike, kellel on Rootsi majanduse ja pangandussektoriga majandus- ja finantssidemed. Viimastel aastatel on võetud mõningaid meetmeid nende tasakaalustamatuste kõrvaldamiseks, kuid nende mõju on olnud väike. Endiselt on olulisi poliitikalünki, eelkõige seoses laenuga ostetud eluaseme omamise maksusoodustuste, eluasemete pakkumise ja üürituruga.

| (13) | Oma 20. juuli 2020. aasta soovituses (10) soovitas nõukogu Rootsil võtta 2020. ja 2021. aastal kooskõlas üldise vabastusklausliga kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida COVID-19 pandeemiale ning toetada majandust ja selle taastumist. Samuti soovitati Rootsil juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon keskpikas perspektiivis ja tagada võla jätkusuutlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Eurostati kinnitatud andmete põhjal vähenes Rootsi valitsemissektori eelarvepuudujääk 2,7 %-lt SKPst 2020. aastal 0,2 %-le SKPst 2021. aastal. Rootsi eelarvepoliitilised meetmed toetasid majanduse taastumist 2021. aastal, samal ajal kui ajutised erakorralised toetusmeetmed vähenesid 3,3 %-lt SKPst 2020. aastal 2,2 %-le SKPst 2021. aastal. Rootsi 2021. aasta meetmed olid kooskõlas nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitusega. 2020. ja 2021. aastal valitsuse poolt kaalutlusõiguse alusel võetud eelarvemeetmed olid enamasti ajutised. Samal ajal ei olnud mõned ajavahemikul 2020–2021 kaalutlusõiguse alusel võetud meetmed, sealhulgas peamiselt mitmed kulumeetmed ja tulumaksukärped, ajutised ega kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega. Eurostati kinnitatud andmete kohaselt langes valitsemissektori võlg 39,6 %-lt SKPst 2020. aastal 36,7 %-le SKPst 2021. aastal. |
| --- | --- |

(13)

Oma 20. juuli 2020. aasta soovituses (10) soovitas nõukogu Rootsil võtta 2020. ja 2021. aastal kooskõlas üldise vabastusklausliga kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida COVID-19 pandeemiale ning toetada majandust ja selle taastumist. Samuti soovitati Rootsil juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon keskpikas perspektiivis ja tagada võla jätkusuutlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Eurostati kinnitatud andmete põhjal vähenes Rootsi valitsemissektori eelarvepuudujääk 2,7 %-lt SKPst 2020. aastal 0,2 %-le SKPst 2021. aastal. Rootsi eelarvepoliitilised meetmed toetasid majanduse taastumist 2021. aastal, samal ajal kui ajutised erakorralised toetusmeetmed vähenesid 3,3 %-lt SKPst 2020. aastal 2,2 %-le SKPst 2021. aastal. Rootsi 2021. aasta meetmed olid kooskõlas nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitusega. 2020. ja 2021. aastal valitsuse poolt kaalutlusõiguse alusel võetud eelarvemeetmed olid enamasti ajutised. Samal ajal ei olnud mõned ajavahemikul 2020–2021 kaalutlusõiguse alusel võetud meetmed, sealhulgas peamiselt mitmed kulumeetmed ja tulumaksukärped, ajutised ega kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega. Eurostati kinnitatud andmete kohaselt langes valitsemissektori võlg 39,6 %-lt SKPst 2020. aastal 36,7 %-le SKPst 2021. aastal.

| (14) | 2022. aasta lähenemisprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on realistlik. Valitsuse prognoosi kohaselt on SKP reaalkasv 2022. aastal 3,1 % ja 2023. aastal 1,6 %. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on SKP reaalkasv väiksem – 2022. aastal 2,3 % ja 2023. aastal 1,4 %. Valitsus prognoosib, et valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk suureneb 2022. aastal 0,5 %-ni SKPst ja muutub 2023. aastal ülejäägiks 0,5 % SKPst. 2022. aasta kasv tuleneb peamiselt väiksemast majanduskasvust ja täiendavatest kuluprioriteetidest, millel üheskoos on suurem mõju kui erakorraliste meetmete lõpetamisel. 2022. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 2022. aastal 33,5 %-ni ja seejärel 2023. aastal jõudma 30,7 %-le. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2022. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk on 2022. aastal 0,5 % SKPst, mis muutub 2023. aastal ülejäägiks 0,5 % SKPst. See on kooskõlas 2022. aasta lähenemisprogrammis prognoositud eelarvepuudujäägiga. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse sarnane – 2022. aastal 33,8 % ja 2023. aastal 30,5 %. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on keskpika perioodi (kümme aastat) keskmine potentsiaalne SKP kasv hinnanguliselt 1,9 %. See hinnang ei hõlma aga selliste reformide mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ja võivad hoogustada Rootsi potentsiaalset majanduskasvu. |
| --- | --- |

(14)

2022. aasta lähenemisprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on realistlik. Valitsuse prognoosi kohaselt on SKP reaalkasv 2022. aastal 3,1 % ja 2023. aastal 1,6 %. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on SKP reaalkasv väiksem – 2022. aastal 2,3 % ja 2023. aastal 1,4 %. Valitsus prognoosib, et valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk suureneb 2022. aastal 0,5 %-ni SKPst ja muutub 2023. aastal ülejäägiks 0,5 % SKPst. 2022. aasta kasv tuleneb peamiselt väiksemast majanduskasvust ja täiendavatest kuluprioriteetidest, millel üheskoos on suurem mõju kui erakorraliste meetmete lõpetamisel. 2022. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 2022. aastal 33,5 %-ni ja seejärel 2023. aastal jõudma 30,7 %-le. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2022. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk on 2022. aastal 0,5 % SKPst, mis muutub 2023. aastal ülejäägiks 0,5 % SKPst. See on kooskõlas 2022. aasta lähenemisprogrammis prognoositud eelarvepuudujäägiga. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse sarnane – 2022. aastal 33,8 % ja 2023. aastal 30,5 %. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on keskpika perioodi (kümme aastat) keskmine potentsiaalne SKP kasv hinnanguliselt 1,9 %. See hinnang ei hõlma aga selliste reformide mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ja võivad hoogustada Rootsi potentsiaalset majanduskasvu.

