# Az Európai Unió C 39/2020

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 39 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 63. évfolyam2020. február 5. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 39

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

63. évfolyam2020. február 5.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | ÁLLÁSFOGLALÁSOK |
| | Régiók Bizottsága |
| 2020/C 39/01 | A Régiók Európai Bizottsága állásfoglalása a 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló intézményközi tárgyalások fejleményeiről | 1 |
| | ÁLLÁSFOGLALÁSOK |
| 2020/C 39/02 | A Régiók Európai Bizottsága állásfoglalása – A 2019. évi európai szemeszter és előretekintés a 2020. évi éves növekedési jelentésre | 7 |
| | VÉLEMÉNYEK |
| | Régiók Bizottsága |
| 2020/C 39/03 | A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Ajánlások a 2020 utáni regionális fejlesztési stratégiák sikeres kidolgozásával kapcsolatban | 11 |
| | VÉLEMÉNYEK |
| 2020/C 39/04 | A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Jobb tájékoztatás a kohéziós politikáról | 16 |
| 2020/C 39/05 | A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Az RB hozzájárulása a megújult területfejlesztési menetrendhez, különös tekintettel a közösségvezérelt helyi fejlesztésre | 21 |
| 2020/C 39/06 | A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Fenntartható Európa 2030-ra: Az ENSZ fenntartható fejlődési céljai, az ökológiai átállás és az éghajlatváltozásról szóló Párizsi Megállapodás nyomon követése | 27 |
| 2020/C 39/07 | A Régiók Európai Bizottsága véleménye – A tiszta energiára vonatkozó csomag végrehajtása: a NEKT-ek mint az éghajlat, illetve az aktív és passzív energia helyi és területi irányítási megközelítésének eszközei | 33 |
| 2020/C 39/08 | A Régiók Európai Bizottsága véleménye – A régiók és városok hozzájárulása a kkv-kra vonatkozó új uniós szakpolitikai kerethez | 38 |
| 2020/C 39/09 | A Régiók Európai Bizottsága véleménye – A közbeszerzési irányelvek végrehajtásáról szóló jelentés | 43 |
| 2020/C 39/10 | A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Minőségi jogalkotás: helyzetfelmérés és elkötelezettségünk fenntartása | 48 |
| 2020/C 39/11 | A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Tevékeny és egészséges időskor | 53 |
| 2020/C 39/12 | A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Az európai széntermelő régiók társadalmi-gazdasági szerkezetváltása | 58 |
| 2020/C 39/13 | A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Az afrikai sertéspestis és az uniós sertéshúspiac | 62 |
| 2020/C 39/14 | A Régiók Európai Bizottságának véleménye – Legeltető állattartás | 65 |
| 2020/C 39/15 | A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Kutatási infrastruktúrák: az Európai Kutatási Térség (EKT) jövője regionális és határokon átnyúló megközelítésben | 68 |
| 2020/C 39/16 | A Régiók Európai Bizottsága véleménye – A Párizsi Megállapodás végrehajtása regionális és helyi szinten megvalósított, innovatív és fenntartható energetikai átállás révén | 72 |
| 2020/C 39/17 | A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Intelligens városok: új kihívások a klímasemlegességre való méltányos átállás kapcsán – hogyan lehet megvalósítani a fenntartható fejlődési célokat a gyakorlatban? | 78 |
| 2020/C 39/18 | A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Digitális Európát mindenkinek: intelligens és inkluzív megoldások megvalósítása helyi szinten | 83 |

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Régiók Bizottsága

2020/C 39/01

A Régiók Európai Bizottsága állásfoglalása a 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló intézményközi tárgyalások fejleményeiről

1

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

2020/C 39/02

A Régiók Európai Bizottsága állásfoglalása – A 2019. évi európai szemeszter és előretekintés a 2020. évi éves növekedési jelentésre

7

VÉLEMÉNYEK

Régiók Bizottsága

2020/C 39/03

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Ajánlások a 2020 utáni regionális fejlesztési stratégiák sikeres kidolgozásával kapcsolatban

11

VÉLEMÉNYEK

2020/C 39/04

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Jobb tájékoztatás a kohéziós politikáról

16

2020/C 39/05

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Az RB hozzájárulása a megújult területfejlesztési menetrendhez, különös tekintettel a közösségvezérelt helyi fejlesztésre

21

2020/C 39/06

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Fenntartható Európa 2030-ra: Az ENSZ fenntartható fejlődési céljai, az ökológiai átállás és az éghajlatváltozásról szóló Párizsi Megállapodás nyomon követése

27

2020/C 39/07

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – A tiszta energiára vonatkozó csomag végrehajtása: a NEKT-ek mint az éghajlat, illetve az aktív és passzív energia helyi és területi irányítási megközelítésének eszközei

33

2020/C 39/08

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – A régiók és városok hozzájárulása a kkv-kra vonatkozó új uniós szakpolitikai kerethez

38

2020/C 39/09

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – A közbeszerzési irányelvek végrehajtásáról szóló jelentés

43

2020/C 39/10

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Minőségi jogalkotás: helyzetfelmérés és elkötelezettségünk fenntartása

48

2020/C 39/11

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Tevékeny és egészséges időskor

53

2020/C 39/12

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Az európai széntermelő régiók társadalmi-gazdasági szerkezetváltása

58

2020/C 39/13

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Az afrikai sertéspestis és az uniós sertéshúspiac

62

2020/C 39/14

A Régiók Európai Bizottságának véleménye – Legeltető állattartás

65

2020/C 39/15

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Kutatási infrastruktúrák: az Európai Kutatási Térség (EKT) jövője regionális és határokon átnyúló megközelítésben

68

2020/C 39/16

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – A Párizsi Megállapodás végrehajtása regionális és helyi szinten megvalósított, innovatív és fenntartható energetikai átállás révén

72

2020/C 39/17

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Intelligens városok: új kihívások a klímasemlegességre való méltányos átállás kapcsán – hogyan lehet megvalósítani a fenntartható fejlődési célokat a gyakorlatban?

78

2020/C 39/18

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Digitális Európát mindenkinek: intelligens és inkluzív megoldások megvalósítása helyi szinten

83

---

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Régiók Bizottsága

| 5.2.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 39/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 39/1

---

A Régiók Európai Bizottsága állásfoglalása a 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló intézményközi tárgyalások fejleményeiről

(2020/C 39/01)

I.   MÓDOSÍTÁSOKRA VONATKOZÓ AJÁNLÁSOK

COM(2018) 375 final

1. módosításra vonatkozó ajánlás

32. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A 31. cikkben foglaltakon kívül a tagállam javasolhatja, hogy további technikai segítségnyújtási intézkedéseket vállal, hogy megerősítse a tagállam hatóságainak, kedvezményezettjeinek és érintett partnereinek az alapok hatékony adminisztrációjához és felhasználásához szükséges kapacitását. (...) | A 31. cikkben foglaltakon kívül a tagállam javasolhatja, hogy további technikai segítségnyújtási intézkedéseket vállal, hogy megerősítse a tagállam hatóságainak, kedvezményezettjeinek és érintett partnereinek az alapok hatékony adminisztrációjához és felhasználásához szükséges kapacitását,
  illetve hogy megerősítse a helyi és regionális önkormányzatok intézményi és adminisztratív kapacitását, ideértve a felszerelésekbe történő kiegészítő beruházásokat is
  . (...) |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A 31. cikkben foglaltakon kívül a tagállam javasolhatja, hogy további technikai segítségnyújtási intézkedéseket vállal, hogy megerősítse a tagállam hatóságainak, kedvezményezettjeinek és érintett partnereinek az alapok hatékony adminisztrációjához és felhasználásához szükséges kapacitását. (...)

A 31. cikkben foglaltakon kívül a tagállam javasolhatja, hogy további technikai segítségnyújtási intézkedéseket vállal, hogy megerősítse a tagállam hatóságainak, kedvezményezettjeinek és érintett partnereinek az alapok hatékony adminisztrációjához és felhasználásához szükséges kapacitását,
  illetve hogy megerősítse a helyi és regionális önkormányzatok intézményi és adminisztratív kapacitását, ideértve a felszerelésekbe történő kiegészítő beruházásokat is
  . (...)

Indokolás

Mivel megszűnik a 11. tematikus célkitűzés, az RB szerint ilyen jellegű intézkedések révén minden programban támogatást kell nyújtani a helyi és regionális önkormányzatok kapacitásbővítéséhez.

COM(2018) 383 final/2

2. módosításra vonatkozó ajánlás

2. cikk (1) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (1)   A program célja az EU-szerződésekben rögzített jogok és értékek védelme és előmozdítása, többek között a társadalmi szervezetek támogatása révén, a nyitott, demokratikus és inkluzív társadalmak fenntartása érdekében. | (1)   A program célja az EU-szerződésekben rögzített jogok és értékek védelme és előmozdítása, többek között a társadalmi szervezetek,
  valamint a helyi és regionális önkormányzatok és a képviseletüket ellátók
  támogatása révén, a nyitott, demokratikus,
  nemek közötti egyenlőségen alapuló
  és inkluzív társadalmak fenntartása érdekében. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(1)   A program célja az EU-szerződésekben rögzített jogok és értékek védelme és előmozdítása, többek között a társadalmi szervezetek támogatása révén, a nyitott, demokratikus és inkluzív társadalmak fenntartása érdekében.

(1)   A program célja az EU-szerződésekben rögzített jogok és értékek védelme és előmozdítása, többek között a társadalmi szervezetek,
  valamint a helyi és regionális önkormányzatok és a képviseletüket ellátók
  támogatása révén, a nyitott, demokratikus,
  nemek közötti egyenlőségen alapuló
  és inkluzív társadalmak fenntartása érdekében.

Indokolás

Indokolás

A helyi és regionális önkormányzatok e program pénzeszközeinek kedvezményezettjei, és fontos szerepet töltenek be, különösen a polgári részvétel előmozdítása és az európai polgárok jogainak védelme terén.

COM(2018) 383 final/2

COM(2018) 383 final/2

3. módosításra vonatkozó ajánlás

3. módosításra vonatkozó ajánlás

18. cikk (2) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (2)   A Bizottság tájékoztatási és kommunikációs tevékenységeket végez a programhoz, valamint annak intézkedéseihez és eredményeihez kapcsolódóan. A programhoz allokált pénzügyi forrásokat ezenfelül az Unió azon politikai prioritásaira vonatkozó intézményi kommunikáció költségeinek fedezésére is kell fordítani, amelyek kapcsolódnak a 2. cikkben említett célkitűzésekhez. | (2)   A Bizottság tájékoztatási és kommunikációs tevékenységeket végez a programhoz, valamint annak intézkedéseihez és eredményeihez kapcsolódóan,
  mindenekelőtt a Europe Direct Tájékoztató Központok hálózatán keresztül
  . A programhoz allokált pénzügyi forrásokat ezenfelül az Unió azon politikai prioritásaira vonatkozó intézményi kommunikáció költségeinek fedezésére is kell fordítani, amelyek kapcsolódnak a 2. cikkben említett célkitűzésekhez.




  (3)
     
  A különböző tagállamokban és partnerállamokban jelen lévő különféle szervezetek bevonásának biztosítása érdekében az EU minden lehetséges kedvezményezettet a lehető legrészletesebben tájékoztat a finanszírozási lehetőségekről. A pályázóknak hozzáféréssel kell rendelkezniük egy kapcsolattartó ponthoz, amely támogatást nyújt részükre, válaszol a pályázati eljárással kapcsolatos kérdéseikre és a beküldés előtt ellenőrizni tudja, hogy pályázati csomagjuk teljes-e. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(2)   A Bizottság tájékoztatási és kommunikációs tevékenységeket végez a programhoz, valamint annak intézkedéseihez és eredményeihez kapcsolódóan. A programhoz allokált pénzügyi forrásokat ezenfelül az Unió azon politikai prioritásaira vonatkozó intézményi kommunikáció költségeinek fedezésére is kell fordítani, amelyek kapcsolódnak a 2. cikkben említett célkitűzésekhez.

(2)   A Bizottság tájékoztatási és kommunikációs tevékenységeket végez a programhoz, valamint annak intézkedéseihez és eredményeihez kapcsolódóan,
  mindenekelőtt a Europe Direct Tájékoztató Központok hálózatán keresztül
  . A programhoz allokált pénzügyi forrásokat ezenfelül az Unió azon politikai prioritásaira vonatkozó intézményi kommunikáció költségeinek fedezésére is kell fordítani, amelyek kapcsolódnak a 2. cikkben említett célkitűzésekhez.

(3)
     
  A különböző tagállamokban és partnerállamokban jelen lévő különféle szervezetek bevonásának biztosítása érdekében az EU minden lehetséges kedvezményezettet a lehető legrészletesebben tájékoztat a finanszírozási lehetőségekről. A pályázóknak hozzáféréssel kell rendelkezniük egy kapcsolattartó ponthoz, amely támogatást nyújt részükre, válaszol a pályázati eljárással kapcsolatos kérdéseikre és a beküldés előtt ellenőrizni tudja, hogy pályázati csomagjuk teljes-e.

Indokolás

Indokolás

Az összes érintett helyi és regionális önkormányzatot és minden egyéb érdekelt felet a lehető legjobban és legrészletesebben tájékoztatni kell a kínálkozó lehetőségekről, hogy azokat ne csak az EU kiemelt partnerei vagy a legtájékozottabb szervezetek tudják kiaknázni.

II.   POLITIKAI AJÁNLÁSOK

POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK EURÓPAI BIZOTTSÁGA (RB)

| 1. | ismételten sajnálatát fejezi ki a következő többéves pénzügyi keret javasolt nagysága miatt, amely alááshatja az elérni kívánt hatást az egyes uniós szakpolitikai területeken. Az RB határozottan ellenzi a kohéziós politika és a közös agrárpolitika területén javasolt költségvetési csökkentéseket, amelyek káros hatást gyakorolnának az uniós régiók és városok fejlődésére. Ezért az RB ismét határozottan azt kéri, hogy a jövőbeli többéves pénzügyi keretet az EU-27 bruttó nemzeti jövedelmének legalább 1,3%-ában határozzák meg, hogy így olyan költségvetést lehessen garantálni, amely arányos az uniós polgárok igényeivel, elvárásaival és azzal, hogy mely kérdésekre várnak megoldást az EU-tól; |
| --- | --- |

1.

ismételten sajnálatát fejezi ki a következő többéves pénzügyi keret javasolt nagysága miatt, amely alááshatja az elérni kívánt hatást az egyes uniós szakpolitikai területeken. Az RB határozottan ellenzi a kohéziós politika és a közös agrárpolitika területén javasolt költségvetési csökkentéseket, amelyek káros hatást gyakorolnának az uniós régiók és városok fejlődésére. Ezért az RB ismét határozottan azt kéri, hogy a jövőbeli többéves pénzügyi keretet az EU-27 bruttó nemzeti jövedelmének legalább 1,3%-ában határozzák meg, hogy így olyan költségvetést lehessen garantálni, amely arányos az uniós polgárok igényeivel, elvárásaival és azzal, hogy mely kérdésekre várnak megoldást az EU-tól;

| 2. | komolyan aggódik, amiért a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló tanácsi megbeszélések lassan haladnak előre, illetve felteszi a kérdést, hogy továbbra is tartható-e az az ütemterv, amelyet júniusban határoztak meg a vezetők, és amelynek értelmében 2019 végéig le kellene zárni a többéves pénzügyi keretről folytatott tárgyalásokat. Arra kéri az Európai Bizottságot, hogy sürgősen terjesszen elő egy vészhelyzeti tervet, amellyel elkerülhető, hogy a többéves pénzügyi keret késői elfogadása esetén esetleg félbeszakadjanak programok; |
| --- | --- |

2.

komolyan aggódik, amiért a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló tanácsi megbeszélések lassan haladnak előre, illetve felteszi a kérdést, hogy továbbra is tartható-e az az ütemterv, amelyet júniusban határoztak meg a vezetők, és amelynek értelmében 2019 végéig le kellene zárni a többéves pénzügyi keretről folytatott tárgyalásokat. Arra kéri az Európai Bizottságot, hogy sürgősen terjesszen elő egy vészhelyzeti tervet, amellyel elkerülhető, hogy a többéves pénzügyi keret késői elfogadása esetén esetleg félbeszakadjanak programok;

| 3. | hangsúlyozza, hogy egy erős többéves pénzügyi kerethez megbízható és stabil saját forrásokra van szükség. Az RB egyetért azzal, hogy egyszerűsíteni kell a költségvetés bevételi oldalát, és különösen jónak tartja azt a javaslatot, hogy fokozatosan töröljék el az összes kedvezményt a tagállamokkal összefüggésben, illetve egyszerűsítsék a héaalapú hozzájárulásokat. Az RB emlékeztet arra, hogy mindaddig nem lehet a többéves pénzügyi keret kiadási oldalával kapcsolatban megállapodásra jutni, amíg nem sikerül megfelelő előrelépést elérni a bevételi oldalán; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy egy erős többéves pénzügyi kerethez megbízható és stabil saját forrásokra van szükség. Az RB egyetért azzal, hogy egyszerűsíteni kell a költségvetés bevételi oldalát, és különösen jónak tartja azt a javaslatot, hogy fokozatosan töröljék el az összes kedvezményt a tagállamokkal összefüggésben, illetve egyszerűsítsék a héaalapú hozzájárulásokat. Az RB emlékeztet arra, hogy mindaddig nem lehet a többéves pénzügyi keret kiadási oldalával kapcsolatban megállapodásra jutni, amíg nem sikerül megfelelő előrelépést elérni a bevételi oldalán;

| 4. | üdvözli az Európai Bizottság arra irányuló erőfeszítéseit, hogy hatékony mechanizmusokat vezessen be a jogállamiság tiszteletben tartásának biztosítására, ideértve a három pilléren alapuló legutóbbi intézkedési tervet is (1. Az ismeretek bővítése és a közös jogállamisági kultúra kialakítása, 2. Megelőzés: a jogállamiság nemzeti szintű megerősítésére irányuló együttműködés és támogatás, 3. Reagálás: uniós szintű érvényesítés a nemzeti mechanizmusok kudarca esetén). Hangsúlyozza ennek kapcsán, hogy a helyi és regionális önkormányzatok – mint helyi szinten megválasztott szervek – kulcsszerepet játszhatnak a jogállamiság előmozdításában, illetve az azt fenyegető kockázatok felismerésében azzal, hogy bevonják a polgárokat a részvételi demokráciába, kiépítik a jogállamiság kultúráját és támogatják az e célból nélkülözhetetlen szervezeteket, többek között a szabad és független médiát. Ennek megfelelően meg kell erősíteni a helyi és regionális önkormányzatok szerepét a hárompilléres struktúrában. Ugyanakkor, bár üdvözli az Európai Bizottság által nyújtott biztosítékokat arra vonatkozóan, hogy az uniós végső kedvezményezettek számára zökkenőmentes finanszírozást kíván biztosítani arra az esetre, ha egy tagállam ellen eljárás indul, az RB továbbra is ellenzi azt a feltételt, amely a jogállamiság és a demokratikus elvek nemzeti szintű tiszteletben tartásának elmulasztása esetén korlátozza a helyi és regionális önkormányzatok számára a kohéziós politika keretében biztosított finanszírozáshoz való hozzáférést. Az RB ezért azt várja az Európai Bizottságtól, hogy további intézkedéseket dolgozzon ki a végső kedvezményezettek érdekeinek védelme érdekében, és megismétli azt a korábbi kérését, hogy rögzítsenek egyértelmű kritériumokat annak meghatározására, hogy mi számít általános hiányosságnak a jogállamiság tekintetében; |
| --- | --- |

4.

üdvözli az Európai Bizottság arra irányuló erőfeszítéseit, hogy hatékony mechanizmusokat vezessen be a jogállamiság tiszteletben tartásának biztosítására, ideértve a három pilléren alapuló legutóbbi intézkedési tervet is (1. Az ismeretek bővítése és a közös jogállamisági kultúra kialakítása, 2. Megelőzés: a jogállamiság nemzeti szintű megerősítésére irányuló együttműködés és támogatás, 3. Reagálás: uniós szintű érvényesítés a nemzeti mechanizmusok kudarca esetén). Hangsúlyozza ennek kapcsán, hogy a helyi és regionális önkormányzatok – mint helyi szinten megválasztott szervek – kulcsszerepet játszhatnak a jogállamiság előmozdításában, illetve az azt fenyegető kockázatok felismerésében azzal, hogy bevonják a polgárokat a részvételi demokráciába, kiépítik a jogállamiság kultúráját és támogatják az e célból nélkülözhetetlen szervezeteket, többek között a szabad és független médiát. Ennek megfelelően meg kell erősíteni a helyi és regionális önkormányzatok szerepét a hárompilléres struktúrában. Ugyanakkor, bár üdvözli az Európai Bizottság által nyújtott biztosítékokat arra vonatkozóan, hogy az uniós végső kedvezményezettek számára zökkenőmentes finanszírozást kíván biztosítani arra az esetre, ha egy tagállam ellen eljárás indul, az RB továbbra is ellenzi azt a feltételt, amely a jogállamiság és a demokratikus elvek nemzeti szintű tiszteletben tartásának elmulasztása esetén korlátozza a helyi és regionális önkormányzatok számára a kohéziós politika keretében biztosított finanszírozáshoz való hozzáférést. Az RB ezért azt várja az Európai Bizottságtól, hogy további intézkedéseket dolgozzon ki a végső kedvezményezettek érdekeinek védelme érdekében, és megismétli azt a korábbi kérését, hogy rögzítsenek egyértelmű kritériumokat annak meghatározására, hogy mi számít általános hiányosságnak a jogállamiság tekintetében;

| 5. | üdvözli az Európai Bizottság arra irányuló javaslatait, hogy a többéves pénzügyi keretet rugalmasabbá kell tenni, időben kezelve az új és előre nem látható kihívásokat, ugyanakkor ellenzi az összevont egységes tartalékeszköz elképzelését, amelyet a Tanács javasolt a tárgyalási keretdokumentumban. Hangsúlyozza, hogy egyensúlyt kell teremteni a nagyobb rugalmasság és a programok – különösen a megosztott irányítás alá tartozó programok – hosszú távú tervezési biztonsága között; |
| --- | --- |

5.

üdvözli az Európai Bizottság arra irányuló javaslatait, hogy a többéves pénzügyi keretet rugalmasabbá kell tenni, időben kezelve az új és előre nem látható kihívásokat, ugyanakkor ellenzi az összevont egységes tartalékeszköz elképzelését, amelyet a Tanács javasolt a tárgyalási keretdokumentumban. Hangsúlyozza, hogy egyensúlyt kell teremteni a nagyobb rugalmasság és a programok – különösen a megosztott irányítás alá tartozó programok – hosszú távú tervezési biztonsága között;

| 6. | egyetért azzal az európai parlamenti felvetéssel, hogy félidőben teljeskörűen felül kellene vizsgálni a többéves pénzügyi keretet, mert ezzel alaposan ki lehet elemezni egyrészt, hogy milyen eredményeket sikerült elérni a fő célkitűzések megvalósításában – különösen az éghajlatváltozás, illetve a fenntartható fejlődési célok általános érvényesítése terén –, másrészt pedig hogy miként alkalmazták az összes rugalmassági eszközt, és hogyan lehetne azokat átalakítani, illetve hogy adott esetben hogyan lehetne érdemben kiigazítani a többéves pénzügyi keret egyes tételeit, ideértve esetleg új tételek vagy felső határok bevezetését is; |
| --- | --- |

6.

egyetért azzal az európai parlamenti felvetéssel, hogy félidőben teljeskörűen felül kellene vizsgálni a többéves pénzügyi keretet, mert ezzel alaposan ki lehet elemezni egyrészt, hogy milyen eredményeket sikerült elérni a fő célkitűzések megvalósításában – különösen az éghajlatváltozás, illetve a fenntartható fejlődési célok általános érvényesítése terén –, másrészt pedig hogy miként alkalmazták az összes rugalmassági eszközt, és hogyan lehetne azokat átalakítani, illetve hogy adott esetben hogyan lehetne érdemben kiigazítani a többéves pénzügyi keret egyes tételeit, ideértve esetleg új tételek vagy felső határok bevezetését is;

| 7. | üdvözli, hogy a tárgyalási keretdokumentum most olyan megfogalmazásokat tartalmaz, amelyek alapján az EU hosszú távú költségvetésének keretében finanszírozott valamennyi intézkedés meg kell hogy feleljen a nemek közötti egyenlőség elvének. Ezen túlmenően a nemek közötti egyenlőség szempontját érvényesítő költségvetés-tervezést el kell mélyíteni, ki kell terjeszteni és szisztematikussá kell tenni, és mielőbb el kell fogadni egy új hosszú távú stratégiát a nemek közötti egyenlőségre vonatkozóan; |
| --- | --- |

7.

üdvözli, hogy a tárgyalási keretdokumentum most olyan megfogalmazásokat tartalmaz, amelyek alapján az EU hosszú távú költségvetésének keretében finanszírozott valamennyi intézkedés meg kell hogy feleljen a nemek közötti egyenlőség elvének. Ezen túlmenően a nemek közötti egyenlőség szempontját érvényesítő költségvetés-tervezést el kell mélyíteni, ki kell terjeszteni és szisztematikussá kell tenni, és mielőbb el kell fogadni egy új hosszú távú stratégiát a nemek közötti egyenlőségre vonatkozóan;

| 8. | megjegyzi, hogy földrajzi elhelyezkedésük, illetve kereskedelmi kapcsolataik jellege és/vagy mértéke miatt egyes régiókat a többinél komolyabban érintenek majd az Egyesült Királyság Unióból való kilépésének következményei. Az RB ezért fontosnak tartja, hogy gyakorlati megoldásokat találjunk az olyan kihívások kezelésére, amelyek az Egyesült Királyság kilépését követően az érintett régiók előtt állnak majd. Arra kéri az Európai Bizottságot, az Európai Parlamentet és a Tanácsot, hogy szavatolják, hogy egy, az Egyesült Királyság rendezetlen kilépése miatt bekövetkező szerkezetátalakítás elég indok lesz az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA), az Európai Szolidaritási Alap és az Európai Szociális Alap+ (ESZA+) ad hoc igénybevételére. Emellett ismét azt kéri az Európai Bizottságtól, hogy vizsgálja meg, hogy strukturáltabb közép- és hosszú távú válaszlépésként nincs-e szükség egy olyan stabilizációs alapra, amelyet az Egyesült Királyság EU-ból való kilépése által leginkább érintett régiók vehetnek igénybe, és amelyhez többletforrásokat kellene biztosítani ahelyett, hogy a kohéziós politika forrásait használnánk fel hozzá; |
| --- | --- |

8.

megjegyzi, hogy földrajzi elhelyezkedésük, illetve kereskedelmi kapcsolataik jellege és/vagy mértéke miatt egyes régiókat a többinél komolyabban érintenek majd az Egyesült Királyság Unióból való kilépésének következményei. Az RB ezért fontosnak tartja, hogy gyakorlati megoldásokat találjunk az olyan kihívások kezelésére, amelyek az Egyesült Királyság kilépését követően az érintett régiók előtt állnak majd. Arra kéri az Európai Bizottságot, az Európai Parlamentet és a Tanácsot, hogy szavatolják, hogy egy, az Egyesült Királyság rendezetlen kilépése miatt bekövetkező szerkezetátalakítás elég indok lesz az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA), az Európai Szolidaritási Alap és az Európai Szociális Alap+ (ESZA+) ad hoc igénybevételére. Emellett ismét azt kéri az Európai Bizottságtól, hogy vizsgálja meg, hogy strukturáltabb közép- és hosszú távú válaszlépésként nincs-e szükség egy olyan stabilizációs alapra, amelyet az Egyesült Királyság EU-ból való kilépése által leginkább érintett régiók vehetnek igénybe, és amelyhez többletforrásokat kellene biztosítani ahelyett, hogy a kohéziós politika forrásait használnánk fel hozzá;

| 9. | ismételten aggodalmának ad hangot amiatt, hogy az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapot (EMVA) kiveszik a közös rendelkezésekről szóló rendelet (CPR) hatálya alól, ez ugyanis veszélyezteti a strukturális és beruházási alapok integrált megközelítésének érvényesülését a vidéki térségekben. Ezért kéri, hogy az EMVA-t újra illesszék be a közös rendelkezésekről szóló rendeletbe; |
| --- | --- |

9.

ismételten aggodalmának ad hangot amiatt, hogy az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapot (EMVA) kiveszik a közös rendelkezésekről szóló rendelet (CPR) hatálya alól, ez ugyanis veszélyezteti a strukturális és beruházási alapok integrált megközelítésének érvényesülését a vidéki térségekben. Ezért kéri, hogy az EMVA-t újra illesszék be a közös rendelkezésekről szóló rendeletbe;

| 10. | emlékeztet arra, hogy az ESZA+ mint a szociális jogok európai pillére végrehajtásának kulcsfontosságú eszköze továbbra is a kohéziós politika alapvető pillére kell, hogy maradjon. Ennek alapján üdvözli, hogy a Tanács – a jelenlegi tárgyalási keretdokumentum tervezetében – azt javasolja, hogy hozzanak létre külön alfejezetet a gazdasági, társadalmi és területi kohézióhoz; |
| --- | --- |

10.

emlékeztet arra, hogy az ESZA+ mint a szociális jogok európai pillére végrehajtásának kulcsfontosságú eszköze továbbra is a kohéziós politika alapvető pillére kell, hogy maradjon. Ennek alapján üdvözli, hogy a Tanács – a jelenlegi tárgyalási keretdokumentum tervezetében – azt javasolja, hogy hozzanak létre külön alfejezetet a gazdasági, társadalmi és területi kohézióhoz;

| 11. | hangsúlyozza, hogy milyen fontos a partnerség és a többszintű kormányzás elve, és határozottan ellenez minden olyan kísérletet, amely a közös rendelkezésekről szóló rendeletjavaslat 6. cikkében foglalt rendelkezések meggyengítésére irányul. Kéri továbbá, hogy a partnerségi megállapodások és tervek előkészítése és végrehajtása során maradéktalanul érvényesítsék a magatartási kódexben foglaltakat, hogy a helyi és regionális önkormányzatok bevonása teljes körű partnerséggé váljon; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy milyen fontos a partnerség és a többszintű kormányzás elve, és határozottan ellenez minden olyan kísérletet, amely a közös rendelkezésekről szóló rendeletjavaslat 6. cikkében foglalt rendelkezések meggyengítésére irányul. Kéri továbbá, hogy a partnerségi megállapodások és tervek előkészítése és végrehajtása során maradéktalanul érvényesítsék a magatartási kódexben foglaltakat, hogy a helyi és regionális önkormányzatok bevonása teljes körű partnerséggé váljon;

| 12. | hangsúlyozza, hogy milyen fontosak a partnerségi megállapodások – egyrészt az alapok közötti stratégiai koordináció miatt, másrészt pedig azért, mert így már a folyamat korai szakaszában konzultálni lehet a helyi és regionális önkormányzatokkal, illetve más partnerekkel. Ezért kéri, hogy – az alapokból származó források összegétől vagy a programok számától függetlenül – továbbra is legyenek kötelezőek a partnerségi megállapodások; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy milyen fontosak a partnerségi megállapodások – egyrészt az alapok közötti stratégiai koordináció miatt, másrészt pedig azért, mert így már a folyamat korai szakaszában konzultálni lehet a helyi és regionális önkormányzatokkal, illetve más partnerekkel. Ezért kéri, hogy – az alapokból származó források összegétől vagy a programok számától függetlenül – továbbra is legyenek kötelezőek a partnerségi megállapodások;

| 13. | ismét határozottan elutasítja a makrogazdasági feltételesség minden olyan negatív koncepcióját, amelynek alapján az esb-alapok és a gazdaságpolitikai irányítás összekapcsolásának eredményeként a regionális és települési önkormányzatokat „büntetnék” a nemzeti kormány mulasztásaiért. Ezzel kapcsolatban az RB teljes mértékben támogatja azt az európai parlamenti javaslatot, hogy töröljék a közös rendelkezésekről szóló rendelet 15. cikkét; |
| --- | --- |

13.

ismét határozottan elutasítja a makrogazdasági feltételesség minden olyan negatív koncepcióját, amelynek alapján az esb-alapok és a gazdaságpolitikai irányítás összekapcsolásának eredményeként a regionális és települési önkormányzatokat „büntetnék” a nemzeti kormány mulasztásaiért. Ezzel kapcsolatban az RB teljes mértékben támogatja azt az európai parlamenti javaslatot, hogy töröljék a közös rendelkezésekről szóló rendelet 15. cikkét;

| 14. | a közös rendelkezésekről szóló rendelet 21. cikke kapcsán ragaszkodik ahhoz, hogy a program pénzügyi előirányzatainak legfeljebb 5%-ára korlátozzák az alapok közötti, illetve az alapokból a közvetlen vagy közvetett irányítás alá tartozó egyéb uniós eszközökbe történő átcsoportosításokat, melyekhez az illetékes irányító hatóság hozzájárulását is meg kell kérni. Emellett ezeknek az átcsoportosításoknak a kohéziós politika célkitűzéseinek szempontjából indokoltnak kell lenniük, meg kell felelniük a szubszidiaritás és a többszintű kormányzás elveinek, valamint nem gyengíthetik az alapok területalapú megközelítését; |
| --- | --- |

14.

a közös rendelkezésekről szóló rendelet 21. cikke kapcsán ragaszkodik ahhoz, hogy a program pénzügyi előirányzatainak legfeljebb 5%-ára korlátozzák az alapok közötti, illetve az alapokból a közvetlen vagy közvetett irányítás alá tartozó egyéb uniós eszközökbe történő átcsoportosításokat, melyekhez az illetékes irányító hatóság hozzájárulását is meg kell kérni. Emellett ezeknek az átcsoportosításoknak a kohéziós politika célkitűzéseinek szempontjából indokoltnak kell lenniük, meg kell felelniük a szubszidiaritás és a többszintű kormányzás elveinek, valamint nem gyengíthetik az alapok területalapú megközelítését;

| 15. | az Európai Parlament álláspontjával összhangban úgy véli, hogy a 2021–2027 közötti időszakra egy visszaminősített kategóriába sorolt régiók finanszírozását legalább a 2014–2020-as időszak szintjén kellene tartani; |
| --- | --- |

15.

az Európai Parlament álláspontjával összhangban úgy véli, hogy a 2021–2027 közötti időszakra egy visszaminősített kategóriába sorolt régiók finanszírozását legalább a 2014–2020-as időszak szintjén kellene tartani;

| 16. | ellenzi a közös rendelkezésekről szóló rendelet 22. cikkére vonatkozó tanácsi javaslatot, amely a tagállamok mérlegelésére bízná, hogy integrált területi eszközöket alkalmaznak-e vagy sem. Ehelyett inkább a területi eszközök nagyobb mértékű igénybevételét szorgalmazza a tagállamokban, valamint azt, hogy a megújult területfejlesztési menetrend megvalósítása és a kohéziós célok elérése érdekében az összes alapban kötelező jelleggel különítsenek el ehhez szükséges forrásokat; |
| --- | --- |

16.

ellenzi a közös rendelkezésekről szóló rendelet 22. cikkére vonatkozó tanácsi javaslatot, amely a tagállamok mérlegelésére bízná, hogy integrált területi eszközöket alkalmaznak-e vagy sem. Ehelyett inkább a területi eszközök nagyobb mértékű igénybevételét szorgalmazza a tagállamokban, valamint azt, hogy a megújult területfejlesztési menetrend megvalósítása és a kohéziós célok elérése érdekében az összes alapban kötelező jelleggel különítsenek el ehhez szükséges forrásokat;

| 17. | hangsúlyozza, hogy az EUMSZ 174. cikkével összhangban mind a partnerségi megállapodásokban, mind az ilyen programokban figyelembe kell venni a természeti vagy demográfiai hátrányban lévő területek, köztük a szigeti régiók sajátos helyzetét és egyedi szükségleteit; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza, hogy az EUMSZ 174. cikkével összhangban mind a partnerségi megállapodásokban, mind az ilyen programokban figyelembe kell venni a természeti vagy demográfiai hátrányban lévő területek, köztük a szigeti régiók sajátos helyzetét és egyedi szükségleteit;

| 18. | megerősíti álláspontját a közös rendelkezésekről szóló rendelet azon rendelkezéseivel kapcsolatban, amelyeket a Tanács bevett a tárgyalási keretdokumentumba. Elsősorban az alábbiakról van szó: a régiók támogathatósága, a regionális biztonsági háló, a társfinanszírozási arányok, az előfinanszírozás szintje, a kötelezettségvállalás visszavonására vonatkozó szabályok és a hagyományos területi együttműködés költségvetése; |
| --- | --- |

18.

megerősíti álláspontját a közös rendelkezésekről szóló rendelet azon rendelkezéseivel kapcsolatban, amelyeket a Tanács bevett a tárgyalási keretdokumentumba. Elsősorban az alábbiakról van szó: a régiók támogathatósága, a regionális biztonsági háló, a társfinanszírozási arányok, az előfinanszírozás szintje, a kötelezettségvállalás visszavonására vonatkozó szabályok és a hagyományos területi együttműködés költségvetése;

| 19. | hangsúlyozza, hogy javítani kell a helyi és regionális önkormányzatok adminisztratív és intézményi kapacitásán. Ezt az is alátámasztja, hogy 2019-ben 17 tagállam kapott olyan országspecifikus ajánlásokat, amelyekben felvetették a helyi és regionális szintű adminisztratív kapacitások kérdését. Figyelembe véve annak kockázatát, hogy csökkenhet a helyi és regionális önkormányzatok számára a megosztott irányítás keretében közvetlenül elérhető, kapacitásépítési intézkedésekre fordítható források összege, azt javasolja, hogy vizsgálják felül a közös rendelkezésekről szóló rendeletjavaslat 32. cikkét vagy a ERFA-ról/Kohéziós Alapról szóló rendeletjavaslat 2. cikkét, méghozzá úgy, hogy lehetőség nyíljon olyan intézkedésekre, mint amilyeneket a jelenlegi többéves pénzügyi keretben, valamennyi operatív programban a kohéziós politika 11. tematikus célkitűzésének keretében finanszíroznak; |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza, hogy javítani kell a helyi és regionális önkormányzatok adminisztratív és intézményi kapacitásán. Ezt az is alátámasztja, hogy 2019-ben 17 tagállam kapott olyan országspecifikus ajánlásokat, amelyekben felvetették a helyi és regionális szintű adminisztratív kapacitások kérdését. Figyelembe véve annak kockázatát, hogy csökkenhet a helyi és regionális önkormányzatok számára a megosztott irányítás keretében közvetlenül elérhető, kapacitásépítési intézkedésekre fordítható források összege, azt javasolja, hogy vizsgálják felül a közös rendelkezésekről szóló rendeletjavaslat 32. cikkét vagy a ERFA-ról/Kohéziós Alapról szóló rendeletjavaslat 2. cikkét, méghozzá úgy, hogy lehetőség nyíljon olyan intézkedésekre, mint amilyeneket a jelenlegi többéves pénzügyi keretben, valamennyi operatív programban a kohéziós politika 11. tematikus célkitűzésének keretében finanszíroznak;

| 20. | az ERFA keretében végrehajtott programok tekintetében azt szorgalmazza, hogy a források minden tagállamban az Európai Bizottság által javasolt paraméterek szerint csoportosított régiókategóriákra koncentrálódjanak, és egyetért az Európai Parlamenttel abban, hogy kellően indokolt esetekben (például a legkülső régiók esetében) a tagállamok az érintett régiókkal konzultálva kérhessék a tematikus koncentráció csökkentését a régiókategóriák szintjén. A „zöldebb és alacsony széndioxid-kibocsátású Európa” szakpolitikai célkitűzésre (2. célkitűzés) történő koncentráció célértéke minden régiókategóriára vetítve legalább 30%-os kellene hogy legyen annak érdekében, hogy az EU teljes mértékben teljesíteni tudja a Párizsi Megállapodásban vállalt kötelezettségeit; |
| --- | --- |

20.

az ERFA keretében végrehajtott programok tekintetében azt szorgalmazza, hogy a források minden tagállamban az Európai Bizottság által javasolt paraméterek szerint csoportosított régiókategóriákra koncentrálódjanak, és egyetért az Európai Parlamenttel abban, hogy kellően indokolt esetekben (például a legkülső régiók esetében) a tagállamok az érintett régiókkal konzultálva kérhessék a tematikus koncentráció csökkentését a régiókategóriák szintjén. A „zöldebb és alacsony széndioxid-kibocsátású Európa” szakpolitikai célkitűzésre (2. célkitűzés) történő koncentráció célértéke minden régiókategóriára vetítve legalább 30%-os kellene hogy legyen annak érdekében, hogy az EU teljes mértékben teljesíteni tudja a Párizsi Megállapodásban vállalt kötelezettségeit;

| 21. | egyetért az Európai Parlamenttel abban, hogy a nemzeti szinten rendelkezésre álló ERFA-források legalább 5%-át olyan nem városi jellegű térségek integrált területfejlesztésére kell elkülöníteni, amelyek természeti, földrajzi vagy demográfiai hátrányokkal vagy az új 10a. cikkben javasolt fogalommeghatározásoknak megfelelő kihívásokkal küzdenek. Ezek a stratégiák profitálhatnak a több alapra támaszkodó megközelítésből is, különösen az „intelligens falvakra vonatkozó megállapodáshoz” tartozó integrált projektek esetében; |
| --- | --- |

21.

egyetért az Európai Parlamenttel abban, hogy a nemzeti szinten rendelkezésre álló ERFA-források legalább 5%-át olyan nem városi jellegű térségek integrált területfejlesztésére kell elkülöníteni, amelyek természeti, földrajzi vagy demográfiai hátrányokkal vagy az új 10a. cikkben javasolt fogalommeghatározásoknak megfelelő kihívásokkal küzdenek. Ezek a stratégiák profitálhatnak a több alapra támaszkodó megközelítésből is, különösen az „intelligens falvakra vonatkozó megállapodáshoz” tartozó integrált projektek esetében;

| 22. | ismételten sajnálatát fejezi ki az Európai Bizottság arra irányuló javaslata miatt, hogy a kohéziós költségvetésen belül az európai területi együttműködésre fordítható források arányát 2,75%-ról 2,5%-ra csökkentsék, és határozottan ellenzi, hogy a tengeri határokon történő együttműködés az 1. „határokon átnyúló” elemből a 2. „transznacionális” elembe kerüljön át. Ezért határozottan támogatja azt az európai parlamenti javaslatot, hogy a közös rendelkezésekről szóló rendelet 104. cikkének (7) bekezdésében meghatározott allokációkat módosítsák annak érdekében, hogy a hagyományos területi együttműködés (1. és 4. elem) költségvetését a kohéziós költségvetés 3%-ának megfelelő mértékig növeljék; |
| --- | --- |

22.

ismételten sajnálatát fejezi ki az Európai Bizottság arra irányuló javaslata miatt, hogy a kohéziós költségvetésen belül az európai területi együttműködésre fordítható források arányát 2,75%-ról 2,5%-ra csökkentsék, és határozottan ellenzi, hogy a tengeri határokon történő együttműködés az 1. „határokon átnyúló” elemből a 2. „transznacionális” elembe kerüljön át. Ezért határozottan támogatja azt az európai parlamenti javaslatot, hogy a közös rendelkezésekről szóló rendelet 104. cikkének (7) bekezdésében meghatározott allokációkat módosítsák annak érdekében, hogy a hagyományos területi együttműködés (1. és 4. elem) költségvetését a kohéziós költségvetés 3%-ának megfelelő mértékig növeljék;

| 23. | hangsúlyozza az Interreg program jelentőségét, amely nélkülözhetetlennek bizonyult számos regionális önkormányzat számára, mind a legfontosabb kihívásokkal kapcsolatos tapasztalatok és gyakorlatok cseréje, mind pedig a regionális önkormányzatok közötti emberi kapcsolatok kiépítése és ezzel az európai identitás előmozdítása szempontjából; |
| --- | --- |

23.

hangsúlyozza az Interreg program jelentőségét, amely nélkülözhetetlennek bizonyult számos regionális önkormányzat számára, mind a legfontosabb kihívásokkal kapcsolatos tapasztalatok és gyakorlatok cseréje, mind pedig a regionális önkormányzatok közötti emberi kapcsolatok kiépítése és ezzel az európai identitás előmozdítása szempontjából;

| 24. | támogatja, hogy további 970 millió eurót irányozzanak elő olyan régióközi innovációs beruházásokra, amelyek a kiválóságot helyezik előtérbe, de közben előmozdítják a területi kohéziót is azzal, hogy segítik a kevésbé innovatív régiókat abban, hogy az európai régiók közötti innováció megvalósításának részesei legyenek. Semmiképpen sem szabad tovább csökkenteni az Interreg már egyébként is szűkös forrásait; |
| --- | --- |

24.

támogatja, hogy további 970 millió eurót irányozzanak elő olyan régióközi innovációs beruházásokra, amelyek a kiválóságot helyezik előtérbe, de közben előmozdítják a területi kohéziót is azzal, hogy segítik a kevésbé innovatív régiókat abban, hogy az európai régiók közötti innováció megvalósításának részesei legyenek. Semmiképpen sem szabad tovább csökkenteni az Interreg már egyébként is szűkös forrásait;

| 25. | úgy véli, hogy mivel a halászat mellett a feltörekvő kék gazdaságot, a tengerfelügyeletet és a tengeri környezet védelmét is finanszírozni kell, az ETHA teljes költségvetését a 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret legalább 1%-ára kellett volna emelni; |
| --- | --- |

25.

úgy véli, hogy mivel a halászat mellett a feltörekvő kék gazdaságot, a tengerfelügyeletet és a tengeri környezet védelmét is finanszírozni kell, az ETHA teljes költségvetését a 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret legalább 1%-ára kellett volna emelni;

| 26. | megismétli, hogy az ETHA-nak – innovatív projektek finanszírozására szolgáló regionális platformokkal – támogatnia kell az integrált tengerpolitikát és a kék gazdaság növekedését, valamint hogy az ETHA keretében működő nemzeti operatív programoknak magukban kellene foglalniuk egy, a halászati és tengeri ügyekben hatáskörrel rendelkező szubnacionális hatóságoknak szóló regionális operatív programot; |
| --- | --- |

26.

megismétli, hogy az ETHA-nak – innovatív projektek finanszírozására szolgáló regionális platformokkal – támogatnia kell az integrált tengerpolitikát és a kék gazdaság növekedését, valamint hogy az ETHA keretében működő nemzeti operatív programoknak magukban kellene foglalniuk egy, a halászati és tengeri ügyekben hatáskörrel rendelkező szubnacionális hatóságoknak szóló regionális operatív programot;

| 27. | javasolja, hogy az EU növelje a vidékfejlesztéshez nyújtott átfogó pénzügyi támogatást, amely az előző programozási időszakhoz képest jelentős mértékben csökkent. Ennek fényében ellenzi azt a javaslatot, hogy a közös agrárpolitikán (KAP) belül 28%-kal csökkentsék a vidékfejlesztési forrásokat, és ellenzi a KAP második pilléréből a KAP első pillérébe való átcsoportosítás lehetőségét; |
| --- | --- |

27.

javasolja, hogy az EU növelje a vidékfejlesztéshez nyújtott átfogó pénzügyi támogatást, amely az előző programozási időszakhoz képest jelentős mértékben csökkent. Ennek fényében ellenzi azt a javaslatot, hogy a közös agrárpolitikán (KAP) belül 28%-kal csökkentsék a vidékfejlesztési forrásokat, és ellenzi a KAP második pilléréből a KAP első pillérébe való átcsoportosítás lehetőségét;

| 28. | úgy véli, hogy csak az uniós költségvetés jelentős emelése indokolhatja az Európai horizont pénzügyi keretének újbóli meghatározását, amelynek aztán a harmadik pillérre és az Európai Kutatási Térség megerősítéséről szóló szakaszra kellene helyeznie a fő hangsúlyt, támogatva az ebben való szélesebb körű részvételt; |
| --- | --- |

28.

úgy véli, hogy csak az uniós költségvetés jelentős emelése indokolhatja az Európai horizont pénzügyi keretének újbóli meghatározását, amelynek aztán a harmadik pillérre és az Európai Kutatási Térség megerősítéséről szóló szakaszra kellene helyeznie a fő hangsúlyt, támogatva az ebben való szélesebb körű részvételt;

| 29. | szükségesnek tartja az ERASMUS+ program kibővítését annak érdekében, hogy megerősítsük a kohéziót az EU-ban, gondoskodjunk az európai integráció jobb elfogadásáról és ösztönözzük a találkozásokat fiatal európai polgárokkal; |
| --- | --- |

29.

szükségesnek tartja az ERASMUS+ program kibővítését annak érdekében, hogy megerősítsük a kohéziót az EU-ban, gondoskodjunk az európai integráció jobb elfogadásáról és ösztönözzük a találkozásokat fiatal európai polgárokkal;

| 30. | alapvetően fontosnak tartja, hogy pontos keretet biztosítsanak a különböző alapok és a keretprogram közötti szinergiákhoz. Hangsúlyozza, hogy nagyon fontos a közös építésen alapuló megközelítés, többek között a kiválósági pecsét létrehozása érdekében; |
| --- | --- |

30.

alapvetően fontosnak tartja, hogy pontos keretet biztosítsanak a különböző alapok és a keretprogram közötti szinergiákhoz. Hangsúlyozza, hogy nagyon fontos a közös építésen alapuló megközelítés, többek között a kiválósági pecsét létrehozása érdekében;

| 31. | határozottan ellenzi, hogy az illetékes irányító hatóság helyett a tagállamok döntsenek arról a lehetőségről, hogy a kohéziós politikai alapok egy részét átcsoportosítsák az Európai horizont programhoz. Az ilyen alapok hasznosítására vonatkozó intézkedésekről az említett hatóságnak és az Európai Bizottságnak közösen kell döntenie, biztosítva, hogy ezek a pénzeszközök visszakerüljenek az érintett földrajzi térséghez; |
| --- | --- |

31.

határozottan ellenzi, hogy az illetékes irányító hatóság helyett a tagállamok döntsenek arról a lehetőségről, hogy a kohéziós politikai alapok egy részét átcsoportosítsák az Európai horizont programhoz. Az ilyen alapok hasznosítására vonatkozó intézkedésekről az említett hatóságnak és az Európai Bizottságnak közösen kell döntenie, biztosítva, hogy ezek a pénzeszközök visszakerüljenek az érintett földrajzi térséghez;

| 32. | hangsúlyozza, hogy az EGAA-intézkedések megfelelő végrehajtása fontos szerepet játszhat a jelentős szerkezetátalakítás nyomán bekövetkező váratlan események hatásainak enyhítésében. Határozottan támogatja az Európai Parlament azon álláspontját, hogy az EGAA-ból származó pénzügyi hozzájárulások tervezett értékelésének tartalmaznia kell egy utólagos hatásvizsgálatot arról, hogy miként használták fel az alapot nemzeti, regionális és helyi szinten; |
| --- | --- |

32.

hangsúlyozza, hogy az EGAA-intézkedések megfelelő végrehajtása fontos szerepet játszhat a jelentős szerkezetátalakítás nyomán bekövetkező váratlan események hatásainak enyhítésében. Határozottan támogatja az Európai Parlament azon álláspontját, hogy az EGAA-ból származó pénzügyi hozzájárulások tervezett értékelésének tartalmaznia kell egy utólagos hatásvizsgálatot arról, hogy miként használták fel az alapot nemzeti, regionális és helyi szinten;

| 33. | üdvözli, hogy ki akarják bővíteni az EGAA feladat- és alkalmazási körét, amely így kiterjed majd minden jelentősebb váratlan szerkezetátalakításra, de arra kéri az Európai Parlamentet és a Tanácsot, hogy az európai bizottsági javaslatban szereplőknél alacsonyabb elbocsátási küszöbértékekben és hosszabb referencia-időszakokban állapodjanak meg; |
| --- | --- |

33.

üdvözli, hogy ki akarják bővíteni az EGAA feladat- és alkalmazási körét, amely így kiterjed majd minden jelentősebb váratlan szerkezetátalakításra, de arra kéri az Európai Parlamentet és a Tanácsot, hogy az európai bizottsági javaslatban szereplőknél alacsonyabb elbocsátási küszöbértékekben és hosszabb referencia-időszakokban állapodjanak meg;

| 34. | üdvözli az eurócsoport „Konvergenciát és versenyképességet szolgáló költségvetési eszköz” című, 2019. június 14-i jelentését, valamint azt, hogy az Európai Bizottság megválasztott elnöke létre akarja hozni ezt az eszközt az euróövezet számára, hogy „támogassa a tagállami növekedési reformokat és a beruházásokat” az euróövezetben, illetve azon uniós országok számára is, amelyek csatlakozni kívánnak az euróövezethez. A szubszidiaritás elvének való megfelelés érdekében azt kéri azonban az Európai Bizottságtól, hogy előzetesen javasoljon egy meghatározást az uniós pénzügyi támogatásra jogosult „strukturális reformok” fogalmára. Az ilyen reformoknak európai hozzáadott értékkel kell bírniuk, relevánsnak kell lenniük az uniós hatáskörök szempontjából, hozzá kell járulniuk a Szerződésekben szereplő kohéziós célkitűzések megvalósulásához, valamint a hosszú távú befektetések fellendítését és a közigazgatás minőségének javítását kell hogy szolgálják. A helyi és regionális önkormányzatoknak közvetlenül hozzá kell férniük ehhez az eszközhöz, hogy támogathassák beruházási és reformprojektjeiket, és hogy partnerként bevonják őket az eszköz intézkedéseinek kialakításába és végrehajtásába; |
| --- | --- |

34.

üdvözli az eurócsoport „Konvergenciát és versenyképességet szolgáló költségvetési eszköz” című, 2019. június 14-i jelentését, valamint azt, hogy az Európai Bizottság megválasztott elnöke létre akarja hozni ezt az eszközt az euróövezet számára, hogy „támogassa a tagállami növekedési reformokat és a beruházásokat” az euróövezetben, illetve azon uniós országok számára is, amelyek csatlakozni kívánnak az euróövezethez. A szubszidiaritás elvének való megfelelés érdekében azt kéri azonban az Európai Bizottságtól, hogy előzetesen javasoljon egy meghatározást az uniós pénzügyi támogatásra jogosult „strukturális reformok” fogalmára. Az ilyen reformoknak európai hozzáadott értékkel kell bírniuk, relevánsnak kell lenniük az uniós hatáskörök szempontjából, hozzá kell járulniuk a Szerződésekben szereplő kohéziós célkitűzések megvalósulásához, valamint a hosszú távú befektetések fellendítését és a közigazgatás minőségének javítását kell hogy szolgálják. A helyi és regionális önkormányzatoknak közvetlenül hozzá kell férniük ehhez az eszközhöz, hogy támogathassák beruházási és reformprojektjeiket, és hogy partnerként bevonják őket az eszköz intézkedéseinek kialakításába és végrehajtásába;

| 35. | üdvözli, hogy az Európai Bizottság megválasztott elnöke az európai szemesztert elsősorban az ENSZ fenntartható fejlődési céljait integráló eszköznek kívánja tekinteni. Vitaanyagából kiindulva az Európai Bizottságnak – megbízatásának első 100 napjában – hosszú távú növekedési és foglalkoztatási stratégiát kellene előterjesztenie, amely tartalmazza a fenntartható fejlődési célokat, a stratégia kialakításába és végrehajtásába pedig partnerként be kellene vonni a helyi és regionális önkormányzatokat is; |
| --- | --- |

35.

üdvözli, hogy az Európai Bizottság megválasztott elnöke az európai szemesztert elsősorban az ENSZ fenntartható fejlődési céljait integráló eszköznek kívánja tekinteni. Vitaanyagából kiindulva az Európai Bizottságnak – megbízatásának első 100 napjában – hosszú távú növekedési és foglalkoztatási stratégiát kellene előterjesztenie, amely tartalmazza a fenntartható fejlődési célokat, a stratégia kialakításába és végrehajtásába pedig partnerként be kellene vonni a helyi és regionális önkormányzatokat is;

| 36. | továbbra is úgy véli, hogy az, hogy az uniós költségvetés 25%-át kell felhasználni az éghajlatváltozás kezelésére, elégtelennek tűnik a Párizsi Megállapodás célkitűzéseinek eléréséhez. A következő pénzügyi keretben arra kellene törekedni, hogy 30% fölé növeljék azoknak a kiadásoknak a szintjét, amelyek hozzájárulnak az energiaágazat, az ipar és a közlekedés dekarbonizációjához és a körforgásos gazdaságra való átálláshoz. Ugyanakkor javítani kell az uniós költségvetés szénlábnyomát, többek között a fosszilis tüzelőanyagokra nyújtott állami támogatások megszüntetésével; |
| --- | --- |

36.

továbbra is úgy véli, hogy az, hogy az uniós költségvetés 25%-át kell felhasználni az éghajlatváltozás kezelésére, elégtelennek tűnik a Párizsi Megállapodás célkitűzéseinek eléréséhez. A következő pénzügyi keretben arra kellene törekedni, hogy 30% fölé növeljék azoknak a kiadásoknak a szintjét, amelyek hozzájárulnak az energiaágazat, az ipar és a közlekedés dekarbonizációjához és a körforgásos gazdaságra való átálláshoz. Ugyanakkor javítani kell az uniós költségvetés szénlábnyomát, többek között a fosszilis tüzelőanyagokra nyújtott állami támogatások megszüntetésével;

| 37. | egyetért azzal, hogy az Európai Bizottság megválasztott elnöke prioritásként kezeli, hogy megfelelő ipari stratégiák révén ösztönözzék, hogy az EU 2050-ig átálljon a klímasemlegességre, és hogy az európai széntermelő régiókban folyó strukturális átalakulás szociális, társadalmi-gazdasági és ökológiai hatásai által leginkább érintett személyeket és régiókat egy 4,8 milliárd eurós költségvetéssel rendelkező, új igazságos átállási alap révén támogassák. Úgy véli, hogy ennek az alapnak szorosan kapcsolódnia kell a kohéziós politika programjaihoz, illetve hogy az alapot további forrásokból, nem pedig a kohéziós politika rovására kell finanszírozni. Emellett elegendő mozgásteret kell hagyni a régiók számára a versenypolitikai szabályok tekintetében; |
| --- | --- |

37.

egyetért azzal, hogy az Európai Bizottság megválasztott elnöke prioritásként kezeli, hogy megfelelő ipari stratégiák révén ösztönözzék, hogy az EU 2050-ig átálljon a klímasemlegességre, és hogy az európai széntermelő régiókban folyó strukturális átalakulás szociális, társadalmi-gazdasági és ökológiai hatásai által leginkább érintett személyeket és régiókat egy 4,8 milliárd eurós költségvetéssel rendelkező, új igazságos átállási alap révén támogassák. Úgy véli, hogy ennek az alapnak szorosan kapcsolódnia kell a kohéziós politika programjaihoz, illetve hogy az alapot további forrásokból, nem pedig a kohéziós politika rovására kell finanszírozni. Emellett elegendő mozgásteret kell hagyni a régiók számára a versenypolitikai szabályok tekintetében;

| 38. | megjegyzi, hogy az Európai Parlament a 2020. évi költségvetési eljárásban két előkészítő intézkedést javasol az átalakulóban lévő szénrégiókra vonatkozóan. Ennek fényében úgy véli, hogy a minél hatékonyabb, decentralizált pénzügyi és politikai támogatás 2020 utáni biztosítása érdekében sürgősen meg kell kezdeni egy igazságos átállási alap létrehozását; |
| --- | --- |

38.

megjegyzi, hogy az Európai Parlament a 2020. évi költségvetési eljárásban két előkészítő intézkedést javasol az átalakulóban lévő szénrégiókra vonatkozóan. Ennek fényében úgy véli, hogy a minél hatékonyabb, decentralizált pénzügyi és politikai támogatás 2020 utáni biztosítása érdekében sürgősen meg kell kezdeni egy igazságos átállási alap létrehozását;

| 39. | a következő Kreatív Európa program kapcsán hangsúlyozza, hogy meg kell találni a megfelelő egyensúlyt a nagy, átfogó projektekre szánt források, illetve a helyi és regionális szintre összpontosító, többek között kkv-k által végrehajtott intézkedések és tevékenységek finanszírozása között. Azt is hangsúlyozza, hogy a következő többéves pénzügyi keret prioritásaiba jobban be kell építeni a kultúra és a kulturális örökség szempontjait, méghozzá úgy, hogy ezeket a szempontokat általános jelleggel megjelenítik minden szakpolitikában és szinergiákat alakítanak ki az egyéb programokkal és szakpolitikákkal; |
| --- | --- |

39.

a következő Kreatív Európa program kapcsán hangsúlyozza, hogy meg kell találni a megfelelő egyensúlyt a nagy, átfogó projektekre szánt források, illetve a helyi és regionális szintre összpontosító, többek között kkv-k által végrehajtott intézkedések és tevékenységek finanszírozása között. Azt is hangsúlyozza, hogy a következő többéves pénzügyi keret prioritásaiba jobban be kell építeni a kultúra és a kulturális örökség szempontjait, méghozzá úgy, hogy ezeket a szempontokat általános jelleggel megjelenítik minden szakpolitikában és szinergiákat alakítanak ki az egyéb programokkal és szakpolitikákkal;

| 40. | kiemeli, hogy a jelenlegi programozási időszakban az esb-alapokból 14 milliárd eurót irányoztak elő szélessávú struktúrák létrehozására. Ez nem zárja ki, hogy az Európai Beruházási Bankkal és egyéb fejlesztési bankokkal együttműködésben bővítsék a pénzügyi eszközöket (például a hitelfinanszírozásokat); |
| --- | --- |

40.

kiemeli, hogy a jelenlegi programozási időszakban az esb-alapokból 14 milliárd eurót irányoztak elő szélessávú struktúrák létrehozására. Ez nem zárja ki, hogy az Európai Beruházási Bankkal és egyéb fejlesztési bankokkal együttműködésben bővítsék a pénzügyi eszközöket (például a hitelfinanszírozásokat);

| 41. | úgy véli, hogy minimum kiindulási alapnak tekintendő az az európai bizottsági javaslat, hogy 9,2 milliárd eurót irányozzanak elő a 2021–2027 közötti időszakra szóló Digitális Európa programhoz, hiszen a digitális kohézió az Európai Unióról szóló szerződésben meghatározott területi kohézió szerves részét képezi, és szükségessé teszi a digitális készségek és a digitális infrastruktúra terén mutatkozó űr megszüntetését az EU-ban. Ennek kapcsán rámutat arra, hogy a mesterséges intelligencia fejlesztéséhez jelentős pénzügyi forrásokat kell rendelkezésre bocsátani; |
| --- | --- |

41.

úgy véli, hogy minimum kiindulási alapnak tekintendő az az európai bizottsági javaslat, hogy 9,2 milliárd eurót irányozzanak elő a 2021–2027 közötti időszakra szóló Digitális Európa programhoz, hiszen a digitális kohézió az Európai Unióról szóló szerződésben meghatározott területi kohézió szerves részét képezi, és szükségessé teszi a digitális készségek és a digitális infrastruktúra terén mutatkozó űr megszüntetését az EU-ban. Ennek kapcsán rámutat arra, hogy a mesterséges intelligencia fejlesztéséhez jelentős pénzügyi forrásokat kell rendelkezésre bocsátani;

| 42. | a Jogok és értékek program kapcsán azt kéri, hogy az uniós intézmények a tagállamokkal együtt segítsék egy „Európai kapcsolattartók” hálózat létrehozását, hogy a helyi képviselőket tájékoztassák az aktuális uniós történésekről és segítsék őket abban, hogy minél jobban meg tudjanak felelni a polgárok elvárásainak; ez segíteni fogja, hogy lépéseket tegyünk a polgárok uniós kérdésektől való elszakadása ellen; |
| --- | --- |

42.

a Jogok és értékek program kapcsán azt kéri, hogy az uniós intézmények a tagállamokkal együtt segítsék egy „Európai kapcsolattartók” hálózat létrehozását, hogy a helyi képviselőket tájékoztassák az aktuális uniós történésekről és segítsék őket abban, hogy minél jobban meg tudjanak felelni a polgárok elvárásainak; ez segíteni fogja, hogy lépéseket tegyünk a polgárok uniós kérdésektől való elszakadása ellen;

| 43. | a Menekültügyi és Migrációs Alap létrehozásáról szóló rendeletjavaslatra vonatkozó európai parlamenti állásponttal összhangban ismételten kéri, hogy biztosítsanak közvetlen hozzáférést a helyi és regionális önkormányzatok és képviseleti szerveik számára a jelenlegi Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap utódalapja által nyújtott finanszírozáshoz, és ismételten hangsúlyozza, hogy milyen fontos a partnerségi elv következetes alkalmazása. Hangsúlyozza, hogy minél előbb növelni kell ennek az alapnak a teljes keretösszegét, hogy megfelelő finanszírozást lehessen biztosítani a benne szereplő célkitűzések eléréséhez és kiegyensúlyozott megközelítést lehessen garantálni az összes migrációval és integrációval kapcsolatos fellépéshez és politikához; |
| --- | --- |

43.

a Menekültügyi és Migrációs Alap létrehozásáról szóló rendeletjavaslatra vonatkozó európai parlamenti állásponttal összhangban ismételten kéri, hogy biztosítsanak közvetlen hozzáférést a helyi és regionális önkormányzatok és képviseleti szerveik számára a jelenlegi Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap utódalapja által nyújtott finanszírozáshoz, és ismételten hangsúlyozza, hogy milyen fontos a partnerségi elv következetes alkalmazása. Hangsúlyozza, hogy minél előbb növelni kell ennek az alapnak a teljes keretösszegét, hogy megfelelő finanszírozást lehessen biztosítani a benne szereplő célkitűzések eléréséhez és kiegyensúlyozott megközelítést lehessen garantálni az összes migrációval és integrációval kapcsolatos fellépéshez és politikához;

| 44. | a Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszköz létrehozásáról szóló rendeletjavaslatra vonatkozó európai parlamenti állásponttal összhangban azt kéri, hogy – a civil társadalomnak biztosítotthoz hasonló, kiemelt helyet garantálva számukra – vonják be a helyi és regionális önkormányzatokat a tematikus pillérbe, melyhez 500 millió eurós külön költségvetést kell előirányozni; |
| --- | --- |

44.

a Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszköz létrehozásáról szóló rendeletjavaslatra vonatkozó európai parlamenti állásponttal összhangban azt kéri, hogy – a civil társadalomnak biztosítotthoz hasonló, kiemelt helyet garantálva számukra – vonják be a helyi és regionális önkormányzatokat a tematikus pillérbe, melyhez 500 millió eurós külön költségvetést kell előirányozni;

| 45. | arra kéri az elnököt, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Európai Bizottságnak, az Európai Parlamentnek, a Tanács finn elnökségének, valamint az Európai Tanács elnökének. |
| --- | --- |

45.

arra kéri az elnököt, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Európai Bizottságnak, az Európai Parlamentnek, a Tanács finn elnökségének, valamint az Európai Tanács elnökének.

Kelt Brüsszelben, 2019. október 8-án.

a Régiók Európai Bizottsága

elnöke

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

| 5.2.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 39/7 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 39/7

---

A Régiók Európai Bizottsága állásfoglalása – A 2019. évi európai szemeszter és előretekintés a 2020. évi éves növekedési jelentésre

(2020/C 39/02)

Előterjesztő: az EPP, a PES, az Renew Europe, az EA és az ECR politikai csoport

A RÉGIÓK EURÓPAI BIZOTTSÁGA (RB),

| — | tekintettel az Európai Bizottságnak a 2019. évi éves növekedési jelentésről szóló közleményére (1) és a 2019. évi európai szemeszterre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottságnak a 2019. évi éves növekedési jelentésről szóló közleményére (1) és a 2019. évi európai szemeszterre,

| — | tekintettel az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló és a 2019. évi éves növekedési jelentésre előretekintő, 2018. október 10-i állásfoglalására (2), valamint „Az európai szemeszter és a kohéziós politika: a strukturális reformok és a hosszú távú beruházások összehangolása” című, 2019. április 10-i véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló és a 2019. évi éves növekedési jelentésre előretekintő, 2018. október 10-i állásfoglalására (2), valamint „Az európai szemeszter és a kohéziós politika: a strukturális reformok és a hosszú távú beruházások összehangolása” című, 2019. április 10-i véleményére,

| — | tekintettel az Európai Parlament „A gazdaságpolitikai koordináció európai szemesztere: a 2019. évi éves növekedési jelentés” című, 2019. március 13-i állásfoglalására (3); |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament „A gazdaságpolitikai koordináció európai szemesztere: a 2019. évi éves növekedési jelentés” című, 2019. március 13-i állásfoglalására (3);

| 1. | üdvözli, hogy a 2019. évi éves növekedési jelentés a fenntartható és inkluzív növekedést elősegítő beruházásokra és reformokra összpontosít, mint olyan eszközökre, amelyek javítják a versenyképességet és a kohéziót a tagállamok és régiók között és azokon belül is, valamint összehangolják az összes uniós beruházási politikát, köztük a kohéziós politikát is; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kitart amellett, hogy az európai szemeszter folyamatának strukturális reformjai iránti elkötelezettség és a reformok hatékonyságának biztosítása érdekében – a partnerség és a többszintű kormányzás elvei alapján (4), valamint a Régiók Bizottságának a helyi és regionális önkormányzatok európai szemeszterbe való bevonására vonatkozó magatartási kódexre irányuló javaslatának felhasználásával (5) – a helyi és regionális önkormányzatokat hivatalosan be kell vonni a folyamatba; |
| --- | --- |

2.

| 3. | megjegyzi, hogy a növekedés lassul, és hogy a kereskedelmi feszültségek, valamint a megállapodás nélküli brexit kockázata bizonytalan környezetet teremtenek, amely fékezi a beruházásokat. Ezzel összefüggésben sürgeti az EU-t, hogy fontolja meg olyan intézkedések előreütemezését, amelyek az uniós beruházási programok fellendítését célozzák, és támogassa azokat a területeket, amelyeket leginkább érinthet egy megállapodás nélküli brexit; |
| --- | --- |

3.

| 4. | hangsúlyozza, hogy a közberuházások országos szinten jelentősen csökkentek, és továbbra is túl alacsonyak, különösen a válság által leginkább érintett országokban; megjegyzi, hogy súlyos költségvetési megszorítások idején a folyó kiadásokat közel sem csökkentették olyan mértékben, mint a beruházásokat; hangsúlyozza, hogy az EU-ban a közberuházások több mint feléért felelős szubnacionális kormányzatoknak aránytalanul csökkenteniük kellett beruházásaikat (6); |
| --- | --- |

4.

| 5. | kéri az Európai Bizottságot, hogy még a Stabilitási és Növekedési Paktum 2020-ban tervezett reformja előtt terjesszen elő értékelést a Stabilitási és Növekedési Paktum rugalmassági záradékainak 2015 óta történő alkalmazásáról. Úgy véli, hogy a Stabilitási és Növekedési Paktum reformjának egyértelműbb szabályokhoz kellene vezetnie, amelyek segítenek elkerülni a prociklikus költségvetési politikákat, lehetővé teszik a legsérülékenyebb gazdaságok számára az észszerű és tartós adósságcsökkentést alacsony infláció mellett, kiveszik a kohéziós politikai programok nemzeti társfinanszírozását a Stabilitási és Növekedési Paktum felső határainak elszámolásából és bevezetnek egy olyan költségvetési számviteli „aranyszabályt”, amely minden szinten biztosítja a közigazgatási szervek számára azt a költségvetési mozgásteret, amelyre szükségük van a fenntartható fejlődés biztosításához nélkülözhetetlen hosszú távú beruházásokhoz; |
| --- | --- |

5.

| 6. | hangsúlyozza, hogy a megfelelő költségvetési mozgástérrel rendelkező tagállamoknak szerepet kell vállalniuk a hosszú távú növekedés fellendítéséhez szükséges közberuházásokban, ami csökkentené az EU-ban és az euróövezetben tapasztalható makrogazdasági egyensúlyhiányt; |
| --- | --- |

6.

| 7. | határozottan támogatja az Európai Bizottság megválasztott elnökének azon kötelezettségvállalását, hogy az európai szemesztert elsősorban az ENSZ fenntartható fejlődési céljait integráló eszköznek tekinti; |
| --- | --- |

7.

| 8. | elvben üdvözli az Európai Bizottság megválasztott elnökének azon szándékát, hogy egy fenntartható európai beruházási tervet terjesszen elő, hogy a következő évtizedben 1 billió EUR összértékben az EU-ban mindenütt beruházásokat támogasson, ugyanakkor további pontosítást vár arra vonatkozóan, hogy ez a terv hogyan kapcsolódik elsősorban az InvestEU programhoz, és hogyan befolyásolja az EU régióiban és városaiban a beruházásokat. Támogatja továbbá az Európai Bizottság megválasztott elnökének azon szándékát, hogy zöld finanszírozásra vonatkozó stratégiát terjesszen elő; |
| --- | --- |

8.

| 9. | egyetért azzal, hogy az Európai Bizottság megválasztott elnöke prioritásként kezeli, hogy megfelelő ipari stratégiák révén ösztönözzék, hogy az EU 2050-ig átálljon a klímasemlegességre, és hogy a leginkább érintett személyeket és régiókat egy új igazságos átállási alap révén támogassák. Úgy véli, hogy ennek az alapnak elsősorban abban kellene segítenie, hogy mérsékelje az európai széntermelő régiókban folyó strukturális átalakulás szociális, társadalmi-gazdasági és ökológiai hatásait; |
| --- | --- |

9.

| 10. | hangsúlyozza, hogy az Európai Unió által megtárgyalt és megkötött kereskedelmi megállapodásoknak hozzá kell járulniuk a fenntartható fejlődési célok eléréséhez; |
| --- | --- |

10.

| 11. | megjegyzi, hogy az országspecifikus ajánlások végrehajtása továbbra is lassú és egyenetlen, és úgy véli, hogy ez többek között a felelősségvállalás hiányának és az elégtelen igazgatási és intézményi kapacitásnak a következménye; kiemeli, hogy 2019-ben a szélesebb körű országspecifikus ajánlásokba csomagolt egyedi ajánlások (alajánlások) közül 137-et vagy közvetlenül/közvetve a helyi és regionális önkormányzatokhoz címeztek, vagy ezeknek az ajánlásoknak területi hatásuk volt. Ez növekedést jelent a 2018-as 120 ilyen ajánláshoz képest, és jelenleg az összes 2019-es alajánlás 62 %-ának felel meg (7). Az említett alajánlások közül 112 a beruházások előtt álló akadályokkal foglalkozott, ez növekedést jelent a 2018-as 79 alajánláshoz képest, ami annak tudható be, hogy az európai szemeszter idén nagyobb hangsúlyt fektetett a beruházásokra, 26 pedig a helyi és regionális önkormányzatok igazgatási kapacitásának javítására irányult, és 17 tagállamnak szólt. Hangsúlyozza, hogy ezek a megállapítások rámutatnak arra, hogy a helyi és regionális önkormányzatok fontos szerepet játszanak az európai szemeszter céljainak megvalósításában, amit viszont nem ismernek el kellő mértékben a szemeszter irányítási folyamatában; |
| --- | --- |

11.

| 12. | hangsúlyozza, hogy a 2019-es országspecifikus ajánlásokban szereplő alajánlások közül 55 foglalkozott a helyi és regionális önkormányzatoknak a szociális jogok európai pillérének végrehajtásával kapcsolatos szerepével. Mivel a társadalmi egyenlőtlenségek gyakran a regionális különbségekben gyökereznek, az országjelentésekben és a nemzeti reformprogramokban részletesen elemezni kell őket. Emlékeztet arra, hogy az RB az Eurostattal együttműködve hozzájárult ahhoz, hogy módszertani tanulmány készüljön arról, hogy hogyan lehetne egy olyan európai regionális szociális eredménytáblát kidolgozni, amelyet – az európai szemeszter keretében – fel lehetne használni a szociális jogok európai pillére terén elért eredmények nyomon követésére, és kéri a következő Európai Bizottságot, hogy továbbra is támogassa ezt a folyamatot; |
| --- | --- |

12.

| 13. | tudomásul veszi az országspecifikus ajánlások végrehajtásáról szóló többéves európai bizottsági értékelést, amely azt mutatja, hogy a 2018-ig kiadott országspecifikus ajánlások több mint kétharmadának végrehajtásában legalább „némi előrehaladás” történt (8), de ismételten sajnálatának ad hangot az értékelés alapjául szolgáló kritériumok átláthatóságának régóta tapasztalható hiánya miatt; |
| --- | --- |

13.

| 14. | üdvözli az esb-alapok 2021–2027-es programozására vonatkozó iránymutatásokat, amelyek az országjelentésekben szerepelnek (D. melléklet); megjegyzi ugyanakkor, hogy a regionális egyenlőtlenségek mögöttes elemzése még mindig nem kielégítő, többek között amiatt is, mert a helyi és regionális önkormányzatokat nem vonták be annak előkészítésébe, amint az az RB által az országjelentések közzétételét követően készített felmérésből is kiderült; |
| --- | --- |

14.

| 15. | hangsúlyozza, hogy az európai szemeszternek évente értékelnie kellene a beruházási politikák végrehajtásának helyzetét; hangsúlyozza, hogy a helyi és regionális önkormányzatokat – képviseleti szervezeteiken keresztül – az országjelentések közzétételétől kezdve be kellene vonni ebbe az értékelésbe, többek között az Európai Bizottság illetékes alelnöke és a tagállamok között folytatott párbeszédbe is; |
| --- | --- |

15.

| 16. | hangsúlyozza, hogy az, hogy a helyi és regionális önkormányzatokat nem vonják be strukturált módon és állandó jelleggel az európai szemeszter egészébe (különösen pedig a nemzeti reformprogramok kialakításába és végrehajtásába), aszimmetriát teremt a centralizált és felülről lefelé irányuló szemeszter, valamint a megosztott irányítás alá tartozó és decentralizált kohéziós politika között. Javasolja, hogy ezt a problémát sürgősen kezeljék oly módon, hogy a partnerségre vonatkozó jelenlegi magatartási kódexet kiterjesztik az európai szemeszter politikai folyamatára is; |
| --- | --- |

16.

| 17. | hangsúlyozza, hogy a nemzeti reformprogram (NRP) az egyetlen olyan dokumentum, amellyel az Európai Unió minden egyes tagállama évente ismerteti az Európai Bizottsággal azokat a konkrét politikákat, amelyeket a közös célkitűzések, az államháztartás fenntarthatósága és a strukturális reformok elérése érdekében végrehajtani szándékozik, valamint a növekedéssel és a foglalkoztatással kapcsolatos célok elérésére vonatkozó javaslatait, figyelembe véve az európai szemeszter ajánlásait és az Európa 2020 stratégia tízéves célkitűzéseit. Ezért a többszintű kormányzás elvének teljes mértékű megvalósítása értelmében a régióknak részt kell venniük a nemzeti reformprogramok összeállításában, amint az már néhány tagállamban történik, magát a reformprogramot olyan eszközként felhasználva, amely lehetővé teszi a helyi szintű intézkedések integrált tervezését, a közösségi rendeletek által a 2021–2027-es programozási időszakra bevezetett, az európai szemeszterrel való összehangolásra irányuló újítások fényében is. Ennek kapcsán emlékeztet arra, hogy az RB elkészítette az európai regionális szociális eredménytáblát (9), üdvözli az Európai Bizottság arra irányuló javaslatát, hogy az európai szemeszter folyamatának keretében a szociális eredménytáblát regionális dimenzióval egészítsék ki, és várakozással tekint annak gyors végrehajtása elé; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ismételten aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az Európai Bizottság továbbra sem határozta meg a „strukturális reformok” fogalmát – sem az EU gazdasági kormányzásának, sem pedig az uniós programokon (például a javasolt reformtámogatási programon) keresztül nyújtandó esetleges támogatások kontextusában. Ezzel összefüggésben, a szubszidiaritás elvének megfelelően az uniós támogatásra jogosult strukturális reformoknak csak azokra a stratégiai szakpolitikai területekre kellene kiterjedniük, amelyek jelentőséggel bírnak az EUSZ célkitűzéseinek végrehajtása szempontjából, és közvetlenül kapcsolódnak az uniós hatáskörökhöz; |
| --- | --- |

18.

| 19. | azt reméli, hogy az európai szemeszter átfogó, összehangolt és integrált uniós választ ad majd a demográfiai változás romboló hatásaira, különösen azáltal, hogy megerősíti a kohéziós politika hatékonyságát és előmozdítja a regionális stratégiákat, elsősorban azokat, amelyek intelligens és versenyképes vidéki térségek kialakítására irányulnak; |
| --- | --- |

19.

| 20. | megjegyzi, hogy az országspecifikus ajánlások a pénzügyi stabilitás szempontjából kritikus fontosságúnak tartják az ingatlanpiacot, és hogy a megfelelő és megfizethető lakhatás hiánya több tagállamban egyre nagyobb problémát jelent. Ez az elemzés megerősíti az amellett szóló érveket, hogy fel kell mérni, hogy nincs-e szükség egy európai lakhatási menetrendre, amely széles mérlegelési jogkört biztosítana a tagállamok számára a felelősségi körükbe tartozó területeken (10); |
| --- | --- |

20.

| 21. | kiemeli, hogy a multilateralizmus és a szabályokon alapuló globális rend az EU érdekeit szolgálja és védelemre szorul. Üdvözli ezért azokat a kezdeményezéseket, amelyek célja az egyenlő versenyfeltételek biztosítása, valamint a dömping, dereguláció vagy támogatások eszközeivel versengő államokkal szembeni kemény fellépés; figyelmeztet ugyanakkor arra, hogy az EU belső versenypolitikai szabályai sokkal szigorúbbak, mint a nemzetközi szintűek, ezért fennáll annak a kockázata, hogy globális szinten hátrányos helyzetbe hozzák az európai vállalatokat; |
| --- | --- |

21.

| 22. | úgy véli, hogy a szabadkereskedelmi megállapodásokról szóló tárgyalások során figyelembe kell venni többek között a regionális hatásvizsgálatokat is, mivel azok megkönnyítenék az európai régiókra gyakorolt lehetséges aszimmetrikus hatások korai felismerését és számszerűsítését, lehetővé téve a gyors közpolitikai válaszadást; |
| --- | --- |

22.

| 23. | támogatja, hogy az Európai Tanács integrált politikai megközelítést sürget (11) az egységes piac elmélyítését és megerősítését, a jövő számára megfelelő iparpolitika kialakítását, a digitális forradalom kezelését, valamint a méltányos és hatékony adóztatás biztosítását illetően; |
| --- | --- |

23.

| 24. | üdvözli az európai ipar jövőjével foglalkozó magas szintű európai bizottsági munkacsoport jelentését (12), amely felvázolja az európai ipari stratégia hosszú távú jövőképét és hangsúlyozza egy ilyen stratégia regionális dimenzióját; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ismételten sürgeti a páneurópai és régióközi együttműködés olyan megerősített uniós támogatását, amely szinergiák kialakítására és kritikus tömeg elérésére összpontosít az európai ipari értékláncokban megvalósuló innovációs társberuházások terén, valamint hangsúlyt fektet a körforgásos és szén-dioxid-semleges gazdaságban rejlő lehetőségek kibontakoztatására; |
| --- | --- |

25.

| 26. | úgy véli, hogy az európai gazdaság és ipar versenyképessége a kkv-k vállalkozói és innovációs potenciálján alapul; arra kéri az Európai Bizottságot és a Tanácsot, hogy az EU hosszú távú gazdasági stratégiáinak kidolgozásakor vegyék figyelembe a kkv-k sajátos igényeit, ideértve az áruk és szolgáltatások szabad mozgásának útjában álló, az EU egységes piacán meglévő akadályokat, amelyek nagyban gátolják az európai kkv-k növekedését; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kiemeli, hogy a helyi és regionális közbeszerzés javítása jelentősen növelné a versenyképességet és a hatékonyságot. Ezt támasztja alá az RB elemző munkája is, amely rámutat arra, hogy a hatályos közbeszerzési szabályok összetettsége és a számos tagállamban tapasztalható túlszabályozási tendenciák növelik a hibák előfordulásának valószínűségét és a későbbi jogi fellépés kockázatát, ami pedig ahhoz vezet, hogy számos helyi és regionális önkormányzatnál túlságosan is kockázatkerülő közbeszerzési stratégiákat alkalmaznak; |
| --- | --- |

27.

| 28. | arra kéri az elnököt, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Európai Bizottságnak, az Európai Parlamentnek, a Tanács finn elnökségének, valamint az Európai Tanács elnökének. |
| --- | --- |

28.

Kelt Brüsszelben, 2019. október 9-én.

a Régiók Európai Bizottsága

elnöke

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  A Bizottság 2018. november 21-i közleménye a következő tárgyban: 2019. évi éves növekedési jelentés: Egy erősebb Európáért, amely képes szembenézni a globális bizonytalansággal (COM(2018)0770).