| (15) | 2022. aastal kaotab valitsus järk-järgult enamiku COVID-19 kriisile reageerimiseks võetud meetmetest, nii et ajutised erakorralised meetmed peaksid prognooside kohaselt vähenema 2,2 %-lt SKPst 2021. aastal 1,2 %-le SKPst 2022. aastal. Valitsemissektori eelarvepositsiooni mõjutavad energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetud meetmed, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 0,4 % SKPst ja 2023. aastal 0,0 % SKPst (11). Võrreldes liidu keskmisega on Rootsi majanduse energiamahukus väiksem ja kodumajapidamiste energiakulude osakaal väiksem (12). Need meetmed hõlmavad kodumajapidamistele ettenähtud sotsiaalsiirdeid kõrgemate elektrihindade hüvitamiseks ning kütusemaksude vähendamist põllumajanduses, metsanduses ja kalanduses. Need meetmed on kavandatud ajutistena. Kui aga energiahinnad jäävad kõrgeks ka 2023. aastal, võidakse mõned neist meetmetest säilitada. Mõned neist meetmetest ei ole sihipärased, eelkõige kodumajapidamistele kõrgemate elektrihindade hüvitamiseks ettenähtud siirded. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on Ukrainast pärit põgenikele ajutise kaitse pakkumise kulud 2022. ja 2023. aastal 0,1 % SKPst, (13) ning kaitsekulutused suurenevad ainuüksi 2022. aastal veidi alla 0,1 % SKPst. |
| --- | --- |

(15)

2022. aastal kaotab valitsus järk-järgult enamiku COVID-19 kriisile reageerimiseks võetud meetmetest, nii et ajutised erakorralised meetmed peaksid prognooside kohaselt vähenema 2,2 %-lt SKPst 2021. aastal 1,2 %-le SKPst 2022. aastal. Valitsemissektori eelarvepositsiooni mõjutavad energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetud meetmed, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 0,4 % SKPst ja 2023. aastal 0,0 % SKPst (11). Võrreldes liidu keskmisega on Rootsi majanduse energiamahukus väiksem ja kodumajapidamiste energiakulude osakaal väiksem (12). Need meetmed hõlmavad kodumajapidamistele ettenähtud sotsiaalsiirdeid kõrgemate elektrihindade hüvitamiseks ning kütusemaksude vähendamist põllumajanduses, metsanduses ja kalanduses. Need meetmed on kavandatud ajutistena. Kui aga energiahinnad jäävad kõrgeks ka 2023. aastal, võidakse mõned neist meetmetest säilitada. Mõned neist meetmetest ei ole sihipärased, eelkõige kodumajapidamistele kõrgemate elektrihindade hüvitamiseks ettenähtud siirded. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on Ukrainast pärit põgenikele ajutise kaitse pakkumise kulud 2022. ja 2023. aastal 0,1 % SKPst, (13) ning kaitsekulutused suurenevad ainuüksi 2022. aastal veidi alla 0,1 % SKPst.

| (16) | Oma 18. juuni 2021. aasta soovituses soovitas nõukogu Rootsil säilitada 2022. aastal toetav eelarvepoliitika, sealhulgas taaste- ja vastupidavusrahastust saadav impulss, ning riiklikult rahastatavad investeeringud. Samuti soovitas nõukogu Rootsil juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon ja tagada riigi rahanduse jätkusuutlikkus keskpikas perspektiivis ning samal ajal suurendada investeeringuid majanduskasvu potentsiaali hoogustamiseks. |
| --- | --- |

(16)

Oma 18. juuni 2021. aasta soovituses soovitas nõukogu Rootsil säilitada 2022. aastal toetav eelarvepoliitika, sealhulgas taaste- ja vastupidavusrahastust saadav impulss, ning riiklikult rahastatavad investeeringud. Samuti soovitas nõukogu Rootsil juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon ja tagada riigi rahanduse jätkusuutlikkus keskpikas perspektiivis ning samal ajal suurendada investeeringuid majanduskasvu potentsiaali hoogustamiseks.

| (17) | Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi ja Rootsi 2022. aasta lähenemisprogrammis esitatud teabe põhjal prognoositakse, et 2022. aastal on eelarvepoliitika toetav (– 0,6 % SKPst), nagu soovitas nõukogu (14). Rootsi kavatseb jätkuvalt toetada majanduse taastumist, kasutades taaste- ja vastupidavusrahastut täiendavate impulsside rahastamiseks, nagu soovitas nõukogu. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2021. aastaga suurenema 0,1 protsendipunkti SKPst. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2022. aastal andma eelarvepoliitikasse neutraalse panuse (15). Seepärast kavatseb Rootsi säilitada riiklikult rahastatavad investeeringud, nagu on soovitanud nõukogu. Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2022. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,4 protsendipunkti. See hõlmab eespool nimetatud energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetud meetmete (0,4 % SKPst) ning Ukrainast pärit põgenikele ajutise kaitse andmisega seotud kulude (0,1 % SKPst) täiendavat mõju. |
| --- | --- |

(17)

Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi ja Rootsi 2022. aasta lähenemisprogrammis esitatud teabe põhjal prognoositakse, et 2022. aastal on eelarvepoliitika toetav (– 0,6 % SKPst), nagu soovitas nõukogu (14). Rootsi kavatseb jätkuvalt toetada majanduse taastumist, kasutades taaste- ja vastupidavusrahastut täiendavate impulsside rahastamiseks, nagu soovitas nõukogu. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2021. aastaga suurenema 0,1 protsendipunkti SKPst. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2022. aastal andma eelarvepoliitikasse neutraalse panuse (15). Seepärast kavatseb Rootsi säilitada riiklikult rahastatavad investeeringud, nagu on soovitanud nõukogu. Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2022. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,4 protsendipunkti. See hõlmab eespool nimetatud energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetud meetmete (0,4 % SKPst) ning Ukrainast pärit põgenikele ajutise kaitse andmisega seotud kulude (0,1 % SKPst) täiendavat mõju.

| 18) | Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika seisund, eeldusel et poliitikat ei muudeta, 2023. aastal + 1,3 % SKPst (16). Prognooside kohaselt jätkab Rootsi 2023. aastal taaste- ja vastupidavusrahastust antavate toetuste kasutamist, et rahastada täiendavaid investeeringuid majanduse taastamise toetuseks. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2022. aastaga suurenema 0,1 protsendipunkti SKPst. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2023. aastal andma eelarvepoliitikasse veidi pärssiva panuse 0,1 protsendipunkti (17). Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2023. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 1,1 protsendipunkti. See hõlmab energiahindade tõusu leevendamiseks võetud meetmete järkjärgulise kaotamise mõju (0,4 % SKPst). |
| --- | --- |

18)

Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika seisund, eeldusel et poliitikat ei muudeta, 2023. aastal + 1,3 % SKPst (16). Prognooside kohaselt jätkab Rootsi 2023. aastal taaste- ja vastupidavusrahastust antavate toetuste kasutamist, et rahastada täiendavaid investeeringuid majanduse taastamise toetuseks. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2022. aastaga suurenema 0,1 protsendipunkti SKPst. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2023. aastal andma eelarvepoliitikasse veidi pärssiva panuse 0,1 protsendipunkti (17). Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2023. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 1,1 protsendipunkti. See hõlmab energiahindade tõusu leevendamiseks võetud meetmete järkjärgulise kaotamise mõju (0,4 % SKPst).

| (19) | 2022. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarveülejääk järk-järgult suurenema 0,8 %-le SKPst 2024. aastal ja 1,4 %-le SKPst 2025. aastaks. Seetõttu peaks kava kohaselt valitsemissektori eelarve puudujääk jääma 2022. aasta lähenemisprogrammi jooksul alla 3 % SKPst. 2022. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse jätkuvalt vähenema, täpsemalt 2024. aastal 28,9 %-le ja langema 2025. aastal 26,4 %-le. Komisjoni analüüsi kohaselt näivad võla jätkusuutlikkusega seotud riskid keskpikas perspektiivis väikesed. |
| --- | --- |

(19)

2022. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarveülejääk järk-järgult suurenema 0,8 %-le SKPst 2024. aastal ja 1,4 %-le SKPst 2025. aastaks. Seetõttu peaks kava kohaselt valitsemissektori eelarve puudujääk jääma 2022. aasta lähenemisprogrammi jooksul alla 3 % SKPst. 2022. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse jätkuvalt vähenema, täpsemalt 2024. aastal 28,9 %-le ja langema 2025. aastal 26,4 %-le. Komisjoni analüüsi kohaselt näivad võla jätkusuutlikkusega seotud riskid keskpikas perspektiivis väikesed.

| (20) | Kõrged eluasemehinnad ja kodumajapidamiste võlakoormus kujutavad endast ebakorrapärase korrektsiooni riski. Rootsi on viimastel aastatel rakendanud mitmeid makrotasandi usaldatavusmeetmeid, et vähendada kodumajapidamiste võlakoormust sissetuleku ja hüpoteegiga koormatud kinnisvara väärtuse suhtes. Kuid muud stiimulid laenamiseks ja võlakoormuse suurendamiseks jäävad kehtima. Seetõttu näib, et seni võetud poliitikameetmete mõju hüpoteeklaenude kasvule on olnud väike. Eluasemehinnad on alates 1990. aastate keskpaigast tõusnud, ületades kodumajapidamiste sissetulekute kasvu. See suundumus kiirenes 2021. aastal, mil eluaseme nominaalhinnad tõusid kolmandas kvartalis võrreldes eelmise aastaga 11,3 %. Selle peamised põhjused on maksusoodustused, millega soodustatakse eluaseme omamist ja hüpoteeklaene, soodsad laenutingimused ja suhteliselt madalad hüpoteeklaenude tagasimaksemäärad. Üldine maksukoormus seoses kinnisvaraga on Rootsis suhteliselt väike, sest hüpoteeklaenude intressimaksete puhul tehakse suuri maksusoodustusi ja korduvad omandimaksud on väikesed. Kuigi kapitali kasvutulu makse käsitlevad meetmed vähendasid 2020. ja 2021. aastal olemasolevate eluasemeomanike kulusid eluasemete ostmisel ja kolimisel, võis see muutus eluasemehindade tõstmise kaudu veidi suurendada esmakordsete ostjate turule sisenemise tõkkeid. Hoolimata uute ehitiste arvu märkimisväärsest kasvust viimastel aastatel ja väljastatud ehituslubade arvu suurenemisest eeldatakse, et lähiaastatel eluasemete nappus jätkub. Lisaks ei kasutata olemasolevat eluasemefondi tõhusalt. Kõik see kokku muudab töökoha vahetamise inimestele raskemaks ja põhjustab tõenäoliselt põlvkondadevahelist ebavõrdsust. Üüriturul saab üürist, mis on kehtestatud eeskirjade tõttu turuhinnast madalam, kasu vaid piiratud hulk kodumajapidamisi. Üüri ning leibkonna vajaduste ja sissetuleku vahel puudub seos. Tõhusus paraneks, kui üürid vastaksid turuhinnale ja neid täiendaks sissetulekul ja netovaral põhinev üüritoetus. |
| --- | --- |

(20)