1

2019. évi éves növekedési jelentés: Egy erősebb Európáért, amely képes szembenézni a globális bizonytalansággal

(2)  https://webapi2016.cor.europa.eu/v1/documents/cor-2018-03900-00-00-res-tra-hu.docx/content

2

(3)  http://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-8-2019-0201_HU.html

3

(4)  „Az európai szemeszter és a kohéziós politika: a strukturális reformok és a hosszú távú beruházások összehangolása” című, az RB 2019. április 10-i plenáris ülésén egyhangúlag elfogadott vélemény, https://webapi2016.cor.europa.eu/v1/documents/cor-2018-05504-00-00-ac-tra-hu.docx/content

4

(5)  https://webapi2016.cor.europa.eu/v1/documents/cor-2016-05386-00-00-ac-tra-hu.docx/content

5

(6)  https://www.eib.org/attachments/efs/economic_investment_report_2018_key_findings_en.pdf

6

(7)  RB, A 2019. évi európai szemeszter: Az országspecifikus ajánlások területi elemzése

7

A 2019. évi európai szemeszter: Az országspecifikus ajánlások területi elemzése

(https://portal.cor.europa.eu/europe2020/Pages/welcome.aspx#).

(8)  A Bizottság közleménye a 2019. évi országspecifikus ajánlásokról, 3. o.

8

https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HU/TXT/?qid=1560257977630&uri=CELEX%3A52019DC0500

(9)  https://cor.europa.eu/en/engage/studies/Documents/European%20Regional%20Social%20Scoreboard/European-Regional-Social-Scoreboard.pdf?_cldee=bWF0dGhpZXUuaG9ybnVuZ0Bjb3IuZXVyb3BhLmV1&recipientid=contact-09d0f0455cf2e4118a29005056a05119-28d790990cbf4dcc890968d369dec000&esid=8685471a-6dd4-e911-8116-005056a043ea

9

(10)  Az új európai uniós jogalkotási időszakra vonatkozó javaslatokról szóló 2019. június 27-i RB-s állásfoglalás 20. pontja, https://webapi2016.cor.europa.eu/v1/documents/cor-2019-02550-00-01-res-tra-hu.docx/content

10

(11)  A 2019. június 20-i következtetéseiben foglaltaknak megfelelően https://www.consilium.europa.eu/media/39922/20-21-euco-final-conclusions-en.pdf

11

(12)  Közzététel: 2019. június 26-án https://ec.europa.eu/growth/industry/policy/industry-2030_en#vision2030

12

---

VÉLEMÉNYEK

Régiók Bizottsága

| 5.2.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 39/11 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 39/11

---

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Ajánlások a 2020 utáni regionális fejlesztési stratégiák sikeres kidolgozásával kapcsolatban

(2020/C 39/03)

| Előadó | : | Adam Struzik (PL/EPP), Mazóvia (Mazowieckie) vajdaság elnöke |
| --- | --- | --- |

Előadó

:

Adam Struzik (PL/EPP), Mazóvia (Mazowieckie) vajdaság elnöke

POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK EURÓPAI BIZOTTSÁGA

Általános megjegyzések

| 1. | ajánlásokat fogalmaz meg a 2020 utáni időszakra vonatkozó regionális fejlesztési stratégiák hatékony kialakításához. Ennek során a régiók stratégiai helyzetét meghatározó tényezőkre támaszkodik, figyelembe veszi a régiók előtt álló kihívásokat, és felhasználja a kohéziós politikával kapcsolatos eddigi tapasztalatait; |
| --- | --- |

1.

| 2. | hangsúlyozza, hogy az ajánlások csak a kiemelt beruházási területekre és a hatékony regionális fejlesztési stratégiák keretfeltételeire vonatkoznak; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rámutat, hogy a helyi és regionális önkormányzatoknak – a valós szükségletek fényében – világosan meghatározott közép- és hosszú távú fejlesztési stratégiákra van szükségük, amelyek egyfelől a várható tendenciákon és kihívásokon, másfelől az egyes területek sajátosságain alapulnak; |
| --- | --- |

3.

| 4. | emlékeztet arra, hogy a stratégiai területrendezés lényegében az egyes területi egységek (régiók, megyék, járások vagy települések) működési és fejlődési folyamatainak optimalizálására törekszik annak érdekében, hogy a regionális tényezők és források fenntartható módon árukká és szolgáltatásokká alakuljanak; |
| --- | --- |

4.

| 5. | felhívja a figyelmet arra, hogy a fejlesztési stratégiák a regionális és helyi kormányzás kulcsfontosságú eszközei. Olyan dokumentumokról van szó, amelyek meghatározzák a döntések és a fellépések irányát annak érdekében, hogy ki lehessen jelölni az Európa fejlődésére vonatkozó elképzelésekkel szorosan összefüggő célokat és prioritásokat; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ennélfogva fontos eszköznek tartja a regionális fejlesztési és az intelligens szakosodási stratégiákat, mivel biztosítják az egyes ágazatspecifikus eszközök közötti szinergiákat és komplementaritást, és a gazdasági, társadalmi és területi fejlődés helyi alapú megközelítésével összhangban gondoskodnak az érdekelt felek megfelelő bevonásáról; |
| --- | --- |

6.

| 7. | felhívja a figyelmet arra, hogy az európai szemeszter nem felel meg a kohéziós politika célkitűzéseinek. A kohéziós politika önálló szakpolitika, és a szerződésben kijelölt célt (gazdasági, társadalmi és területi kohézió) minden körülmények között szem előtt kell tartani. Ehhez figyelmet kell szentelni az országspecifikus ajánlások és a kohéziós politikai programok közötti relevancia mértékének, valamint a nemzeti, regionális és helyi hatóságok közötti együttműködés fontosságának, mind a nemzeti reformprogramok, mind a kohéziós politikai programok vonatkozásában; |
| --- | --- |

7.

1. ajánlás: A sikeres fejlődés kiindulási pontja a stratégiai regionális tervezés

| 8. | emlékeztet arra, hogy az Európai Unió gazdasági, társadalmi és területi kohéziójának erősítése az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) alapján az EU egyik fő célkitűzése; |
| --- | --- |

8.

| 9. | hangsúlyozza, hogy a kohéziós politikának össze kellene kapcsolnia a kihívások európai és globális szintű kezelésére irányuló stratégiai célokat a tagállamok regionális és helyi szintjére irányuló hosszú távú fejlesztési stratégiákkal és ezek helyi szintű végrehajtásával; |
| --- | --- |

9.

| 10. | hangsúlyozza, hogy a városok és régiók előtt álló számos kihívás erős területi vetülettel rendelkezik, mivel hatásuk túlmutat az egyes területeken és közigazgatási határaikon. Ezért rámutat arra, hogy a közigazgatási szervek, melyek csak egy adott területért felelősek, önmagukban nem tudják kezelni a fejlesztési kihívásokat; ugyanakkor mindegyikük teljes autonómiát élvez a saját közösségük fejlesztésére és jövőképére vonatkozó politikai iránymutatások megfogalmazásában, összhangban az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 5. cikkének (3) bekezdésében rögzített szubszidiaritás elvével; |
| --- | --- |

10.

| 11. | hangsúlyozza a területi stratégiák fontosságát a beruházások integrált és összehangolt módon történő irányítása szempontjából. Az „integrált” fogalom itt azt jelenti, hogy valamennyi kormányzati szint – a helyitől egészen az európai szintig – együttműködik az adott terület céljainak elérésében. A „koordinált” pedig azt, hogy a különféle finanszírozási források egymást kiegészítő módon járulnak hozzá az elfogadott területi célok eléréséhez; |
| --- | --- |

11.

| 12. | nagyon fontosnak tartja, hogy a pénzügyi és stratégiai döntéseket a társadalmi-gazdasági fejlődés aktuális mutatóira támaszkodva hozzák meg. A 2021–2027-es pénzügyi tervre vonatkozó javaslatok a 2014 és 2016 közötti időszakból származó adatokon alapulnak, ami jelentősen eltorzítja a régiók jelenlegi társadalmi-gazdasági helyzetéről alkotott képet. Az elemzéshez csak olyan mutatókat volna szabad figyelembe venni, amelyek a finanszírozási időszakot megelőző legfeljebb három évre – esetünkben tehát a 2017 és 2019 közötti időszakra – vonatkoznak; |
| --- | --- |

12.

| 13. | hangsúlyozza, hogy a jövőbeli fejlesztési politika kialakításakor és különösen az Európai Unió többéves pénzügyi keretének vonatkozásában (pénzügyi tervek a 2021–2027-es és az azt követő időszakra) a jelenlegi statisztikai felosztást kell figyelembe venni. Ezért arra kéri az Európai Bizottságot, hogy a többéves pénzügyi keret kidolgozásakor alapjaiban gondolja újra megközelítését ebben a kérdésben; |
| --- | --- |

13.

| 14. | felhívja a figyelmet arra, hogy az Eurostatot be kell vonni a megközelítés módosításába és az ajánlások végrehajtásába. Emellett az Eurostatnak többet kellene tennie az adatgyűjtési és -feldolgozási rendszer optimalizálása érdekében, mivel ez elősegítené az új szükségletekhez való alkalmazkodást, az együttműködést és a hatékonyabb adatgyűjtést; |
| --- | --- |

14.

| 15. | hangsúlyozza, hogy a GDP a termelés mérőszáma, amely nem képes számszerűsíteni a környezeti fenntarthatóságot, az erőforrás-hatékonyságot, a társadalmi befogadást és az általános társadalmi fejlődést. Ezzel összefüggésben rámutat, hogy további mutatókat kell figyelembe venni, amelyek az életminőséget igazságosabban és egyértelműbb módon mérik, és kiegészítik a GDP-t; |
| --- | --- |

15.

| 16. | felszólít olyan egyértelmű és számszerűsíthető mutatók kialakítására, amelyek figyelembe veszik az éghajlatváltozást, a biológiai sokféleséget, az erőforrás-hatékonyságot és a társadalmi befogadást. Ezenkívül sürgeti olyan mutatók kidolgozását, amelyek jobban összpontosítanak a háztartások helyzetére, tükrözve a jövedelmet, a fogyasztást és a vagyont; |
| --- | --- |

16.

2. ajánlás: A fenntartható fejlődési célok jelentik a városok és régiók hosszú távú stratégiáinak alapját

| 17. | emlékeztet arra, hogy az Európa 2020 stratégia és a közös stratégiai keret is keretet és iránymutatást adott a 2014–2020-as kohéziós politika területét érintő partnerségi megállapodások és programok kidolgozásához, különös tekintettel az európai strukturális és beruházási alapok (esb-alapok) és más eszközök közötti koordinációra; |
| --- | --- |

17.

| 18. | szükségesnek tartja egy az EU hosszú távú politikájára vonatkozó keret meghatározását, amely az Európa 2020 stratégia helyébe lép, és lehetővé teszi olyan tagállami, regionális és helyi stratégiák kidolgozását, amelyek hozzájárulnak a fenntartható fejlődési célok eléréséhez, figyelembe véve annak előnyeit, hogy egy a közös kihívások kezelését szolgáló, határokon átnyúló partnerséget is létrehoznak; |
| --- | --- |

18.

| 19. | üdvözli a „Fenntartható Európa 2030-ra” című uniós vitaanyagot, és arra kéri az Európai Bizottságot és az Európai Tanácsot, hogy a 2030-ig tartó időszakra szóló fenntartható fejlődési menetrend és a benne foglalt 17 fenntartható fejlődési cél megvalósítását ismerjék el politikai prioritásként, valamint a 2019–2024 közötti időszakra és azon túlra irányuló, következő uniós stratégiai terv átfogó célkitűzéseként; |
| --- | --- |

19.

| 20. | úgy véli, hogy a fenntartható fejlődési célok és a kapcsolódó politikai stratégiák végrehajtását egy a többszintű kormányzás elvével összhangban álló megközelítés alkalmazásával kell meghatározni, amelybe valamennyi kormányzati szintet és a megfelelő érdekelt feleket is bevonják, és amely lehetővé teszi differenciált célok kitűzését nemzeti, regionális és helyi szinten; |
| --- | --- |

20.

| 21. | felhívja a figyelmet, hogy a 17 fenntartható fejlődési cél nem tartalmaz olyan konkrétan regionális célkitűzést, amely kapcsolódna ahhoz az EUMSZ-ben meghatározott célhoz, hogy az EU-ban kiegyensúlyozott regionális fejlődésről kell gondoskodni, és csökkenteni kell a régiók közötti fejlődésbeli különbségeket, hogy egyetlen terület se maradjon le; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ajánlja, hogy a városok és a régiók tekintsék irányadó elvnek a fenntartható fejlődési célokat a regionális vagy helyi fejlesztési stratégiák kidolgozása során, különös tekintettel arra, hogy a fenntartható Európára irányuló, a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrend még nem készült el. E tekintetben az is fontos, hogy a városok és a régiók – mint a polgárokhoz, a vállalkozásokhoz és a helyi közösségekhez legközelebb álló döntéshozók – a helyi jellegzetességekhez igazítsák a fenntartható fejlődési célokat; |
| --- | --- |

22.

3. ajánlás: A városoknak és a régióknak alapos előretekintő értékelésre kell alapozniuk regionális fejlesztési stratégiáikat

| 23. | hangsúlyozza, hogy ha hatékony regionális fejlesztési stratégiákat akarunk kidolgozni, figyelembe kell vennünk a jövőbeli tendenciákat. Ezért a hosszú távú tervezés, az előrejelzések és más stratégiai előrejelzési módszerek fontos eszközök a regionális politika jövőbeli kialakításához; |
| --- | --- |

23.

| 24. | hangsúlyozza, hogy ha Unió-szerte biztosítani szeretnénk a sikert, össze kell kapcsolni a 2020 utáni regionális fejlesztési stratégiákat az új területfejlesztési menetrenddel; |
| --- | --- |

24.

| 25. | megjegyzi, hogy a legfontosabb jövőbeli fejlesztési kihívások – amelyekkel mindenképpen foglalkozni kell a regionális stratégiákban – a megatrendekkel és a környezeti változásokkal vannak összefüggésben, ezért komoly hatással lesznek a gazdaságokra és a társadalmakra az Európai Unió valamennyi régiójában; |
| --- | --- |

25.

| 26. | hangsúlyozza, hogy a technológiai változások jelentősen befolyásolják majd a társadalmi-gazdasági fejlődést, mivel az automatizálási és gépi tanulási technológiák lényeges hatást gyakorolhatnak a munkaerőpiacokra. Több kialakulóban lévő technológia hasznos lehet a vidéki területek számára, mivel enyhíti az alacsony népsűrűségből és a nagy távolságból adódó problémáikat; |
| --- | --- |

26.

| 27. | rámutat, hogy az új technológiák kihasználása érdekében elengedhetetlen az alapvető műszaki infrastruktúra megteremtése. A kialakulóban lévő technológiák számos előnye azonban nem jelentkezik automatikusan, hanem olyan kiegészítő szakpolitikákat igényel, amelyek gondoskodnak például arról, hogy az emberek elsajátítsák a technológiák használatához szükséges készségeket; |
| --- | --- |

27.

| 28. | hangsúlyozza, hogy teljeskörűen végre kell hajtani a szociális jogok európai pillérét. Bár látható az Európai Unióban társadalmi haladás, a szociális pillér elveit valamennyi kormányzati szinten jobban kell érvényesíteni. Az Európai Szociális Alap ebben a tekintetben az összekötő kapocs szerepét tölti be a szociális pillér céljai és az egy adott régió fejlesztésére irányuló intézkedések és beruházások – például a szükséges képesítések rendelkezésre bocsátása – iránti regionális igények között; |
| --- | --- |

28.

| 29. | megállapítja, hogy a digitalizáció változásokat hoz a munkaerőpiacon. Ezért egyfelől új üzleti modelleket szorgalmaz, amelyek nem sértik a munkavállalói jogokat, másfelől pedig új foglalkoztatási formákat, amelyek garantálják a tisztességes béreket, a szociális biztonságot és a hátrányos megkülönböztetéssel szembeni védelmet; |
| --- | --- |

29.

| 30. | rámutat, hogy erősebb koherenciára van szükség a területrendezésben, figyelembe véve az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás szempontjait. Arra is felhívja a figyelmet, hogy a területrendezés kulcsszerepet tölt be az egyre gyakoribb szélsőséges időjárási jelenségekből és természeti katasztrófákból adódó kockázatok csökkentésében; |
| --- | --- |

30.

| 31. | hangsúlyozza a zöld és a kék infrastruktúrának az éghajlatváltozás mérséklésében és az ahhoz való alkalmazkodásban, valamint a biológiai sokféleség csökkenésének megállításában betöltött fontos szerepét. Arra kéri továbbá a tagállamokat, valamint a regionális és helyi önkormányzatokat, hogy a döntéshozatalban és a stratégiai dokumentumokban legyenek tekintettel a biológiai sokféleségre; |
| --- | --- |

31.

| 32. | sajnálja, hogy az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapot (EMVA) törölték a közös rendelkezésekről szóló rendeletből. Az ágazati rendeletek eltérő rendelkezéseivel együtt ez megnehezíti az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra és a biológiai sokféleségre irányuló eszközök, valamint a különböző alapok közötti átfogó stratégiák és a regionális szintű együttműködési struktúrák összehangolását; |
| --- | --- |

32.

| 33. | hangsúlyozza, hogy az infrastruktúra stratégiai tervezésekor a kezdetektől fogva figyelembe kell venni a környezeti hatásokat, és megfelelően el kell végezni a szükséges stratégiai környezeti hatásvizsgálatokat. Ennek köszönhetően a későbbi szakaszokban kevesebb lesz a probléma a projekt jóváhagyásával és végrehajtásával is; |
| --- | --- |

33.

| 34. | úgy véli, hogy a területi megközelítésben tükröződnie kell a regionális és helyi identitásnak, és rámutat arra, hogy az egyes közösségek közvetlen felelősséggel és hatáskörrel rendelkeznek a szakpolitikák meghatározásában, figyelembe véve a maguk területi, társadalmi és kulturális sajátosságait. Érdemes kiemelni, hogy minden régiónak megvan a maga egyedi karaktere, amely fontos tényezőt jelent a fejlődésben és a válságkezelésben; |
| --- | --- |

34.

| 35. | bírálja, hogy az Európai Unió jövőbeli fejlődésére irányuló Európa 2020 stratégia nem veszi figyelembe a kultúrát. Ezért szorgalmazza, hogy a következő stratégiában és a politikai tervezés során stratégiai területként foglalkozzanak a kultúrával, illetve a kulturális intézményekkel és helyszínekkel. Ebben az összefüggésben arra kéri a kulturális örökségüket különösen értékesnek tekintő régiókat, hogy intelligens szakosodási stratégiáikban vegyék figyelembe ezt az örökséget; |
| --- | --- |

35.

4. ajánlás: A közpénzek hatékony felhasználásának feltétele az intézményi és adminisztratív kapacitásépítésre irányuló beruházás

| 36. | hangsúlyozza, hogy az integrált politikai döntéshozatal sikeres működése nagymértékben függ a nemzeti és regionális közigazgatás minőségétől. Rámutat továbbá, hogy az intézményi és adminisztratív kapacitás kulcsfontosságú szerepet játszik az európai strukturális és beruházási alapok programjainak megfelelő irányításában, de a gazdasági jólét egészéhez is jelentős mértékben hozzájárulhat; |
| --- | --- |

36.

| 37. | hangsúlyozza, hogy számos tanulmány szerint a közkiadások hatékonysága szorosabban összefügg a jó kormányzással és az intézmények teljesítményével, mint a makrogazdasági tényezőkkel. Ezért a beruházások megtérülése közvetlenül összefügg a beruházás szintjével, de a kormányzás minőségével is; |
| --- | --- |

37.

| 38. | úgy véli, hogy a jó vezetés (és általánosságban az irányítás) a regionális és helyi fejlesztési stratégiák sikeres végrehajtásának egyik kulcseleme. Ezért felhívja a figyelmet arra, hogy az Európai Uniónak, valamint a városoknak és a régióknak olyan vezetőkre van szükségük, akik nem félnek attól, hogy megtervezzék az adott terület fejlődésének irányait, és ezeket fejlesztési stratégiáikká formálják. A regionális önkormányzatok tevékenysége elengedhetetlen feltétele a régió fejlődésének; |
| --- | --- |

38.

| 39. | kéri, hogy a polgárok digitális készségeinek és kompetenciáinak fejlesztéséhez az oktatás minden szintjén megfelelő támogatás álljon rendelkezésre. Úgy véli, hogy az Európai Unióban a munkavállalók digitális készségeinek fejlesztése elengedhetetlen ahhoz, hogy kezelni tudjuk a munkaerőpiac átalakulását, illetve elkerüljük a szakember- és készséghiányt; |
| --- | --- |

39.

5. ajánlás: Az alapok és egyéb szereplők közötti szinergia előmozdítása

| 40. | emlékeztet arra, hogy a kohéziós politikának – mint minden európai uniós politikának – hozzá kell járulnia a Szerződések fő célkitűzéseinek eléréséhez. Ugyanakkor a többi európai uniós politikának is hozzá kell járulnia a Szerződés kohéziós politikára vonatkozó célkitűzéseinek eléréséhez; |
| --- | --- |

40.

| 41. | megjegyzi, hogy miközben az egyes esb-alapok konkrét, a Szerződésben rögzített és továbbra is aktuális feladatokat látnak el, közösen arra is képesek, hogy megvalósítsák a kohéziós politikai célokat, ráadásul minden egyes alap elősegíti a többi alap feladatának teljesítését is; |
| --- | --- |

41.

| 42. | hangsúlyozza, hogy a szinergiák létrehozása, valamint a különböző eszközök hatásának és hatékonyságának növelése érdekében a programozási folyamat legkorábbi szakaszaitól kezdve elengedhetetlen a stratégiák és különböző jellegű intézkedések összehangolása, illetve a különböző szereplők közötti együttműködés; |
| --- | --- |

42.

| 43. | rendkívül fontosnak tartja a közbeszerzések átláthatóságát és stratégiai alkalmazását valamennyi kormányzati szinten, különös tekintettel a világos és egyértelmű szabályokra. Kerülni kell a tagállamok és a különböző kormányzati/közigazgatási szintek közötti, illetve a tagállamok és az Európai Bizottság közötti diszkrepanciákat, és a minimálisra kell csökkenteni az adminisztratív terheket; |
| --- | --- |

43.

| 44. | úgy véli, hogy a természettudományok, a technológia, a műszaki tudományok, a művészetek és a matematika (STEAM) keretében végrehajtott helyi és regionális szintű kezdeményezések, stratégiák, cselekvési tervek és köz-magán partnerségek fontos szerepet játszhatnak a fejlettségbeli különbségek csökkentésében egész Európában. Ha a STEAM-oktatást helyi és regionális prioritásként kezelik, és kiemelt helyen foglalkoznak az ezeknek a tantárgyaknak a fejlesztésére irányuló együttműködési és beruházási kezdeményezésekkel, ez jelentős mértékben hozzájárulhat az agyelszívás káros hatásainak mérsékléséhez; |
| --- | --- |

44.

6. ajánlás: Területi együttműködés a funkcionális kérdésekben

| 45. | megjegyzi, hogy a közigazgatási határok gyakran nem felelnek meg az egész területen megfigyelhető gazdasági kapcsolatrendszernek. Fontos összeköttetések lehetnek például a városok és vonzáskörzetük között, a vidéki és városi területek között, illetve a különböző országokhoz tartozó, de szomszédos régiók között; |
| --- | --- |

45.

| 46. | hangsúlyozza, hogy a területi hatás szinte minden fejlesztési kérdésben túlmutat a helyi kereteken és a közigazgatási határokon, és a különböző szinteken együttesen kell meghozni a döntéseket. A szóban forgó döntéseket már a folyamat legelejétől közös párbeszédnek kell megelőznie, hogy válaszokat találhassunk ezekre e kérdésekre; |
| --- | --- |

46.

| 47. | rámutat, hogy kiemelt figyelmet kell fordítani a távoli és peremterületek, valamint a legkülső régiók és a gyéren lakott vagy határ menti régiók, továbbá az esetlegesen lemaradást mutató és különleges problémákkal küzdő régiók – különösen a hegyvidéki és szigeti régiók – helyzetére is, gondolva itt különösen összeköttetéseik javítására és a közöttük lévő kapcsolatok fejlesztésére; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ajánlja közös stratégiák kidolgozását a funkcionális területek számára, illetve – amennyire lehetséges – a vonatkozó stratégiák és programok kiigazítását; |
| --- | --- |

48.

7. ajánlás: Együttműködési projektek szomszédos országok esb-alapokból finanszírozott nemzeti vagy regionális programjai között

| 49. | azt ajánlja az irányító hatóságoknak, hogy teljes mértékben használják ki a Kohéziós Alapra vonatkozó közös rendelkezésekről szóló rendelet (az európai bizottsági javaslat 57. cikkének (4) bekezdése) által biztosított lehetőségeket arra, hogy a határokon átnyúló funkcionális területek kezelése érdekében az esb-alapokból finanszírozott regionális programokkal való interregionális vagy határokon átnyúló együttműködést célzó projekteket tervezzenek. Az ilyen projektek kidolgozása során a komplementaritás biztosítása és az átfedések elkerülése érdekében szoros koordinációra van szükség a vonatkozó Interreg programokkal is; |
| --- | --- |

49.

| 50. | ismételten támogatásáról biztosítja a határokon átnyúló európai mechanizmust, amely rendkívül fontos lenne a határokon átnyúló együttműködés akadályainak és szűk keresztmetszeteinek felszámolásához; |
| --- | --- |

50.

| 51. | fontosnak tartja, hogy az Európai Unió valódi stratégiát kezdeményezzen a kulturális diplomáciára vonatkozóan. Ehhez elő kell mozdítani az Európai Unió régiói – különösen a legkülső régiók – és a harmadik országok közötti művészeti és kulturális kommunikációt és cserekapcsolatokat, többek között olyan intézkedések révén, amelyek megkönnyítik, hogy a művészek eljussanak az EU-ból harmadik országokba – illetve ezekből az országokból az EU-ba –, és bemutathassák alkotásaikat; |
| --- | --- |

51.

8. ajánlás: A területi megközelítés előmozdítása integrált eszközök, például a közösségvezérelt helyi fejlesztés és az integrált területi beruházások teljes potenciáljának kiaknázása révén

| 52. | hangsúlyozza, hogy a kohézió erősítése regionális és helyi szinten – határokon átnyúlóan is – alulról felfelé irányuló, helyalapú megközelítést tesz szükségessé, hogy megfelelő helyi megoldásokat lehessen kidolgozni; |
| --- | --- |

52.

| 53. | ajánlja, hogy valamennyi program keretében dolgozzanak ki területi stratégiákat. Ezzel összefüggésben hangsúlyozza a több alapból finanszírozott programok hozzáadott értékét, és szorgalmazza, hogy a funkcionális területeken nagyobb mértékben használják ki a területi eszközöket; |
| --- | --- |

53.

| 54. | hangsúlyozza a közösségvezérelt helyi fejlesztés szerepét, mivel ez a szubregionális szintre irányuló specifikus eszköz helyi szinten jól kiegészíti az egyéb támogatási formákat; |
| --- | --- |

54.

| 55. | megjegyzi, hogy a közösségvezérelt helyi fejlesztés különleges hozzáadott értéke abban áll, hogy a helyi közösségek, illetve valamennyi helyi köz- és magánszereplő részt vállal benne, valamint konzultál és együttműködik egymással, így biztosítva a helyismeret és a szaktudás hasznosítását, valamint a területek sajátos szükségleteinek figyelembevételét; |
| --- | --- |

55.

| 56. | felhívja a figyelmet arra, hogy az intelligens szakosodás fontos szerepet játszik a regionális innovációs rendszerek megerősítésében, a régiók közötti tudásmegosztásban és a szinergiák fokozásában, különös tekintettel az európai kutatásfinanszírozásra. |
| --- | --- |

56.

Kelt Brüsszelben, 2019. október 8-án.

a Régiók Európai Bizottsága

elnöke

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

VÉLEMÉNYEK

| 5.2.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 39/16 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 39/16

---

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Jobb tájékoztatás a kohéziós politikáról

(2020/C 39/04)

| Előadó | : | Adrian Ovidiu Teban (RO/EPP), Cugir polgármestere |
| --- | --- | --- |

Előadó

:

Adrian Ovidiu Teban (RO/EPP), Cugir polgármestere

POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK EURÓPAI BIZOTTSÁGA

Általános megjegyzések

| 1. | rámutat, hogy a kohéziós politika az uniós költségvetés körülbelül egyharmadát teszi ki, összege a 2014–2020-as programozási időszakban 351 milliárd euróra rúgott. Ez hosszú távú beruházási keretet biztosít a régiók és a tagállamok számára, valamint a nemzeti éves vagy kétéves költségvetésekhez képest megbízhatóbb tervezést kínál; |
| --- | --- |

1.

| 2. | megjegyzi, hogy az európai strukturális és beruházási alapok láthatóságának növelése hozzájárulhat a kohéziós politika hatékonyságáról alkotott kép javításához és a polgárok európai projektbe vetett bizalmának helyreállításához; ehhez azonban elengedhetetlen egy következetes kommunikációs csatorna, amely nemcsak fentről lefelé ad tájékoztatást az európai strukturális és beruházási alapok keretében elért konkrét eredményekről, hanem alulról felfelé is üzeneteket közvetít annak érdekében, hogy tájékoztassák a helyi hatóságokat és az érdekelt feleket a finanszírozási lehetőségekről, bónuszként növelve a lakosság végrehajtási folyamatokban való részvételét; |
| --- | --- |

2.

| 3. | elvben a kommunikációnak a szakpolitikai döntéshozatal és a végrehajtás szerves részét kell képeznie. Annak ellenére, hogy az egyes régiókon belül eltér a finanszírozás összege, döntő fontosságú, hogy a kedvezményezettek és a civil társadalom tudjon az uniós finanszírozású helyi projektekről, és ez csak az összes érintett kormányzati szinten tett közös erőfeszítések eredményeként valósulhat meg. A többszintű kormányzási modell és a partnerség elve egyaránt a hatóságok, a gazdasági és szociális partnerek és a civil társadalom fokozott koordinációján alapul, így hozzájárulhat az uniós politikák céljainak és eredményeinek hatékonyabb kommunikálásához; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kiemeli, hogy az európai strukturális és beruházási alapok által finanszírozott operatív programok irányító hatóságainak tájékoztatást kell adniuk a kohéziós politikai programok és projektek céljairól, finanszírozási lehetőségeiről és eredményeiről; ennélfogva a tagállamokban ez az irányító hatóságok és a kedvezményezettek egyik fő feladata – a cél, hogy válaszolni lehessen az olyan kérdésekre, hogy milyen beruházási lehetőségek állnak rendelkezésre, hogyan foglalkozhat a kedvezményezett a nyilvánossággal kapcsolatos kérdésekkel, illetve ki és milyen célból részesül finanszírozásban; |
| --- | --- |

4.

| 5. | megjegyzi, hogy az uniós kohéziós politikát és a forrásaival végzett beavatkozásokat tájékoztatási és nyilvánosságra hozatali kötelezettségek kísérik, ami azt jelenti, hogy a politika végrehajtásáért felelős nemzeti és regionális hatóságok, valamint a végső kedvezményezettek jogilag kötelesek kommunikációs tevékenységeket végezni. Az elmúlt három évtizedben ezek a kötelezettségek egyszerű tájékoztatási intézkedésekből (például emléktáblák elhelyezése) kifinomultabb kommunikációs stratégiákká váltak, amelyek a többéves stratégiákra, éves tervekre, minimumkövetelményekre és az egyes operatív programok esetében elvégzendő értékelésekre is kiterjedtek; |
| --- | --- |

5.

| 6. | hangsúlyozza, hogy a lehetséges kedvezményezettek finanszírozási lehetőségekről való tájékoztatása a programirányítás kulcsfontosságú része. Annak biztosítása érdekében, hogy a kohéziós politikai beruházások a legfontosabb és leginkább innovatív projekteket vegyék célba, a lehetséges kedvezményezettek lehető legszélesebb körét kell tájékoztatni; ez nemcsak úgy valósítható meg, hogy rávilágítanak a beruházási lehetőségekre, hanem az elért eredmények és a bevált gyakorlatok bemutatása révén is; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rámutat, hogy az uniós kohéziós politika bizonyítottan kedvező hatással volt mind a gazdaságra, mind a polgárok életére, de sajnálatosnak tartja, hogy az eredményekről nem mindig nyújtottak megfelelő tájékoztatást, és hogy az elmúlt évtizedben továbbra is kevesen szereztek tudomást a kedvező hatásokról, lévén – ahogy az az Eurobarométer 2017-es gyorsfelméréséből is kiderül – csupán az uniós polgárok 35 %-a hallott a lakóhelyükön megvalósított, uniós társfinanszírozású projektekről. Azok viszont, akik hallottak ezekről a projektekről, azt állítják, hogy e projektek kedvezően hatottak a régiójuk fejlődésére (78 %); |
| --- | --- |

7.

| 8. | megállapítja, hogy az említett Eurobarométer felmérés szerint még most sem megfelelő a tájékoztatás az európai kohéziós politikákról, és az információforrások jellemzően meglehetősen egysíkúak. Általánosságban elmondható, hogy a digitális kommunikációnak a következő, 2020 utáni programozási időszakban sokkal nagyobb hangsúlyt kell kapnia; |
| --- | --- |

8.

| 9. | hangsúlyozza, hogy a regionális és helyi partnerek, többek között a gazdasági és szociális partnerek, valamint a civil társadalom képviselőinek szélesebb körű mozgósítása és bevonása szempontjából a tagállamok körében egyenetlen előrehaladás tapasztalható a közigazgatási eljárások egyszerűsítése terén, továbbá kiemeli a nyilvánosság részvételének és a társadalmi párbeszédnek a fontosságát. Érdemes megjegyezni, hogy a polgárok véleménye szerint a legnagyobb prioritást az olyan régiókba irányuló beruházásoknak kell élvezniük, ahol magas a munkanélküliség. Az uniós regionális politikai beruházások szempontjából legfontosabb területek középpontjában az oktatási, egészségügyi és szociális infrastruktúráknak kell állniuk, amelyek a beruházások szempontjából fontosabb területeknek számítanak. Ezenkívül „a kohéziós politika a legfontosabb uniós beruházási eszköz, amely segítheti a régiókat és a városokat a fenntartható fejlődési célok végrehajtásában”; e megközelítés lenne az előfeltétele annak, hogy kiterjesszék a fenntartható fejlődési célok helyi szintű megvalósítását és előmozdítsák e célok kohéziós politika révén való végrehajtását (1), lehetőséget biztosítva a lineárisról a körforgásos gazdaságra való áttérésre (2); |
| --- | --- |

9.

| 10. | megjegyzi, hogy a kohéziós politika megítélése és az EU támogatása egyaránt változhat a különböző népességcsoportok és a régiók között. Több bizonyítékra van azonban szükség ahhoz, hogy e tekintetben egyértelmű következtetéseket lehessen levonni. Ebből a célból valamennyi uniós régió esetében szükség lesz az egyéni reprezentatív mintákra vonatkozó információkra. Ezért amikor valamennyi – NUTS 2 vagy annak megfelelő – uniós régióban reprezentatív Eurobarométer felmérés készül, az RB azt javasolja, hogy a kérdések között szerepeljen a kohéziós politika megítélése és a polgárok európai projekttel kapcsolatos támogatása; |
| --- | --- |

10.

| 11. | hangsúlyozza, hogy több ismeretet kell szerezni arról, hogy hogyan befolyásolja a polgárok uniós kohéziós politikáról kialakított véleménye az európai építési folyamathoz nyújtott támogatásukat. Ez elengedhetetlen a kohéziós politikára és az EU egészére vonatkozó pozitív hozzáállást elősegítő konkrét kommunikációs politikák hatékonyságának előzetes értékeléséhez. Az RB ezért azt javasolja, hogy az Eurobarométer standard felméréseiben konkrét kérdéseket fogalmazzanak meg az EU támogatásával és az EU kohéziós politikájának megítélésével kapcsolatban; |
| --- | --- |

11.

| 12. | hangsúlyozza, hogy nem csupán gazdasági tényezők eredményezhetnek tájékozottságot. Az elemzés különböző részei olyan polgárok csoportjait azonosították, akik esetében úgy tűnik, hogy az uniós (kohéziós) politikákról való tájékozottságuk közvetlenül összefügg az Európai Unióval mint politikai entitással való azonosulásukkal. Úgy tűnik továbbá, hogy pozitív összefüggés van az egyes uniós szakpolitikák, köztük a kohéziós politikával kapcsolatos ismeretek szintje és az európai választásokon való részvétel szintje között. Fordítva pedig az is igaz, hogy a polgárok jobban tájékozottak az európai (kohéziós) politikákról, ha nagymértékű az Európai Unióval, valamint az európai történelemmel és kultúrával való azonosulás. Ezen okok miatt fontos az EU kohéziós politikájának eredményeiről szóló kommunikáció javítása és intenzívebbé tétele az Európai Unió politikai legitimitásának és a közös projekthez való tartozás érzésének megerősítése érdekében; |
| --- | --- |

12.

| 13. | hangsúlyozza továbbá, hogy a kohéziós politikáról való tájékoztatás nem csupán az Európai Bizottság feladata, hanem a kohéziós politika előnyeit élvező valamennyi szereplő – köztük a tagállamok és a helyi önkormányzatok – felelőssége; |
| --- | --- |

13.

| 14. | úgy véli, hogy a kohéziós politikáról másképp kell tájékoztatást nyújtani, ami azt is magában foglalja, hogy nemcsak az érdekelt feleket kell elérni, hanem a szélesebb közönséget is. A célzott tájékoztatás középpontjában a közvéleménynek kell állnia, és e tájékoztatásnak meg kell találnia a hangot az emberekkel: történeteket kell mesélni a helyi polgárokra gyakorolt hatásokról, és nem pusztán számokat vagy folyamatábrákat mutogatni messzi munkaerőpiacokról vagy távoli infrastrukturális és lakossági kérdésekről. Arra kellene felhívnia a figyelmet, hogy az EU milyen szerepet játszik mint kormányzati szint az emberek életében, nem pedig a különböző alapok és projektek sokféleségéről kellene tájékoztatnia a nyilvánosságot. Ami a lényeg, hogy az üzenet közvetítőjébe vetett bizalom legalább olyan fontos, mint maga az üzenet. A lakosság pedig jobban megbízik a helyi és regionális önkormányzatokban, mint a nemzeti kormányokban vagy az EU-ban. Ennélfogva a regionális és helyi politikusokra döntő szerep hárulhat és különösen az RB tagjainak mint „Európa regionális, városi és települési nagyköveteinek” kell példát mutatniuk; |
| --- | --- |

14.

| 15. | hangsúlyozza, hogy célzott kommunikációra van szükség. Ennek hangnemét pedig a „közelségre” kell kihegyezni; az érzelmekre kell hatnia, mert a statisztika nem mozdít meg az emberekben semmit. A jobb kommunikáció érdekében többszintű kormányzáson alapuló megközelítést kell alkalmazni. A legutóbbi Eurobarométer felmérés válaszadóinak 55 %-a gondolja úgy, hogy a döntéseket szubnacionális szinten kell meghozni, közel egyharmaduk (30 %) a regionális szintet, egynegyedük (25 %) a helyi szintet helyezi előtérbe, míg majdnem minden ötödik válaszadó úgy gondolja, hogy ezeket a döntéseket európai szinten kell meghozni; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kiemeli, hogy állandóbb jelleggel párbeszédet kell kezdeni a polgárokkal és gyakrabban be kell őket vonni a döntéshozatalba, ami a kohéziós politika végrehajtásával kapcsolatban biztosíthatja az elszámoltathatóságot és a legitimitást. Ebben az értelemben a 2021–2027-es időszakra vonatkozó új 5. átfogó célkitűzés – „a polgáraihoz közelebb álló Európa” – megvalósítása során helyi szinten a meglévő tapasztalatokra, a közösségvezérelt helyi fejlesztésre és a részvételen alapuló költségvetés-tervezésre, valamint a polgárok részvételének növelését célzó egyéb módszerekre kell építeni. Az RB-tagok, polgármesterek és más helyileg megválasztott képviselők bevonása a kohéziós politikával kapcsolatos európai bizottsági kommunikációs kampányokba az egyik módja lehetne annak, hogy pozitívan tudatosuljanak azok az előnyök, amelyeket az Európai Unió nyújt a polgárok mindennapi életére nézve; |
| --- | --- |

16.

A láthatósággal kapcsolatos kihívás

| 17. | megjegyzi, hogy az európai strukturális és beruházási alapok közismertségének növelése hozzájárulhat az Európai Unió megítélésének javításához és a polgárok európai politikákba vetett bizalmának helyreállításához; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ennélfogva rámutat, hogy az euroszkepticizmus növekedése és a további uniós integrációt ellenző politikai pártok előretörése a gazdasági, társadalmi és területi egyenlőtlenségek észlelésével is összefügg. A kohéziós politika a „területi ellenálló képesség” előmozdításának hatékony eszköze, amely a politikai válaszok szempontjából a megoldás részét képezi, és égetően fontossá váltak a régiókra és az emberek életére gyakorolt kedvező hatásokról nyújtott tájékoztatást szolgáló intézkedések; |
| --- | --- |

18.

| 19. | javasolja, hogy az operatív programok az emberek szükségleteire, illetve ne csak az „emberek felé”, hanem az „emberekkel együtt” megvalósuló kommunikációra irányuljanak. Ezzel összefüggésben az RB a partnerségi megállapodások fontosságát hangsúlyozza, amelyek párbeszédre vonatkozó mechanizmusokat irányoznak elő a polgárokkal az operatív programok valamennyi – előkészítési, végrehajtási és értékelési – szakaszában az uniós kohéziós politika által társfinanszírozott beavatkozások kialakításáról, emellett azt is ajánlja, hogy a tagállamok minden szakaszba vonják be a helyi önkormányzatokat; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ösztönzi az olyan innovatív demokratikus megoldások alkalmazását, mint a részvételen alapuló költségvetés-tervezés és mérlegelés (bizottságok, panelek és közvélemény-kutatások) annak érdekében, hogy a helyi lakosság számára beleszólási lehetőséget biztosítsanak, és ezáltal gyökeresen átalakuljon a tájékoztatási mechanizmuson belüli polgári szerepvállalás; |
| --- | --- |

20.

| 21. | rámutat, hogy a kohéziós politikai beruházások láthatóságának biztosítása az Európai Bizottság és a tagállamok közös felelőssége, továbbá az illetékes helyi és regionális önkormányzatokat be kell vonni a hatékony kommunikációs stratégiák kidolgozásába; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kéri az Európai Bizottságot, hogy vonja le a tanulságokat a határ menti régiókban megvalósult, uniós finanszírozású kisléptékű és emberek közötti projektek sikeres kommunikációjából. Felhívja a figyelmet az ilyen projektekben részt vevő személyek magas szintű elkötelezettségére, illetve hozzájárulására a projektek eredményeinek hatékony kommunikációjához; |
| --- | --- |

22.

| 23. | üdvözli az új kohéziós politikai jogalkotási csomag keretében előterjesztett, arra irányuló javaslatot, hogy nevezzenek ki nemzeti kommunikációs tisztviselőket azzal a céllal, hogy integrált módon gondoskodjanak a regionális ERFA-hoz, az Európai Szociális Alaphoz és a Kohéziós Alaphoz, valamint a Menekültügyi és Migrációs Alaphoz, az Integrált Határigazgatási Alaphoz és a Belső Biztonsági Alaphoz kapcsolódó tevékenységek láthatóságáról. Hasonlóképpen a lehető legjobban ki kell használni a helyi láthatóságú egyéb jövőbeli uniós programokat – például az Európai horizont, az InvestEU stb. programot –, valamint a Europe Direct Tájékoztató Központokat; |
| --- | --- |

23.

| 24. | úgy véli, hogy ha az uniós polgárokkal való kapcsolattartáshoz a REFIT-hez hasonló, egyszerű ikt-megoldásokkal működő platformokat alkalmazunk, sikeresebbek lehetünk a társadalmi elvárásoknak megfelelő politikák kialakításában. A helyi önkormányzatok sok tapasztalattal rendelkeznek ezen a területen, mivel már használnak olyan alkalmazásokat, amelyek segítségével azonnali megoldásokat lehet találni a helyi problémákra. Csak tovább kellene fejleszteni a kétirányú kommunikációt; |
| --- | --- |

24.

| 25. | arra kéri az Európai Bizottságot, hogy új kommunikációs módszerek kipróbálása céljából terjessze ki az irányító hatóságokkal már megtett erőfeszítéseket a régiók és városok politikai képviselőire. A helyi és regionális önkormányzatok és a kedvezményezettek jelentik a polgárokhoz legközelebb álló és leghatékonyabb tárgyalópartnereket; |
| --- | --- |

25.

| 26. | javasolja, hogy a kohéziós politikáról szóló tájékoztatás ne csak az uniós finanszírozású projektek eredményeire összpontosuljon, hanem elsősorban azokra az előnyökre, amelyeket ezek a projektek a polgárok mindennapi életére nézve biztosítanak. Ebben az értelemben a helyi és regionális szint tűnik a legalkalmasabbnak az ilyen tájékoztatásra (hogyan segített az EU a településemen, a városomban vagy a régiómban), és ösztönözni kell a Europe Direct Tájékoztató Központok aktív szerepvállalását; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kéri azonban, hogy a területi kohézió célkitűzésével összhangban a közös agrárpolitika és a kohéziós politika keretében kidolgozott nemzeti kommunikációs kezdeményezéseket hangolják össze, és segítségükkel különösen azokat a (többek között vidéki) területeket célozzák, amelyek még nem zárkóztak fel a fejlődésben, és ahol az utóbbi években az elhanyagoltság érzése az euroszkepticizmust táplálta; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ennélfogva arra kéri a Tanácsot és az Európai Parlamentet, hogy a technikai segítségnyújtáson belül külön pénzügyi keretösszeget hozzanak létre a kommunikációra, és adott esetben 2020 után a közös rendelkezésekről szóló jövőbeli rendelet keretében növeljék a kohéziós politikai projektekre vonatkozó, kötelező erejű közzétételi és tájékoztatási követelmények számát; |
| --- | --- |

28.

| 29. | „intelligens kommunikációs tervezés” végrehajtását javasolja, amely integrált kommunikációs stratégiák kidolgozását is magában foglalná, ideértve az eredménymutatókat és az ahhoz kapcsolódó referenciaszinteket, az előirányzott finanszírozást és a meghatározott költségeket; |
| --- | --- |

29.

| 30. | a digitális média szélesebb körű és intenzívebb igénybevételét, kevesebb szakkifejezés használatát és célzottabb intézkedések bevezetését szorgalmazza, továbbá ajánlja, hogy kövessék nyomon, hány embert értek el a kommunikációs tevékenységek révén (pl. weboldal látogatottsága egy esemény után); |
| --- | --- |

30.

| 31. | javasolja, hogy „a projektek hatékonysága az eredmények hasznosítása terén” megközelítés legyen a kohéziós politika által támogatott projektek finanszírozásának kiválasztási kritériuma (mint a Horizont 2020 vagy a COSME uniós programok esetében is). A közzétételi kötelezettségnek azonban arányosnak kell lennie a projektek méretével, különösen a kisebb projektek esetében, mivel az jelentős adminisztratív terhet jelenthet a végső kedvezményezettek számára; |
| --- | --- |

31.

| 32. | úgy véli, hogy az operatív programokon belül a projektkiválasztási kritériumok között vázolni kell legalább a kommunikációs elveket annak érdekében, megkönnyítsék a felülvizsgálatot és az uniós szintű összehasonlítást; |
| --- | --- |

32.

| 33. | javasolja, hogy az Európai Bizottság hozzon létre egy „kommunikációs eredményekre vonatkozó értékelési rendszert”, amely a következőket foglalná magában: kommunikációs tervek és intézkedések, továbbfejlesztett módszerek (felmérések, fókuszcsoportok, médiafigyelés), uniós értékelési iránymutatás, a kommunikációs tevékenységekkel kapcsolatos értékelések tárházát biztosító tanulási platform és végezetül a bevált kommunikációs gyakorlatokat tartalmazó adatbázis; |
| --- | --- |

33.

| 34. | üdvözli az Európai Bizottság arra irányuló javaslatát, hogy uniós szinten egységes finanszírozási portált hozzon létre, amely tartalmazza az összes pályázati felhívást és a műveletek közös listáját, valamint az összes uniós programmal és finanszírozással kapcsolatos információhoz való hozzáférést biztosító egyes nemzeti honlapokat; a különböző intézmények és az Európai Bizottság különböző főigazgatóságai online helyi alapú uniós portáljait egyetlen „EU” védjegy alá kell vonni; |
| --- | --- |

34.

Médiastratégia

| 35. | javasolja, hogy a (közösségi médiát is magában foglaló) médiastratégiák kidolgozásánál vegyék figyelembe a helyi viszonyokat, többek között a pozitív kontextuális ábrázolás erősítését, személyes történetekhez kapcsolódó, hosszabb távú narratívák kialakítását, valamint a negatív kontextuális ábrázolás aktív megkérdőjelezését annak figyelmen kívül hagyása helyett; |
| --- | --- |

35.

| 36. | úgy véli, hogy a kohéziós politikáról való tájékoztatás hatásának fokozása terén a fő szempont továbbra is a kommunikációs tevékenységek diverzifikálása és valamennyi uniós tevékenység médiában való megjelenésének előmozdítása; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ezzel kapcsolatban rámutat, hogy az Unió régiókon és városokon belüli jelenlétének fokozása érdekében a kommunikációs tevékenységeknek összeegyeztethetőnek kell lenniük az európai strukturális és beruházási alapok és programok – például az Interreg, a városfejlesztési hálózati program és az ESPON – láthatóságával; |
| --- | --- |

37.

| 38. | a kohéziós politika támogatásának megerősítése érdekében a #CohesionAlliance kampány példáját követve támogatja a közösségi médiával kapcsolatos tevékenységek fokozását, mivel az említett kampány határozott politikai üzenettel fogta össze a politikai szereplőket egy olyan uniós politikával kapcsolatban, amely az EU valamennyi területe számára előnyökkel jár; |
| --- | --- |

38.

| 39. | megjegyzi, hogy a Régiók és Városok Európai Hete a kohéziós politika végrehajtását illetően kulcsfontosságú politikai esemény, amely lehetővé teszi a politikai képviselők, a gyakorló szakemberek, a kutatók és a polgárok számára, hogy tanuljanak, megosszák egymással elképzeléseiket, befolyásolják az EU-t és hangot adjanak a regionális és városi politikákkal kapcsolatos konkrét véleményüknek; |
| --- | --- |

39.

| 40. | javasolja, hogy az Európai Bizottság az európai strukturális és beruházási alapok keretében megvalósított, partnerségre vonatkozó európai magatartási kódexről szóló felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet új változatába foglaljon bele egy e témával foglalkozó szakaszt; ez lenne a legjobb módja annak, hogy a kommunikációs tevékenységek kialakítása során jobban tiszteletben tartsák és figyelembe vegyék a partnerség és a többszintű partnerség elvét; |
| --- | --- |

40.

A kohéziós politikáról szóló 2020 utáni kommunikáció javítása

| 41. | javasolja, hogy a 2020 utáni jövőbeli kohéziós politika keretében a kommunikációs projektekbe irányuló beruházásokat egyetlen jól körülhatárolt költségkategóriából finanszírozzák, tekintve, hogy egyrészt a kommunikációs stratégiák összehasonlításából az derül ki, hogy az e tevékenységekhez kapcsolódó költségvetéseket nehéz összesíteni és összehasonlítani, mivel a stratégiákat eltérő szinteken határozzák meg, illetve eltérő forrásokkal rendelkeznek, másrészt a költségkategóriákat és módszereket nem mindig határozzák meg egyértelműen; |
| --- | --- |

41.

| 42. | a teljesítménymutatók jobb meghatározását szorgalmazza, mivel jelenleg jelentős eltérések mutatkoznak a mutatók terén, amelyeket nem igazítottak hozzá a kommunikációs tevékenységekhez; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ajánlja, hogy a 2021–2027-es időszakra szóló stratégiák kidolgozásakor vegyék figyelembe a kohéziós politikáról szóló tájékoztatás hatékonyságával kapcsolatban a „Cohesify” és a „Perceive” projekthez hasonló uniós finanszírozású projektek keretében végzett kutatás eredményeit, valamint tegyenek említést az „elégedetlenség földrajzáról”, amely kifejezés az európai projektről folytatott populista viták során merült fel; |
| --- | --- |

43.

| 44. | hangsúlyozza, hogy rugalmas „márkaépítési” és láthatósági stratégiákra van szükség: az uniós lobogót minden kötelező és nem hivatalos anyagon fel kell tüntetni; |
| --- | --- |

44.

| 45. | üdvözli az Európai Bizottság legutóbbi közleményét (3), amely kiemeli, hogy a széttagoltság és a félretájékoztatás idején foglalkozni kell az Európa előtt álló egyedülálló kommunikációs kihívással, és emlékeztet arra, hogy a kohéziós politika döntő szerepet játszik abban, hogy az uniós kommunikáció minden kormányzati szinten és minden uniós intézmény körében közös erőfeszítés tárgyát képezze; |
| --- | --- |

45.

| 46. | támogatja az uniós finanszírozású projektekkel kapcsolatos kommunikáció egyszerűsítésére irányuló megközelítést: egyetlen „márkajelzés” (nincs hivatkozás az európai strukturális és beruházási alapokra vagy a programszintre); egyetlen nemzeti weboldal, amely hozzáférést biztosít az összes uniós programmal és támogatással kapcsolatos információkhoz; a stratégiai jelentőségű műveletek és a 10 millió eurót meghaladó értékű műveletek esetében külön biztosítani kell a láthatóságot; nemzeti kommunikációs koordinátorokat kell kinevezni, akik átlátják az összes uniós támogatást, valamint a programok kommunikációs tisztviselőinek fontos szerepet kell játszaniuk; a programnak kommunikációs stratégiát kell tartalmaznia (egyszerűbb változatban); lehetővé kell tenni az irányító hatóságok számára, hogy (legfeljebb 5 %-os mértékben) pénzügyi korrekciókat hajtsanak végre azon kedvezményezettek esetében, akik nem felelnek meg a kommunikációs szabályoknak; valamint lehetővé kell tenni a kommunikációs anyagok újbóli felhasználását – az irányító hatóságoknak továbbra is biztosítani kell a jogot, hogy újból felhasználhassák a létrehozott és (kérésre) az uniós intézmények rendelkezésére bocsátott kommunikációs anyagokat. |
| --- | --- |

46.

Kelt Brüsszelben, 2019. október 8-án.

a Régiók Európai Bizottsága

elnöke

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  https://cor.europa.eu/hu/events/Pages/ECON-sc-follow-up-UN-SDGs.aspx

1

(2)  VITAANYAG: FENNTARTHATÓ EURÓPA 2030-RA, Európai Bizottság, COM(2019) 22, 2019. január 30., https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/rp_sustainable_europe_30-01_hu_web.pdf

2

(3)  Európai Bizottság (2019): Európa 2019 májusában: Felkészülés az egyre bizonytalanabb világban működő Unió egységesebbé, erősebbé és demokratikusabbá tételére, Brüsszel, 2019. április 30.

3

---

| 5.2.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 39/21 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 39/21

---

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Az RB hozzájárulása a megújult területfejlesztési menetrendhez, különös tekintettel a közösségvezérelt helyi fejlesztésre

(2020/C 39/05)

| Előadó | : | Radim SRŠEŇ (CZ/EPP), Olmütz (Olomouc) megye közgyűlésének tagja |
| --- | --- | --- |

Előadó

:

Radim SRŠEŇ (CZ/EPP), Olmütz (Olomouc) megye közgyűlésének tagja

POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK EURÓPAI BIZOTTSÁGA

| 1. | szorgalmazza a területi eszközök (közösségvezérelt helyi fejlesztés, integrált területi beruházások stb.) nagyobb mértékű igénybevételét a tagállamokban, valamint az ehhez szükséges források kötelező elkülönítését az összes alapban a megújult területfejlesztési menetrend megvalósítása és a kohéziós célok elérése érdekében; |
| --- | --- |

1.

| 2. | hangsúlyozza, hogy a kohéziós politika és a területi kohézió szorosan összekapcsolódik, és nem létezhet valódi kohéziós politika a területi kohézió tényleges figyelembevétele nélkül; |
| --- | --- |

2.

| 3. | emlékeztet arra, hogy az RB volt az első olyan uniós intézmény, amely konkrét javaslatot tett arra, hogy miként lehet megvalósítani a közösségvezérelt helyi fejlesztést (1). Akárcsak akkor, az RB most is úgy véli, hogy az integrált, több forrásból finanszírozott helyi fejlesztést jobb olyan holisztikus koncepcióként meghatározni, amely valamennyi régiótípus kapcsán foglalkozik a kihívásokkal és a lehetőségekkel, legyen szó akár városi, vidéki, vidéki-városi régiókról vagy funkcionális területekről; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kéri, hogy a 2020 utáni időszakra szóló területfejlesztési menetrend nagyobb számú szakpolitikai területen erősítse meg a területi dimenziót, és több alulról építkező elképzelést/stratégiát támogasson aktívan, amelyeknek összhangban kell lenniük a tágabb kerettel; |
| --- | --- |

4.

| 5. | hangsúlyozza, hogy az olyan területi eszközökről, mint a közösségvezérelt helyi fejlesztés és az integrált területi beruházások, már bebizonyosodott, hogy hasznos eszközei a „polgárközeli Európa” megvalósításának. A LEADER/közösségvezérelt helyi fejlesztés által elért eredmények azt mutatják, hogy a helyi akciócsoportok képesek az európai értékek megvédésére, ha elismerik őket a helyi, regionális és nemzeti szintű változás és fejlesztés helyi mozgatóerőiként. Az összes érintett helyi szereplő és a polgárok aktív bevonása révén a közösségvezérelt helyi fejlesztés képes arra, hogy helyi eszközökkel választ adjon az európai szinten felmerülő igényekre, és így segít fokozni az EU legitimitását. A LEADER/közösségvezérelt helyi fejlesztés a fenntartható fejlődési célok helyi szintű megvalósításában is fontos eszközt jelent. Az RB ezért kéri, hogy a 2020 utáni időszakban a területi eszközök kapjanak nagyobb szerepet, és helyi, regionális, nemzeti és uniós szinten is fejlesszék őket; |
| --- | --- |

5.

| 6. | hangsúlyozza, hogy az integrált területi eszközökkel történő beavatkozás során figyelembe kell venni a régióknak az alulról felfelé építkező integrált stratégiáikban meghatározott sajátos jellemzőit és igényeit, és nem elég csupán lemásolni az integrált területi eszközöket finanszírozó operatív programok intézkedéseit, valamint tematikus és területi fókuszát; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kéri, hogy a 2020 utáni időszakra szóló területfejlesztési menetrend erősítse meg mind a vidék és város közötti összeköttetéseket, mind általában véve a különböző típusú területeket, mivel a regionális és helyi fejlesztés csupán egy szempont, amely holisztikus és integrált megközelítést követel meg; |
| --- | --- |

7.

| 8. | hangsúlyozza, hogy a 2020-ig szóló területfejlesztési menetrend valóban eredményeket ért el, elsősorban a kohéziós politika eszközei és forrásai révén, mivel a kohéziós politika a kormányzás valamennyi szintjén bevezette a helyi alapú megközelítést és a helyi közösségek részvételét a fenntartható helyi stratégiák kialakításában és megvalósításában. Még mindig van azonban tere a fejlődésnek: a legfontosabb, hogy szubnacionális szinten láthatóbbá kell tenni a területfejlesztési menetrendet (a közösségvezérelt helyi fejlesztés, az integrált területi beruházások, az európai területi társulás, az európai területi együttműködés stb. révén), növelni kell a területi megközelítés szerepét a teljes uniós szakpolitikai döntéshozatalban, és javítani kell magának a területfejlesztési menetrendnek a nemzeti szakpolitikák keretében történő végrehajtását is; |
| --- | --- |

8.

| 9. | úgy véli, hogy a megújult területfejlesztési menetrend révén új, pozitív narratívát kínálhatunk az Unió jövője és valamennyi terület kiegyensúlyozott fejlesztése tekintetében. A polgárok és a nagyközönség számára egy átfogó és érthető dokumentummal kell előállni, amely jövőképet ad számukra, és foglalkozik valódi szükségleteikkel és a megoldandó problémákkal. Biztosítani kell, hogy senki ne maradjon hátra, és hogy mindenki egyenlő esélyt kapjon egy emberhez méltó életre, függetlenül attól, hogy hol él; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kéri, hogy a kohéziós politika és a területfejlesztési menetrend között legyen szorosabb a kapcsolat a programozásnak, valamint a programok végrehajtásának és nyomon követésének az összes szakaszában, és rámutat arra, hogy nagy szükség van az uniós források jelenlegi földrajzi és ágazati megosztottságának a felszámolására. A tagállamoknak mindazonáltal biztosítaniuk kell, hogy az európai szemeszter folyamata során figyelembe vegyék a területi dimenziót és a helyi sajátosságokat, és a nemzeti prioritások meghatározásakor a helyi szereplőkkel is megfelelően konzultáljanak; |
| --- | --- |

10.

| 11. | hangsúlyozza, hogy a közösségvezérelt helyi fejlesztés mobilizálni tudja és be tudja vonni a helyi közösségeket, beleértve a helyi és regionális önkormányzatokat, a szociális és civil társadalmi partnereket, valamint a magánszektort. A részvételen alapuló megközelítést alkalmazva a közösségvezérelt helyi fejlesztés biztosítja, hogy a helyi fejlesztési stratégiák összhangban maradjanak a helyi feltételekkel (társadalmi kohézió, migráció, regionális klaszterek, zöld gazdaság, éghajlatváltozás, okoseszközök, technológia stb.) vagy kövessék azok változásait; |
| --- | --- |

11.

| 12. | hangsúlyozza, hogy a közösségvezérelt helyi fejlesztés számottevő szerepet játszik a kohéziós politika hitelességének növelésében, annak bebizonyítása révén, hogy a különféle uniós alapok együttes végrehajtása valóban lehetséges integrált és hatásos módon; |
| --- | --- |

12.

| 13. | megjegyzi, hogy az RB továbbra is amellett foglal állást, hogy a 2020 utáni időszakra szóló területfejlesztési menetrendet ne írják teljesen újra, mivel a jelenlegi, 2020-ig szóló területfejlesztési menetrend sok szempontból még mindig érvényes; |
| --- | --- |

13.

| 14. | úgy véli, hogy a 2020 utáni időszakra szóló területfejlesztési menetrendnek alapvető szerepe van abban, hogy testreszabott intézkedések – pl. integrált területfejlesztés – révén csökkenjen az egyes területek és az ott élő emberek közötti egyenlőtlenség; |
| --- | --- |

14.

| 15. | hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy hatékonyabb legyen a koordináció és a hálózatépítés az összes olyan hatóság és érdekelt fél között, amely európai, nemzeti, regionális és helyi szinten végrehajtja és finanszírozza a területfejlesztési menetrendet. A jobb koordináció és az erős partnerségi elv kulcsfontosságú ahhoz, hogy a területfejlesztési menetrend valóban eredményes legyen. Jó gyakorlatnak tekinthetők a cseh, a svéd, az osztrák és más tagállamokban alkalmazott koordinációs módszerek; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kiemeli, hogy az integrált területfejlesztési stratégiákat jobban figyelembe kell venni annak érdekében, hogy a régióban történő beruházások jobban igazodjanak a régió prioritásaihoz. A tagállamokban sokféle operatív programot megvalósító integrált területfejlesztési stratégiák kidolgozásakor a polgárok igényeire kell összpontosítani, és nem csupán tájékoztatni kell a polgárokat a stratégiákról, hanem kommunikációt kell velük folytatni azokról; |
| --- | --- |

16.

| 17. | hangsúlyozza, hogy az integrált területi eszközöket rugalmasan és egyszerűen kell megvalósítani, az adott területhez igazítva, és olyan módszert alkalmazva, amely az alulról felfelé építkező megközelítésre összpontosít, a partnerségre és az ösztönzésre, valamint a területfejlesztés helyi stratégiáinak szerepére helyezve a hangsúlyt. A lehetséges megoldások közé tartozik az egyszerűsített költségelszámolási módszerek használata, a területi eszközök egyszerű végrehajtási modellje (egyetlen nemzeti operatív program és egyetlen irányító hatóság), egyablakos megoldások, a túlszabályozás elkerülése érdekében uniós szinten meghatározott közös, egyszerű szabályok (a közösségvezérelt helyi fejlesztés eszköztára, illetve a stratégiák szerkezetére, a jóváhagyási folyamatokra, a vezető alap felhasználására, az értékelésre stb. vonatkozó egyértelmű iránymutatások); |
| --- | --- |

17.

| 18. | megállapítja, hogy informatikai megoldásokkal egyszerűsíteni és automatizálni lehet a nemzeti és a helyi szintű adatgyűjtést. Az informatikai rendszereket valamennyi érintett tényleges bevonásával kell kifejleszteni, és ezeknek arra kell irányulniuk, hogy valamennyi szinten segítsék az európai strukturális és beruházási alapok egyszerűsítésére irányuló általános stratégiát; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kéri, hogy a területfejlesztési menetrend végrehajtási struktúráiban az egyes uniós programozási időszakok között zökkenőmentes legyen az átmenet, hogy ne veszítsünk el értékes tudást, emberi erőforrást és partneri kapcsolatokat; |
| --- | --- |

19.

| 20. | hangsúlyozza, hogy az integrált területi eszközök jelentik a megfelelő eszközt a fenntartható fejlődési célok helyi tartalommal való megtöltésére, végrehajtására, nyomon követésére és felülvizsgálatára; |
| --- | --- |

20.

| 21. | úgy véli, hogy a közösségvezérelt helyi fejlesztésben óriási potenciál van arra, hogy az uniós csatlakozási, szomszédság- és fejlesztéspolitikák hatékony eszközévé váljon. E téren jó gyakorlatnak tekinthető a grúziai ENPARD program; |
| --- | --- |

21.

Az új területfejlesztési menetrend

| 22. | megjegyzi, hogy a 2020-ig tartó területfejlesztési menetrendben jóváhagyott területfejlesztés kihívásai általában véve még mindig ugyanazok, két észrevétellel: 1) a változások inkább abból adódnak, hogy a már meglévő kihívások fokozódnak és új kihívások jelennek meg, ami nagyobb szolidaritást tesz szükségessé az uniós tagállamok között; 2) a jelenlegi migrációs áramlások valószínűleg csak kisebb válságnak tekinthetők az éghajlatváltozás potenciális hatásaihoz képest; |
| --- | --- |

22.

| 23. | javasolja, hogy vezessenek be olyan mechanizmust, mellyel a 2020 utáni időszakra szóló területfejlesztési menetrend gyorsan aktualizálható, hogy a dokumentum egészének teljes átalakítása nélkül gyorsan reagálni lehessen azokra az új és még kialakulóban lévő kihívásokra, amelyek a 2020 utáni területfejlesztési menetrendet befolyásolhatják; |
| --- | --- |

23.

| 24. | javasolja a jövőbeli elnökségeknek, illetve a 2020 utáni időszakra szóló területfejlesztési menetrend kidolgozójának, hogy a 2020 utáni időszakra szóló, megújult területfejlesztési menetrend prioritásaira és tartalmára vonatkozó kutatásba több érdekelt felet vonjon be, különösen a helyi és a regionális önkormányzatokat és a civil társadalmat; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ismételten kijelenti, hogy az Európa 2020 stratégiának utódra van szüksége; |
| --- | --- |

25.

| 26. | utal arra az EUMSZ 174. cikkének harmadik bekezdésében szereplő elsődleges jogi rendelkezésre, amely szerint kiemelt figyelemmel kell kezelni a vidéki térségeket, az ipari átalakulás által érintett térségeket és a súlyos és állandó természeti vagy demográfiai hátrányban lévő régiókat. Erre az elsődleges célkitűzésre az eddigieknél nagyobb figyelmet kell fordítania mind a 2020 utáni területfejlesztési menetrendnek, mind az európai strukturális és beruházási alapoknak annak érdekében, hogy valamennyi területen ugyanolyan szintű életkörülményeket lehessen megvalósítani; |
| --- | --- |

26.

| 27. | úgy véli, hogy az Európai Unió 2020-ig szóló területfejlesztési menetrendjének folytatnia kell a regionális fővárosok arra irányuló szerepének támogatását, hogy egyenlő fejlődési esélyeket biztosítsanak funkcionális területeiken, és hozzá kell járulnia a nagyvárosi területek problémáinak megoldásához az egész EU-ban; |
| --- | --- |

27.

| 28. | hangsúlyozza, hogy a 2020 utáni időszakra szóló területfejlesztési menetrendnek támogatnia kell a kis- és közepes méretű városok szerepét az Unión belüli kiegyensúlyozott, policentrikus fejlődés elérésében; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ennek kapcsán ismételten kéri egy, a vidéki térségekre irányuló menetrend kidolgozását, amelynek keretében a vidéki területeket nemcsak mezőgazdasági területeknek, hanem lakó- és gazdasági területeknek is tekintik; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kiemeli, hogy a területfejlesztési menetrendnek nem csupán a városokra vonatkozó 11. fenntartható fejlődési célt kell támogatnia, hanem a tágabb értelemben vett területfejlesztést is, beleértve a vidékfejlesztést; |
| --- | --- |

30.

| 31. | javasolja, hogy a közvéleménynek a 2020 utáni időszakra szóló területfejlesztési menetrend fő üzeneteiről való tájékoztatása érdekében állítsanak össze egy dokumentumot, amely a menetrend 10-12 legfőbb üzenetét tartalmazza közérthetően megfogalmazva és megfelelő formátumban, és hogy ezeket az üzeneteket az összes tagállam és az uniós intézmények is kommunikálják a polgárok felé; |
| --- | --- |

31.

| 32. | felkéri az Európai Bizottságot, hogy biztosítson egyszerű modelleket és iránymutatásokat, valamint ismertesse a bevált gyakorlatokat azzal kapcsolatban, hogy az integrált területi eszközöket hogyan kell a tagállamokban több alapból történő finanszírozással végrehajtani; |
| --- | --- |

32.

| 33. | úgy véli, hogy a területfejlesztési menetrend valamennyi tagállamban hatékonyan hozzájárulhat az urbanizációs tendenciák és a nagyvárosok előtt álló ezzel kapcsolatos kihívások enyhítéséhez; |
| --- | --- |

33.

| 34. | felhívja a figyelmet az európai területi együttműködés sikertörténeteire: a határ menti régiókban vagy transznacionális szinten megvalósuló területi együttműködés példáira, amelyek híven tükrözik az európai integráció hozzáadott értékét; |
| --- | --- |

34.

| 35. | hangsúlyozza, hogy a területfejlesztési menetrend esetlegesen létrehozandó titkárságának/háttérirodájának szerepét egyértelműen meg kell határozni. Ennek az egységnek/szervnek a célkitűzéseit, feladatait és költségvetését, valamint a célkitűzések teljesítésének nyomon követésére szolgáló mutatókat a 2020 utáni időszakra szóló területfejlesztési menetrend egyik mellékletében kell meghatározni; |
| --- | --- |

35.

| 36. | megemlíti a városfejlesztésért felelős miniszterek által 2019. június 14-én elfogadott bukaresti nyilatkozatot, amelyben elismerték, hogy „funkcionális kapcsolatot kell kiépíteni az Új Lipcsei Charta, az uniós városfejlesztési menetrend és a 2020 utáni időszakra szóló területfejlesztési menetrend között”; |
| --- | --- |

36.

| 37. | úgy véli, hogy az európai területfejlesztési menetrend kormányközi, nem jogszabályi jellegéből adódóan ideális a jelenlegi és a jövőbeli nem uniós tagállamokkal való együttműködésre, mivel elősegítené a területfejlesztéssel kapcsolatos páneurópai megközelítés kidolgozását, és számos programból – például a LEADER-ből, az Interreg-ből vagy az ESPON-ból is – támogatható, melyek esetében a 2021–2027-es időszakra vonatkozó jelenlegi javaslatok kifejezetten lehetővé teszik nem uniós tagállamok önkéntes részvételét és társfinanszírozását. Ezek a programok emellett sikeres stabilizációs és megbékélési eszközöknek is bizonyultak (pl. a LEADER szerepe a nagypénteki megállapodásban vagy a civil társadalom bevonása és a helyi demokrácia kiépítése Törökországban); |
| --- | --- |

37.

A közösségvezérelt helyi fejlesztés

| 38. | ösztönzi, hogy az összes uniós régióban kötelezően biztosítsák a közösségvezérelt helyi fejlesztés több alapból történő finanszírozásának lehetőségét, biztosítva, hogy az összes területtípus – vagyis a vidéki (beleértve a távoli és a hegyvidéki területeket, valamint a szigeteket), a városi és a tengerparti területek – tekintetében a közösségvezérelt helyi fejlesztésen alapuló megközelítést alkalmazzanak. Valamennyi uniós régió számára biztosítani kell annak lehetőségét, hogy minden lehetséges alapot felhasználhassanak a helyi fejlesztési stratégiáikban megfogalmazott igényeik teljesítéséhez; |
| --- | --- |

38.

| 39. | kéri, hogy az európai strukturális és beruházási alapok és az EMVA 8 %-át kötelezően a közösségvezérelt helyi fejlesztésre különítsék el, hogy teljes mértékben kiaknázzák az eszközben rejlő lehetőségeket és a különböző alapok közötti szinergiákat az integrált helyi fejlesztés érdekében; |
| --- | --- |

39.

| 40. | hangsúlyozza, hogy vissza kell térni a LEADER/közösségvezérelt helyi fejlesztés módszertanának alapjaihoz, megerősítve elsősorban az alulról felfelé történő építkezést, a partnerséget, a szervezést és az integrált helyi fejlesztési stratégiák szerepét; |
| --- | --- |

40.

| 41. | javasolja, hogy az egyes tagállamokon belül a közösségvezérelt helyi fejlesztés irányítása az adott területekhez igazodjon, és legyen tekintettel a helyi dinamikára, struktúrákra és megközelítésekre; |
| --- | --- |

41.

| 42. | elismerően nyilatkozik az RB (2) és az Európai Parlament (3) által annak érdekében végzett munkáról, hogy a több alapból finanszírozott közösségvezérelt helyi fejlesztés a 2021–2027-es időszakban is kapjon támogatást az EMVA-ból, és sürgeti, hogy ezek a mindkét intézmény által szorgalmazott rendelkezések maradjanak benne a Tanáccsal kötött végleges megállapodásban, mivel a közösségvezérelt helyi fejlesztés előnyei csak akkor valósíthatók meg teljes mértékben, ha lehetőség van az esb-alapok és az EMVA által finanszírozott beavatkozások integrálására; |
| --- | --- |

42.

| 43. | kéri, hogy a közösségvezérelt helyi fejlesztést alapos hatásvizsgálat alapján uniós szinten szabályozzák, és állapítsanak meg egységes szabályokat az összes európai strukturális és beruházási alapra vonatkozóan, a hatalmas bürokrácia és a tagállami túlszabályozás csökkentése, valamint az irányító hatóságok, illetve a kifizető ügynökségek hatásköri visszaéléseinek megakadályozása érdekében; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ismételten kéri, hogy a közös rendelkezésekről szóló rendelet továbbra is teljes mértékben alkalmazandó legyen az EMVA-ra. Az összes alap közötti teljes kompatibilitás kulcsfontosságú a területi eszközök finanszírozása szempontjából, különös tekintettel a közösségvezérelt helyi fejlesztésre/a LEADER-re és ezek helyi fejlesztési stratégiáira; |
| --- | --- |

44.

| 45. | hatékonyabb párbeszédet és koordinációt szorgalmaz a közösségvezérelt helyi fejlesztés résztvevői (helyi akciócsoportok, irányító hatóságok, az Európai Bizottság főigazgatóságai, a kifizető ügynökségek, a LEADER-hálózatok – pl. az ELARD –, valamint a nemzeti LEADER és a vidéki hálózatok) között, megakadályozandó a bürokrácia növekedését, valamint a programozási időszak megkezdésének és a projektek pályázói részére történő kifizetéseknek a túlzott késedelmét. Az RB ezért azt javasolja, hogy az Európai Bizottság hozzon létre egy, a közösségvezérelt helyi fejlesztést támogató, uniós szintű egységet, amely segítené a kommunikációt, a kapacitásépítést, a hálózatépítést és a transznacionális együttműködést az összes helyi akciócsoport között az összes alap tekintetében; |
| --- | --- |

45.

| 46. | javasolja, hogy a több alapot igénybe vevő közösségvezérelt helyi fejlesztés nagyobb támogatást kapjon, például magasabb társfinanszírozási arány révén. Az RB sajnálatosnak tartja, hogy a közös rendelkezésekről szóló jelenlegi rendelet 120. cikkének (5) bekezdését, amely az integrált területi eszközök révén támogatott műveletekre magasabb társfinanszírozási arányt állapított meg, kihagyták az új közös rendelkezésekről szóló rendeletre irányuló javaslatból; |
| --- | --- |

46.

| 47. | az új közös rendelkezésekről szóló rendelet 48–51. cikke szerinti egyszerűsített költségelszámolási módszerek nagyobb mértékű alkalmazását kéri, mert ez csökkentheti az ellenőrzéssel kapcsolatban az irányító hatóságokra és a végső kedvezményezettekre háruló terheket. Sőt, az egyszerűsített költségelszámolási módszerek alkalmazását ki lehetne terjeszteni az EMVA-ra is, szintén a több alapot igénybe vevő műveletek esetén alkalmazott eljárások összehangolása érdekében; |
| --- | --- |

47.

| 48. | megállapítja, hogy a közösségvezérelt helyi fejlesztés valószínűleg remek kiindulópont lenne egy olyan, széles körben alkalmazott módszer kidolgozásához, amelyet a helyi projektek végrehajtására lehetne alkalmazni: a helyi akciócsoportok nem függhetnek kizárólag uniós forrásoktól, hanem nemzeti, regionális és helyi alapokból is részesedniük kellene, mivel a helyi fejlesztés jóval túllépi az európai strukturális és beruházási alapok hatókörét; |
| --- | --- |

48.

| 49. | felkéri a Tanácsot és az Európai Parlamentet, hogy térjen vissza az Európai Bizottság azon javaslatához, hogy az irányító hatóságoknak az utolsó program jóváhagyásának napjától számított 12 hónapon belül kell lebonyolítaniuk a stratégiák kiválasztásának első fordulóját és biztosítaniuk, hogy a kiválasztott helyi akciócsoportok teljesíteni tudják feladataikat; |
| --- | --- |

49.

| 50. | kéri annak pontos meghatározását, hogy a helyi akciócsoportok milyen szerepet töltenek be a projektek kiválasztásában, hogy ne legyen átfedés a helyi akciócsoportok és az irányító hatóságok feladatai között. A helyi akciócsoportoknak nem csupán formális, hanem meghatározó szerepet kell betölteniük a projektkiválasztásban, mivel ez a LEADER/közösségvezérelt helyi fejlesztés egyik alapelve; |
| --- | --- |

50.

| 51. | kéri, hogy a közösségvezérelt helyi fejlesztés helyi fejlesztési stratégiái számára dolgozzanak ki egyszerű és egyértelmű értékelési és nyomonkövetési modelleket. Az értékelésnek a közösség tanulási folyamatának részét kell képeznie, és ezért nagyon fontos a folyamatos információgyűjtés és a helyi akciócsoportok stratégiái végrehajtásának értékelése. Az adatgyűjtésre és -elemzésre fejlett informatikai megoldásokat kell bevezetni, részvételen alapuló folyamatokkal és minőségi elemzéssel párosítva; |
| --- | --- |

51.

| 52. | hangsúlyozza, hogy ha a résztvevők magukénak érzik az eredményeket, az nagy valószínűséggel elősegíti a hosszabb távú fejlesztési stratégiák stabilitását és hosszú távú hatásosságát, mivel ugyanazok az emberek dolgozzák ki őket, akik aztán a végrehajtásukban is részt vesznek és élvezhetik az eredményeiket; |
| --- | --- |

52.

| 53. | megállapítja, hogy az EMVA-ból és/vagy az ETHA-ból finanszírozott helyi partnerségek sikeres példáit kiindulási alapnak kellene tekinteni a közösségvezérelt helyi fejlesztésnek az ERFA-ból és az európai strukturális és beruházási alapokból történő további finanszírozásához. A már meglévő hálózatokon keresztül történő együttműködésnek és a regionális, nemzeti, valamint nemzetek/régiók közötti új hálózatok kiépítésének kulcsszerepe van, csakúgy mint a tanácsadásnak és a mentorálásnak; |
| --- | --- |

53.

| 54. | hangsúlyozza, hogy jobban kell kommunikálni a közösségvezérelt helyi fejlesztést és az általa jelentett lehetőségeket: noha a vidékfejlesztésben már hosszabb ideje használják ezt az eszközt, a városfejlesztésben például jobban kell ösztönözni a használatát. Részletesen értékelni és elemezni kell, hogy az adott tagállam milyen megközelítést alkalmazott, és ajánlásokat kell megfogalmazni az eredményes végrehajtáshoz; |
| --- | --- |

54.

| 55. | megállapítja, hogy a közösségvezérelt helyi fejlesztést/a LEADER-t 3 000 hasonló szervezet (helyi akciócsoportok és halászati helyi akciócsoportok) használja az Európai Unióban. Ezt a tényt figyelembe kell venni a területi együttműködés továbbfejlesztése és az európai sokszínűségnek a polgárok közötti transznacionális, alulról építkező együttműködés révén történő támogatása érdekében. Annak érdekében, hogy a közösségvezérelt helyi fejlesztés révén további lendületet adjunk a területi együttműködésnek, olyan feltételeket kell teremteni, amelyek lehetővé teszik a helyi akciócsoportok számára, hogy a területük szervezésére és a legjobb ötletek megszületésének és végrehajtásának elősegítésére koncentráljanak. A költségvetésekből megfelelő hányadot kell biztosítani a működtetési és szervezési költségekre, valamint a transznacionális együttműködésre. Az RB egyúttal határozottan javasolja, hogy a közösségvezérelt helyi fejlesztés nemzetközi együttműködési projektjei számára európai szinten közös elveket és szabályokat fogalmazzanak meg, a közösségvezérelt helyi fejlesztés eredményes és zökkenőmentes végrehajtása érdekében; |
| --- | --- |

55.

| 56. | emlékeztet a közösségvezérelt helyi fejlesztésnek az egyéb integrált fejlesztési eszközökkel való kapcsolatára: a közösségvezérelt helyi fejlesztés opcionális eszközként, integrált területi beruházásokkal együtt elősegíti egy tágabb fejlesztési stratégia végrehajtását, amely lehetővé teszi a szakpolitikáknak a helyi igényekhez igazítását. Ehhez kapcsolódóan az RB a közösségvezérelt helyi fejlesztés és az integrált területi beruházások közti szinergiák jobb kiaknázását kéri: a közösségvezérelt helyi fejlesztést a 2021 és 2027 közötti programozási időszakban kiegészítő eszközként lehet felhasználni egy városfejlesztési vagy területfejlesztési stratégiában, hogy része lehessen egy olyan, az integrált területi beruházásokon alapuló megközelítésnek, amelyben a közösségvezérelt helyi fejlesztés által kínált, részvételen alapuló megközelítéssel orvosolni lehet bizonyos sajátos helyi problémákat; |
| --- | --- |

56.

| 57. | úgy véli, hogy a közösségvezérelt helyi fejlesztés alapvető eszköz az RB javaslatainak (4) megvalósításához, amelyeket az Európai Parlament később jóváhagyott (5), és amelyek értelmében az ERFA által társfinanszírozott olyan programokban, amelyek az EUMSZ 174. cikkében említett súlyos és állandó természeti vagy demográfiai hátrányokkal küzdő területeket fednek le, különös figyelmet kell fordítani e területek sajátos nehézségeire; |
| --- | --- |

57.

| 58. | úgy véli, hogy a helyi akciócsoportok kiválóan alkalmasak egyrészt az innovációs közvetítők szerepének betöltésére az „intelligens falvak” fellépésben, másrészt a vidéki területekben rejlő potenciál kibontakozásának katalizálására – sok esetben már most is betöltik ezt a szerepet. A helyi akciócsoportok nagyon hatásos eszközei területük helyi kezdeményezésű fejlesztésének, közvetlen kapcsolatban állnak a helyi vállalkozásokkal, önkormányzatokkal és civil társadalommal, és ennek eredményeképp a helyi és regionális erőforrások és humán készségek bevonásával erős kapacitást tudnak teremteni; |
| --- | --- |

58.

| 59. | támogatja az Európai Parlament javaslatát, amely szerint a strukturális demográfiai hanyatlással küzdő területekre irányuló, az ERFA által finanszírozott tervek számára potenciálisan el lehetne különíteni a természeti, földrajzi vagy demográfiai hátrányokkal küzdő, illetve az alapvető szolgáltatásokhoz nehezen hozzáférő nem városi területek integrált területfejlesztésére szánt ERFA-források 5 %-át, ideértve azt is, hogy ennek az összegnek legalább 17,5 %-át vidéki területek és közösségek projektfejlesztéseire, például intelligens falvak létrehozására lehetne fordítani. Az RB úgy véli, hogy sok helyen a közösségvezérelt helyi fejlesztés az ideális megközelítés egy ilyen ambiciózus javaslat megvalósításához; |
| --- | --- |

59.

| 60. | úgy véli, hogy a közösségvezérelt helyi fejlesztés módszerének egyik legfőbb előnye a helyi szereplők bevonása és kapacitásépítése. Az integrált helyi fejlesztés nagyon hatásosnak bizonyult a helyi fejlesztés különböző érdekelt felei és kérdései közötti kapcsolatok és szinergiák kialakításában. A helyi akciócsoportok nagyon sikeres eszközt jelentenek a stratégiai tervezésben, a szervezésben, a hálózatépítésben és a tevékenységek koordinálásában; néhány tagállamban pl. helyi cselekvési terveket dolgoznak ki az oktatási vagy a szociális szolgálatok számára. |
| --- | --- |

60.