Kõrged eluasemehinnad ja kodumajapidamiste võlakoormus kujutavad endast ebakorrapärase korrektsiooni riski. Rootsi on viimastel aastatel rakendanud mitmeid makrotasandi usaldatavusmeetmeid, et vähendada kodumajapidamiste võlakoormust sissetuleku ja hüpoteegiga koormatud kinnisvara väärtuse suhtes. Kuid muud stiimulid laenamiseks ja võlakoormuse suurendamiseks jäävad kehtima. Seetõttu näib, et seni võetud poliitikameetmete mõju hüpoteeklaenude kasvule on olnud väike. Eluasemehinnad on alates 1990. aastate keskpaigast tõusnud, ületades kodumajapidamiste sissetulekute kasvu. See suundumus kiirenes 2021. aastal, mil eluaseme nominaalhinnad tõusid kolmandas kvartalis võrreldes eelmise aastaga 11,3 %. Selle peamised põhjused on maksusoodustused, millega soodustatakse eluaseme omamist ja hüpoteeklaene, soodsad laenutingimused ja suhteliselt madalad hüpoteeklaenude tagasimaksemäärad. Üldine maksukoormus seoses kinnisvaraga on Rootsis suhteliselt väike, sest hüpoteeklaenude intressimaksete puhul tehakse suuri maksusoodustusi ja korduvad omandimaksud on väikesed. Kuigi kapitali kasvutulu makse käsitlevad meetmed vähendasid 2020. ja 2021. aastal olemasolevate eluasemeomanike kulusid eluasemete ostmisel ja kolimisel, võis see muutus eluasemehindade tõstmise kaudu veidi suurendada esmakordsete ostjate turule sisenemise tõkkeid. Hoolimata uute ehitiste arvu märkimisväärsest kasvust viimastel aastatel ja väljastatud ehituslubade arvu suurenemisest eeldatakse, et lähiaastatel eluasemete nappus jätkub. Lisaks ei kasutata olemasolevat eluasemefondi tõhusalt. Kõik see kokku muudab töökoha vahetamise inimestele raskemaks ja põhjustab tõenäoliselt põlvkondadevahelist ebavõrdsust. Üüriturul saab üürist, mis on kehtestatud eeskirjade tõttu turuhinnast madalam, kasu vaid piiratud hulk kodumajapidamisi. Üüri ning leibkonna vajaduste ja sissetuleku vahel puudub seos. Tõhusus paraneks, kui üürid vastaksid turuhinnale ja neid täiendaks sissetulekul ja netovaral põhinev üüritoetus.

| (21) | Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja nimetatud määruse V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mille rakendamise suunav ajakava tuleb lõpule viia 31. augustiks 2026. Need aitavad lahendada kõiki majanduslikke ja sotsiaalseid probleeme või olulist osa majanduslikest ja sotsiaalsetest probleemidest, millele on osutatud riigipõhistes soovitustes, mille nõukogu esitas Rootsile Euroopa poolaasta raames 2019. ja 2020. aastal, nagu ka riigipõhistes soovitustes, mis esitati enne taaste- ja vastupidavuskava vastuvõtmise kuupäeva. Eelkõige viiakse sellega ellu reforme ja investeeringuid, et toetada rohe- ja digipööret, muuta tervishoiusüsteem vastupidavamaks, vähendada rahapesu riski ning tõsta hariduse ja oskuste taset. |
| --- | --- |

(21)

Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja nimetatud määruse V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mille rakendamise suunav ajakava tuleb lõpule viia 31. augustiks 2026. Need aitavad lahendada kõiki majanduslikke ja sotsiaalseid probleeme või olulist osa majanduslikest ja sotsiaalsetest probleemidest, millele on osutatud riigipõhistes soovitustes, mille nõukogu esitas Rootsile Euroopa poolaasta raames 2019. ja 2020. aastal, nagu ka riigipõhistes soovitustes, mis esitati enne taaste- ja vastupidavuskava vastuvõtmise kuupäeva. Eelkõige viiakse sellega ellu reforme ja investeeringuid, et toetada rohe- ja digipööret, muuta tervishoiusüsteem vastupidavamaks, vähendada rahapesu riski ning tõsta hariduse ja oskuste taset.

| (22) | Rootsi taaste- ja vastupidavuskava rakendamine aitab eeldatavasti teha täiendavaid edusamme rohe- ja digipöörde valdkonnas. Rootsi kliimaeesmärkide saavutamist toetavad meetmed moodustavad taaste- ja vastupidavuskava kogueraldisest 44 %, samas kui digieesmärke toetavad meetmed moodustavad kava kogueraldisest 21 %. Taaste- ja vastupidavuskava täielik rakendamine kooskõlas asjakohaste eesmärkide ja sihtidega aitab Rootsil COVID-19 kriisist kiiresti taastuda, tugevdades samal ajal tema vastupanuvõimet. Sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üleüldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest. |
| --- | --- |

(22)

Rootsi taaste- ja vastupidavuskava rakendamine aitab eeldatavasti teha täiendavaid edusamme rohe- ja digipöörde valdkonnas. Rootsi kliimaeesmärkide saavutamist toetavad meetmed moodustavad taaste- ja vastupidavuskava kogueraldisest 44 %, samas kui digieesmärke toetavad meetmed moodustavad kava kogueraldisest 21 %. Taaste- ja vastupidavuskava täielik rakendamine kooskõlas asjakohaste eesmärkide ja sihtidega aitab Rootsil COVID-19 kriisist kiiresti taastuda, tugevdades samal ajal tema vastupanuvõimet. Sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üleüldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest.

| (23) | 25. mail 2022 kiitis komisjon heaks Rootsi partnerluslepingu, mis on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2021/1060 (18). Rootsi esitas nimetatud määruses ette nähtud ühtekuuluvuspoliitika programmid ajavahemikul 2021. aasta novembrist 2022. aasta veebruarini. Kooskõlas määrusega (EL) 2021/1060 peab Rootsi arvesse võtma asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi ühtekuuluvuspoliitika 2021.–2027. aasta fondide programmitöös. See on eeltingimus ühtekuuluvuspoliitika fondidest saadava rahalise toetuse tulemuslikkuse suurendamiseks ja lisaväärtuse maksimeerimiseks, edendades samal ajal nende ühtekuuluvuspoliitika fondide ning muude liidu vahendite ja fondide vahelist koordineerimist, vastastikust täiendavust ja sidusust. Taaste- ja vastupidavusrahastu ning ühtekuuluvuspoliitika programmide edukas rakendamine sõltub ka selliste kitsaskohtade kõrvaldamisest, mis pärsivad investeeringuid, mis toetavad rohe- ja digipööret ning tasakaalustatud territoriaalset arengut. |
| --- | --- |