Kelt Brüsszelben, 2019. október 8-án.

a Régiók Európai Bizottsága

elnöke

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  A Régiók Bizottsága véleménye: „A közösségek szintjén irányított helyi fejlesztés”, Brüsszel, 2012. november 29., előadó: Graham Garvie, CdR1684-2012, COTER-V-031. (HL C 17., 2013.1.19., 18. o.).

1

(2)  A Régiók Bizottsága véleménye: „A közös rendelkezésekről szóló rendelet”, előadó: Michael Schneider és Catiuscia Marini, Brüsszel, 2018. december 5., COR-2018-03593 (HL L 86., 2019.3.7., 41. o.).

2

(3)  Európai Parlament: Az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alap Pluszra, a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések, valamint az ezekre vonatkozó pénzügyi szabályok (Krehl–Novakov-jelentés), 2019. március 27., szerda, Strasbourg. P8_TA-PROV(2019)0310 (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

3

(4)  A Régiók Európai Bizottsága véleménye: „Európai Regionális Fejlesztési Alap és Kohéziós Alap”, előadó: Michiel Rijsberman, COR-2018-3594 (HL C 86., 2019.3.7., 115. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament 2019. március 27-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Regionális Fejlesztési Alapról és a Kohéziós Alapról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2018) 0372 – C8-0227/2018 – 2018/0197(COD))(a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

5

---

| 5.2.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 39/27 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 39/27

---

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Fenntartható Európa 2030-ra: Az ENSZ fenntartható fejlődési céljai, az ökológiai átállás és az éghajlatváltozásról szóló Párizsi Megállapodás nyomon követése

(2020/C 39/06)

| Előadó | : | Sirpa Hertell (FI/EPP), Espoo képviselő-testületének tagja |
| --- | --- | --- |
| Referenciadokumentum | : | Vitaanyag: „Fenntartható Európa 2030-ra” (COM(2019) 22 final) |

Előadó

:

Sirpa Hertell (FI/EPP), Espoo képviselő-testületének tagja

Referenciadokumentum

:

Vitaanyag: „Fenntartható Európa 2030-ra” (COM(2019) 22 final)

POLITIKAI AJÁNLÁSOK

Fenntartható Európa 2030-ra – Nincs „B bolygó”

A RÉGIÓK EURÓPAI BIZOTTSÁGA

| 1. | felhívja a figyelmet a fenntartható fejlődés jelentőségéről szóló tanácsi következtetésekre (1) és saját rendületlen törekvésére, hogy továbbra is vezető szerepet töltsön be a 2030-ig tartó időszakra szóló menetrend végrehajtásában, melyet átfogó prioritásnak tekint az uniós polgárok és jóllétük szolgálatában, illetve kulcsfontosságú elemnek abban a tekintetben, hogy helyreállítsa és erősítse az EU hitelességét Európa és a világ szemében; |
| --- | --- |

1.

| 2. | örömmel látja, hogy új lendületet kapott az ambiciózus uniós éghajlat-politikáról szóló vita, és üdvözli az Ursula von der Leyen megválasztott európai bizottsági elnök által beharangozott „európai zöld megállapodást”, amely ambiciózusabb uniós célokat tartalmaz 2030-ra. Arra kéri az új Európai Bizottságot, hogy a fenntarthatóságot és az éghajlat-politikát szolgáló intézkedéseknél valódi partnerként tekintsen a helyi és regionális önkormányzatokra, amikor kidolgozza a zöld megállapodást és benne a 2050-es klímasemlegességi célokat; |
| --- | --- |

2.

| 3. | fontosnak tartja, hogy „Fenntartható Európa 2030-ra” címmel új európai stratégiát határozzunk meg, amely hosszú távra megalapozza Európa jövőjét. Európa már most élen jár a fenntarthatóságban, de összetett globális kihívásokkal kell szembenéznie, amelyeket az Európai Uniónak kezelnie kell. Az RB meggyőződése, hogy egy fenntartható Európai Unió megvalósítása, ideértve a klímasemlegesség 2050-ig történő elérésének célját is, olyan alapvető változásokat követel meg, amelyeket az összes kormányzati szint és társadalmi réteg közös erőfeszítéseinek segítségével kell megvalósítani; |
| --- | --- |

3.

| 4. | hangsúlyozza, hogy fenntartható és ellenállóképes jövőnket a következő fő szakpolitikai pillérekre kell építeni: a körforgásos gazdaságra való határozott átállás, ideértve a toxikus anyagoktól mentes anyagciklusokat, határozott elkötelezettség a klímasemlegesség elérésére, az éghajlatváltozás kezelése, a természeti örökség, a biológiai sokféleség és az ökoszisztémák védelme, a mezőgazdasági és élelmezési rendszerek fenntarthatósága, koherens és következetes agrár-, környezetvédelmi és éghajlat-politikák, továbbá biztonságos és fenntartható karbonszegény energia-, építési és mobilitási ágazat. Ez az átállás a becslések szerint világszerte több mint 200 millió új munkahelyet teremthet, és értéke 2030-ra meghaladhatja a 4 billió eurót; |
| --- | --- |

4.

| 5. | felhívja a figyelmet, hogy a fenntartható és ellenállóképes Európa 2030-ra történő megteremtésében fontos szerepet töltenek be az emberek, az új technológiák, termékek, szolgáltatások és üzleti modellek, illetve a vállalkozások támogatása, a köz- és magánfinanszírozás – és az Európai Bizottság által meghatározott összes „horizontális” eszköz; |
| --- | --- |

5.

| 6. | megerősítiaz RB ajánlásait a fenntartható Európa 2030-ra történő megvalósítását célzó hosszú távú uniós stratégiáról (2) és az Európai Bizottság javaslatait a jogállamiság megerősítéséről, a jobb uniós kormányzásról, a fenntartható fejlődési szempontú szakpolitikai koherencia fokozásáról, valamint a minőségi jogalkotásra irányuló megközelítésnek a fenntarthatósággal való összekapcsolásáról; |
| --- | --- |

6.

| 7. | egyértelműsíti, hogy a 2030-ig tartó időszakra szóló menetrend öt pillért tartalmaz (béke, bolygó, emberek, jólét és partnerség), de ez a vélemény a „bolygó” pillérre összpontosít, és azt a stratégiai elképzelést ismerteti, amely lehetővé teszi, hogy az európai városok és régiók 2030-ra fenntarthatóvá váljanak; |
| --- | --- |

7.

Fenntartható Európa 2030-ra: A városok és régiók útja

| 8. | üdvözli az erőforrás-hatékony, karbonszegény, klímasemleges és biológiai sokféleséggel rendelkező gazdaságra való átállást, és hangsúlyozza, hogy sürgősen lépéseket kell tenni, és ezekbe valamennyi szinten be kell vonni a kormányzatokat, a gazdasági szereplőket, az egyetemeket, a kutatóközpontokat, a civil társadalmat és a polgárokat; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kéri az összes döntéshozót – a kormányzás minden szintjén –, hogy ismerjék el: a célkitűzések teljesítésében a saját hatásköreiken belül aktív és sokszor innovatív szerepet játszanak a helyi és regionális önkormányzatok, amelyek frontvonalban vannak és a fenntartható fejlődési célok európai végrehajtásának 65 %-áért felelősek; |
| --- | --- |

9.

| 10. | egyetért azzal, hogy a fenntartható fejlődési célokat nem lehet kizárólag felülről lefelé irányuló megközelítéssel elérni és végrehajtani, és mindenekelőtt alulról felfelé épülő tevékenységekre van szükség – minden régiót, várost és polgárt fel kell venni a változás aktív előmozdítói közé; |
| --- | --- |

10.

| 11. | emlékeztet arra, hogy a fenntartható fejlődési célok egész Európában történő végrehajtásához átfogó és szisztematikus megközelítésre van szükség a fenntartható fejlődési célok különböző dimenziói közötti szakpolitikai koherencia biztosításához. Hangsúlyozza, hogy minden fenntartható fejlődési cél kölcsönösen összefügg egymással és horizontális, és hogy a fenntartható fejlődés négy (azaz gazdasági, ökológiai, társadalmi és kulturális) dimenziója szorosan kapcsolódik egymáshoz, és körültekintő egyensúly kialakítását követeli meg; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kiemeli, hogy a 17 fenntartható fejlődési cél közül hetet (3) kapcsolatba lehet hozni az ökológiai és éghajlat-politikai átállással. Megjegyzi ebben a kontextusban, hogy a fenntartható városokkal és közösségekkel kapcsolatos 11. cél közvetlenül a helyi és regionális önkormányzatoknak szól, és egy sor olyan fontos célkitűzést tartalmaz, amelyek politikai fellépést és többszintű kormányzást követelnek meg; |
| --- | --- |

12.

| 13. | rámutat, hogy a városok számlájára írható az üvegházhatású gázok világszerte történő kibocsátásnak 70 %-a, ugyanakkor a helyi önkormányzatok felelősek az éghajlatváltozás hatásainak enyhítésére irányuló intézkedések több mint 70 %-áért és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást célzó fellépések akár 90 %-áért; |
| --- | --- |

13.

| 14. | rámutat, hogy a régiók és városok vezető szerepet töltenek be az éghajlat-politikában. Szükségesnek tartja a többszintű együttműködést és a nagyobb mértékű decentralizációt, és kéri, hogy az EU hivatalosan ismerje el a helyi és regionális önkormányzatok aktív szerepét az éghajlatváltozás mérséklését és kiigazítását szolgáló politikák és rendelkezések kidolgozásában; ezért újfent megerősíti azt a tagállamokhoz intézett kérését, hogy a helyi és regionális önkormányzatokat teljes mértékben vonják be a tagállamok integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai terveinek (NECP-k) kidolgozásába; |
| --- | --- |

14.

| 15. | hangsúlyozza, hogy az éghajlat-, energia- és környezetvédelmi politikák keretébe tartozó, fenntartható fejlődéssel kapcsolatos fellépések helyi szintre történő adaptálása és területi dimenziójuk erősítése elengedhetetlen a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrend céljainak megvalósításához. Ezért sürgeti, hogy tovább erősítsék az európai partnerségeket (4), a városokból és régiókból álló hálózatokat (5) – amilyen például az Under2 Coalition –, valamint a határokon átnyúló együttműködést (6) és platformokat a közös stratégiák kidolgozása, a fellépések koordinálása, hatékonyabb stratégiák végrehajtása és az erőforrások összevonása érdekében, különösen az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás és az éghajlatváltozás mérséklése, a környezetvédelmi fellépések és a biológiai sokféleség megőrzése terén; |
| --- | --- |

15.

Fenntartható Európa 2030-ra: körforgásos, karbonszegény, klímasemleges és biológiai sokféleséggel rendelkező gazdaság

| 16. | kéri, hogy az uniós éghajlatváltozási politika holisztikus szemléletű legyen és szisztematikus megközelítésre alapuljon – megjegyzi, hogy az eddigi uniós szakpolitikák gyakran széttagoltak a különböző szektorok és a városi és a vidéki területek között, illetve különböző kategóriák szerint, amilyen például az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer (ETS), az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszeren kívüli ágazat (nem ETS-ágazat), a földhasználat, a földhasználat változása és az erdőgazdálkodás (LULUCF); arra ösztönzi a régiókat és a városokat, hogy legyenek az új rendszerszintű modellre való fokozatos átállás motorjai, és még 2030 előtt kísérletezzenek ki új átfogóbb megoldásokat;; |
| --- | --- |

16.

| 17. | támogatja az Európai Parlamentnek azt a felhívását, hogy a tagállamok alkalmazzanak megfelelő szakpolitikákat és finanszírozási forrásokat a kibocsátások hatékony csökkentése érdekében; rámutat arra, hogy a vonatkozó alapokból származó uniós kiadások adott esetben további támogatást biztosíthatnának (7); |
| --- | --- |

17.

| 18. | megfelelő piaci mechanizmusok ötvözetének kidolgozását, illetve a tagállamok és a regionális és helyi önkormányzatok szintjén az adózás, a támogató intézkedések, a törvényi előírások és az állami kötelezettségvállalások módosítását kéri a nem ETS-ágazatra irányuló, éghajlatváltozással kapcsolatos beruházások vonzása érdekében, hogy költséghatékony módon lehessen csökkenteni a kibocsátást. Ezzel összhangban érdeklődéssel várja az Ursula von der Leyen megválasztott európai bizottsági elnök által beharangozott javaslatokat egy európai zöld megállapodásra és egy európai klímabankra vonatkozóan; |
| --- | --- |

18.

| 19. | meggyőződése, hogy a kibocsátáskereskedelmi rendszer mellett a fosszilis tüzelőanyagok közvetlen és közvetett támogatásának (lásd például a repülőgép-üzemanyagok jelenlegi adómentességét) fokozatos megszüntetésére irányuló hatékony intézkedésekre is szükség van a megújuló energiák egyenlő versenyfeltételeinek megteremtéséhez, a viselkedésbeli változások ösztönzéséhez és az igazságos átmenet támogatásához szükséges források előteremtéséhez. Ezzel összhangban üdvözli az Ursula von der Leyen megválasztott európai bizottsági elnök által a szén-dioxid-árazásról és a határokon alkalmazott szénvámokról indított vitát; |
| --- | --- |

19.

| 20. | erős piaci alapú ösztönzőket javasol új szénelnyelők és a nagy szénlábnyomú anyagokat kis szénlábnyomú anyagokkal fenntartható módon helyettesítő anyagok kifejlesztése érdekében, valamint sürgeti, hogy további erőfeszítéseket tegyenek a kutatás és fejlesztés támogatására a szén-dioxid-kibocsátást csökkentő új technológiák és mérési módszerek továbbfejlesztése érdekében; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kéri, hogy az Éghajlatváltozási Kormányközi Testület 1,5 °C-os célkitűzésével összhangban egy megvalósítható szintre szigorítsák az uniós éghajlat-politikai célokat; javasolja, hogy hozzanak létre egy szénköltségvetést, illetve vezessenek be egyéb mechanizmusokat a további üvegházhatásúgáz-kibocsátások csökkentésére, valamint vizsgálják felül a 2030-as és 2040-es célokat, és hangolják őket össze a 2050-ig megvalósítandó nettó nulla célkitűzéssel. Hangsúlyozza, hogy biztosítani kell a társadalmi méltányosságot és a tagállamok versenyképességét, valamint a nemzetközi együttműködést; |
| --- | --- |

21.

| 22. | sürgeti az Európai Bizottságot, hogy az RB-vel együttműködve kezdeményezzen a finn uniós elnökség alatt tanulmányt arról, hogy miként lehetne egy átfogóbb, rendszerszintű megoldást kidolgozni és bevezetni a 2030 utáni időszakra; |
| --- | --- |

22.

| 23. | arra ösztönzi a régiókat és a városokat, hogy legyenek az új rendszerszintű modellre való fokozatos átállás motorjai, és még 2030 előtt kísérletezzenek ki új megoldásokat; |
| --- | --- |

23.

| 24. | megjegyzi, hogy az eredményesség és az éghajlat-politikai fellépések költséghatékonysága kell, hogy legyenek a vezérelvek, ha arról van szó, hogy egy átfogóbb rendszerszintű megoldást dolgozunk ki az EU számára, ideértve az olyan intézkedéseket is, mint például a kibocsátáskereskedelmi rendszer kiterjesztése és megerősítése és ezzel párhuzamosan a rendszer élettartamának és kiszámíthatóságának javítása; |
| --- | --- |

24.

| 25. | rámutat arra, hogy a fenntartható fejlődési célok és éghajlat-politikai célok megvalósításához a tiszta megoldásokra irányuló beruházások jelentős növelésére lesz szükség. Ha például azt szeretnénk, hogy az üvegházhatásúgáz-kibocsátások 2050-ra előírt csökkentése meghaladja a 90 %-ot, akkor az éves tiszta beruházásnak több mint háromszorosára kellene emelkednie a jelenlegi szinthez képest; |
| --- | --- |

25.

| 26. | javasolja, hogy az éghajlatváltozás hatásainak mérséklése érdekében bővítsék ki és erősítsék meg a kibocsátáskereskedelmi rendszert. Fontosnak tartja azonban, hogy a költség és a haszon közötti egyensúly legyen a vezérelv; |
| --- | --- |

26.

| 27. | hangsúlyozza, hogy az európai helyi és regionális önkormányzatok, valamint a polgárok – olyan kezdeményezések révén, mint a Polgármesterek Globális Éghajlat- és Energiaügyi Szövetsége és az ENSZ fenntartható fejlődési célokkal kapcsolatban kidolgozott, 25 + 5 városra kiterjedő vezetői platformja – fontos és befolyásos szerepet töltenek be globális szinten. Ezek a kezdeményezések ugyanis ösztönzik a bevált gyakorlatok cseréjét a fenntartható fejlődési célok helyi szintű végrehajtásának biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

27.

| 28. | hangsúlyozza, hogy a helyi szereplők és polgárok vannak a legjobb helyzetben ahhoz, hogy felhívják a figyelmet az éghajlatváltozásra, és küzdjenek is ellene; kiemeli emellett, hogy a helyi és regionális önkormányzatok feladatkörébe tartozik, hogy intézkedéseket tegyenek annak érdekében, hogy a polgárok a fenntartható fejlődési célokkal összhangban élhessenek, de az is, hogy támogassák a polgárok olyan irányú mobilizálását, hogy cselekedjenek a célok elérése érdekében; |
| --- | --- |

28.

| 29. | vállalja, hogy a helyi és regionális önkormányzatok szócsöve lesz a soron következő nemzetközi fórumokon, amint azt az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó UNFCCC COP25 ülésen és az ENSZ Biológiai Sokféleség Egyezmény Részes Felei Konferenciájának a biológiai sokféleség témájában rendezett 15. ülésén (CBD COP 15) is rögzítették, és egy olyan ambiciózus, határidőhöz kötött és tudományos alapokon nyugvó, biológiai sokféleséggel kapcsolatos 2020 utáni globális keret mellett száll síkra, amelyet összehangoltak a fenntartható fejlődési célokkal. Sürgeti a konferencián részt vevő feleket, hogy alkalmazzák a többszintű kormányzás megközelítését, amely hivatalosan bevonja a helyi és regionális önkormányzatokat a tervezésbe, a végrehajtásba, valamint a nyomon követés, jelentés és ellenőrzés folyamataiba. Megismétli azt a kérését, hogy dolgozzanak ki átfogó stratégiákat a tudatosság és az elkötelezettség valamennyi szinten történő összehangolt növelésére; |
| --- | --- |

29.

Részletek: a körforgásos, karbonszegény, klímasemleges, biológiai sokféleséggel rendelkező gazdaság és a társadalmilag igazságos átállás

| 30. | támogatja, hogy a globális körforgásos gazdaságra és a biológiai sokféleségre vonatkozóan nemzetközi szinten dolgozzanak ki egy ambiciózus, időhöz kötött és tudományosan megalapozott keretet a 2020 utáni időszakra, amely összehangolja és integrálja a fenntartható fejlődési célokat; |
| --- | --- |

30.

| 31. | üdvözli azokat az eredményeket, amelyeket az EU-ban az utóbbi időben sikerült elérni a körforgásos gazdaságra való átállás terén, ideértve a hulladékgazdálkodás javítását is, de megjegyzi, hogy az európai szintű pénzügyi és szabályozási kereteknek még hatékonyabbá kell válniuk ahhoz, hogy a körforgásos gazdaság stratégiáját meg lehessen valósítani; arra kéri ezért az Európai Bizottságot, hogy a körforgásos gazdaságra vonatkozó, általa beharangozott új cselekvési terv keretében álljon elő konkrét javaslatokkal egy ilyen koherens keret hiányzó elemeit illetően, megfelelően figyelembe véve a helyi és regionális önkormányzatok központi szerepét, és a javaslatokban kiemelten foglalkozzon az olyan erőforrás-igényes ágazatokkal, mint az építőipar, valamint a terméktervezés változásaival. Határozottabban ki kellene emelni a körforgásos gazdaságra való átállás társadalmi előnyeit; |
| --- | --- |

31.

| 32. | üdvözli az EU következő, 2019–2024-es stratégiai menetrendjét (8), amely a következőket tartalmazza: fenntartható fogyasztás és termelés, éghajlatváltozás elleni küzdelem, a környezet állapotromlásának visszafordítása, egy erőforrás-hatékonyabb körforgásos gazdaság felé való átmenet a környezeti szempontból fenntartható növekedés, a biogazdaság és a fenntartható innováció előmozdítása révén, valamint az energiabiztonsággal és a háztartások és vállalkozások energiaköltségeivel kapcsolatos kérdések kezelése; |
| --- | --- |

32.

| 33. | kéri a környezetvédelmi politika holisztikus, helyi alapú megközelítését. Ehhez többszintű kormányzásra, a városok és a régiók szerepének megerősítésére, hatásvizsgálatra és stratégiai környezeti vizsgálatra, környezetvédelmi jelentéstételre, a környezeti információkhoz való hozzáférésre és a környezeti jog érvényesítésére van szükség; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kiemeli a régiók és városok alapvetően fontos szerepét a körforgásos gazdaságra való átállásban. A „körforgásos régiók” integrált és holisztikus megközelítést igényelnek, amint arra az egyszer használatos műanyagokról szóló irányelv tárgyában kidolgozott RB-vélemény is rámutat (9); |
| --- | --- |

34.

| 35. | hangsúlyozza, hogy a különböző tagállamokban mielőbb hozzá kell igazítani a nemzeti energiaszerkezetet a hosszú távú dekarbonizációs stratégia kívánalmaihoz; ez azt is jelenti majd, hogy az üvegházhatásúgáz-kibocsátás drasztikus csökkentése érdekében a jelenlegi megállapodás szerinti uniós célszám – 2030-ra 32 % – fölé kell emelni a megújuló energiaforrások arányát, különösen az alapterhelésű energiaellátásban; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kéri az állami szektort és az ipari döntéshozókat, hogy gyorsítsák fel az új stratégiai energiatechnológiák, azaz az uniós SET-terv alkalmazását az éghajlatváltozás kezeléséhez oly módon, hogy erősítik a fogyasztók szerepét a tudatosság növelése és az intelligens energiahálózatok használata révén; |
| --- | --- |

36.

| 37. | hangsúlyozza, hogy az éghajlat-politikai átállás jelentős zöld és kék beruházást és innovációt, a finanszírozási források között több szinergiát, a környezetvédelem állami és magánfinanszírozása között pedig szorosabb kapcsolatot tesz szükségessé; üdvözli e tekintetben a fosszilis tüzelőanyagoktól nagymértékben függő régiók speciális problémáival foglalkozó RB-véleményt (10) is; |
| --- | --- |

37.

| 38. | kéri, hogy a vízre, a talajra, a zajra és a levegőminőségre vonatkozó hatályos környezetvédelmi jogszabályok bármilyen értékelése vagy célravezetőségi vizsgálata annak a fontos igénynek is igyekezzen megfelelni, hogy a fenntartható fejlődési célok vonatkozásában javuljon a szakpolitikák koherenciája, elősegítve, hogy fejlesszék a körforgásos gazdaságot, ösztönözzék a fenntartható termelést és fogyasztást, és foglalkozzanak az olyan új szennyező anyagokkal, amilyenek a mikroműanyagok, a gyógyszerek, a higiéniai termékek, a növényvédő szerek, a fertőtlenítés melléktermékei és az ipari vegyszerek; |
| --- | --- |

38.

| 39. | mély aggodalmát fejezi ki azzal az ökológiai vészhelyzettel kapcsolatban, amellyel a világnak ma szembe kell néznie, ahogy arról a biológiai sokféleség és az ökoszisztéma-szolgáltatások legutóbbi globális felmérése is beszámol. Hangsúlyozza, hogy a biológiai sokféleség csökkenése számos országban szűkíti a fenntartható fejlődési célok elérésének lehetőségeit, ezért arra buzdítja a városokat és régiókat, hogy haladéktalanul tegyenek lépéseket, amelyek révén a biológiai sokféleség (11) beépülhet különböző ágazati szakpolitikákba, többek között a mezőgazdaság, valamint a regionális és városfejlesztés területén. Ennek során a jogszabályi előírások szintjén is egyértelműen utalni kell a biológiai sokféleség védelmével kapcsolatos célok jelentőségére. Kéri az Európai Bizottságot, hogy támogasson szubnacionális szinten kidolgozott és végrehajtott innovatív, természetalapú megoldásokat és zöld infrastruktúrákat, amelyek segítségével fel lehet venni a küzdelmet a biológiai sokféleség csökkenése és az éghajlatváltozás ellen; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ismételten kéri egy európai klímasemlegességi megfigyelőközpont létrehozását (12), és kiemeli a helyi és regionális önkormányzatok aktív szerepét az éghajlatváltozással foglalkozó megfigyelőközpontok kiépítésében; |
| --- | --- |

40.

| 41. | kéri az ivóvíz-irányelv átdolgozásának elfogadását annak érdekében, hogy mindenki számára biztosítani tudjuk a vízhez való hozzáférést (amihez meg kell őriznünk a víztestek jó ökológiai állapotát), 1 % alá csökkenthessük az egészségügyi kockázatot, csökkentsük a palackozott víz fogyasztását, pénzt takarítsunk meg, és csökkenjen a műanyaghulladék, csakúgy mint a CO2-kibocsátás; |
| --- | --- |

41.

| 42. | kéri a víz-keretirányelv hasonló vagy még nagyobb ambíciókkal történő átdolgozását, garantálva ezzel a víztestek megőrzését és helyreállítását, és annak biztosítását, hogy az EU-ban a vízi ökoszisztémák állapota megfelelő legyen; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ismét arra szólít fel, hogy javítsák az EU vízgazdálkodásának hatékonyságát azáltal, hogy szélesítik a víz újrafelhasználására vonatkozó minimumkövetelményekről szóló uniós rendelet hatókörét, hogy az ne csak a mezőgazdasági öntözésre terjedjen ki, hanem a városi zöldterületek, például parkok és egyéb közhasználatú területek öntözésére is (13); |
| --- | --- |

43.

| 44. | rámutat arra, hogy az RB által is támogatott területi hatásvizsgálatok hasznos eszközök lehetnek annak a potenciális és adott esetben nagyon differenciált hatásnak az értékelésére, amelyet a jogszabályok az EU különböző régióiban végbemenő éghajlati, energetikai és ökológiai átállásra gyakorolnak; Ennek kapcsán az RB bővíthetné együttműködését a Közös Kutatóközpont hatásvizsgálati eszközeivel, hogy tovább erősítse fellépését ezen a téren; |
| --- | --- |

44.

| 45. | úgy véli, hogy az igazságos átállás elve – „senkit sem hagyunk hátra” – az éghajlat-politikai és ökológiai átállás egyik vezérelve, társadalmi, területi és politikai szempontból egyaránt; Ezért tehát az energiaszegénység leküzdését az energiával kapcsolatos szakpolitikák és programok kialakításakor a prioritások egyikének kell tekinteni, és konkrét célokat kell kitűzni az energiaszegénység csökkentésére a 2030-ig, illetve felszámolására a 2050-ig terjedő időszakra (14); |
| --- | --- |

45.

| 46. | hangsúlyozza, mennyire fontos, hogy a fiatalok is elkötelezzék magukat. A regionális és helyi ifjúsági tanácsokat és ifjúsági mozgalmakat is be kell vonni az éghajlat-politikák és fenntartható fejlődési politikák kidolgozásába és végrehajtásába; |
| --- | --- |

46.

| 47. | hangsúlyozza, hogy az ökológiai átállásnak köszönhetően színvonalas vállalkozások és minőségi munkahelyek jöhetnek létre a körforgásos gazdaságban, a tiszta energia területén, az élelmiszeriparban és a mezőgazdaságban, és kéri az EU-t, hogy a kohéziós politika, az Európai Szociális Alap (ESZA+) és az InvestEU révén növelje az éghajlati célkitűzések koherenciáját, gondoskodva ugyanakkor arról is, hogy a fenntartható fejlődési célok végrehajtása a helyi és regionális sajátosságok figyelembevételével történjen; |
| --- | --- |

47.

Célok, mutatók és adatok

| 48. | ismételten hangsúlyozza, hogy a gazdasági, ökológiai, társadalmi és kulturális fenntarthatósági célok elérése érdekében alapvetően fontosak a közösen – egy, a 2030-ig tartó időszakra szóló menetrend végrehajtását szolgáló átfogó uniós fenntarthatósági stratégia keretében, illetve a megfelelő tagállami fenntarthatósági stratégiákban – elfogadott konkrét köztes célok és mutatók, valamint az éghajlatváltozással és a települések, városok és régiók fenntartható fejlődési céljaival kapcsolatos adatok valós idejű mérése; |
| --- | --- |

48.

| 49. | hangsúlyozza, hogy a helyi szintű éghajlat-politikai intézkedések megismertetéséhez a 2030-ig tartó időszakra szóló menetrendhez kapcsolódó, helyi és regionális szintű kiemelt mutatószámokra, valamint megbízható szubnacionális éghajlati adatokra van szükség, és fontos az új technológiák, például a mesterséges intelligencia használata is. Ezzel kapcsolatban emlékeztet annak fontosságára, hogy a lehető legjobban kihasználjuk a Polgármesterek Szövetsége adatbázisát, és arra a lehetőségre, hogy a helyi szinten meghatározott hozzájárulások beiktatása révén hidat hozzunk létre a helyi és regionális szintű adatok és a nemzetileg meghatározott hozzájárulások között; |
| --- | --- |

49.

| 50. | rámutat arra, hogy a városoknak és régióknak korábbról vannak tapasztalataik a környezettel, az életminőséggel és a polgárok jólétével kapcsolatos egyedi mutatók kidolgozása terén. Fontos, hogy ezeket a mutatókat a helyi szükségletekhez igazítsák; |
| --- | --- |

50.

| 51. | hangsúlyozza, hogy meg kell határozni, elő kell mozdítani és az EU részéről megfelelően finanszírozni kell olyan tevékenységeket, melyek a tudástranszfert és a közös tudásfejlesztést, az egymástól való tanulást, az ikerintézményi együttműködést és a mentorálást szolgálják; |
| --- | --- |

51.

Jövőbeli intézkedések

| 52. | kötelezettséget vállal, hogy megújítja saját folyamatait és gyakorlatait annak érdekében, hogy jobban támogassa a helyi és regionális önkormányzatokat abban, hogy az EU egészére kiterjedő fenntartható fejlődési stratégia keretében a helyi körülményekhez igazítsák és végrehajtsák a fenntartható fejlődési célokat, reagálva ezzel a polgárok arra irányuló kéréseire, hogy több intézkedés történjen és konkrét eredmények szülessenek az éghajlatváltozás kezelése terén; |
| --- | --- |

52.

| 53. | szorgalmazza a köz- és magánszféra közötti partnerség és a zöld közbeszerzés gyakoribb alkalmazását, valamint az ökológiai átállással és az éghajlatváltozás elleni küzdelemmel kapcsolatos kísérleti projektek végrehajtásának előmozdítását; |
| --- | --- |

53.

| 54. | aggodalommal veszi tudomásul az EU más országokkal kötött szabadkereskedelmi megállapodásait, és elvárja, hogy ezek legyenek összhangban a fenntartható fejlődési célokkal, a Párizsi Megállapodással és az EU környezetvédelmi normáival; |
| --- | --- |

54.

| 55. | hangsúlyozza, hogy az áruknak, a szolgáltatásnyújtóknak és a munkák kivitelezőinek megválasztására irányuló vásárlóerejük felhasználásával a helyi és regionális önkormányzatok jelentős mértékben hozzájárulhatnak a fenntartható fogyasztáshoz és fenntartható termeléshez, egy erőforrás-hatékonyabb gazdasághoz, és ezáltal a fenntartható fejlesztési célok megvalósításához; |
| --- | --- |

55.

| 56. | egyetért a 2030-ig tartó időszakra szóló menetrend arra vonatkozó célkitűzésével, hogy fenntartható feltételeket és folyamatokat kell kialakítani oly módon, hogy kíméljük a természeti erőforrásokat és védjük a legsérülékenyebb ökoszisztémákat. Ennek kapcsán emlékeztet arra, hogy a fenntartható fejlődést szolgáló szakpolitikai koherencia szempontjából fontosak a szubnacionális és helyi szintű környezet- és éghajlatvédelmi intézkedések. Fontosnak tartja a decentralizált együttműködést, a több érdekelt felet tömörítő partnerségeket, az egymástól való tanulást és a tapasztalatok megosztását ahhoz, hogy csökkenteni és korrigálni lehessen az egyes területek ökológiai lábnyomát az erőforrás-felhasználás és a CO2-kibocsátás tekintetében; |
| --- | --- |

56.

| 57. | üdvözli az Európai Parlamentnek a fenntartható fejlődési célok iránti elkötelezettségét és mindenekelőtt az éghajlatváltozással, a biológiai sokféleséggel és a fenntartható fejlődéssel foglalkozó közös munkacsoport nyilatkozatát, és a 2019–2024-es mandátumidőszak során gyümölcsöző együttműködést szeretne látni az illetékes bizottságokkal és a közös munkacsoporttal; |
| --- | --- |

57.

| 58. | kéri, hogy a következő mandátumidőszakban vegyék figyelembe ezeket az ajánlásokat az uniós intézmények jövőbeli munkájában, az RB-vel együttműködésben. |
| --- | --- |

58.

Kelt Brüsszelben, 2019. október 8-án.

a Régiók Európai Bizottsága

elnöke

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Mindegyre fenntarthatóbb Unió 2030-ra – A Tanács következtetései (2019.4.9.).

1

(2)  COR-2019-00239, Fenntartható fejlesztési célok: a fenntartható Európa 2030-ra történő megvalósítását célzó hosszú távú uniós stratégia alapja, ECON-VI/044, előadó: Arnoldas Abramavičius (LT/EPP) (HL C 404., 2019.11.29., 16. o.).

2

(3)  Biztonságos, megfizethető, hozzáférhető és fenntartható közlekedés; a katasztrófakockázatnak, levegő- és vízszennyezésnek való kitettséghez köthető halálesetek számának jelentős csökkentése; továbbá a polgárok döntéshozatalban való részvételének javítására vonatkozó horizontális célok; stratégiák kidolgozása az integrált város- és vidékfejlesztés és társadalmi integráció vonatkozásában, a kulturális örökség védelme és a városok egy főre számított környezeti hatásának csökkentése.

3

(4)  Néhány példa: az EIT éghajlattal foglalkozó tudományos és innovációs társulása (TIT), az európai innovációs partnerségek, az energetikai platform, az uniós városfejlesztési menetrend szerinti partnerségek és a Polgármesterek Klíma- és Energiaügyi Szövetsége.

4

(5)  Néhány példa: ERRIN, Eurocities és a Polgármesterek Szövetsége.

5

(6)  Néhány példa: az Alpok és Pireneusok határokon átnyúló éghajlatváltozási megfigyelőközpontjai és különösen az európai területi társulások (ETT).

6

(7)  Az Európai Parlament 2019. március 14-i állásfoglalása az éghajlatváltozásról: európai hosszú távú stratégiai jövőkép egy virágzó, modern, versenyképes és klímasemleges gazdaságról a Párizsi Megállapodással összhangban (2019/2582(RSP)(a Hivatalos Lapban még nem jelent meg).

7

(8)  COM(2019) 218 final – Európa 2019 májusában: Felkészülés az egyre bizonytalanabb világban működő Unió egységesebbé, erősebbé és demokratikusabbá tételére.

8

(9)  COR-2018-03652 (HL C 461., 2018.12.21., 210. o.).

9

(10)  COR-2019-00617. Vélemény: A Párizsi Megállapodás végrehajtása regionális és helyi szinten megvalósított, innovatív és fenntartható energetikai átállás révén, ENVE-VI/040, előadó: Witold Stępień (PL/EPP) (lásd e Hivatalos Lap 72. oldalát).

10

(11)  Az ENSZ környezetvédelmi programja – a biológiai sokféleséggel és az ökoszisztéma-szolgáltatásokkal foglalkozó kormányközi tudománypolitikai platform IPBES in the recent Global Assessment on Biodiversity and Ecosystem Services

11

(12)  Ahogy az a COR-2018-05736 „Tiszta bolygót mindenkinek – Európai hosszú távú stratégiai jövőkép egy virágzó, modern, versenyképes és klímasemleges gazdaságról” című véleményben is szerepel, ENVE-VI/037, előadó: Michele Emiliano (IT/PES) (HL C 404., 2019.11.29., 58. o.).

12

(13)  COR-2019-03645. Vélemény a következő tárgyban: Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a víz újrafelhasználására vonatkozó minimumkövetelményekről, ENVE-VI/034, előadó: Oldřich Vlasák (CZ/ECR) (HL C 86., 2019.3.7., 353. o.).

13

(14)  Ahogy az a COR-2018-05877 „Többszintű kormányzás és ágazatközi együttműködés az energiaszegénység elleni küzdelem érdekében” című véleményben is szerepel, ENVE-VI/038, előadó: Tüttő Kata (HU/PES) (HL C 404., 2019.11.29., 53. o.).

14

---

| 5.2.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 39/33 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 39/33

---

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – A tiszta energiára vonatkozó csomag végrehajtása: a NEKT-ek mint az éghajlat, illetve az aktív és passzív energia helyi és területi irányítási megközelítésének eszközei

(2020/C 39/07)

| Előadó | : | Ribányi József (HU/EPP), a Tolna Megyei Közgyűlés alelnöke |
| --- | --- | --- |
| Referenciadokumentum | : | saját kezdeményezésű vélemény |

Előadó

:

Ribányi József (HU/EPP), a Tolna Megyei Közgyűlés alelnöke

Referenciadokumentum

:

saját kezdeményezésű vélemény

POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK EURÓPAI BIZOTTSÁGA

| 1. | üdvözli azokat a kezdeményezéseket, amelyeket az Európai Bizottság megválasztott elnöke, Ursula von der Leyen egy jövőbeli európai zöld megállapodás keretében kíván indítani, valamint azt a szándékot, hogy szerepet adjon a helyi és regionális önkormányzatoknak az arra irányuló munkában, hogy Európa az első klímasemleges kontinenssé váljon; |
| --- | --- |

1.

| 2. | üdvözli az Európai Parlament és a Tanács 2018. december 11-i (EU) 2018/1999 rendeletét (1) az energiaunió és az éghajlat-politika irányításáról. Kiemeli, hogy a rendelet az Európai Unió (EU) tagállamai számára előírja, hogy nemzeti energia- és klímapolitikai tervet (NEKT-et) kell kidolgozniuk, megteremtve az alapokat az éghajlat- és energiapolitikák átfogóbb, transzverzális megközelítéséhez; |
| --- | --- |

2.

| 3. | hangsúlyozza, hogy a tagállamok tízéves NEKT-jei a 2021-től 2030-ig terjedő időszakra vonatkoznak, és nemzeti szinten hozzá kell járulniuk az EU új, 2030-ra kitűzött energia- és klímapolitikai céljainak eléréséhez, le kell fektetniük a 2050-ig szóló hosszú távú klímasemlegességi stratégia sikeres megvalósításának alapjait az antropogén eredetű globális felmelegedés mértékének csökkentésére, illetve összhangban kell lenniük a Párizsi Megállapodás célkitűzéseivel. Arra kéri a tagállamokat, hogy 2019 végéig a végleges NEKT-jeiket hozzák összhangba az EU 2030-ra szóló ambiciózus céljaival, különösen a megújuló energiák és az energiahatékonyság terén. A NEKT-ek Európai Bizottság általi előzetes értékeléséből az derül ki, hogy megfelelő előrelépések történtek, ám számos előzetes terv nem teljesíti a követelményeket, valamint hogy a tagállamok részéről ambiciózusabb fellépésre van szükség az átfogó európai uniós célok teljesítése érdekében, kiegészítésekre, pontosításokra és javításokra van szükség. A tagállamoknak az Európai Bizottság ajánlásai nyomán össze kell állítaniuk végleges NEKT-jeiket, biztosítva azt, hogy a tervek elérjék a fent említett célkitűzéseket; |
| --- | --- |

3.

| 4. | üdvözli, hogy az irányítási rendelet elismeri a helyi és regionális önkormányzatok szerepét már a NEKT-ek kidolgozási szakaszától kezdődően, hiszen hangsúlyozza, hogy érdemi nyilvános konzultációra van szükség, és többszintű éghajlat- és energiapolitikai párbeszéd létrehozását javasolja az alulról felfelé építkező megközelítéssel összhangban. Az önkormányzatok bevonásának a teljes folyamatra ki kell terjednie a tervezési szakasztól kezdődően az Európai Bizottság előzetes értékelésére adandó válaszon keresztül a végrehajtásig és a felülvizsgálatig. Megjegyzi ugyanakkor, hogy mindeddig számos tagállamban nem sikerült teljes mértékben bevonni a helyi és regionális önkormányzatokat ebbe a folyamatba. Felhívja a figyelmet arra, hogy a kitűzött célok hatékony és inkluzív módon érhetőek el azzal, hogy a tagállamok mellett a helyi és regionális önkormányzatokat is bevonják a tervezési folyamatba; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rámutat, hogy számos tagállam úgy gondolja, hogy a már működő struktúráik elegendőek a nyilvános konzultációban és a többszintű energia- és éghajlat-politikai párbeszédben megjelölt célok eléréséhez: a múltban az egyik legfőbb probléma éppen az volt, hogy a tagállamok meg voltak győződve arról, hogy önállóan is sikerrel járnak. Az RB azt ajánlja, hogy a tagállamok kritikusan mérjék fel ezeket a struktúrákat, különösen abból a szempontból, hogy milyen tartalmat hozhatnak létre, milyen körben terjednek ki a helyi önkormányzatokra, civil társadalmi szervezetekre, az üzleti szférára, a beruházókra, egyéb érintett csoportokra és a nagyközönségre, és ezek mennyire vannak képviseltetve bennük, emellett tegyék elérhetővé az ezen struktúrák által létrehozott hozzájárulásokat, hogy a nyilvános konzultációra vonatkozó, az irányításról szóló rendeletben foglalt, illetve a többszintű energia- és éghajlat-politikai párbeszédben megjelölt célok maradéktalanul teljesülhessenek valamennyi polgár és a jövő generációk egészségéhez és jóllétéhez való hozzájárulás végső célja érdekében; |
| --- | --- |

5.

| 6. | a helyi és regionális önkormányzatok hatásköreit, megvalósítási feladatait és pénzügyi erőforrásait mindenképpen ki kell használni az energiaunió végrehajtása érdekében; javasolja ezért a helyi és regionális önkormányzatok teljeskörű bevonását a tiszta energiára vonatkozó csomag végrehajtási szakaszába, és azt, hogy az esetleges jövőbeli felülvizsgálatok során megfelelően vegyék figyelembe az őket e folyamat kapcsán adott esetben foglalkoztató problémákat. Rámutat, hogy a Polgármesterek Klíma- és Energiaügyi Szövetsége és más hasonló kezdeményezések alapvetően fontos szerepet játszhatnak a tekintetben, hogy az EU új energiapolitikai keretének végrehajtása során irányt mutathatnak a helyi és regionális önkormányzatok számára; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kéri a tagállamokat, hogy saját NEKT-jeik kapcsán szorosan működjenek együtt az RB-vel és annak tagjaival. Ez saját nyilvános konzultációik és többszintű energia- és éghajlat-politikai párbeszédeik fontos eleme lehet, és értékes visszajelzést szolgáltathat a helyi és regionális szint részéről; |
| --- | --- |

7.

| 8. | elismeri, hogy a tagállamoknak csak korlátozott idő állt rendelkezésükre a saját NEKT-jeik tervezetének elkészítéséhez, és egyéb nehézségekkel is szembesültek, így nagyobb fokú ambícióra és vertikális integrációra buzdít a 2019 végére elkészítendő végleges NEKT-ek kapcsán, hogy egy markáns és a Párizsi Megállapodásnak megfelelő, klímasemleges utat jelölhessünk ki Európa számára a 2050-ig szóló hosszú távú stratégiában javasolt legambiciózusabb forgatókönyvvel összhangban. Ösztönzi ezzel kapcsolatban – a Párizsi Megállapodás szerinti, nemzetileg meghatározott hozzájárulások kiegészítéseként – a helyi szinten meghatározott hozzájárulások rendszerének kifejlesztését is, amelynek révén a helyi és regionális önkormányzatok hangsúlyosabb szerepet kaphatnának az átfogó NEKT-ek kidolgozásában. A célok hatékonyabb elérését az önkormányzatok tájékoztató, figyelemfelkeltő kampányokkal segíthetik, ennek érdekében az önkormányzatoknak képzett szakemberekkel kell rendelkezniük. Éppen ezért javasolt az európai uniós források energia- és klímapolitikai tájékoztatásra és foglalkoztatásra történő igénybevétele, melynek végső célja az összes polgár és a jövő generációk egészségének és jóllétének védelme; |
| --- | --- |

8.

A helyben található aktív és passzív energia a NEKT-ek szolgálatában

| 9. | hangsúlyozza, hogy – az építőiparban használatos és tágabb értelemben „megújuló energiaként” is ismert – „aktív energia” kifejezés alatt a különböző helyi szereplők (állami, önkormányzati és magánszervezetek, háztartások) által helyben előállított, tárolt és felhasznált energiát értjük ebben a szövegben. Idetartoznak többek között a megújuló és tiszta energiaforrások, mint amilyen a geotermikus energia, a nap-, a szél- és a hőenergia, a hidroelektromosság, az árapály-energia, valamint a biomassza stb. Az ilyen energiaforrások szerepe meghatározó a NEKT-ek 2030-ra vonatkozó célkitűzéseinek elérésében; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kiemeli, hogy – az építőiparban használatos és tágabb értelemben „energiahatékonyságként” is ismert – „passzív energia” fogalma alatt pedig az összes előállított energia hatékony felhasználásából származó energiamegtakarítást értjük, aminek köszönhetően csökken az energiafelhasználás, így a végső felhasználók energiaköltségei, valamint a szennyezés mértéke is. Ezt figyelembe véve a helyi és regionális önkormányzatoknak energiahatékony módon kell megszervezniük a helyi és regionális közszolgáltatásokat, például fenntartható közbeszerzési politika alkalmazásával; |
| --- | --- |

10.

| 11. | hozzáteszi, hogy a passzív energia fogalma szoros kapcsolatban áll az éghajlati szempontokkal, és az épületek tágabb értelemben vett szénlábnyomának meghatározásakor is hasznos, és szerves részét képezi a körforgásos gazdaságnak. A helyi és regionális önkormányzatoknak az építési engedélyek kibocsátásakor a sajátos helyi feltételeknek és az épület adottságainak a figyelembevétele mellett ösztönözniük kell a helyi, környezetbarát nyersanyagokból előállított építőanyagok használatát (nád, pellet, szalma, kéreg, kender, fa, ragasztott fa – lehetőség szerint nulla nettó szén-dioxid-kibocsátással), a beton, illetve más hagyományos építőanyagok helyett, amelyek előállítása, beépítése, bontása és újrahasznosítása jelentős CO2-kibocsátással jár. Emellett elő kell mozdítaniuk az épületek energiahatékonyságának javítását szolgáló más intézkedéseket is. Ezeket az elképzeléseket be kell építeni a tagállamok által 2020. márciusra kidolgozandó hosszú távú nemzeti felújítási stratégiákba; |
| --- | --- |

11.

| 12. | hangsúlyozza, hogy a helyi és regionális önkormányzatok jelentős szereplők mind az aktív, mind a passzív energia területén. Mint nagyberuházók, épületfenntartók, tömegközlekedési hálózatok működtetői, szemléletformálók, az energiaszegénység elleni küzdelem aktív szereplői, a város-és területrendezés, földhasználat szabályozói, decentralizált energiatermelés irányítói, zöld közbeszerzések ajánlatkérői, bevonásra kell kerüljenek a NEKT-ek tagállami szintű megvalósításába. Annak érdekében, hogy jól elláthassák szerepüket, a helyi erőforrások jól megtervezett termelésére és használatára van szükség. E tekintetben a megújuló energiák különböző típusainak, az épületek energiateljesítményének, az energiahatékonyságnak és a helyi, természetes és környezetbarát építőanyagok használatának kell figyelmet szentelni; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kiemeli azt, hogy az aktív, elsősorban megújuló energia fokozott termelésének, tárolásának és felhasználásának önkormányzati támogatása számos pozitív hatással bír. Példaként említi, hogy a közlekedés terén, főként a helyi-helyközi közlekedési szektorban különösen fontos a fenntartható bioüzemanyagok köztes megoldásként való fokozott felhasználása, valamint középtávon az akkumulátoros vagy hidrogénhajtású elektromos járművek használata, és az is nagyon fontos, hogy integrált módon – az elektromos közlekedést, a tömegközlekedést, a járműmegosztást és más innovatív megoldások támogatását is beleértve – lépéseket tegyünk a közlekedésből származó CO2-kibocsátás kezelésére, mivel a forgalom várhatóan nőni fog, és a belső égésű motorok továbbra is fontos szerepet játszanak majd. Köztes megoldásként használt fenntartható bioüzemanyag lehet például a bioetanol, amely helyben előállított, felhasznált, valamint könnyen tárolható aktív energia, gyártása felhasználható melléktermékeket (például állati takarmányt) eredményez, csökkenti az importfüggőséget, és jelentős számú munkahelyet teremthet. Az állami támogatásokról szóló előírások és az energiaadó-irányelv felülvizsgálatának semmiképpen sem szabad akadályoznia a fenntartható bioenergia támogatását; |
| --- | --- |

13.

A helyi és regionális önkormányzatok szerepe a NEKT-ek kidolgozásában

| 14. | hangsúlyozza, hogy a helyi és regionális önkormányzatok számára lehetővé kellene tenni, hogy saját nemzeti NEKT-ükhöz ajánlásokat és módosítási javaslatokat nyújtsanak be, és hogy a nem közigazgatási jellegű egyéb érdekeltekhez képest megkülönböztetett szerepet kell kapniuk a folyamatban. A helyi és regionális önkormányzatok számára jogot kell biztosítani arra, hogy közvetlenül bekapcsolódjanak az energiahatékonyságot, az energetikai átmenetet, az éghajlatváltozást és a fosszilis tüzelőanyagoktól való elmozdulást érintő intézkedésekbe, és az energiaszegénység kezelését célzó fellépésekben is fontos szerepet kell kapniuk, felhasználva minden európai uniós önkormányzati érdekképviseleti szervezetet (RB, Polgármesterek Szövetsége); |
| --- | --- |

14.

| 15. | hangsúlyozza, hogy biztosítani kell, hogy a tagállamok tájékoztatást kapjanak arról, hogy a helyi és regionális önkormányzatok az energiaunióról szóló rendelet több kulcsfontosságú prioritásában is meghatározó szereplők. Közvetlen részvételük indokolt az energiahatékonysághoz, dekarbonizációhoz, klímaváltozáshoz kapcsolódó akciókban a megújuló energiák és az ehhez szükséges energiainfrastruktúra – ideértve a tárolási technológiákat és az ágazatok összekapcsolását is – kiépítésében, emellett szerepük az energiaszegénység kezelésében is jelentős; |
| --- | --- |

15.

| 16. | rámutat arra, hogy a lakosság nem tud a NEKT-ek kidolgozásáról, és hogy idő hiányában a NEKT-ek létrehozását kísérő konzultációs folyamatok eddig nem voltak olyan mélyek és széles körűek, mint ahogy az kívánatos lenne. Ez sajnálatos fejlemény, hiszen a NEKT megvalósítása helyi szinten, településeken, városokban zajlik; felkéri ezért a tagállamokat, az Európai Bizottságot és a helyi és regionális önkormányzatokat, hogy fokozzák erőfeszítéseiket annak érdekében, hogy szélesebb körben tájékoztassák a közönséget a NEKT folyamatáról, a végleges NEKT-ek benyújtását követően pedig dolgozzanak ki módszereket arra, hogy azok végrehajtásába az összes érdekelt felet bevonják; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kiemeli, hogy a NEKT-hez kapcsolódó helyi-regionális fejlesztési szükségletek (például energiahatékonysági, dekarbonizációs, klímavédelmi, energiaszegénységet kezelő projektjavaslatok) felmérése hozzávetőleges becsléssel valósult meg. Ez annak is köszönhető, hogy a NEKT-ben a helyi-területi dimenzió nem elégséges mértékben jelenik meg; megismétli még, hogy a Polgármesterek Szövetsége adatbázisa hasznos adatokkal és információkkal szolgálhat azon tagállamok számára, amelyekben magas az aláíró felek száma; |
| --- | --- |

17.

Jó kormányzás: a NEKT-ek megvalósítása a helyi és regionális önkormányzatokkal szoros együttműködésben

| 18. | hangsúlyozza, hogy az uniós tagállamoknak olyan végrehajtási kezdeményezéseket tartalmazó NEKT-eket kell létrehozniuk, amelyek kedvezők a végső energiafogyasztók, a termelő-fogyasztók, valamint a kiskereskedelmi energiapiacon aktív más energiaszolgáltatók számára. Az ilyenfajta kezdeményezések számos előnnyel járnak az energiarendszerre nézve (az átviteli infrastruktúra iránti és a karbantartási igény csökkenése, nagyobb ellenálló képesség és rugalmasság). Az előnyök között említhető továbbá az ilyen rendszerekből a hálózatba táplált többletenergiáért kínált tisztességes ár vagy az erre kialakított innovatív árazási rendszer; |
| --- | --- |

18.

| 19. | rámutat, hogy a helyi és regionális önkormányzatok mint végrehajtó szereplők tapasztalata és tudása szükséges ahhoz, hogy meghatározzák a következetlenségeket és a lehetséges szinergiákat a NEKT-ek és a többéves pénzügyi keret, az európai szemeszter, valamint az EU 2050-ig tartó időszakra szóló, a klímasemlegességet célul kitűző hosszú távú stratégiája között; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kiemeli, hogy ugyanígy koordinációra van szükség a már folyamatban lévő kezdeményezések és a legjobb gyakorlatok vonatkozásában is. Utóbbiak tekintetében a Polgármesterek Klíma- és Energiaügyi Szövetségének részvételen alapuló kezdeményezéseire hívja fel a figyelmet; |
| --- | --- |

20.

| 21. | felhívja a figyelmet, hogy a NEKT-ek megvalósítása során az energiafogyasztók a helyi és regionális önkormányzatok kezdeményezései és tájékoztató programjai révén energiatermelő-fogyasztókká válhatnak, előmozdítva a helyben termelt, tárolt és felhasznált energiaforrások alkalmazását. Ez például helyi energiaközösségek formájában valósulhat meg, amelynek potenciálját még fokozni lehet. Később a termelő-fogyasztók a helyi és regionális önkormányzatok által kialakított decentralizált, intelligens energiahálózatok aktív tagjaivá válhatnak; |
| --- | --- |

21.

| 22. | támogatja a többszintű éghajlat- és energiapolitikai párbeszédet, mivel ez fokozza a helyi és regionális önkormányzatok bevonását a NEKT-ekkel összefüggő szakpolitikai eszmecserékbe. Ez a párbeszéd egyúttal nélkülözhetetlen a szubszidiaritás és az arányosság elvének biztosításához. A folyamat során tanácsos elismerni az energia- és éghajlat-politikai fellépések szoros kapcsolatát, integrációját is; ezért szükséges, hogy a helyi és regionális önkormányzatok rendelkezzenek megfelelő – energiagazdálkodási – szakemberekkel. Ezért ismételten hangsúlyozzuk, hogy javasolt az európai uniós források energia- és klímapolitikai foglakoztatásra történő igénybevétele, melynek végső célja az összes polgár és a jövő generációk egészségének és jóllétének védelme; |
| --- | --- |

22.

| 23. | példaként kiemeli az Írországban alkalmazott, éghajlatváltozással kapcsolatos nemzeti párbeszédet, amely szemléletformáló, bevonási és motiváló akciókkal ösztönöz a helyi, regionális és nemzeti szintű, éghajlatváltozással kapcsolatos cselekvésre. Ez a jó gyakorlat konszenzust épít ki a kihívásokra nyújtandó megoldások vonatkozásában, egyúttal elősegíti a szükséges lépések megtételét is. Lehetővé teszi azt, hogy az érdekelt szereplők olyan, hosszú távon működő, rendszeres egyeztetési mechanizmusai és platformjai alakuljanak ki, amelyek az energiapolitika és a klímaváltozás gazdasági, társadalmi, környezeti és közérdeklődésre számot tartó kérdéseivel foglalkoznak. A nemzeti párbeszéd így fontos szerepet játszik az energiapolitikával és a klímaváltozással kapcsolatos prioritások meghatározásában is; az ilyen gyakorlatokat jobban kell ösztönözni és terjeszteni a tagállamokban a célzott tájékoztató és figyelemfelkeltő kampányok támogatásával; |
| --- | --- |

23.

| 24. | javasolja, hogy a tagállamoknak fontos partnerekként kell elismerniük a helyi és regionális önkormányzatokat az új energia- és éghajlat-politikai forgatókönyv meghatározásakor. A nemzeti és európai szintű kötelezettségvállalások hitelességéhez és annak eléréséhez, hogy a lakosság elfogadja a szükséges változtatásokat, előbb meg kell érteni és ki kell küszöbölni a helyi szintű problémákat és akadályokat, meg kell határozni a megfelelő intézkedéseket és kijelölni a hatékony végrehajtási stratégiákat. A helyi és regionális önkormányzatok továbbra is a fogyasztókhoz legközelebb álló kormányzati szintet jelentik, ők irányítják a decentralizált energiatermelést (például az intelligens mérőrendszerek és intelligens hálózatok bevezetését), de sok szempontból meghatározó szerepük van a meglévő energiaipari infrastruktúrában szükséges változtatások kapcsán is. Emellett energia- és éghajlat-politikai tájékoztatási és figyelemfelhívó programokat kezdeményeznek, amelyek csökkentik a háztartások és vállalkozások kiadásait és karbonlábnyomát, valamint kialakítják a megfelelő beruházási feltételeket; |
| --- | --- |

24.

| 25. | hangsúlyozza, hogy a tiszta energiára való átállással kapcsolatos problémák az éghajlat-politikai kérdésekkel együtt azt jelentik, hogy a különböző kormányzati szinteknek (uniós, nemzeti, regionális és helyi) együtt kell működniük egymással és a közszféra, a magánszektor, a kutatási és innovációs központok, valamint a tudományos élet/felsőoktatás szereplőivel. Az aktív és passzív energia felhasználása is támogatja ezt a folyamatot, hiszen az, hogy az egész életciklus alatti energiafogyasztás, valamint az ezzel összefüggésben álló karbonlábnyommal kapcsolatos aggodalmak minimálisra csökkenthetők, mind a tiszta energiára való átállás, mind az éghajlat szempontjából jelentőséggel bír; |
| --- | --- |

25.

| 26. | felhívja a figyelmet, hogy az energiaszegénységet – mivel komplex problémáról van szó – a NEKT-ekben energia- és éghajlat-politikai szempontból kell megközelíteni, az Európai Energiaszegénységi Megfigyelőközpont adatbázisainak/publikációinak felhasználásával. Fontos továbbá, hogy az energiaunió és az éghajlat-politika irányításáról szóló rendelet 3. cikkében szereplő, energiaszegénységre koncentráló, háztartásokra vonatkozó értékelés pontos és ellenőrizhető adatokon alapuljon; |
| --- | --- |

26.

| 27. | javasolja, hogy a helyi és regionális önkormányzatok támogassák a nemzeti kormányokat az európai strukturális és beruházási alapok (esb-alapok), a JASPERS és az ELENA programok jövőbe mutató, az európai energia- és éghajlat-politikai célok elérését segítő projektjeinek végrehajtásában. Ennek szellemében az Európai Beruházási Tanácsadó Platformnak gyorsított eljárást kellene garantálnia az olyan városok támogatására, amelyek alacsony szén-dioxid-kibocsátású projektek kialakítása mellett kötelezték el magukat; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kiemeli, hogy az esb-alapok és az Európai Stratégiai Beruházási Alap közötti jobb szinergiáknak központi jelentőségük van a határokon átnyúló, fenntartható energiaprojektek végrehajtásában; |
| --- | --- |

28.

| 29. | rámutat, hogy az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való átállás, valamint a klímasemlegesség 2050-re történő megvalósítása, és ennek segítségével egy reziliens, jövőbe mutató, a foglalkoztatás, a növekedés és a beruházások fellendítésére alkalmas éghajlat-politikát folytató energiaunió érdekében a NEKT-eknek elő kell mozdítani az energiával kapcsolatos innovációt. A helyi és regionális önkormányzatokat különösen az intelligens városok tiszta energiával kapcsolatos, zöld közbeszerzéssel párosuló kezdeményezéseibe kell bevonni olyan területeken, mint az energiatakarékos városi közlekedés, a régióközi közlekedési stratégiák, az új tárolási technológiák terén folytatott együttműködés és az intelligens középületek; |
| --- | --- |

29.

| 30. | javasolja, hogy az RB mint a helyi és regionális önkormányzatokat képviselő szerv a regionális központokra vonatkozó kísérleti projektje révén töltsön be katalizátorszerepet a NEKT-ek és az éghajlat- és energiapolitikával kapcsolatos többszintű párbeszéd végrehajtásában, újabb lehetőséget biztosítva arra, hogy a helyi és regionális szintet a tagállamok belső struktúráin kívül is el lehessen érni; |
| --- | --- |

30.

| 31. | arra kéri ezért az Európai Bizottságot, hogy vegye fontolóra egy rendszeres fórum partnerségben történő megrendezését az éghajlattal és az energiával kapcsolatos kérdések – például a NEKT-ek – megvitatására. Ez megkönnyítené az együttműködést a helyi és regionális önkormányzatok, az Éghajlatpolitikai Főigazgatóság, az Energiaügyi Főigazgatóság, az RB ENVE szakbizottsága, valamint a tagállamok között. A fórumot a Környezetvédelmi Főigazgatóság és a Régiók Európai Bizottsága által létrehozott és jelenleg is működő „a környezetvédelmi együttműködés technikai platformja” mintájára lehetne létrehozni, amelynek célja az uniós környezetvédelmi jogszabályok alkalmazása során felmerülő helyi és regionális szintű problémákról és megoldásokról szóló párbeszéd előmozdítása, amint arra a „Jólét bolygónk felélése nélkül” című, a 2020-ig tartó időszakra szóló hetedik környezetvédelmi cselekvési program is utal. Ez az új fórum nagymértékben járulhatna hozzá a tagállamokban folytatandó, az éghajlat- és energiapolitikával kapcsolatos többszintű párbeszédekhez, és többek között lehetővé tenné az információcserét, az előrelépések felmérését, a bevált gyakorlatok és a tanulságok megosztását, a hozzájárulást az éghajlati és energetikai eredmények javításához, valamint az összes résztvevő közötti együttműködés és kommunikáció megerősítését; |
| --- | --- |

31.

| 32. | felhívja a figyelmet arra, hogy a NEKT-ek sikeres végrehajtása fokozza az Európai Unió versenyképességét és hozzájárul annak gazdasági stabilitásához, egyértelmű keretet biztosítva a beruházók számára; |
| --- | --- |

32.

| 33. | rámutat, hogy a NEKT kapcsolatot teremt a városi és vidéki térségek között a helyben termelt, helyi erőforrásokon keresztül. Így biztosít jövőt a vidéken lakók számára, egyúttal klímabarát módon kielégíti a városi térségek energiaszükségletét is; |
| --- | --- |

33.

| 34. | hangsúlyozza, hogy a NEKT-ek nem egyszeri kezdeményezések. A NEKT-ek 2019-ig történő véglegesítése jelentős első lépés, ám a terveket folyamatosan tovább kell finomítani és fejleszteni. Fontos ezért, hogy legyenek olyan struktúrák és fórumok, amelyek a jövőben segítik a NEKT-ek továbbfejlesztését, valamint biztosítani kell azt is, hogy az éghajlat- és energiapolitikával kapcsolatos többszintű párbeszédek teljes mértékben hozzájárulhassanak ehhez. |
| --- | --- |

34.

Kelt Brüsszelben, 2019. október 8-án.

a Régiók Európai Bizottsága

elnöke

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  HL L 328., 2018.12.21., 1. o.

1

---

| 5.2.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 39/38 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 39/38

---

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – A régiók és városok hozzájárulása a kkv-kra vonatkozó új uniós szakpolitikai kerethez

(2020/C 39/08)

POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK EURÓPAI BIZOTTSÁGA

Bevezetés

| 1. | megjegyzi, hogy egyes uniós tagállamokra gazdasági lassulás jellemző. Ez a probléma regionális szinten a legfeltűnőbb, és abban mutatkozik meg, hogy visszaesett a munkatermelékenység, csökkent a termelés hatékonysága, visszaesett a kereskedelem lendülete, tartósan alacsony a közlekedési, energetikai és digitális infrastruktúrára irányuló állami és magánberuházások szintje, és továbbra is fennállnak viszonylag nagy gazdasági és társadalmi egyenlőtlenségek, ami – tekintettel az olyan globális tendenciákra is, mint a következő ipari forradalom, a demográfiai helyzet és a munka jellegének megváltozása – innovatív szakpolitikai válaszokat követel meg; |
| --- | --- |

1.

| 2. | elismeri, hogy az európai gazdaságok versenyképessége a kkv-k vállalkozói és innovációs potenciálján alapul, ezért üdvözli az Európai Bizottság és a Tanács arra vonatkozó felhívását, hogy fejlesszék tovább az EU átfogó gazdasági stratégiáját, figyelembe véve az ágazat különleges szerepét; |
| --- | --- |

2.

| 3. | hangsúlyozza, hogy tíz évvel elindítása után jól látszik a kisvállalkozói intézkedéscsomag hatása a kkv-k fejlődésére, ugyanakkor felhívja a figyelmet arra, hogy horizontális megközelítésre van szükség a kkv-k támogatása érdekében és azért, hogy jobban nyomon tudjuk követni a program végrehajtásának hatásait; |
| --- | --- |

3.

| 4. | megjegyzi, hogy a kkv-k számára célzott támogatási pilléreket kell létrehoznunk az európai bizottsági programokban, hogy figyelembe vehessük a kkv-ágazat sokszínűségét. Ezzel azt is elismernénk, hogy rugalmasabb, teljesítményorientált megközelítésre van szükség, és a vállalkozásoknak lehetőséget kell kapniuk a fejlődés következő szakaszainak sikeres teljesítésére. Olyan intézkedéseket vár az Európai Bizottságtól, melyek összhangban vannak a kkv-kra vonatkozó uniós szakpolitikai keretről szóló, a jelenlegi helyzetet és a kihívásokat feltérképező RB-tanulmány ajánlásaival (1). Célirányosan kell bevetni új eszközöket, elsősorban a kockázatos projekteket megvalósító kisvállalkozásokat tekintve célcsoportnak; |
| --- | --- |

4.

| 5. | hangsúlyozza a tagállamok és a régiók szerepét és felelősségét a kkv-kat célzó uniós szakpolitikai eszközök kidolgozásában és végrehajtásában. Ezekkel az eszközökkel elsősorban a kkv-személyzet készségeinek fejlesztését és a kkv-k kapacitásépítését kell támogatni, gondolva itt a digitalizációra is, amely hosszú távon segíti őket a növekedésben; |
| --- | --- |

5.

| 6. | nagyon fontosnak tartja, hogy figyelmet fordítsunk a nagyvárosi területeken kívüli kkv-k fejlődésének támogatására, különösen az uniós tagállamok operatív programjai révén; |
| --- | --- |

6.

| 7. | elismeri az induló innovatív vállalkozások (2) jelentőségét a kkv-kon belül, mivel ezek a vállalkozások számos radikális innovációt hajtanak végre. Ezúttal azonban azt emeli ki, hogy a már meglévő vállalkozásokat is támogatni kell a felfutásban és a fokozatos innovációban a helyi piacra történő belépésüktől kezdve egészen a globális piac meghódításáig. Az európai politikákban átfogóbb módon kellene megközelíteni a vállalkozástámogatás kérdését; |
| --- | --- |

7.

| 8. | úgy véli, hogy az uniós politikának valamennyi európai térségben támogatnia kellene a kkv-k nemzetközi értékláncokba történő integrációját. Megjegyzi, hogy egyes kkv-k gazdasági tevékenységének EU-n kívülre való kiterjesztése biztosíthatja a kkv-k által alkalmazott legjobb megoldások terjesztését, aminek köszönhetően javul a termelékenységük, elsősorban a tudás és a know-how átadása révén; |
| --- | --- |

8.

| 9. | elismeri a kkv-követek hálózatának (SME Envoys Network) jelentőségét. A hálózatnak fontos szerepet kellene játszania az európai vállalkozók előtt álló problémák és lehetőségek azonosításában; |
| --- | --- |

9.

| 10. | hangsúlyozza, hogy kevésbé időigényes adminisztratív eljárásokat kell ösztönözni és megvalósítani, illetve csökkenteni kell a terheket az európai és nemzeti közigazgatás valamennyi szintjén, ami jelentős hatással lehet a kkv-k működésére, többek között tevékenységeik pénzügyi vonatkozásaira; |
| --- | --- |

10.

| 11. | felhívja a figyelmet, hogy támogatni kell új finanszírozási források feltárását a kkv-k számára, és a különböző uniós térségekben működő kkv-k minél szélesebb köre számára meg kell könnyíteni a hagyományos finanszírozási módszerekhez való hozzáférést; |
| --- | --- |

11.

| 12. | támogatja a kkv-k uniós szinten jelenleg hatályos meghatározásának felülvizsgálatára irányuló kérést annak érdekében, hogy figyelembe lehessen venni, hogy a közepes méretű vállalkozások (közepes tőkeértékű vállalatok, melyeknél legfeljebb 500 alkalmazott dolgozik) a szerkezetüket tekintve nagyon hasonlóak a kkv-khoz (kevesebb mint 250 alkalmazott és éves szinten legfeljebb 50 millió eurós árbevétel vagy legfeljebb 43 millió eurós mérleg), mégsem részesülnek preferenciális elbánásban a nagyvállalatokkal szemben; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kiemeli a kkv-k támogatására szolgáló egyablakos rendszer fontosságát, és hangsúlyozza, hogy e célból európai szinten meg kell szilárdítani a kkv-k támogatási hálózatait. Javasolja a már működő Enterprise Europe Network (EEN) lehetőségeinek kihasználását. A kkv-kra irányuló különböző támogatási formák egyetlen hálózatban történő összekapcsolásával, illetve ennek a hálózatnak a kkv-követek hálózatával való együttműködésén keresztül minden bizonnyal el lehet érni a kkv-k és az Európai Bizottság által várt szinergiahatást; |
| --- | --- |

13.

A kkv-k további fejlődését fenyegető veszélyek és kihívások

| 14. | megjegyzi, hogy az Európai Unióban a kkv-k olyan kihívásokkal szembesülnek, amelyek hátterében többek között az egyre élesebb globális verseny, az új üzleti modellek megjelenése, a digitalizáció és az új technológiák alkalmazása (az iparban csakúgy, mint a szolgáltatásokban), a körforgásos gazdaság és a megosztásalapú gazdaság fejlődése, valamint a fenntartható fejlődés fenntartása áll; |
| --- | --- |

14.

| 15. | hangsúlyozza a szakosodott kis- és közepes vállalkozások csoportjai (klaszterek) közötti együttműködés támogatásának jelentőségét. Kéri a megfelelő uniós eszközök – például az uniós klaszterportál, az Klaszterek Európai Megfigyelőközpontja és a European Cluster Excellence Initiative – folyamatos fejlesztését; |
| --- | --- |

15.

| 16. | megerősíti, hogy társadalmi és környezetvédelmi szempontból egyre fontosabb szerepet tölt be a vállalati társadalmi felelősségvállalás; |
| --- | --- |

16.

| 17. | megjegyzi, hogy a gazdasági expanzió ütemének és erejének tekintetében aránytalanságok tapasztalhatók a kkv-k és a nagyobb vállalatok között, ami a kevésbé fejlett régiók sajátosságai miatt az uniós régiók gazdasági polarizálódásához vezet; |
| --- | --- |

17.

| 18. | hangsúlyozza, hogy az adminisztratív szabályozások növekvő száma és összetettsége csökkenti a kkv-k növekedési potenciálját, különösen a mikrovállalkozások esetében, amelyek nem rendelkeznek megfelelő adminisztratív és pénzügyi forrásokkal ezeknek az akadályoknak a leküzdéséhez. Ezért kéri, hogy az EU-ban működő vállalkozások számára csökkentsék az adminisztratív eljárások összetettségét, különösen a határon átnyúló műveleteknél; |
| --- | --- |

18.

| 19. | megjegyzi, hogy egyre több innovatív megoldás jelenik meg a piacon, de ezek pénzügyi szempontból csak korlátozottan elérhetők a kkv-k számára. Ezért új megközelítést kell alkalmazni az úgynevezett „nyílt innovációk” kialakításának és fejlesztésének ösztönzésére; |
| --- | --- |

19.

| 20. | bár a Horizont és a COSME egyre fontosabb lesz a kkv-k számára, üdvözli, hogy az új programozási időszakban (2021–2027) továbbra is az ERFA marad a kkv-k támogatását szolgáló helyi és regionális szakpolitikák finanszírozásának legfontosabb forrása, különösen a finanszírozáshoz való hozzáférés, a K+F és az innováció támogatása, a készségfejlesztés, a piacokhoz való hozzáférés és a nemzetköziesedés terén. Ismételten elutasítja azonban azt a javaslatot, hogy az ERFA tematikus koncentrációjának középpontjában a nemzeti szint álljon, mivel egy központosított elosztási mechanizmus szembemenne a helyi alapú megközelítéssel és a többszintű kormányzás elvével, pedig ezek alapvetően fontosak a kkv-k hatékony és eredményes támogatásához; |
| --- | --- |

20.

| 21. | felhívja a figyelmet az uniós ágazati politikák közötti eltérésekre – többek között a közbeszerzés, a csődtörvény és a környezetvédelem terén, illetve a klaszterek támogatásának különbségeit és a versenyképesség megközelítését tekintve –, amelyek erőteljes hatást gyakorolnak a kkv-kra és azok további terjeszkedésére; |
| --- | --- |

21.

| 22. | úgy véli, hogy az egységes piac az EU sikerének tekinthető, de kiteljesítéséhez még sokat kell tenni, például fel kell számolni az áruk és szolgáltatások szabad áramlásának útjában álló akadályokat. Többek között ez áll ugyanis azoknak a nehézségeknek a hátterében, amelyekbe a kkv-k ütköznek, amikor bővíteni szeretnék gazdasági tevékenységeiket és ki szeretnék használni a nemzetközivé válás előnyeit; |
| --- | --- |

22.

| 23. | felhívja a figyelmet a gazdaságnak a digitalizációból fakadó átalakulására, amelynek következtében a kkv-knak többet kell beruházniuk a beszerzésbe és/vagy a technológia és a know-how fejlesztésébe; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kéri az Európai Bizottságot, hogy – a meglévő kezdeményezések, például a „Digital Cities Challenge” sikereire támaszkodva – dolgozzon ki intézkedéseket az uniós régiókban működő kkv-k digitális átállásának támogatására; |
| --- | --- |

24.

| 25. | úgy véli, a digitalizáció lehetőséget kínál arra, hogy a kkv-k egy szélesebb – páneurópai és nem európai – piacra is eljuttassák termékeiket és szolgáltatásaikat, lehetővé téve a határokon átnyúló kereskedelem fejlődését; |
| --- | --- |

25.

| 26. | hangsúlyozza, hogy az EU számára az jelenti a kihívást, hogy az ambiciózus környezetpolitikai célok fenntartása mellett miként tudja tovább növelni a termelékenységet és a (többek között költségszempontú) versenyképességet az ipari értékláncokban; |
| --- | --- |

26.

A kkv-k elvárásai a jövőbeli növekedési és fejlesztési politikák tekintetében

| 27. | hangsúlyozza, hogy a regionális vállalkozói ökoszisztémák integrációjára irányuló uniós szintű beruházások potenciális előnyöket jelentenek a kkv-k és a vállalkozók számára. Egyúttal szorgalmazza, hogy az Európai Bizottság fejlessze tovább a jelenleg az európai vállalkozói régiókkal (EVR) közösen megvalósuló projektet, amely összeköti az európai „Szilícium-völgyeket”; |
| --- | --- |

27.

| 28. | felhívja a figyelmet azokra a nehézségekre, amelyekkel sok kkv szembesül a szakképzett munkaerő felvétele és megtartása terén. A tehetséges munkaerőért folytatott erős versenyben a kkv-k a nagyvállalatokkal találják szemben magukat, amelyek több forrással rendelkeznek, és magasabb béreket tudnak kínálni, pedig az összes uniós vállalkozás 99 %-át kitevő kkv-k képezik az európai gazdaság gerincét; |
| --- | --- |

28.

| 29. | fontosnak tartja, hogy a kkv-k képviselői – köztük a kkv-kat támogató és összefogó szereplők – képesek legyenek arra, hogy aktívabb szerepet játsszanak az erre a vállalkozói kategóriára közvetlenül vonatkozó uniós politikák végrehajtásának kialakításában és koordinálásában; |
| --- | --- |

29.

| 30. | fontosnak tartja, hogy a regionális képviselők részt vegyenek az uniós kkv-politika irányításában, és szorosabban együttműködjenek a kkv-követekkel; |
| --- | --- |

30.

| 31. | továbbra is úgy véli, hogy az uniós iparpolitikának a tágan értelmezett innovációra, a kulcsfontosságú alaptechnológiákra, valamint a közös európai érdeket szolgáló fontos projektekre (IPCEI), a digitalizációra és a kkv-kra kell irányulnia; |
| --- | --- |

31.

| 32. | támogatja azt az európai bizottsági elképzelést, hogy egyszerűsítsék a finanszírozáshoz és a jelentéstételhez kapcsolódó adminisztratív eljárásokat, amelyek különösen nagy terhet jelentenek a korlátozott emberi erőforrásokkal rendelkező mikro- és kisvállalkozások számára. Az olyan javaslatok, mint az egyszerűsített költségelszámolási lehetőségek (átalányfinanszírozás, egyösszegű átalányok és egységköltségek) megkönnyítik a projektköltségvetések létrehozását és teljesítését, ami növelni fogja a támogatásban részesülő kkv-k arányát; |
| --- | --- |

32.

| 33. | olyan megközelítést részesít előnyben, amelyet a helyi és regionális, majd egy későbbi szakaszban a nemzeti és nemzetközi gondolkodás határoz meg. Ha az ötleteket kisebb léptékben teszteljük, és támogatjuk a fokozatos innovációt, gyorsabban fejleszthetők és – a kkv-k rendelkezésére álló finanszírozással – megvalósíthatók különféle új technológiai megoldások; |
| --- | --- |

33.

| 34. | megjegyzi, hogy az európai strukturális és beruházási alapokra vonatkozó közös szabályok javasolt keretének rugalmasnak kell lennie annak érdekében, hogy a kérelmező régiók a kkv-kra és a mikrovállalkozásokra összpontosíthassák operatív programjaikat; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ösztönzi olyan programok létrehozását, amelyek támogatják a kapacitásépítést a kkv-k számára, gondolva itt például a modern pénzügyi eszközök használatára, az információátadás és az együttműködés fontosságának tudatosítására, valamint a hosszú távú növekedési stratégiák és tervezés lehetőségeire és szükségességére; |
| --- | --- |

35.

| 36. | felhívja a figyelmet a klaszterek integrációjának növekvő fontosságára, gondolva itt különösen az intelligens szakosodási platformokra, ahol a helyi és regionális önkormányzatok központi szerepet töltenek be az európai szintű integrált értékláncok kialakításában, és ezzel segítik a kkv-kat a nemzetközi növekedésben; |
| --- | --- |

36.

| 37. | fontosnak tartja, hogy megmaradjon az EEN-irodák határozott regionális és helyi dimenziója. Ezek az irodák a jövőben új szerepeket is vállalhatnának; |
| --- | --- |

37.

| 38. | felhívja a figyelmet arra, hogy bővíteni kell az EEN szolgáltatásaink körét. Itt olyan területekről lehet szó, mint például a kkv-k tevékenységének kiterjesztése, a nemzeti és uniós jogszabályokkal kapcsolatos információk, a finanszírozási lehetőségek az egyes uniós tagállamokban, partnerségek kiépítése más ágazati szereplőkkel vagy a termelési folyamatban részt vevő szereplőkkel stb.; |
| --- | --- |

38.

| 39. | megjegyzi, hogy meg kell erősíteni a regionális kkv-küldöttségeket, amelyek – például a REFIT-platformok révén – rendszeresen hozzájárulhatnának a jogszabályok javasolt módosításairól szóló vitához, és részt vehetnének a módosítások kkv-kra gyakorolt hatásainak nyomonkövetési, ellenőrzési és értékelési folyamatában; |
| --- | --- |

39.

| 40. | fontosnak tartja, hogy diverzifikálják a kkv-k finanszírozási forrásait, és a prioritások közé emeljék a bizonyos iparágak és vállalkozástípusok tekintetében fennálló finanszírozási hiányok felszámolását; |
| --- | --- |

40.

| 41. | üdvözli a tőkepiaci unióról szóló megállapodást, amely a kkv-k közbeszerzési piacokhoz való hozzáférésének megkönnyítéséről, az egyszerűsítést célzó intézkedések bevezetéséről, valamint a költségek és a szabályozási terhek csökkentéséről szól; |
| --- | --- |

41.

| 42. | üdvözli egyes tagállamok annak érdekében indított kezdeményezéseit, hogy növeljék a kkv-k részvételét a közbeszerzési eljárásokban; |
| --- | --- |

42.

| 43. | felhívja a figyelmet a kkv-k közbeszerzésekhez való hozzáférésének kérdésére, egyben üdvözli az ebbe a kategóriába tartozó vállalkozások beemelését a közbeszerzési irányelv reformjába, és további lépéseket szorgalmaz a megfelelő feltételek biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

43.

| 44. | hangsúlyozza, hogy továbbra is a késedelmes kifizetések, a kkv-k kulcsfontosságú közbeszerzési szempontokkal kapcsolatos elégtelen ismeretei és a jogi lépések magas potenciális költségei jelentik a legfontosabb akadályait annak, hogy a kkv-k nagyobb szerepet vállaljanak ezen a területen, és megragadják a lehetőségeket tevékenységeik kiterjesztésére; |
| --- | --- |

44.

Záró észrevételek

| 45. | megjegyzi, hogy a kkv-k – jelentős strukturális rugalmasságuknak és termelési profiljuknak köszönhetően – képesek gyorsan reagálni a dinamikus társadalmi-gazdasági változásokra. Akadályt jelentenek azonban az ilyen jellegű alkalmazkodáshoz nélkülözhetetlen pénzügyi források, ezért a későbbi vállalkozástámogatási javaslatokat is hozzá kell igazítani a kkv-k szükségleteihez; |
| --- | --- |

45.

| 46. | hangsúlyozza, hogy a kkv-k – tekintettel munkaerőpiaci és a fogyasztókra gyakorolt hatásukra – fontos szerepet játszanak és társfelelősséget viselnek a körforgásos gazdaság megvalósításában, aminek adókedvezményekben vagy az európai alapokhoz való hozzáférésben kellene tükröződnie; |
| --- | --- |

46.

| 47. | úgy véli, hogy az Európai Bizottságnak hasznosítania kellene a kisvállalkozói intézkedéscsomag és a „Vállalkozás 2020” cselekvési terv tapasztalatait. A cél az optimalizálás és az egyszerűsítés, nem pedig az, hogy radikális változtatásokat hajtsunk végre, vagy teljesen új megoldásokat keresve eldobjuk az elért eredményeket; |
| --- | --- |

47.

| 48. | rámutat, hogy a régióközi és határokon átnyúló együttműködés elmélyítését lehetővé tevő kezdeményezések száma továbbra sem elégséges; |
| --- | --- |

48.

| 49. | ismételten kéri egy új, horizontális stratégia kidolgozását, amelynek ki kell emelnie a radikális és a fokozatos innováció különleges jelentőségét, illetve támogatnia kell a kulcsfontosságú alaptechnológiákat és a közös európai érdeket szolgáló fontos projekteket, többek között a digitalizáció és a kkv-k tekintetében; |
| --- | --- |

49.

| 50. | szorgalmazza, hogy az Európai Bizottság keressen olyan megoldásokat, amelyek megkönnyítik a kkv-k számára a közbeszerzési eljárásokban való részvételt, például helyi/regionális kötődésük jutalmazása révén, mivel az eddigi módosítások nem bizonyultak elegendőnek; |
| --- | --- |

50.

| 51. | felhívja a figyelmet arra, hogy az Európai Bizottság – elismerésre érdemes – átfogó és sokrétű intézkedései ellenére a kkv-k támogatása az EU egészét tekintve nem működhet hatékonyan, ha egyes tagállamok előszeretettel vezetnek be bonyolult nemzeti előírásokat; |
| --- | --- |

51.

| 52. | hangsúlyozza, hogy a helyi és regionális önkormányzatoknak fontos szerepet kell játszaniuk a vállalkozásbarát környezet kialakításának folyamatában, és rendelkezniük kell azokkal az eszközökkel, amelyek segítségével az intézkedéseket hozzá lehet igazítani a kkv-k változó szükségleteihez. Fontos, hogy a helyi és regionális önkormányzatokat szorosabban bevonják a jövőbeli uniós iparpolitika kialakításának folyamatába, gondolva itt a kkv-k támogatására is; |
| --- | --- |

52.

| 53. | egyetért az Európai Parlament álláspontjával, mely szerint a kkv-k nemzetközi versenyképességének megerősítése, a nem uniós piacokon való terjeszkedés és az innovációk hasznosítása érdekében növelni kell az Unió egységes piacra vonatkozó programjának (2021–2027) általános költségvetését; |
| --- | --- |

53.

| 54. | meggyőződése, hogy a kkv-k számára az új többéves pénzügyi keretben rendelkezésre álló pénzügyi eszközöknek egységesen az InvestEU programba történő, beharangozott integrációjával a várakozásoknak megfelelően egyszerűsödni fognak az eljárások; |
| --- | --- |

54.

| 55. | arra kéri az uniós intézményeket és a tagállamokat, tegyenek többet az egységes piac jobb működése érdekében, hogy teljeskörűen ki lehessen bontakoztatni a benne rejlő lehetőségeket; |
| --- | --- |

55.

| 56. | kéri az Európai Bizottságot és az Európai Parlamentet, hogy dolgozzanak ki olyan eszközöket és mechanizmusokat, amelyek európai és globális szinten egyenlő versenyfeltételeket biztosítanak az európai kkv-knak, különös tekintettel az Európa számára stratégiai jelentőségű technológiákra. |
| --- | --- |

56.