(23)

25. mail 2022 kiitis komisjon heaks Rootsi partnerluslepingu, mis on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2021/1060 (18). Rootsi esitas nimetatud määruses ette nähtud ühtekuuluvuspoliitika programmid ajavahemikul 2021. aasta novembrist 2022. aasta veebruarini. Kooskõlas määrusega (EL) 2021/1060 peab Rootsi arvesse võtma asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi ühtekuuluvuspoliitika 2021.–2027. aasta fondide programmitöös. See on eeltingimus ühtekuuluvuspoliitika fondidest saadava rahalise toetuse tulemuslikkuse suurendamiseks ja lisaväärtuse maksimeerimiseks, edendades samal ajal nende ühtekuuluvuspoliitika fondide ning muude liidu vahendite ja fondide vahelist koordineerimist, vastastikust täiendavust ja sidusust. Taaste- ja vastupidavusrahastu ning ühtekuuluvuspoliitika programmide edukas rakendamine sõltub ka selliste kitsaskohtade kõrvaldamisest, mis pärsivad investeeringuid, mis toetavad rohe- ja digipööret ning tasakaalustatud territoriaalset arengut.

| (24) | Lisaks taaste- ja vastupidavuskavas käsitletud majanduslikele ja sotsiaalsetele probleemidele seisab Rootsi silmitsi mitmete muude probleemidega, mis on seotud i) ülehinnatud eluasemehindadega ja kodumajapidamiste kasvava võlakoormusega; ii) ebasoodsas olukorras olevate ja rändetaustaga õpilaste ebavõrdsete haridusvõimaluste ja vajadusega integreerida ebasoodsas olukorras olevaid rühmi paremini tööturule ning iii) vajadusega veelgi vähendada sõltuvust fossiilkütustest, sealhulgas Venemaalt pärit fossiilkütustest. |
| --- | --- |

(24)

Lisaks taaste- ja vastupidavuskavas käsitletud majanduslikele ja sotsiaalsetele probleemidele seisab Rootsi silmitsi mitmete muude probleemidega, mis on seotud i) ülehinnatud eluasemehindadega ja kodumajapidamiste kasvava võlakoormusega; ii) ebasoodsas olukorras olevate ja rändetaustaga õpilaste ebavõrdsete haridusvõimaluste ja vajadusega integreerida ebasoodsas olukorras olevaid rühmi paremini tööturule ning iii) vajadusega veelgi vähendada sõltuvust fossiilkütustest, sealhulgas Venemaalt pärit fossiilkütustest.

| (25) | Olenemata üldistest headest tulemustest mõjutab ebavõrdsus Rootsi haridussüsteemis ebasoodsa sotsiaal-majandusliku ja rändetaustaga õpilaste põhioskuste taset. Rootsis sündinud ja välisriigis sündinud õpilaste õpitulemuste erinevus on märkimisväärselt suurenenud, arvestades rändetaustaga õpilaste arvu kahekordistumist aastatel 2009–2018. Kuigi rahvusvaheliste testide tulemused näitavad, et põhioskused on üldiselt paranenud, on lugemisoskuse erinevus rändetaustaga ja ilma selleta õpilaste vahel üks suuremaid liidus. Lisaks on madala haridustasemega noorte osakaal välismaal sündinud õpilaste puhul palju suurem. Ebavõrdsus hariduses suureneb ja on sageli seotud asjaoluga, et hiljuti Rootsi saabunud rändetaustaga õpilaste koolivaliku võimalused on piiratud. Haridustulemuste erinevusel on suur mõju ebasoodsas olukorras olevate õpilaste võimalustele arendada töö leidmiseks vajalikke oskusi. Võimalik on parandada haridussüsteemi ülesehitust ja juhtimist, sealhulgas registreerimisprotsessi, ning tegeleda kvalifitseeritud õpetajate pideva puudusega, et edendada haridussüsteemi kvaliteeti ja võrdsust. Rootsis on probleeme ka nende välismaal sündinud inimeste integreerimisega tööturule, kes on väljaspool kooliiga ja väheste oskustega. Üldiselt põhjustab see jätkuvat lõhet tööturul osalemises ja oskustes paljude töötajate jaoks. |
| --- | --- |

(25)

Olenemata üldistest headest tulemustest mõjutab ebavõrdsus Rootsi haridussüsteemis ebasoodsa sotsiaal-majandusliku ja rändetaustaga õpilaste põhioskuste taset. Rootsis sündinud ja välisriigis sündinud õpilaste õpitulemuste erinevus on märkimisväärselt suurenenud, arvestades rändetaustaga õpilaste arvu kahekordistumist aastatel 2009–2018. Kuigi rahvusvaheliste testide tulemused näitavad, et põhioskused on üldiselt paranenud, on lugemisoskuse erinevus rändetaustaga ja ilma selleta õpilaste vahel üks suuremaid liidus. Lisaks on madala haridustasemega noorte osakaal välismaal sündinud õpilaste puhul palju suurem. Ebavõrdsus hariduses suureneb ja on sageli seotud asjaoluga, et hiljuti Rootsi saabunud rändetaustaga õpilaste koolivaliku võimalused on piiratud. Haridustulemuste erinevusel on suur mõju ebasoodsas olukorras olevate õpilaste võimalustele arendada töö leidmiseks vajalikke oskusi. Võimalik on parandada haridussüsteemi ülesehitust ja juhtimist, sealhulgas registreerimisprotsessi, ning tegeleda kvalifitseeritud õpetajate pideva puudusega, et edendada haridussüsteemi kvaliteeti ja võrdsust. Rootsis on probleeme ka nende välismaal sündinud inimeste integreerimisega tööturule, kes on väljaspool kooliiga ja väheste oskustega. Üldiselt põhjustab see jätkuvat lõhet tööturul osalemises ja oskustes paljude töötajate jaoks.

| (26) | Versailles’ deklaratsioonis liidu riigipeadelt ja valitsusjuhtidelt saadud volituste kohaselt soovitakse komisjoni ettepanekuga kava „REPowerEU“ kohta kaotada järk-järgult võimalikult kiiresti liidu sõltuvus Venemaalt imporditavast fossiilkütusest. Selleks kavatseb komisjon määrata dialoogis liikmesriikidega kindlaks kõige sobivamad projektid, investeeringud ja reformid riiklikul, piirkondlikul ja liidu tasandil. Nende meetmete eesmärk on vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest ja suunata fossiilkütuste import Venemaalt eemale. |
| --- | --- |

(26)

Versailles’ deklaratsioonis liidu riigipeadelt ja valitsusjuhtidelt saadud volituste kohaselt soovitakse komisjoni ettepanekuga kava „REPowerEU“ kohta kaotada järk-järgult võimalikult kiiresti liidu sõltuvus Venemaalt imporditavast fossiilkütusest. Selleks kavatseb komisjon määrata dialoogis liikmesriikidega kindlaks kõige sobivamad projektid, investeeringud ja reformid riiklikul, piirkondlikul ja liidu tasandil. Nende meetmete eesmärk on vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest ja suunata fossiilkütuste import Venemaalt eemale.

| (27) | Äärmiselt oluline on suurendada jõupingutusi riiklikus energia- ja kliimakavas sätestatud taastuvenergia eesmärkide saavutamiseks. Kuigi Rootsis on taastuvenergia osakaal sisemaises energia kogutarbimises liidu kõige suurem (2020. aastal 51,1 %), on ta üks liikmesriikidest, kus ka energiatarbimine inimese kohta on kõige suurem. Lisaks pärineb suur osa Rootsi kasvuhoonegaaside heitest transpordisektorist, eelkõige maanteetranspordist. See sektor sõltub endiselt suurel määral naftast, mis moodustab 17,7 % kogu energiaallikate jaotusest. Lisaks suurenesid 2021. aastal jätkuvalt elektri- ja võrkude võimsuse piirangud, eelkõige Lõuna-Rootsis, pärssides seal äritegevuse laiendamist ja asukohaga seotud võimalusi. Seda probleemi süvendab veelgi ülekandevõimsuse puudumine põhja ja lõuna vahel. Selleks et täita riiklik eesmärk ning saavutada 2040. aastaks taastuvelektri 100 % osakaal ja hiljemalt 2045. aastaks süsinikuneutraalsus, on vaja täiendavaid investeeringuid taastuvenergiasse, võrkudesse ja võrkude võimsusesse ning riigi piirkondade omavahelistesse ühendustesse. Loamenetluste edasine lihtsustamine vähendaks koormust taastuvenergia, eelkõige tuuleenergia kasutuselevõtmisel. Lisaks on oluline vähendada energiatarbimist energiatõhususe suurendamise kaudu, et vähendada süsinikdioksiidi heidet ning tarbijate ja ettevõtjate energiakulusid. Taastuvatesse energiaallikatesse ja elektrifitseerimisse tehtavate investeeringute suurendamine, taristu kitsaskohtade kõrvaldamine, energiatõhususe suurendamine ja transpordisektoris fossiilkütuste tarbimise vähendamine aitavad vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest, sealhulgas Venemaalt pärit fossiilkütustest. Fossiilkütuste osakaal (2020. aastal moodustas gaas 2,6 %, kivisüsi 3,2 % ja nafta 17,7 %) Rootsi energiaallikate jaotuses on oluliselt väiksem kui liidu keskmine (2020. aastal gaas 24,4 %, kivisüsi 10,8 % ja nafta 32,7 %). Siiski on võimalik veelgi vähendada Rootsi sõltuvust Venemaa fossiilkütustest. See puudutab eelkõige naftat (2020. aastal oli 20 % rafineeritud nafta impordist ja 8 % kogu toornafta impordist pärit Venemaalt) ja gaasi (2020. aastal oli 13 % kogu gaasiimpordist pärit Venemaalt).
  Sõltuvus gaasi ja nafta puhul on küll märkimisväärne, kuid see jääb alla liidukeskmise – 44 % gaasiimpordist, 23 % toornafta impordist ja 35 % rafineeritud nafta impordist sõltub Venemaast (19). Lisaks võib naaberriikidega energiavõrkude sidumise projektide edendamine suurendada Rootsi energiavarustuskindlust ja kohanemisvõimet piirkondlike erinevustega, võttes arvesse hiljutisi geopoliitilisi sündmusi. Selleks, et Rootsi oleks kooskõlas paketi „Eesmärk 55“ eesmärkidega, tuleb veelgi ambitsioonikamalt vähendada kasvuhoonegaaside heidet ning suurendada taastuvate energiaallikate tootmist ja energiatõhusust. |
| --- | --- |

(27)