Kelt Brüsszelben, 2019. október 8-án.

a Régiók Európai Bizottsága

elnöke

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  https://cor.europa.eu/en/engage/studies/Documents/EU-SMEs/EU-policy-SMEs.pdf

1

(2)  Régiók Európai Bizottsága, Az induló és a növekvő innovatív vállalkozások fellendítése Európában: regionális és helyi szempontok, ECON-VI/021, előadó: Tadeusz Truskolaski, COR-2017-00032-00-01, 2017. július.

2

Az induló és a növekvő innovatív vállalkozások fellendítése Európában: regionális és helyi szempontok

---

| 5.2.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 39/43 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 39/43

---

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – A közbeszerzési irányelvek végrehajtásáról szóló jelentés

(2020/C 39/09)

| Előadó | : | Thomas HABERMANN (DE/EPP), Rhön-Grabfeld járás vezetője |
| --- | --- | --- |

Előadó

:

Thomas HABERMANN (DE/EPP), Rhön-Grabfeld járás vezetője

I.   ÁLTALÁNOS MEGJEGYZÉSEK

A RÉGIÓK EURÓPAI BIZOTTSÁGA

| 1. | hangsúlyozza, hogy jelen vélemény az RB-nek a szubszidiaritással, az arányossággal és a „kevesebbet hatékonyabban” megközelítéssel foglalkozó munkacsoporttal, valamint a minőségi jogalkotási programmal kapcsolatos, arra vonatkozó kötelezettségvállalásából következik, hogy visszajelzést adjon az uniós jogszabályok helyi és regionális szintű végrehajtásáról. Az RB ezért az Európai Települések és Régiók Tanácsával (CEMR) közösen elvégzett egy, az egész Unióra kiterjedő felmérést, amely a közbeszerzések jogi kereteinek helyi és regionális önkormányzatok általi végrehajtását értékeli, és megbízást adott egy tanulmány elkészítésére. Hangsúlyozza, hogy a felmérés eredménye az eltérő tagállami részvétel miatt az EU egészére nézve nem reprezentatív, hanem kizárólag tendenciákra mutat rá; emellett felhívja a figyelmet a regionális központok RB által létrehozott hálózatával (RegHub) folytatott első konzultációról szóló, 2019 júliusában közzétett jelentésre (1), amely lényegében megerősíti a CEMR és az RB felmérésének eredményeit; |
| --- | --- |

1.

| 2. | megjegyzi, hogy a közbeszerzési irányelvek 2014-es átfogó reformját a tagállamok részben 2016-ban, részben jóval később ültették át a nemzeti jogba. A közvetlenül alkalmazandó nemzeti közbeszerzési jog hatálybalépése óta legfeljebb három év telt el, ezért csak korlátozott betekintésünk van az új rendelkezések jogalkalmazási gyakorlatába; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rámutat arra, hogy mind a közigazgatási gyakorlat, mind a gazdasági szereplők csak mostanra alkalmazkodtak a közbeszerzések módosított jogi szabályozásához, és részben még jelenleg is tart az alkalmazkodás folyamata; arra is emlékeztet, hogy ezen alkalmazkodási folyamatokhoz számos helyen jelentős képzési és – részben külső jogi tanácsadókkal orvosolt – tanácsadási igény kapcsolódott; ennek fényében egyértelműen azon az állásponton van, hogy az elkövetkezendő években új jogi szabályozás bevezetése nem indokolt; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rámutat arra, hogy ez a vélemény ezért nem egy új jogalkotási reformot tűz ki célul, hanem azzal foglalkozik, hogy a helyi és regionális szintű ajánlatkérő szervek milyen nehézségekkel szembesülnek jelenleg a szabályozási keret alkalmazása kapcsán; emellett részletesen bemutatja azokat a szempontokat, amelyeket az Európai Bizottság legutóbb a hatékonyabb, fenntarthatóbb és professzionális beszerzést célzó, 2017. októberi nem jogalkotási közleményében (2) ismertetett; |
| --- | --- |

4.

| 5. | támogatja az irányelvek célját és elveit, különösen az elektronikus közbeszerzéseket, a kkv-k részvételének előmozdítását, a „házon belüli” odaítéléssel és az önkormányzati együttműködéssel kapcsolatos új megközelítéseket, valamint annak lehetőségét, hogy a hatóságok a közbeszerzés során saját hatáskörükben stratégiai szempontokat vegyenek figyelembe, továbbá szorgalmazza az átláthatóság és az integritás támogatását; |
| --- | --- |

5.

| 6. | hangsúlyozza, hogy – amint azt a felmérés (3) eredményei is igazolják – a helyi és regionális önkormányzatok határon átnyúló közbeszerzései semmilyen hozzáadott értéket nem nyújtottak. Annak ellenére, hogy uniós szinten rendszeresen költséges és időigényes közbeszerzési eljárások zajlottak, határon átnyúló ajánlatok nem, vagy csak elhanyagolható mennyiségben kerültek benyújtásra; ez feltehetően annak következménye, hogy az államok rendelkezésére álló elektronikus platformok eltérnek egymástól, és így akadályozzák a szomszédos országok vállalkozásainak és szervezeteinek részvételét: a nemzeti államokon belül tervezett és megvalósított platformok gyakran nem rendelkeznek a különböző nyelvek használatának lehetőségéről, vagy nem terjednek ki az ajánlatkérő szerv székhelye szerintitől eltérő államok adminisztratív követelményeire; |
| --- | --- |

6.

| 7. | felhívja a figyelmet arra (4), hogy a közbeszerzésre vonatkozó jogszabályi keret jogilag hibátlan alkalmazása mostanra öncélúvá vált ahelyett, hogy azt különböző munkálatok, árubeszerzések vagy szolgáltatások megrendelésének eszközeként kezelnék; |
| --- | --- |

7.

| 8. | hangsúlyozza, hogy világossá kell tenni, hogy a helyi és regionális önkormányzatok milyen körülmények között ösztönözhetik a helyi gazdasági növekedést és a helyi struktúrákat a fenntarthatóság jegyében, illetve olyan megfontolásból, hogy az úgynevezett helyben vásárlás elvének megfelelően rövid beszerzési utakat használva (pl. „helyben kitermelt faanyagot” vásárolva) pozitív környezeti hatásokat érjenek el; |
| --- | --- |

8.

| 9. | hangsúlyozza, hogy teljes mértékben az adott önkormányzat mérlegelési jogkörében kell maradnia annak, hogy – ahogy az a 2014-es reformmal lehetővé vált – a közszolgáltatások nyújtása során figyelembe vesznek-e zöld, szociális és innovatív kritériumokat; úgy véli, hogy a közbeszerzési eljárás felesleges túlterhelésének elkerülése érdekében el kell utasítani azt, hogy a jövőben minden közbeszerzési eljárásban kötelezővé tegyék stratégiai közbeszerzési célkitűzések alkalmazását; megjegyzi, hogy számos közbeszerzési eljárásban nem célravezető stratégiai közbeszerzési célkitűzéseket figyelembe venni (például termékek szabványbeszerzése során); |
| --- | --- |

9.

| 10. | hangsúlyozza, hogy a további politikai célkitűzések növelik mind a hibalehetőségeket, mind az e célok közötti konfliktusok lehetőségét; rámutat arra, hogy a közbeszerzésben meghatározott célok csak annyiban és azzal a feltétellel érhetők el, hogy azok nem veszélyeztetik azt az elsődleges célkitűzést, hogy a polgárokat elfogadható minőségű és árú termékekkel és szolgáltatásokkal lássuk el; |
| --- | --- |

10.

| 11. | azt is hangsúlyozza, hogy a 2014-es reform – a „házon belüli” beszerzés fogalma és az önkormányzati együttműködés mellett – egyértelműen elismerte az önkormányzatok azon jogát, hogy szolgáltatásaikat saját intézményeik, közszolgáltató vállalataik vagy állami vállalatok révén nyújtsák és szervezzék meg. A szolgáltatások kiszervezése azonban csak egyike a közszolgáltatások biztosítása során felmerülő alternatíváknak (5). Az RB végül hangsúlyozza, hogy az ajánlatkérő szerveknek jogukban áll ismét magukhoz vonni a kiszervezett szerződéseket; |
| --- | --- |

11.

| 12. | helyes célkitűzésnek tartja, hogy megemeljék azt az összeghatárt, amely felett a közbeszerzési szerződéseket európai szinten meg kell hirdetni, ezzel ugyanis megőrizhető az egyensúly az átláthatóság követelménye, illetve a hatóságokra és a kkv-kra nehezedő adminisztratív terhek között. Ezzel kapcsolatban arra kéri az Európai Bizottságot, hogy törekedjen arra, hogy a WTO-ban hosszú távon egyértelműen növeljék az ilyen határértékeket a közbeszerzésről szóló megállapodásban; |
| --- | --- |

12.

II.   POLITIKAI AJÁNLÁSOK

Stratégiai közbeszerzés

| 13. | úgy véli, hogy az állami ajánlatkérő szervek számára a 2014-es közbeszerzési irányelvek által bevezetett azon lehetőség, hogy a közbeszerzés során figyelembe vehessenek stratégiai beszerzési célokat, egyedi esetekben az ajánlatkérő szempontjából „jobb beszerzés” elérését segíti elő; |
| --- | --- |

13.

| 14. | úgy véli, hogy az önkormányzatok ebből eredő adminisztrációs terheinek arányban kell állniuk azzal a többletértékkel, amelyet a közbeszerzés a polgárok számára nyújtani tud. A közbeszerzés elsődleges feladata nem az, hogy pl. a környezetvédelem, a társadalmi integráció és az innováció területén politikai célokat érjen el, vagy hogy bizonyos társadalompolitikai változásokat ösztönözzön. A közbeszerzést mégis egyre gyakrabban használják egyéb politikai célok előtérbe helyezésének és elérésének eszközeként. A közbeszerzés célkitűzéseit és céljait azonban nem szabad szem elől téveszteni: a költségvetési fegyelem és a költséghatékony közigazgatás elvével összhangban kell a legjobb árat és/vagy szolgáltatást megtalálni; |
| --- | --- |

14.

| 15. | megjegyzi, hogy – amint azt az RB/CEMR-felmérés kimutatta – a helyi és regionális önkormányzatok tudatában vannak a zöld, társadalmi és innovatív odaítélési szempontok alkalmazása jelentette lehetőségnek. A jelentés szerint e szempontokat visszafogottan használják, egyrészt, mivel nincs rájuk igény, másrészt, mivel a nagyobb hibalehetőséggel nő a jogorvoslati eljárások valószínűsége; a helyi és regionális önkormányzatok az ilyen típusú pályázatok előmozdításához szükséges szakmaiság hiányát kifogásolják; |
| --- | --- |

15.

| 16. | rámutat arra, hogy a helyi és regionális önkormányzatok – annak ellenére, hogy különböző minőségi követelmények alapján ítélhetnek oda szerződéseket – gyakran a legkedvezőbb ár alapján döntenek, mivel az önkormányzatok szerint ez igazolja a közpénzek legmegfelelőbb felhasználását, és ezt a kritériumot könnyebb is alkalmazni; |
| --- | --- |

16.

| 17. | hivatkozik az Európai Bizottság közleményében (6) megfogalmazott kritikára, amely szerint a közbeszerzési eljárások 55 %-ánál kizárólag a legalacsonyabb ár alapján ítélik oda a szerződést. Rámutat arra, hogy az érintett közbeszerzési eljárásokban lehet, hogy stratégiai célokat is figyelembe vettek, mivel gyakran pl. az is hatékony megoldás, ha a környezetvédelmi vagy energiahatékonysági szempontokat már a kiírási feltételekben feltüntetik, majd a szerződést következetesen a legalacsonyabb ár alapján ítélik oda; |
| --- | --- |

17.

| 18. | rámutat arra, hogy a felmérés eredményei szerint a stratégiai közbeszerzési kritériumokkal kapcsolatos igény nagyon eltérő. Eszerint az innovatív beszerzések esetén nincs igény stratégiai közbeszerzési kritériumokra, szociális beszerzéseknél egyforma mértékben van is és nincs is rájuk igény, zöld közbeszerzéseknél pedig túlnyomórészt van rájuk igény; megjegyzi, hogy nehézségekbe ütközik az összes kritérium érvényesítése (a jogi keret bonyolultsága miatt), a szerződés teljesítésére vonatkozó feltételek meghatározása és különösen az olyan nemzeti tanúsítványok és címkék egyenértékűségének az értékelése, amelyekkel igazolható a kritériumok teljesítése (7); |
| --- | --- |

18.

| 19. | hangsúlyozza, hogy az innovatív beszerzések alkalmazása – ideértve az innovációs partnerséget és a kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzést is – mindezidáig csak néhány tagállam kisszámú helyi és regionális önkormányzatára korlátozódott. Ennek legfőbb okai abban rejlenek, hogy a kutatás és fejlesztés támogatása ritkán áll a középpontban, szabványos termékeket szereznek be vagy költségvetési megszorítások vannak érvényben. Az Európai Bizottság „Big Buyers” kezdeményezése jó eszköz lehetne az innovatív beszerzések előmozdítására. Az RB hangsúlyozza, hogy az összevont beszerzési formák, illetve beszerzői csoportok létrehozása számos esetben éppen a kisebb önkormányzatokat tehermentesíti, és növeli a hatékonyságot; |
| --- | --- |

19.

A kkv-k közbeszerzési piacokhoz való hozzáférése

| 20. | emlékeztet arra, hogy a kkv-k támogatása a 2014-es közbeszerzési reform öt prioritásának egyike; megjegyzi, hogy a kkv-knak és az induló innovatív vállalkozásoknak még mindig nehézséget jelent, hogy megfeleljenek a gazdasági vagy szakmai kiválasztási szempontoknak. Emellett a késedelmes kifizetések, a kkv-knak a közbeszerzés lényeges elemeivel kapcsolatos hiányos ismeretei, valamint a jogorvoslati eljárások várhatóan magas költségei komoly akadályokat jelentenek; |
| --- | --- |

20.

| 21. | megjegyzi, hogy a kkv-k részvételének fokozását célzó eddigi intézkedések – amint azt az RB/CEMR-felmérés is kimutatta – nem hozták meg a várt eredményt; |
| --- | --- |

21.

| 22. | hangsúlyozza, hogy a közbeszerzési eljárásokban való részvétel során a közbeszerzés stratégiai célkitűzései – szemben a professzionálisan működtetett nagyvállalatokkal – éppen a kkv-k számára jelentenek komoly akadályt, mivel ezek gyakran nem rendelkeznek a közbeszerzés stratégiai célkitűzéseinek teljesítéséhez szükséges forrásokkal; hangsúlyozza, hogy a stratégiai közbeszerzés erősítése azzal fenyeget, hogy ellene hat annak a helyes és támogatásra méltó célnak, hogy erősítsék és megkönnyítsék a kkv-k közbeszerzési eljárásokhoz való hozzáférését; |
| --- | --- |

22.

| 23. | e tekintetben hangsúlyozza, hogy szükség van a kkv-k jelenleg hatályos uniós szintű meghatározásának (8) felülvizsgálatára; rámutat, hogy a jelenlegi meghatározás szerint a középvállalkozások (a legfeljebb 500 munkavállalót foglalkoztató, ún. „mid-cap” vállalkozások) a szerkezet tekintetében teljes mértékben összehasonlíthatók a kkv-kkal (éves szinten 250 főnél kevesebb munkavállaló és maximum 50 millió eurós éves forgalom, illetve maximum 43 millió eurós mérlegfőösszeg), ennek ellenére semmiféle előnyt nem élveznek a nagyvállalatokkal szemben; a fontos piacok erősödő protekcionizmusát figyelembe véve kiemeli annak fontosságát, hogy az EU a globális kereskedelmi kapcsolatokban konstruktív és kifejezetten piacpárti módon képviselje a belső európai gazdaság érdekeit, és ennek során a középvállalkozásokat – különösen a vidéki térségekben – erős gazdasági tényezőként vegye figyelembe; |
| --- | --- |

23.

| 24. | megjegyzi, hogy a szociális és egyéb meghatározott szolgáltatások új szabályozási rendszere nehézségeket okoz a helyi és regionális önkormányzatok számára. Az érzékelt problémák többek között az ilyen szolgáltatások sajátos jellegével és sajátos hátterével függnek össze; bírálja, hogy ezentúl meghatározott értékhatár (750 000 euro) felett pályázatot kell kiírni, miközben továbbra is fennállnak azok az okok, amelyek miatt e szolgáltatástípus esetében nem fontos a belső piac szempontja; rámutat arra, hogy e rendelkezések részben összeegyeztethetetlenek a tagállamok nemzeti rendszereivel. A Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint (9) nem alkalmazandó a közbeszerzési irányelv, ha az állam nem szelektív módon dönt a kiválasztásról, amikor a szolgáltató tisztán engedélyezési eljárás vagy ún. Open-House modell keretében működik. A közbeszerzési irányelv szabályai azonban nem mindig illeszkednek jól a tagállamok nemzeti rendszereihez, és a gyakorlatban aránytalanul megnövelhetik a helyi és regionális önkormányzatokra háruló adminisztratív terheket (10). Ezenfelül a szabályozási rendszer hatálya a XIV. mellékletben található, meghatározatlan tartalmú CPV-kódokra való hivatkozások miatt sem egyértelmű; |
| --- | --- |

24.

| 25. | úgy véli, hogy a közbeszerzések tételekre bontása különösen a kkv-k és a közepes méretű gazdasági szereplők számára előnyös, és ezért jó megközelítésnek tekinthető; megjegyzi, hogy a nem hatékony vállalkozások vagy a túlságosan kis tételek nagyobb adminisztratív terhet és több koordinációt jelenthetnek az ajánlatkérők számára; |
| --- | --- |

25.

Áruk és szolgáltatások határokon átnyúló beszerzése

| 26. | megjegyzi, hogy a határokon átnyúló közbeszerzések teljes részesedése a 2013-as 5,95 %-ról 2017-re 3,4 %-ra esett vissza (11); |
| --- | --- |

26.

| 27. | hangsúlyozza, hogy a közbeszerzés fogalmát funkcionális módon kell értelmezni, de a beszerzés értékének kiszámításakor funkcionálisan szemlélve sem adhatók össze a különféle tervezési szolgáltatások – ezek inkább különálló beszerzésekként kezelhetők. Rámutat, hogy ez különösen a kkv-k védelme és a közbeszerzési eljárásokban való nagyobb arányú részvételük érdekében fontos; |
| --- | --- |

27.

| 28. | arra kéri az Európai Bizottságot, hogy fogadjon el átfogóbb iránymutatásokat az elektronikus közbeszerzési eljárásokkal kapcsolatban, ez ugyanis növelné a jogbiztonságot és segítené a kkv-kat abban, hogy részt vegyenek elektronikus közbeszerzésekben; |
| --- | --- |

28.

| 29. | felhívja a figyelmet, hogy a közbeszerzési irányelv (2014/24/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (12)) 10. cikkének h) pontjában felsorolt kizárások azoknak a nonprofit szervezeteknek a jelentőségét tükrözik, amelyek – különösen a katasztrófavédelem keretében – önkéntesek révén épülhetnek ki. Úgy véli, hogy a tagállamok a nemzeti jogban külön meghatározhatják, hogy mely szervezetek számítanak nonprofitnak, ha a nemzeti jog garantálja, hogy ezek a szervezetek megfelelnek a nonprofit fogalom EUB által meghatározott kritériumainak (13); |
| --- | --- |

29.

| 30. | hangsúlyozza, hogy az RB/CEMR-felmérésben a válaszadók 70 %-a nyilatkozott úgy, hogy a határokon átnyúló beszerzés a más tagállamokból érkező ajánlatok hiánya miatt nem jelent hozzáadott értéket, és mindössze 24 % nyilatkozott úgy, hogy a határokon átnyúló beszerzés erősíti a versenyt és jobb alternatívákat biztosít. Felhívja a figyelmet a RegHub-jelentés megállapításaira, melyek szerint egyes ágazatokban – különösen szociális téren – a szektor jellege miatt nem adott a határon átnyúló dimenzió, így hiányzik a szükséges belső piaci relevancia; |
| --- | --- |

30.

| 31. | elvben egyetért az Európai Bizottság azon célkitűzésével, hogy növelni kellene a határokon átnyúló közbeszerzések számát; megjegyzi, hogy a határokon átnyúló közbeszerzések alacsony számának hátterében többek között a közbeszerzési dokumentumok idő- és forrásigényes és ennek következtében költségnövelő többnyelvűségének követelménye, valamint az áll, hogy az egyes tagállamok eltérően értelmezik a közbeszerzési irányelveket; |
| --- | --- |

31.

| 32. | rámutat arra, hogy a másik fő okot a tagállamok által a munkajog, illetve a munkahelyi biztonsággal kapcsolatos jog, továbbá az építőipar terén alkalmazott eltérő előírások és a jogszabályok jelentik; ezen előírások és jogszabályok visszatartják az ajánlattételtől a potenciális külföldi ajánlattevőket és különösen a kkv-kat, amelyek esetében sokszor hiányoznak a más tagállamok előírásainak teljesítéséhez szükséges tárgyi és jogi források; |
| --- | --- |

32.

| 33. | hangsúlyozza továbbá, hogy gyakran előfordul, hogy cégek leányvállalatokat alapítanak más tagállamokban, hogy közelebb legyenek a helyi piacokhoz. A legtöbb esetben a helyi és regionális tendereknél az ajánlatokat nem az anyavállalat, hanem a leányvállalatok nyújtják be. A határokon átnyúló közbeszerzésekről készülő statisztikákban ezek az ügyletek nem szerepelnek; |
| --- | --- |

33.

| 34. | végezetül külön kiemeli azokat a nehézségeket, amelyekkel az ajánlattevő találja szembe magát a határokon átnyúló tanúsítványokra és elektronikus aláírásokra vonatkozó eltérő tagállami előírások betartásával kapcsolatban; közös iránymutatásokra van tehát szükség a közös szabályozási és informatikai rendszerek kidolgozása és az elektronikus platformok létrehozása érdekében, amelyek lehetővé teszik a különböző szomszédos országokban működő szervezetek és társaságok részvételét; |
| --- | --- |

34.

A végrehajtás javítását célzó intézkedések

| 35. | megjegyzi, hogy az Európai Bizottság által javasolt úgynevezett professzionalizálás, azaz az adminisztratív személyzet képzése kizárólag a tagállamok és különösen a helyi és regionális önkormányzatok hatáskörébe tartozik; emellett attól tart, hogy az ajánlatkérő szervek professzionalizálására vonatkozó további európai bizottsági útmutatók és kézikönyvek (mint például a jelenleg tervbe vett átfogó európai professzionalizálási keretrendszer) a már egyébként is terjedelmes szabályozási anyag mellett inkább további adminisztratív terhet jelentenének az ajánlatkérők számára; |
| --- | --- |

35.

| 36. | üdvözli az innovatív és felelősségteljes közbeszerzési partnerség által a városfejlesztési menetrend keretében kidolgozott, 2018. október 26-i végleges cselekvési tervet (14), és különösen támogatja az uniós szintnek megfogalmazott ajánlásokat a határokon átnyúló közös közbeszerzés, az innovációhoz kapcsolódó közbeszerzés, a stratégiai közbeszerzés, különösen a szociális beszerzések (azaz szociális záradékok és odaítélési kritériumok alkalmazása a pályázati eljárásokban és a szerződésekben), valamint a körforgásos közbeszerzés uniós finanszírozásának megfontolása vonatkozásában, támogatja továbbá azokat az ajánlásokat, amelyek a tagállami szintnek az innovatív és felelősségteljes közbeszerzéshez kapcsolódó kapacitásépítésbe történő beruházására, a tagállamok és a városok szintjén pedig a körforgásos közbeszerzésre, illetve az innovatív és felelősségteljes közbeszerzésre irányuló képzés fokozására vonatkoznak; |
| --- | --- |

36.

| 37. | úgy véli, hogy az Európai Uniónak biztosítania kell a koherenciát a közbeszerzést, a versenyjogot és a támogatási politikát szabályozó különböző uniós szakpolitikák között annak érdekében, hogy az Európai Unió ipari térségként összességében erősödjön, és az európai vállalkozások a globalizálódó világban versenyképesek legyenek; |
| --- | --- |

37.

| 38. | kéri az Európai Bizottságot, hogy a jogbiztonság megteremtése és a helyi ajánlatkérők tehermentesítése érdekében kezdeményezze megbízható és az egész Unióban elismert, egyértelmű címkék és tanúsítványok bevezetését, különösen a környezetvédelem terén; |
| --- | --- |

38.

| 39. | rámutat arra, hogy a saját elektronikus beszerzési rendszerek és a nemzeti közbeszerzési portálok fejlesztése olykor mind a tagállamok között, mind a tagállamokon belül összeegyeztethetőségi problémákat okoz; a teljes mértékben kompatibilis rendszerek kidolgozása jelentősen leegyszerűsíthetné és felgyorsíthatná a közbeszerzési eljárásokat; |
| --- | --- |

39.

| 40. | végezetül rámutat arra, hogy az irányelvek nem érték el azt a fő célkitűzést, hogy egyszerűsödjön a közbeszerzés a helyi és regionális önkormányzatok számára; úgy véli azonban, hogy a folytonosság érdekében, valamint a fent felsorolt okokból az elkövetkező években új jogalkotási reform semmiképpen sem javasolt. |
| --- | --- |

40.

Kelt Brüsszelben, 2019. október 8-án.

a Régiók Európai Bizottsága

elnöke

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Régiók Bizottsága, szubszidiaritási irányítócsoport, az uniós szakpolitikák végrehajtásának felülvizsgálatát célzó regionális központok hálózata: „Implementation Report, First Consultation on Public Procurement”, 2019. július.

1

(2)  „Közbeszerzés Európában és Európa szolgálatában” című, 2017. október 3-i bizottsági közlemény (COM(2017) 572 final).

2

(3)  Lásd: az RB Európai Települések és Régiók Tanácsával (CEMR) közösen végzett, a 2014-es közbeszerzési irányelvek végrehajtását értékelő felmérés: kihívások és lehetőségek regionális és helyi szinten.

3

(4)  Lásd: az RB-CEMR közös felmérése.

4

(5)  Lásd: A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Közbeszerzési csomag, 2018. július 5., előadó: Adrian Ovidiu Teban (RO/EPP).

5

(6)  „Közbeszerzés Európában és Európa szolgálatában” című, 2017. október 3-i európai bizottsági közlemény (COM(2017) 572 final).

6

(7)  RB/CEMR-felmérés.

7

(8)  A 2003. május 6-i 2003/361/EK bizottsági ajánlás (HL L 124., 2003.5.20., 36. o.)..

8

(9)  A C-410/14. sz., Falk Pharma-ügyben és a C-9/17. sz., Tirkkonen-ügyben hozott ítélet.

9

(10)  A REFIT Platform véleménye a Holland Egészségügyi, Jólléti és Sportminisztérium gyermekvédelemre és szociális támogatásra irányuló közbeszerzéseinek eredményességéről és hatékonyságáról, 2019.3.14.

10

(11)  Európai Parlament, Gazdaság, Tudomány és Életminőség Osztály: Contribution to Growth. European Public Procurement.Delivering Economic Benefits for Citizens and Businesses, 2019. január.

11

(12)  HL L 94., 2014.3.28., 65. o.

12

(13)  EUB, a C-465/17. sz. ügyben 2019. március 21-én hozott ítélet.

13

(14)  https://ec.europa.eu/futurium/en/system/files/ged/final_action_plan_public_procurement_2018.pdf

14

---

| 5.2.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 39/48 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 39/48

---

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Minőségi jogalkotás: helyzetfelmérés és elkötelezettségünk fenntartása

(2020/C 39/10)

| Előadó | : | Olgierd Geblewicz (PL/EPP), Nyugat-Pomeránia (Zachodniopomorskie) vajdaság elnöke |
| --- | --- | --- |
| Referenciaszövegek | : | COM(2019) 178 final
  SWD(2019) 156 |

Előadó

:

Olgierd Geblewicz (PL/EPP), Nyugat-Pomeránia (Zachodniopomorskie) vajdaság elnöke

Referenciaszövegek

:

COM(2019) 178 final

SWD(2019) 156

POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK EURÓPAI BIZOTTSÁGA

Megjegyzések

| 1. | üdvözli, hogy az Európai Bizottság áttekinti az uniós jogszabályok minőségének javítását szolgáló intézkedéseket, és hangsúlyozza, hogy a minőségi jogalkotás valóban nem lehet bújtatott deregulációs menetrend, illetve hogy az a tényeken alapuló, átlátható és inkluzív politikaalkotással együtt alapvető fontosságú egy olyan környezetben, ahol a demokráciát és a kompromisszumon alapuló döntéshozatalt támadások érik; a minőségi jogalkotás eszközei azonban soha nem válthatják fel a demokratikus politikai döntéshozatalt. Kiemeli továbbá, hogy a minőségi jogalkotás eszközei „költségekkel” járnak (idő, emberi erőforrás stb.), így azokat a hatékonyságot szem előtt tartva kell kialakítani; a minőségi jogalkotásnak az összes kormányzati szint közös erőfeszítésén kell alapulnia. Üdvözli ezért többek között annak pozitív elismerését, hogy az uniós politikaalkotási folyamatba közvetlenebb módon be kell vonni a helyi és regionális önkormányzatokat és a Régiók Bizottságát; |
| --- | --- |

1.

| 2. | úgy véli, hogy az Európai Unió polgárai megérdemlik a jó minőségű, egyértelmű és európai hozzáadott értékkel rendelkező jogszabályokat, melyek céljairól megfelelően tájékoztatják az érintetteket, és amelyek hatásait nyomon követik. Az uniós joganyag mintegy 70 %-át a helyi és regionális önkormányzatok ültetik át és hajtják végre, és ez a szint áll a legközelebb a polgárokhoz, ezért az önkormányzatokat közvetlenül be kell vonni a minőségi uniós jogalkotás folyamatába, csakúgy mint a jogszabályok hatékonyságának értékelésébe. Mivel az uniós jog végrehajtása és betartása, illetve az EU megítélése szempontjából alapvetően fontos, hogy a polgárok értsék, milyen célt szolgálnak és milyen előnyökkel járnak a jogszabályok, a helyi és regionális önkormányzatokat – mint a polgárok szemében megbízható testületeket – teljeskörűen be kell kapcsolni ebbe a kommunikációs folyamatba, azaz a jól érthető helyi szintű tájékoztatásba és a jogszabályok céljának elmagyarázásába. Ebben alapvetően fontos az a hídszerep, melyet a Régiók Bizottsága hivatalosan is betölt az uniós intézmények és a helyi és regionális önkormányzatok között; |
| --- | --- |

2.

| 3. | a jogalkotás minőségét tekinti a sikeres európai integrációs folyamat egyik kulcsának. Csak úgy érhetjük el, hogy Európa erős, intézményei jogszerűek, szakpolitikái pedig hatékonyak legyenek, illetve csak akkor fognak a polgárok szerepet vállalni és részt venni a döntéshozatali folyamatokban, ha a kormányzás keretében garantálni tudjuk a különböző kormányzati szintek együttműködését azzal a céllal, hogy végre lehessen hajtani az uniós szakpolitikákat, alkalmazni lehessen a jogszabályokat és társadalmilag elfogadott megoldásokat lehessen találni a globális kihívásokra. Ennek jegyében egyetért az Európai Bizottság azon kijelentésével, hogy (az úgynevezett „adminisztratív terhek” bizonyos százalékkal történő csökkentését célzó) kvantitatív megközelítések nem megfelelőek ahhoz, hogy az uniós szabályozás bonyolultságát és változatosságát, valamint a különböző szintekre kifejtett hatását kezeljék; támogatja ennek kapcsán a szubszidiaritással foglalkozó munkacsoport azon ajánlását, hogy a REFIT-eljárás egyik központi kérdésévé kell tenni azt, hogy a jogalkotás részletessége mennyire áll arányban az általa jelentett értéktöbblettel; üdvözli ezzel összefüggésben az Európai Bizottság jövőbeli elnökének azt a szándékát is, hogy 2020-ban létrehozzon egy Európa jövőjével foglalkozó konferenciát, és megerősíti az RB-nek azt a kívánságát, hogy teljes mértékben vonják be az EU irányításának javítását célzó minden vitába, illetve emlékeztet arra a javaslatára, hogy az EU működésének demokratikusabbá tétele érdekében alakítsák ki a polgári párbeszéd egy állandó, strukturált rendszerét; |
| --- | --- |

3.

| 4. | egyetért azzal, hogy a minőségi jogalkotási programnak az a feladata, hogy előmozdítsa az EU szakpolitikáinak hatékonyabbá tételét, és megalapozza a kellő időben hozott, észszerű politikai döntéseket, miközben garantálja, hogy az uniós intézmények által elfogadott jogszabályok „több jót, mint rosszat hozzanak”, azaz gondoskodjon arról, hogy a jogi intézkedések tényeken alapuljanak, megfelelően ki legyenek dolgozva, illetve érezhető és tartós előnyöket jelentsenek a polgárok, a vállalkozások és az egész társadalom számára. Mindez egyaránt vonatkozik az új rendelkezésekre és az átfogó, már hatályos uniós joganyagra. Tudatában van annak, hogy ez az eszköz valójában egy olyan folyamat kezdetét jelenti, amelynek célja, hogy minél jobb jogalkotási mechanizmusokat dolgozzunk ki; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tisztában van azzal, hogy a Szerződésekben meghatározott hatásköreiből adódóan és a rendelkezésére álló emberi erőforrások révén az Európai Bizottság struktúrái kulcsszerepet játszanak a minőségi jogalkotási politikában. Emlékeztet azonban arra, hogy a minőségi jogalkotás nem valósítható meg kizárólag uniós szintű intézkedésekkel. Határozottan utal a helyi és regionális önkormányzatokkal való együttműködésben rejlő fontos, továbbra is részben kiaknázatlan lehetőségekre és megismétli, hogy az RB természetes hídszerepet tölt be ezek felé az önkormányzatok felé; |
| --- | --- |

5.

| 6. | emlékeztet arra, hogy az Európai Unióról szóló szerződésnek a szubszidiaritás és az arányosság elvére vonatkozó 5. cikkével összhangban az Uniónak csak a megosztott hatáskörbe tartozó területeken, és kizárólag akkor és olyan mértékben szabad jogszabályokat alkotnia, amennyiben a kérdéses szakpolitika céljait a tagállamok, illetve azok regionális vagy helyi önkormányzatai nem tudják kielégítően megvalósítani. Támogatja a szubszidiaritással és az arányossággal foglalkozó munkacsoport következtetéseit és azt a javaslatot, hogy valamennyi igazgatási szint nagyobb mértékű bevonása révén nyitottabb legyen a politika, új módon közelítve meg a szubszidiaritás elvét, amely immár „aktív szubszidiaritásként” értelmezendő; |
| --- | --- |

6.

| 7. | hangsúlyozza, hogy jelenleg a helyi és regionális önkormányzatok nincsenek közvetlenül bevonva a jogalkotási folyamat keretében az Európai Parlament és a Tanács közötti megbeszélésekbe, és a hivatalos szubszidiaritás-ellenőrzési mechanizmusban sem vesznek részt közvetlenül; emlékeztet azonban arra, hogy az RB jogosult a Bírósághoz fordulni olyan esetekben, amikor a szubszidiaritás elvét nem tartják be, és él is ezzel a lehetőséggel annak érdekében, hogy nyomatékot adjon a témában megfogalmazott politikai üzeneteinek. Ezáltal fontos szerepe van a helyi és regionális önkormányzatok álláspontjainak közvetítésében. Kéri az Európai Bizottságot, hogy tárja fel, miként lehetne a regionális parlamenteket szorosabban bevonni ezekbe a folyamatokba, például úgy, hogy hivatalosan bekapcsolják őket a korai előrejelző mechanizmusba, vagy a „sárga” és „piros lapos” rendszert kiterjesztik a regionális parlamentekre, hogy így azok pozitívan járulhassanak hozzá az aktív szubszidiaritás fejlesztéséhez; |
| --- | --- |

7.

| 8. | emlékeztet arra, hogy a minőségi jogalkotás szempontjából alapvetően fontos szerepet tölt be a jogszabályok nyomon követése és értékelése. Felhívja a figyelmet arra, hogy sok új jogszabályt már az addig érvényes rendelkezések hatásainak teljeskörű és megfelelő kiértékelése előtt átültetnek. Az uniós jogszabályok többségét a helyi és regionális önkormányzatok hajtják végre, ezért ők ismerik a legjobban, hogy azok milyen konkrét hatásokkal járnak a polgárok körében; |
| --- | --- |

8.

| 9. | üdvözli az Európai Bizottság arra irányuló kérését, hogy a REFIT-intézkedéseket a Régiók Bizottsága szélesebb körű közreműködésével erősítsék meg; |
| --- | --- |

9.

| 10. | utal arra, hogy az RB-nek – a tagállami helyi és regionális önkormányzatok képviselőit tömörítő hálózatokkal fenntartott kapcsolatainak köszönhetően – számos lehetősége van arra, hogy konzultáljon és kommunikáljon a helyi közösségekkel; |
| --- | --- |

10.

A minőségi jogalkotás eszközei és a helyi és regionális önkormányzatok szerepe ezek jobb kihasználásában

| 11. | emlékeztet arra, hogy az érdekelt felekkel folytatott konzultációk fontos elemekkel bővíthetik a jogszabályok tartalmát és erősítik a jogszabályok legitimációját, egyúttal elfogadottságát, ezáltal pedig sokkal hatékonyabbá tehetik a végrehajtást. Ezért üdvözli az „Ossza meg velünk véleményét!” elnevezésű portál létrehozására elindított kezdeményezést, amelynek célja a kommunikáció és konzultáció a polgárokkal. Megállapítja azonban, hogy a polgárok által egyénileg adott válaszok mindeddig csupán a visszajelzések elenyésző részét alkotják, aminek valószínűleg az az oka, hogy a portál és a konzultációs folyamat még nem ismert széles körben. Ezért amellett érvel, hogy – nem utolsósorban a helyi és regionális önkormányzatokkal való együttműködés révén – tegyék szélesebb körűvé az ilyen konzultációkról történő tájékoztatást és a konzultációk népszerűsítését célzó intézkedéseket. Javasolja továbbá, hogy vegyenek tervbe külön, célzott konzultációkat a helyi és regionális önkormányzatokkal, különösen az uniós önkormányzatok szempontjából nagy jelentőségű témakörökben. Ha ebbe bevonják az RB-t – amely támaszkodhat a regionális és helyi önkormányzatok képviselőit tömörítő hálózatok keretében fenntartott kapcsolataira –, akkor az egyéni és intézményi szereplők szélesebb körét el lehet érni, ami javíthatná a konzultációk eredményeit; |
| --- | --- |

11.

| 12. | úgy véli, hogy a jogszabályok legitimációjának és átláthatóságának fokozásához alapvetően fontos eszközt jelent a jogszabályok hatásainak értékelése, ezért üdvözli, hogy az Európai Bizottság az ilyen értékelések során kiemelt figyelmet kíván fordítani a szubszidiaritásra és az arányosságra. Felhívja a figyelmet arra, hogy a helyi és regionális önkormányzatok különösen értékes információkkal szolgálhatnak ezen a téren; |
| --- | --- |

12.

| 13. | felhívja a figyelmet arra, hogy folytatni kell a hatásvizsgálati mutatók kidolgozását, figyelembe véve a szubnacionális szintre vonatkozó eszközöket, különösen pedig az olyan területekkel kapcsolatos szakpolitikák kialakításához használt mutatókat, mint a fenntartható fejlődési célok és a szociális eredménytábla. Ennek segítségével az európai, tagállami, regionális és helyi szintű döntéshozók tájékozódhatnak a különböző régiókban jelentkező hatásokról, és arra is lehetőségük lesz, hogy rámutassanak azokra az elemekre, amelyek javításra szorulnak a jogalkotás és a szakpolitikák kialakítása terén helyi szinten; |
| --- | --- |

13.

| 14. | felhívja a figyelmet az európai régiók sokféleségére, ami miatt egy adott jogszabálynak területenként más és más hatásai lehetnek. A kezdeti hatásvizsgálatoknak már a jogalkotás korai szakaszában fel kell tárniuk a szakpolitikák végrehajtásának figyelembe veendő területi hatásait. Fontos ezért, hogy az Európai Bizottság minden igazgatóságánál és szolgálatánál általános gyakorlattá váljon az, hogy a jogszabályok előkészítése során elemzik ezt a szempontot. Így az igazgatóságok és szolgálatok jobban fel tudják tárni a szakpolitikai céljaik eléréséhez leginkább alkalmas eszközöket és mélyrehatóbb területi hatásvizsgálatokat tudnak végezni azon jogszabályok kapcsán, amelyeknél erre szükség van. Ezenkívül segítene abban is, hogy minden európai bizottsági igazgatóság tisztában legyen politikai döntéseinek potenciális területi és földrajzi következményeivel; |
| --- | --- |

14.

| 15. | emlékeztet arra, hogy 2018-ban kísérleti projektet indított olyan regionális központok hálózatba kapcsolására, amelyek uniós politikák végrehajtásával kapcsolatos helyi és regionális adatokat gyűjtenek specifikus kérdőívek segítségével (RegHub). Üdvözli, hogy a minőségi jogalkotásról szóló európai bizottsági közlemény a támogatásáról biztosítja ezt a projektet. További erőfeszítéseket szorgalmaz annak érdekében, hogy a projekt még hatékonyabb legyen, és a kísérleti szakasz kedvező értékelését követően az EU politika- és jogalkotási rendszerének állandó részévé váljon; |
| --- | --- |

15.

| 16. | határozottan támogatja a REFIT-platform céljait. Az RB a platform 2015. évi létrehozása óta az érdekelt felek csoportjába tartozik, és szorgalmazza, hogy a szubszidiaritással foglalkozó munkacsoport javaslatainak megfelelően bővítsék a platform megbízatását. A munkacsoport ugyanis számos olyan problémára rámutatott, amely akadályozza az RB-t abban, hogy még hatékonyabban hozzájáruljon a platform munkájához. Kiemeli, hogy az RB mint tanácsadó szerv a legalkalmasabb arra, hogy érdemi hozzájárulást nyújtson, de a platformjelentések rendkívül specifikus és technikai jellege, illetve a szoros leadási határidők miatt a Régiók Bizottsága jelenleg nem tudja kiaknázni saját lehetőségeit, és nem tud megfelelően értékes hozzájárulást biztosítani. Hangsúlyozza emellett, hogy a RegHub hálózat az RB-n keresztül jelentősen segítheti a REFIT-platform céljainak elérését; |
| --- | --- |

16.