Äärmiselt oluline on suurendada jõupingutusi riiklikus energia- ja kliimakavas sätestatud taastuvenergia eesmärkide saavutamiseks. Kuigi Rootsis on taastuvenergia osakaal sisemaises energia kogutarbimises liidu kõige suurem (2020. aastal 51,1 %), on ta üks liikmesriikidest, kus ka energiatarbimine inimese kohta on kõige suurem. Lisaks pärineb suur osa Rootsi kasvuhoonegaaside heitest transpordisektorist, eelkõige maanteetranspordist. See sektor sõltub endiselt suurel määral naftast, mis moodustab 17,7 % kogu energiaallikate jaotusest. Lisaks suurenesid 2021. aastal jätkuvalt elektri- ja võrkude võimsuse piirangud, eelkõige Lõuna-Rootsis, pärssides seal äritegevuse laiendamist ja asukohaga seotud võimalusi. Seda probleemi süvendab veelgi ülekandevõimsuse puudumine põhja ja lõuna vahel. Selleks et täita riiklik eesmärk ning saavutada 2040. aastaks taastuvelektri 100 % osakaal ja hiljemalt 2045. aastaks süsinikuneutraalsus, on vaja täiendavaid investeeringuid taastuvenergiasse, võrkudesse ja võrkude võimsusesse ning riigi piirkondade omavahelistesse ühendustesse. Loamenetluste edasine lihtsustamine vähendaks koormust taastuvenergia, eelkõige tuuleenergia kasutuselevõtmisel. Lisaks on oluline vähendada energiatarbimist energiatõhususe suurendamise kaudu, et vähendada süsinikdioksiidi heidet ning tarbijate ja ettevõtjate energiakulusid. Taastuvatesse energiaallikatesse ja elektrifitseerimisse tehtavate investeeringute suurendamine, taristu kitsaskohtade kõrvaldamine, energiatõhususe suurendamine ja transpordisektoris fossiilkütuste tarbimise vähendamine aitavad vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest, sealhulgas Venemaalt pärit fossiilkütustest. Fossiilkütuste osakaal (2020. aastal moodustas gaas 2,6 %, kivisüsi 3,2 % ja nafta 17,7 %) Rootsi energiaallikate jaotuses on oluliselt väiksem kui liidu keskmine (2020. aastal gaas 24,4 %, kivisüsi 10,8 % ja nafta 32,7 %). Siiski on võimalik veelgi vähendada Rootsi sõltuvust Venemaa fossiilkütustest. See puudutab eelkõige naftat (2020. aastal oli 20 % rafineeritud nafta impordist ja 8 % kogu toornafta impordist pärit Venemaalt) ja gaasi (2020. aastal oli 13 % kogu gaasiimpordist pärit Venemaalt).

Sõltuvus gaasi ja nafta puhul on küll märkimisväärne, kuid see jääb alla liidukeskmise – 44 % gaasiimpordist, 23 % toornafta impordist ja 35 % rafineeritud nafta impordist sõltub Venemaast (19). Lisaks võib naaberriikidega energiavõrkude sidumise projektide edendamine suurendada Rootsi energiavarustuskindlust ja kohanemisvõimet piirkondlike erinevustega, võttes arvesse hiljutisi geopoliitilisi sündmusi. Selleks, et Rootsi oleks kooskõlas paketi „Eesmärk 55“ eesmärkidega, tuleb veelgi ambitsioonikamalt vähendada kasvuhoonegaaside heidet ning suurendada taastuvate energiaallikate tootmist ja energiatõhusust.

| (28) | Kuigi kliimaneutraalsusele ülemineku ja fossiilkütustest loobumise kiirendamine tekitab mitmes sektoris märkimisväärseid ümberkorralduskulusid, saab Rootsi ühtekuuluvuspoliitika raames kasutada õiglase ülemineku mehhanismi, et leevendada ülemineku sotsiaal-majanduslikku mõju kõige enam mõjutatud piirkondades. Lisaks saab Rootsi kasutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1057 (20) loodud Euroopa Sotsiaalfond+, et parandada tööhõivevõimalusi ja tugevdada sotsiaalset ühtekuuluvust. |
| --- | --- |

(28)

Kuigi kliimaneutraalsusele ülemineku ja fossiilkütustest loobumise kiirendamine tekitab mitmes sektoris märkimisväärseid ümberkorralduskulusid, saab Rootsi ühtekuuluvuspoliitika raames kasutada õiglase ülemineku mehhanismi, et leevendada ülemineku sotsiaal-majanduslikku mõju kõige enam mõjutatud piirkondades. Lisaks saab Rootsi kasutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1057 (20) loodud Euroopa Sotsiaalfond+, et parandada tööhõivevõimalusi ja tugevdada sotsiaalset ühtekuuluvust.

| (29) | Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2022. aasta lähenemisprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (21) kajastub soovituses 1. |
| --- | --- |

(29)

Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2022. aasta lähenemisprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (21) kajastub soovituses 1.

| (30) | Võttes arvesse komisjoni põhjalikku analüüsi ja hindamist, on nõukogu 2022. aasta riikliku reformikava ja 2022. aasta lähenemisprogrammi läbi vaadanud. Määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel antud nõukogu soovitused kajastuvad soovitustes 1 ja 2. Soovitustes 1 ja 2 osutatud poliitikameetmed aitavad muu hulgas vähendada tasakaalustamatust, mis on seotud halvasti toimiva eluasemeturu ja ülehinnatud eluasemehindadega ning kodumajapidamiste kasvava võlakoormusega, |
| --- | --- |

(30)

Võttes arvesse komisjoni põhjalikku analüüsi ja hindamist, on nõukogu 2022. aasta riikliku reformikava ja 2022. aasta lähenemisprogrammi läbi vaadanud. Määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel antud nõukogu soovitused kajastuvad soovitustes 1 ja 2. Soovitustes 1 ja 2 osutatud poliitikameetmed aitavad muu hulgas vähendada tasakaalustamatust, mis on seotud halvasti toimiva eluasemeturu ja ülehinnatud eluasemehindadega ning kodumajapidamiste kasvava võlakoormusega,

SOOVITAB Rootsil võtta 2022. ja 2023. aastal järgmisi meetmeid.

1.

Tagada 2023. aastal, et riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv oleks kooskõlas üldiselt neutraalse eelarvepoliitikaga, võttes arvesse jätkuvat ajutist ja suunatud toetust kodumajapidamistele ja ettevõtetele, mis on energiahindade tõusu suhtes kõige haavatavamad, ja Ukrainast põgenevatele inimestele. Olla valmis kohandama jooksvaid kulutusi vastavalt muutuvale olukorrale. Suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, võttes arvesse algatust „REPowerEU“, sealhulgas kasutades taaste- ja vastupidavusrahastut ning muid liidu vahendeid. Järgida pärast 2023. aastat eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne keskpika perioodi eelarvepositsioon. Vähendada kodumajapidamiste suure võlakoormuse ja eluasemeturu tasakaalustamatusega seotud riske, vähendades hüpoteeklaenude intressimaksete maksudest mahaarvamist või suurendades korduvaid omandimakse. Soodustada investeeringuid elamuehitusse, et leevendada kõige pakilisemaid puudujääke, eelkõige kõrvaldades ehituse struktuursed takistused ja tagades ehituseks kasutatava maa pakkumise. Parandada eluasemeturu tõhusust, sealhulgas üürituru reformimise kaudu.

2.

Jätkata oma taaste- ja vastupidavuskava rakendamist kooskõlas nõukogu 4. mai 2022. aasta rakendusotsuses esitatud eesmärkide ja sihtidega. Viia kiiresti lõpule komisjoniga peetavad läbirääkimised 2021.–2027. aasta ühtekuuluvuspoliitika programmidokumentide üle, et alustada nende rakendamist.

3.

Vähendada mõju, mida avaldab õpilaste sotsiaal-majanduslik ja rändetaust nende haridustulemustele, pakkudes võrdseid võimalusi koolidele juurdepääsul ja vähendades kvalifitseeritud õpetajate puudust. Arendada ebasoodsas olukorras olevate rühmade, sealhulgas rändetaustaga inimeste oskusi, kohandades vahendeid ja meetodeid vastavalt nende vajadustele, et aidata neil tööturule integreeruda.

4.

Vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest, kiirendades taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu ja edendades täiendavaid investeeringuid võrgutaristusse, tugevdades riigisiseseid võrke, et tagada võrgu piisav võimsus, parandades energiatõhusust ja lihtsustades veelgi taastuvenergia projektidega seotud loamenetlusi.

Brüssel, 12. juuli 2022

Nõukogu nimel

eesistuja

Z. STANJURA

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (ELT L 57, 18.2.2021, lk 17).

3

(4)  Nõukogu 4. märtsi 2022. aasta rakendusotsus (EL) 2022/382, millega määratakse kindlaks Ukrainast lähtuva põgenike massilise sissevoolu olemasolu direktiivi 2001/55/EÜ artikli 5 tähenduses ning nähakse selle tulemusena ette ajutine kaitse (ELT L 71, 4.3.2022, lk 1).

4

(5)  Nõukogu 20. juuli 2001. aasta direktiiv 2001/55/EÜ miinimumnõuete kohta ajutise kaitse andmiseks ümberasustatud isikute massilise sissevoolu korral ning meetmete kohta liikmesriikide jõupingutuste tasakaalustamiseks nende isikute vastuvõtmisel ning selle tagajärgede kandmisel (EÜT L 212, 7.8.2001, lk 12).

5

(6)  Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovitus, milles esitatakse nõukogu arvamus Rootsi 2021. aasta lähenemisprogrammi kohta (ELT C 304, 29.7.2021, lk 131).

6

(7)  Käesolevas soovituses esitatud hinnangud eelarvepoliitika ja selle komponentide kohta on komisjoni hinnangud, mis põhinevad komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi aluseks olevatel eeldustel. Komisjoni hinnangud keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu kohta ei hõlma selliste reformide positiivset mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ja võivad hoogustada potentsiaalset majanduskasvu.

7

(8)  Ei rahastata taaste- ja vastupidavusrahastust ega muudest liidu vahenditest antavate toetustega.

8

(9)  ST 7772/2022; ST 7772/2022 ADD 1.

9

(10)  Nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitus, milles käsitletakse Rootsi 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Rootsi 2020. aasta lähenemisprogrammi kohta (ELT C 282, 26.8.2020, lk 177).

10

(11)  Näitajad kajastavad alates 2021. aasta sügisest võetud meetmete aastaste eelarvekulude taset, sealhulgas jooksvaid tulusid ja kulusid ning asjakohasel juhul kapitalikulumeetmeid.

11

(12)  Kodumajapidamiste energiakulude osakaalu mõõdetakse energiakomponendi osakaaluga THHI arvestuses.

12

(13)  Eeldatakse, et Ukrainast liitu põgenenud isikute koguarv jõuab 2022. aasta lõpuks järk-järgult 6 miljonini ning nende geograafiline jaotus põhineb olemasoleva diasporaa suurusel, vastuvõtva liikmesriigi elanikkonna suhtelisel suurusel ja Ukrainast põgenenud isikute tegelikul jaotusel üle kogu liidu 2022. aasta märtsi seisuga. Inimese kohta arvutatud eelarvekulude puhul põhinevad hinnangud komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse Euromodi mikrosimulatsiooni mudelil, võttes arvesse nii rahaülekandeid kui ka mitterahalisi hüvitisi, nagu haridus ja tervishoid.

13

(14)  Näitaja miinusmärk (plussmärk) vastab esmaste kulude kasvu liigsele (vähesele) kasvule võrreldes keskpika perioodi majanduskasvuga, osutades ekspansiivsele (pärssivale) eelarvepoliitikale.

14

(15)  Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud peaksid andma neutraalse panuse 0,0 protsendipunkti SKPst.

15

(16)  Näitaja miinusmärk (plussmärk) vastab esmaste kulude kasvu liigsele (vähesele) kasvule võrreldes keskpika perioodi majanduskasvuga, osutades ekspansiivsele (pärssivale) eelarvepoliitikale.

16

(17)  Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud peaksid andma neutraalse panuse 0,0 protsendipunkti SKPst.

17

(18)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1060, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfond+, Ühtekuuluvusfondi, Õiglase Ülemineku Fondi ja Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfondi kohta ning nende ja Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastu suhtes kohaldatavad finantsreeglid (ELT L 231, 30.6.2021, lk 159).

18

(19)  Eurostat (2020), Venemaa impordi osakaal maagaasi, toornafta ja kivisöe koguimpordis. ELi 27 liikmesriigi keskmise impordi puhul põhineb koguimport ELi 27 liikmesriigist väljastpoolt pärit impordil. Rootsi puhul hõlmab koguimport liidusisest kaubandust. Toornafta ei hõlma rafineeritud naftatooteid.

19

(20)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1057, millega luuakse Euroopa Sotsiaalfond+ (ESF+) ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1296/2013 (ELT L 231, 30.6.2021, lk 21).

20

(21)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 lõikele 2.

21

---