Az RB ajánlásai

| 17. | méltányolja az Európai Bizottságnak a meglévő rendelkezések felülvizsgálata érdekében eddig tett erőfeszítéseit, de ágazatspecifikus tervek kidolgozását ajánlja a jogszabályok felülvizsgálatára, hogy biztosítani lehessen az Európai Bizottság által meghatározott célok koherens és szisztematikus megvalósítását. Hangsúlyozza ugyanakkor, hogy mind a meglévő jogszabályok értékeléséhez, mind pedig az újak kidolgozásához szorosabb és kölcsönös bizalmon alapuló többszintű együttműködésre van szükség. Megjegyzi, hogy a régiókat és a helyi önkormányzatokat aktívan be kell vonni ebbe az együttműködésbe – kezdve az Európai Bizottság éves munkaprogramjának meghatározásával –, illetve a jogalkotás értékelésére és nyomon követésére irányuló tevékenységek éves tervezésébe, kiemelt figyelmet fordítva a területi hatásokkal kapcsolatos szempontokra; |
| --- | --- |

17.

| 18. | felhívja a figyelmet arra, hogy az uniós döntéshozatal során, egy, a minőségi jogalkotásra irányuló átfogóbb menetrend keretében meg kell erősíteni a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazását; szorgalmazza, hogy a prioritások között első helyen szerepeljen a szubszidiaritás és az arányosság elve, és a szubszidiaritás elvét aktív szubszidiaritásként értelmezzék – azaz annak egy módjaként, hogy biztosítsuk, hogy az alulról érkező észrevételeket az uniós szintű, meglévő hatáskörök keretében teljes mértékben figyelembe vegyék. Ezeket az elveket alapvető elemként kell kezelni az uniós döntéshozatali folyamatban azáltal, hogy szorosabban együttműködnek a Régiók Bizottságával mint az uniós jogszabályok jelentős részének közvetlen alkalmazásáért felelős helyi és regionális önkormányzatok intézményi képviselőjével; |
| --- | --- |

18.

| 19. | felhívja a figyelmet arra, hogy a REFIT-platform a munkamódszerek tekintetében arra törekszik, hogy a technikai és politikai szintet azonos keretbe foglalja. Megállapítja ugyanakkor, hogy a helyi és regionális önkormányzatokat képviselő Régiók Bizottságát érdekcsoportként kezelik, ami nem tükrözi tagságának jellegét. Ezért a munkamódszer átdolgozását szorgalmazza oly módon, hogy az RB-képviselők közvetlenebb módon részt vehessenek a platform szakpolitikai céljait meghatározó politikai folyamatban és a vizsgálandó jogszabályok kiválasztásában. Így a platform munkájában részt vevő RB-tagok teljeskörűen fel tudnák használni az uniós jog végrehajtásával, illetve a jogszabályok polgárokra gyakorolt hatásaival kapcsolatos tapasztalataikat és szakértelmüket, eközben pedig hidat építenének az RB hálózatai felé; |
| --- | --- |

19.

| 20. | hangsúlyozza, hogy a felesleges bürokrácia, megszorítások és pénzügyi terhek elkerülése érdekében a helyi és regionális önkormányzatoknak hozzá kell tudniuk igazítani az uniós jogszabályokat a helyi és regionális körülményekhez. A szubszidiaritással és arányossággal foglalkozó munkacsoport rámutat arra, hogy egyre részletesebb a jogi szabályozás, és így egyre kevesebb tér marad a jogszabályok értelmezésére, pedig erre lehetőséget kellene biztosítani az irányelvek átültetése során. Ez megnehezíti az Európai Bizottság által célul kitűzött minőségi és hatékonyabb jogalkotás megvalósítását. A minőségi jogalkotással kapcsolatos jövőbeli munkák során foglalkozni kellene tehát ezzel a problematikával; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ajánlja még, hogy alakítsák át a REFIT-platform struktúráját oly módon, hogy a nemzeti szakértői csoport és az érdekelt feleket tömörítő csoport munkáiba bekapcsolnak helyi és regionális szintű szakértőket is. Ez újabb módja lenne annak, hogy figyelembe vegyék a munkacsoportnak az európai bizottsági közleményben szereplő ajánlásait azzal kapcsolatban, hogy erősíteni kell a helyi és regionális önkormányzatok szerepét a jogalkotásban; |
| --- | --- |

21.

| 22. | emlékeztet arra, hogy az Európai Bizottság ígéretet tett arra, hogy mélyíti együttműködését a Régiók Bizottságával, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal és az érdekképviseleti szervezetekkel. A kísérleti szakasz sikeres lezárását követően a regionális hálózatok (RegHub) olyan kulcsfontosságú csatornákká válhatnak, amelyeken keresztül megvalósulhat ez a szorosabb együttműködés. Megjegyzi, hogy ehhez az Európai Bizottságnak, az RB-nek és minden más szereplőnek a hálózatokkal közösen kell meghatároznia az ütemtervet, a szakpolitikai tartalmakat, valamint azt, hogy a régiók és városok szempontjából mennyire fontosak az egyes kérdések. Ezzel összefüggésben fokozott szerepvállalást kér az Európai Bizottságtól már a projekt kísérleti szakaszában; |
| --- | --- |

22.

| 23. | szorgalmazza, hogy a kísérleti szakasz lezárulta után az Európai Bizottság vizsgálja meg a regionális hálózatok (RegHub) bővítésének lehetőségét. A hálózat fejlesztésével – azaz mintegy 280 régió bevonásával – jelentősen növekedne a projekt hozzáadott értéke. A páneurópai regionális hálózatok (RegHub) fontos eszközzé válhatnak a minőségi jogalkotási projekt keretében jelenleg tapasztalható egyes kihívások leküzdéséhez, és számos régió komoly érdeklődést mutatott a projekt kísérleti szakaszában való részvétel iránt. Az ilyen hálózatok fejlesztéséhez és fenntartásához azonban pénzügyi és emberi erőforrásokat kell rendelkezésre bocsátani, és támogatást kell biztosítani azoknak a régióknak, amelyek arra készülnek, hogy a kísérleti szakasz sikeres lezárását követően állandó hozzájárulást nyújtsanak a hálózat tevékenységéhez; |
| --- | --- |

23.

| 24. | örömmel veszi, hogy az Európai Parlament, a Tanács és az Európai Bizottság 2016-ban új intézményközi megállapodást írt alá a jogalkotás minőségének javításáról, és üdvözli, hogy ez a megállapodás a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok és a végrehajtási aktusok elfogadására irányuló eljárások szigorúbb ellenőrzéséhez vezetett. Felhívja azonban a figyelmet arra, hogy az aláíró intézmények nem hajtják végre teljes mértékben a megállapodást, és annak kidolgozása során sajnálatos módon figyelmen kívül hagyták a Régiók Bizottságát; rámutat, hogy a fent említettek alapján az EU-nak átfogó intézményi érdeke volna, hogy bevonja a Régiók Európai Bizottságát az intézményközi megállapodás minden jövőbeli felülvizsgálatába; |
| --- | --- |

24.

| 25. | szorgalmazza, hogy a Szabályozói Ellenőrzési Testületet bővítsék egy, a Régiók Bizottsága által kinevezett állandó taggal. Erre azért van szükség, mert sürgősen fel kell hívni a Szabályozói Ellenőrzési Testület figyelmét az uniós jog regionális és helyi vetületére. Meggyőződése, hogy csak úgy lehet hatékonyabb jogszabályokról gondoskodni, illetve biztosítani a szubszidiaritás és az arányosság elvének betartását, következésképpen az erősebb legitimációt, ha a helyi és regionális önkormányzatok és az RB komolyabb, formálisan meghatározott szerepet kap az uniós jogalkotásban és a szakpolitikák kialakításában; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kéri, hogy az Európai Parlament és a Tanács a jogalkotási eljárás keretében javasolt valamennyi fontos módosításhoz végezzen hatásvizsgálatot. Kéri továbbá, hogy a végleges döntés meghozatala előtt az érintett intézményekkel együttműködve vizsgálják meg újra a gazdasági, társadalmi és környezeti hatásokat és a szabályozási terheket, ha olyan egyezségre jutnak, amely jelentősen eltér az eredeti európai bizottsági hatásvizsgálattól. Szorgalmazza, hogy ilyen esetekben rendszeresen tájékoztassák az RB-t az EP és a Tanács közötti tárgyalások eredményeiről, valamint a jogszabály eredeti tartalmára gyakorolt hatásokról, és jelentős módosítások esetén – amennyiben lehetséges – újból kérjék ki a véleményét; |
| --- | --- |

26.

| 27. | arra kéri az Európai Bizottságot, hogy a jövőbeli hatásvizsgálatokban vizsgálja meg, hogy egy új jogszabály milyen pénzügyi teherrel jár az állami szektorra, és emellett végezzen területi elemzést is. Ennek segítségével ugyanis megalapozott döntést lehetne hozni arról, hogy az uniós jogszabályok jelentik-e a legalkalmasabb eszközt; |
| --- | --- |

27.

| 28. | támogatja az Európai Bizottságnak azt a kérését, hogy a tagállamok indokolják meg, amennyiben nemzeti szinten további különleges követelményeket kívánnak bevezetni az európai jogszabályok nemzeti jogba történő átültetésének folyamata során (túlszabályozás). Ilyen esetekben és különösen ha ezek a követelmények további terheket jelentenek a szubnacionális szintek számára az uniós jogszabály végrehajtása során, a tagállamnak minél korábbi szakaszban tájékoztatnia kell az Európai Bizottságot és a Régiók Bizottságát annak érdekében, hogy megfelelő párbeszéd folyhasson a témában; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kéri, hogy a jogalkotás minőségének javításáról szóló következő, Európai Parlament, Tanács és Európai Bizottság közötti intézményközi megállapodáshoz csatoljanak külön jegyzőkönyvet a Régiók Bizottságával való megállapodásról, különösen egyes értékelési és konzultációs mechanizmusok végrehajtását illetően; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kéri az Európai Bizottságot, hogy az RB-vel együttműködve nyújtson tájékoztatást és képzést a régióknak és a helyi hatóságoknak a minőségi jogalkotás eszközeiről és eljárásairól – figyelembe véve a tagállamokban, a régiók vagy az azokat képviselő szervezetek szervezésében már zajló tájékoztatási és képzési kezdeményezéseket –, azzal a céllal, hogy előmozdítsa a hálózatépítést, a szinergiát, valamint az információk és a bevált gyakorlatok átadását az ilyen kezdeményezések felelősei között, illetve a kezdeményezések felelősei és az Európai Bizottság között, az RB közvetítésével; |
| --- | --- |

30.

| 31. | azt ajánlja, hogy az Európai Bizottság a minőségi jogalkotás megközelítésének keretében dolgozzon ki olyan kommunikációs koncepciókat, amelyek célja, hogy a bonyolult vagy vitatott jövőbeli jogalkotási kezdeményezések szükségességét és értelmét már korai szakaszban, követhető és érthető módon elmagyarázzák a lakosságnak; |
| --- | --- |

31.

| 32. | kéri, hogy vegyék figyelembe a jogalkotói hatáskörrel rendelkező alkotmányos régiókat, és teremtsenek lehetőséget a hatásköreikkel összefüggő területeket érintő jogszabályok kidolgozási eljárásaiban való teljeskörű és közvetlen részvételükre; |
| --- | --- |

32.

| 33. | egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy a minőségi jogalkotás közös erőfeszítést igényel. Hangsúlyozza ugyanakkor a minőségi jogalkotás többszintű dimenzióját, amelyből az következik, hogy ezt a felelősséget az összes kormányzati szint között meg kell osztani. Ezért ajánlja, hogy az Európai Bizottság módosítsa a minőségi jogalkotásra vonatkozó iránymutatásokat oly módon, hogy a területi dimenziót beépíti azokba az eljárásokba és eszközökbe, melyeket a menetrend a teljes politikai ciklusra vonatkozóan meghatároz. Ehhez megfelelő konzultációra is szükség van a régiók és helyi hatóságok RB által koordinált hálózataival; |
| --- | --- |

33.

| 34. | hangsúlyozza, hogy a minőségi jogalkotás azt is jelenti, hogy a polgárok számára érthetően elmagyarázzuk a jogszabályok hátterét, értelmét és előnyeit – amit a kommunikációs, nyelvi és kulturális akadályok, valamint a távolságok miatt sem európai, sem tagállami szinten nem lehet hatékonyan megvalósítani. Ezért ajánlja, hogy az Európai Bizottság a jogalkotási folyamatról szóló tájékoztatás keretében a kezdetektől fogva szorosan működjön együtt a Régiók Bizottságával, amely a helyi közösségeket képviseli, és amelyben az egész EU-ból együttműködnek a helyi és regionális önkormányzatok szervezetei. Így a tájékoztatás érthető lesz az európai jog közvetlen célcsoportjai számára, ami kedvezően hat majd az európai intézmények és az általuk hozott jogszabályok megítélésére. |
| --- | --- |

34.

Kelt Brüsszelben, 2019. október 8-án.

a Régiók Európai Bizottsága

elnöke

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

| 5.2.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 39/53 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 39/53

---

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Tevékeny és egészséges időskor

(2020/C 39/11)

| Előadó | : | Birgitta SACRÉDEUS (SE/EPP), Dalarna régió közgyűlésének tagja |
| --- | --- | --- |

Előadó

:

Birgitta SACRÉDEUS (SE/EPP), Dalarna régió közgyűlésének tagja

A RÉGIÓK EURÓPAI BIZOTTSÁGA

Politikai prioritások

| 1. | határozott egészségügyi programot szorgalmaz, és kéri, hogy a 2020 utáni időszakra szóló uniós kutatási programokban, többek között az Európai horizontban költségvetési szempontból elsőbbséggel foglalkozzanak az egészségfejlesztésre, a betegségmegelőzésre és az egészségügyben fennálló egyenlőtlenségek felszámolására irányuló intézkedésekkel; |
| --- | --- |

1.

| 2. | üdvözli a tevékeny és egészséges időskor témájára vonatkozó európai innovációs partnerséget, és abból indul ki, hogy az Európai Bizottság továbbra is támogatja ezt a kezdeményezést. A segédeszközök innovációja fontos ösztönző ahhoz, hogy az idősebbek tevékenyen és egészségben élhessenek. Ezért a Régiók Európai Bizottsága támogatja az erre a területre irányuló kutatást és fejlesztést; |
| --- | --- |

2.

| 3. | minden helyi és regionális önkormányzatot arra kér, hogy aknázzák ki az elektronikus egészségügyi szolgáltatásokból és a digitalizációból adódó esélyeket, és tegyenek többet valamennyi korcsoport egészségügyi ellátásának és ápolásának korszerűsítéséért oly módon, hogy digitális innovációk segítségével felszámolják az egészségügyben fennálló egyenlőtlenségeket és javítják az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférést, különösen a gyéren lakott területeken; |
| --- | --- |

3.

| 4. | javasolja, hogy a helyi és regionális önkormányzatokat vonják be egy idősbarát környezet kiépítésébe, amelyben lehetőség van a független életvitelre és a helyi környezetben megvalósuló gondozásra, és ahol a területfejlesztésben figyelmet fordítanak az akadálymentességre; |
| --- | --- |

4.

| 5. | meggyőződése, hogy az öregedés soha nem látott lehetőségeket kínál, és támogatja az ezüst gazdaságra vonatkozó európai stratégia intézkedéseit, mivel a várható élettartam növekedésével létrejön egy piac olyan új és megfizethető termékek és szolgáltatások számára, amelyek elősegítik a tevékeny és egészséges időskort; |
| --- | --- |

5.

| 6. | felhívja a figyelmet, hogy az új, innovatív és fenntartható megoldások sikeres kidolgozásához és alkalmazásához döntően fontos, hogy az európai ipar szoros partneri együttműködést alakítson ki a regionális és helyi szereplőkkel; |
| --- | --- |

6.

| 7. | úgy véli, hogy a demográfiai változásokkal kapcsolatos kihívások kutatási tevékenységeket és aktív európai ipart tesznek szükségessé ahhoz, hogy új innovatív megoldásokat tudjunk kitalálni, kifejleszteni és előállítani pl. az idősödő népesség számára készült mindennapi termékekre, infrastruktúrára, technikára és szoftverekre; mindebben esélyt lát az EU számára arra, hogy piacvezetővé váljon az ezüstgazdaságban, helyi munkahelyeket hozzon létre, jólétet teremtsen és kreatív innovációkat exportáljon külföldre; |
| --- | --- |

7.

| 8. | utal az Egészségügyi Világszervezet (WHO) európai regionális irodájával folytatott intézményi együttműködésére, és arra kéri a helyi és regionális politikusokat, hogy tanulmányozzák azokat a lehetőségeket, amelyek az RB és a WHO, illetve a WHO-hoz csatlakozott hálózatok (Healthy Cities és Regions for Health) közötti együttműködési megállapodásból adódnak; |
| --- | --- |

8.

| 9. | hangsúlyozza, hogy az egészségben eltöltött évek számának növelése az uniós egészségügyi politika egyik fontos célja, mivel így nemcsak magukkal az emberekkel tennénk jót, hanem még a közegészségügyi kiadásokat is csökkentenénk, és növelnénk annak a valószínűségét, hogy az idősek tovább maradnak a munkaerőpiacon; |
| --- | --- |

9.

| 10. | osztja a WHO nézetét (1) arra vonatkozóan, hogy a tevékeny és egészséges időskorra a következő tényezők vannak hatással: 1) egészségügyi és szociális ellátórendszerek; 2) életmódbeli tényezők; 3) személyes tényezők; 4) fizikai környezet; 5) társadalmi környezet; 6) gazdasági tényezők. Hangsúlyozza, hogy a megfelelő szakpolitikai intézkedések hatékonyan hozzájárulhatnak az ezüst gazdaság európai piacának fejlődéséhez; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kiemeli továbbá a szociális partnerek fontos szerepét a tevékeny és egészséges időskor lehetővé tételében, és ezzel összefüggésben utal az európai szociális partnerek tevékeny időskorról és a nemzedékek közötti szolidaritásról szóló 2017-es keretmegállapodására. A keretmegállapodás olyan intézkedések végrehajtásáról rendelkezik, amelyek célja, hogy megkönnyítsék az idősebb munkavállalók számára, hogy a nyugdíjkorhatár eléréséig aktívan dolgozzanak és a munkaerőpiacon maradjanak, hozzájárulva ezzel az egészséges és tevékeny időskorhoz; |
| --- | --- |

11.

Statisztikai háttér

| 12. | megállapítja, hogy 2017. január 1-jén a becslések szerint 511,5 millió ember élt a 28 tagú EU-ban. A fiatalok (0–14 évesek) aránya 15,6 % volt az EU-28-ban, míg a keresőképes korú emberek (15–64 évesek) 64,9 %-os arányt képviseltek a népességben. Az idősek (65 év felettiek) aránya 19,4 % volt (azaz 2,4 százalékponttal emelkedett 2007-hez képest); |
| --- | --- |

12.

A tevékeny és egészséges időskor témájára vonatkozó európai innovációs partnerség és az egészségügy digitális átalakításáról szóló közlemény

| 13. | tudomásul veszi, hogy az Európai Bizottság 2017 májusában félidős felülvizsgálatnak vetette alá a digitális egységes piaci stratégiáját, 2018 áprilisában pedig közleményt (2) terjesztett elő az egészségügy és az ellátás digitális átalakításáról a digitális egységes piacon (3). A közleményben három területet emelt ki az egészségügy és az ellátás digitális átalakítása érdekében:






  — | biztonságos hozzáférés az egészségügyi adatokhoz és az ilyen adatok határokon átnyúló biztonságos megosztása, |
| --- | --- | --- |

13.

—

biztonságos hozzáférés az egészségügyi adatokhoz és az ilyen adatok határokon átnyúló biztonságos megosztása,

| — | jobb adatok a kutatás, a betegségmegelőzés, valamint a személyre szabott egészségügyi ellátás és ápolás előmozdítása érdekében, |
| --- | --- |

—

jobb adatok a kutatás, a betegségmegelőzés, valamint a személyre szabott egészségügyi ellátás és ápolás előmozdítása érdekében,

| — | a polgárok szerepének erősítését, valamint a személyre szabott ápolást szolgáló digitális eszközök; |
| --- | --- |

—

a polgárok szerepének erősítését, valamint a személyre szabott ápolást szolgáló digitális eszközök;

| 14. | felhívja a figyelmet, hogy a partnerség elősegítette a határokon átnyúló digitális egészségügyi és gondozási szolgáltatások széles körű bevezetését; |
| --- | --- |

14.

A kérdés helyi és regionális vetülete, illetve jelentősége az RB számára

| 15. | megállapítja, hogy a 28-ból 20 tagállamban – legalábbis részben – a regionális önkormányzatok felelnek az egészségügyi rendszerekért (és gyakran a szociális ellátórendszerekért is). A krónikus betegségek és a tartós ápolás-gondozás növekvő költségeiért ezek az önkormányzatok viselik a felelősséget; |
| --- | --- |

15.

| 16. | megjegyzi, hogy ezzel egyidejűleg a helyi és regionális önkormányzatok egy sor olyan szolgáltatást határoznak meg, biztosítanak és igazgatnak, amelyek pozitívan hatnak a környezetükben élő emberek időskorának körülményeire, és befolyásolják azokat. Az egészségügyi és ápolási-gondozási területen az intelligens megelőzés révén, valamint az egészséges életmód ösztönzésével, figyelemfelkeltő intézkedésekkel és célzott tájékoztató kampányokkal a helyi és regionális önkormányzatok el tudnak érni minden polgárt, és segíthetnek nekik abban, hogy továbbra is, illetve hosszabb ideig egészségben éljenek. Ezen túlmenően az önkormányzatok hatáskörökön átívelő innovatív együttműködést építhetnek ki, hogy támogassák olyan megoldások kidolgozását, amelyek integrált egészségügyi ellátási formák révén az egyéni szükségleteket helyezik a középpontba; |
| --- | --- |

16.

| 17. | felhívja a figyelmet arra, hogy a helyi és regionális önkormányzatok fontos szerepet játszanak olyan innovációk kialakításában és támogatásában, amelyek megkönnyítik az idős emberek életét. Az ezüst gazdaságra irányuló beruházásokkal, az otthoni gondozást segítő innovatív megoldások támogatásával, illetve az öngondoskodás és a digitális egészségügyi ellátás elterjedésének ösztönzésével a helyi és regionális önkormányzatok valódi eséllyé alakíthatják az Unióban a „demográfiai cunamit” a közszolgáltatásaik javítása és ezzel párhuzamosan az új munkalehetőségek ösztönzése érdekében; |
| --- | --- |

17.

Költségvetési stabilitás és a korszerkezettel kapcsolatos kiadások

| 18. | felhívja a figyelmet a Gazdasági és Pénzügyi Tanács következtetéseire (4), amelyekben arra kérik fel a tagállamokat, hogy hajtsák végre az európai szemeszternek az államháztartás fenntarthatóságára vonatkozó országspecifikus ajánlásait, és alkalmazzák a népesség elöregedésének gazdasági és költségvetési következményeit kezelni hivatott háromágú stratégiát, vagyis az államadósság csökkentését, a foglalkoztatási ráták és a termelékenység növelését, valamint a nyugdíj-, az egészségügyi ellátási és a tartós ápolási-gondozási rendszerek reformját; |
| --- | --- |

18.

Tartós ápolás-gondozás és szociális egészségügyi szakemberek

| 19. | felhívja a figyelmet a Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatósága megbízásából a tartós ápolás-gondozás tárgyában készített, 2018. évi jelentésre (5) és annak aggasztó megállapításaira, melyek szerint: 1) az otthoni gondozás és a helyi környezetben megvalósuló gondozás továbbra is alulfejlett és nehezen hozzáférhető; 2) egyre gyakoribb az informális ápolás-gondozás, mivel hiányoznak a megfizethető alternatívák, ami negatív következményekkel jár a nőkre és munkaerőpiaci helyzetükre nézve; 3) a tartós ápolás-gondozási ágazat munkaerőhiánnyal küzd; 4) a szociális szolgáltatások és az egészségügyi ellátás szétaprózott, ami kihat hosszú távú fenntarthatóságukra; |
| --- | --- |

19.

| 20. | tudatában van annak, hogy a szociális szolgáltatások és az egészségügyi alapellátással való együttműködés terén tapasztalható hiányosságok gyakran oda vezethetnek, hogy az orvosi szolgáltatások igénybevétele nem a szakmai szempontoknak megfelelően történik – például a betegszállítás és a kórházi ügyeletek felkeresése terén, vagy az idősek aránytalanul hosszú kórházi tartózkodása révén; Ezek a hiányosságok vélhetően a kórházi és az ápolási-gondozási ágazat közötti koordináció és koherencia hiányának tudhatók be; |
| --- | --- |

20.

| 21. | új vitára szólít fel a szociális szolgáltatások és az egészségügyi ellátás integrációjáról annak biztosítása érdekében, hogy a betegeket a megfelelő időben bocsássák el, az információáramlást ne akadályozzák hatásköri korlátok, és hogy lehetővé váljanak az összehangolt, integrált ápolási megoldások; erre vonatkozóan a kórházi és az ápolási-gondozási ágazat szorosabb összekapcsolását szorgalmazza, hogy jobban össze lehessen hangolni a kezeléseket és az ápolás-gondozást, ami biztosítja, hogy az információáramlást ne akadályozzák hatásköri korlátok, ami pedig integrált ápolás-gondozási megoldásokat tesz lehetővé, a betegek javát szolgálva; |
| --- | --- |

21.

| 22. | rámutat, hogy az ápolásra szoruló idősebb emberek Európa-szerte növekvő száma miatt hiány tapasztalható megfelelően képzett szakemberekből a szociális szolgáltatások, valamint az egészségügy és az ápolás-gondozás terén. Ezért további ápolási-gondozási szakemberek felvételére van szükség, többek között azért, hogy ne a hozzátartozókat terhelje az ápolás; felhívja a figyelmet arra is, hogy a gyakran nők által végzett nem formális ápolás aránytalanul nagy terhet jelent számukra, ezért nagyobb támogatást kér a nem hivatalos ápolás-gondozást végző személyek számára; |
| --- | --- |

22.

Teljesen új lehetőségek az egészségügy, a gondozás és a szociális szolgáltatások terén a digitalizáció révén

| 23. | utal egy, az Európai Bizottság által folytatott konzultáció eredményeire (6), melyekből arra következtethetünk, hogy az európaiak többsége jelenleg nem fér hozzá a digitális egészségügyi ellátáshoz, és megerősíti az egészségügyi ellátás digitalizálásáról szóló RB-véleményben megfogalmazott ajánlást, mely szerint az Európai Bizottságnak elő kellene mozdítania az európai, nemzeti és regionális digitális tervek, illetve az ennek megfelelő stratégiák és finanszírozások közötti konvergenciát, hogy széles körben megvalósuljon az integrált digitális és személyközpontú gondozási szolgáltatások bevezetése; |
| --- | --- |

23.

| 24. | hangsúlyozza, hogy az elektronikus egészségügyi szolgáltatások, a digitalizáció, valamint a betegek és gondozóik, illetve az egészségügyi szolgáltatók közötti elektronikus adatcsere megkönnyíti a betegközpontú ellátást és az intézményi ápolásról a lakóhelyhez közeli gondozási szolgáltatásokra való áttérést, emellett jobb lehetőségeket biztosít az egyének számára arra, hogy megalapozott döntést hozzanak saját ellátásukról és gondozásukról; |
| --- | --- |

24.

| 25. | úgy véli, hogy a digitalizáció – többek között a mesterséges intelligencia – terén zajló gyors fejlődést nagyobb figyelemmel kell kísérni annak érdekében, hogy a jövőben innovatív megoldásokat lehessen kínálni, elősegítendő a nagyközönség és a betegek tájékozottságát, a szakemberek megelőzési lehetőségeit, valamint az egészségügyi szolgáltatók fejlődését és gazdaságosságát; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ismeri a háztartási robotok és az idősebbeket segítő egyéb eszközök európai piacának méretét, és megerősíti azokat az ezüst gazdaságról szóló 2018-as jelentésben (7) szereplő ajánlásokat, amelyek szerint ki kell építeni a robotika piacát az ápolást-gondozást végzők tehermentesítése, valamint az idős vagy beteg emberek támogatása érdekében; |
| --- | --- |

26.

Akadálymentesség

| 27. | üdvözli, hogy mindkét jogalkotó szerv elfogadta az európai akadálymentesítési intézkedéscsomagot (8); |
| --- | --- |

27.

| 28. | elismeri azt a javulást, amelyet a jogi aktus eredményez az ikt-hez, bankautomatákhoz, e-könyvekhez és e-könyvolvasókhoz, az elektronikus kereskedelemre szolgáló weboldalakhoz és mobilalkalmazásokhoz, valamint jegykiadó automatákhoz való hozzáférés terén; |
| --- | --- |

28.

Idősgondozás

| 29. | aggodalmát fejezi ki az idősgondozásban dolgozó orvosok és ápolók Európában tapasztalható hiánya miatt, és arra kéri a tagállamokat és régióikat, valamint az orvosokat és az ápolók szervezeteit, hogy terjesszenek elő javaslatokat arra, hogyan lehet vonzóbbá tenni ezeket a szakirányokat, valamint milyen képzési és átképzési modulok és javadalmazási szabályozások segítségével lehet szakembereket megnyerni, hogy több orvos válassza szakterületének a geriátriát, és kevesebben döntsenek úgy, hogy elhagyják ezt a területet. Ezzel összefüggésben a nyugdíjasok reaktiválásának lehetőségét is figyelembe kell venni; |
| --- | --- |

29.

| 30. | meg van győződve az egymástól való tanulás értékéről, és a mobilitás elősegítését ajánlja az egészségügyi szakemberek, köztük a geriátriai szakorvosok számára, az Erasmus+ program szellemében; |
| --- | --- |

30.

| 31. | osztja az Európai Geriátriai Társaság aggodalmait az ápolási intézményekben dolgozó orvosok szakismereteivel szemben támasztott követelményeket illetően, és úgy véli, hogy a szakmai képzések az ápolókés – a minél jobb ápolás formájában – a bentlakók számára egyaránt hasznot hoznának. Természetesen erre vonatkozóan minden tagállam saját maga hozza meg a szakpolitikai döntéseit; |
| --- | --- |

31.

Az információk összekapcsolása

| 32. | tudatában van annak, hogy az aktív időskor területére vonatkozó szakpolitikai intézkedések olyan szociális kihívást jelentenek, amelynek megoldásához széles körű szakismeretekre és eljárásokra van szükség az orvostudománytól és a pszichológiától kezdve a szociológián és a szociálgerontológián át a technológiáig, a várostervezésig és a gazdaságig; |
| --- | --- |

32.

| 33. | megjegyzi, hogy számos város és régió olyan, az aktív idősödésre irányuló politikát dolgoz ki, amely jó lehetőséget nyújt az ötletek megosztására; azokat a közösségeket és régiókat, amelyek még nem vesznek részt a határokon átnyúló együttműködésben és helyi partnerségekben, arra ösztönzi, hogy tartsák szem előtt az egymástól való tanulás előnyeit és ismerkedjenek meg a számos uniós kezdeményezés nyújtotta lehetőségekkel, köztük a tevékeny és egészséges időskor témájára vonatkozó európai innovációs partnerséggel, az Interreggel, az URBACT-tal (9) stb.; |
| --- | --- |

33.

| 34. | osztja a lakosság azzal kapcsolatos aggályait, hogy bizonyos gyógyszerek nem érhetők el a piacon, és kéri az Európai Bizottságot, hogy vizsgálja meg, mi az oka annak, hogy Unió-szerte egyre nagyobb nehézségekbe ütközik az oltóanyagokhoz és a gyógyszerekhez való hozzáférés; rámutat arra, hogy az idősebb betegek jellemzően több gyógyszert használnak, és egészségi állapotuk súlyos veszélybe kerülhet, ha nem kapják meg időben a számukra felírt gyógyszereket; |
| --- | --- |

34.

| 35. | emlékeztet arra, hogy a biztonságos, hatékony, minőségi és megfizethető alapvető gyógyszerekhez való hozzáférés prioritást jelent az európai polgárok számára, és az EU egyik kulcsfontosságú kötelezettségvállalása az ENSZ fenntartható fejlődési céljai és a szociális jogok európai pillére keretében; továbbra is meg van győződve arról, hogy az európai gyógyszeripar képes leszállítani ezeket a termékeket, valamint tovább erősíteni az innovációban és a globális iparban betöltött vezető szerepét; |
| --- | --- |

35.

| 36. | javasolja, hogy tanulmányozzák a WHO „Creating age-friendly environments in Europe. A tool for local policy-makers and planners” című, az idősbarát városokról szóló nemzetközi iránymutatását (10), különösen annak a helyi szintű politikai döntéshozóknak és tervezőknek szóló eszközét (11). Határozottan úgy véli, hogy az akadálymentes és biztonságos fizikai környezet az egész lakosság javát szolgálhatja, és arra kéri a helyi és regionális önkormányzatokat, hogy a fogyatékossággal élő személyek érdekében mozdítsák elő akadálymentes lakások építését, emellett korszerűsítsék a meglévő infrastruktúrát, és számolják fel a mobilitás és a tömegközlekedési eszközökhöz vagy közintézményekhez való hozzáférés akadályait is; |
| --- | --- |

36.

| 37. | utal az „Egészség a városokban” című véleményében megfogalmazott ajánlásokra, és olyan politikák kidolgozására kéri a helyi önkormányzatokat, amelyek „biztosítják a minőségi, egészséges és aktív idősödést mind a fizikai, mind a mentális és társadalmi/kapcsolati jóllét szempontjából, elősegítve a részvételt a városban kínált szabadidős tevékenységekben és a generációk közötti programokban, többek között a magány és az elszigeteltség leküzdése céljából”; |
| --- | --- |

37.

| 38. | utal továbbá az egészségügyi rendszerekről szóló véleményére és arra az ajánlására, hogy „az uniós tagállamoknak fejleszteniük kell alapellátási rendszereiket, hogy megfeleljenek az öregedő társadalom által támasztott igényeknek, jobb ápolási láncokat hozzanak létre és jobban racionalizálják a kórházi ellátás igénybevételét”; |
| --- | --- |

38.

| 39. | meg van győződve arról, hogy az aktív és egészséges időskor alapjait korai életkorban kezdjük lerakni, és ezért a „Helyi és regionális szintű ösztönzők az egészséges és fenntartható étrendek népszerűsítésére” című véleményével összhangban ajánlja „az egészséges étkezési szokások népszerűsítését, valamint ezzel párhuzamosan a fiatalok fenntarthatóbb étrendi döntések irányába történő terelését”; |
| --- | --- |

39.

| 40. | kéri, hogy az egészséges és tevékeny időskorra, valamint az integrált ellátás előmozdítására összpontosító, különféle uniós programok keretében finanszírozott európai projektek eredményeit hatékonyabban használják fel és szélesebb körben terjesszék; |
| --- | --- |

40.

| 41. | megállapítja, hogy a testmozgást még ma is a gyermekek és fiatalok, nem pedig a felnőttek tevékenységének tekintik (a felnőttek 28 %-a sosem sportol (12)). Utal arra, hogy a testmozgás az egészséges időskor fontos eleme, és arra kéri a helyi és regionális önkormányzatokat, hogy működjenek együtt helyi szereplőkkel (sportegyesületek, nem állami szervezetek, idősek szövetségei stb.) a sportlétesítmények, edzőtermek és testmozgási lehetőségek hozzáférhetőbbé tétele érdekében, és bővítsék ki a turista- és kerékpár-úthálózatokat; |
| --- | --- |

41.

| 42. | biztatónak tartja, hogy a kutatási eredmények (13) megerősítik, hogy minden életkorban fontos az olyan betegségek, illetve kockázati tényezők megelőzése, amelyek fogyatékossághoz vezethetnek; ezért felkéri a döntéshozókat, hogy emeljék meg az egészségügyi költségvetésekben a megelőzésre előirányzott eszközöket (jelenleg átlagosan 3 %); |
| --- | --- |

42.

A tevékeny és egészséges időskor témájára vonatkozó európai innovációs partnerség jövője

| 43. | úgy véli, hogy a partnerséget 2020 után szilárdan be kell építeni az Unió politikai prioritásai közé, és szorosan össze kell kapcsolni a digitális egységes piaccal, a szociális jogok európai pillérével és a fenntartható fejlődés egészségügyi vonatkozású célkitűzéseivel; egy új, innovatív partnerség kiépítése céljából kapcsolatfelvételt és együttműködést szorgalmaz azzal az új európai biztossal, aki a 2019-es választásokat követően a legszélesebb hatáskörrel rendelkezik majd a tevékeny és egészséges időskorral kapcsolatos szakpolitikai területen; |
| --- | --- |

43.

| 44. | meg van győződve arról, hogy a jövőbeli partnerségnek szorosabban kapcsolódnia kell a határokon átnyúló egészségügyi ellátásról szóló irányelvhez és az abból következő legutóbbi politikai intézkedésekhez és gyakorlatokhoz, pl. az elektronikus receptekhez és az elektronikus egészségügyi dokumentációk interoperabilitásához is; |
| --- | --- |

44.

| 45. | abból indul ki, hogy a jövőbeli partnerség foglalkozik majd a régiók határain átnyúló pályázatok lehetőségeivel, felméri az akadályokat, valamint lehetővé teszi az elektronikus egészségügyi szolgáltatások innovatív megoldásainak gyorsabb bevezetését és elterjesztését; |
| --- | --- |

45.

| 46. | utal arra, hogy a „Tevékeny és egészséges időskor” témájában Európában az egyik legnagyobb kihívás a határokon átnyúló innovatív megoldások megvalósítása és elterjesztése, ezért támogatja a tevékeny és egészséges időskor témájára vonatkozó európai innovációs partnerség „I2M” (Innovation to Market) programját. A kezdeményezés célja a kínálati oldal (vállalkozások, induló vállalkozások és kutatók) és a keresleti oldal (egészségügyi szolgáltatók, döntéshozók és biztosítótársaságok) jobb összehangolása; az RB meggyőződése, hogy a két oldal közötti párbeszéd előmozdíthatja a digitális innovációk felhasználását, és megerősítheti a gazdaságot és a tudományt, ami pedig a végfelhasználók javát szolgálja. |
| --- | --- |

46.

Kelt Brüsszelben, 2019. október 8-án.

a Régiók Európai Bizottsága

elnöke

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  https://apps.who.int/iris/bitstream/handle/10665/67215/WHO_NMH_NPH_02.8.pdf;jsessionid=F15F61D4E71955EDF2E37D4E8CFE8698?sequence=1.

1

(2)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/communication-enabling-digital-transformation-health-and-care-digital-single-market-empowering.

2

(3)  Erre a közleményre az RB egy, az egészségügyi ágazat digitalizálásáról szóló véleménnyel reagált.

3

(4)  https://www.consilium.europa.eu/hu/press/press-releases/2018/05/25/public-finances-conclusions-on-age-related-spending/.

4

(5)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=738&langId=en&pubId=8128&furtherPubs=yes.

5

(6)  https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/ehealth/docs/2018_consultation_dsm_en.pdf.

6

(7)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/silver-economy-study-how-stimulate-economy-hundreds-millions-euros-year.

7

(8)  http://www.europarl.europa.eu/legislative-train/theme-deeper-and-fairer-internal-market-with-a-strengthened-industrial-base-labour/file-jd-european-accessibility-act.

8

(9)  https://urbact.eu/.

9

(10)  https://www.who.int/ageing/publications/Global_age_friendly_cities_Guide_English.pdf.

10

(11)  http://www.euro.who.int/__data/assets/pdf_file/0018/333702/AFEE-tool.pdf?ua=1.

11

(12)  https://www.euronews.com/2019/03/28/over-a-quarter-of-europeans-do-not-exercise-at-all-eurostat.

12

(13)  https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S1878764916300699.

13

---

| 5.2.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 39/58 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 39/58

---

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Az európai széntermelő régiók társadalmi-gazdasági szerkezetváltása

(2020/C 39/12)

POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK EURÓPAI BIZOTTSÁGA

Az éghajlat-politikai célok támogatása

| 1. | üdvözli az uniós tagállamok éghajlat-politikai céljait. Az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezménye részes feleinek 2015 decemberében, Párizsban tartott konferenciáján 197 állam globális éghajlatvédelmi megállapodást fogadott el, amelyet az uniós tagállamok is ratifikáltak. A megállapodásban az államok vállalták, hogy a Föld iparosodás előtti szinthez viszonyított felmelegedését jelentősen 2 °C alá szorítják, és erőfeszítéseket tesznek annak érdekében, hogy az átlaghőmérséklet emelkedését 1,5 °C-ra korlátozzák; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felhívja a figyelmet arra, hogy az Európai Bizottság által az ENSZ katowicei éghajlatvédelmi csúcstalálkozója előtt kiadott közlemény azt az üzenetet fogalmazza meg, hogy az EU-nak 2050-ig el kell érnie a klímasemlegességet, ha példát akar mutatni a világnak. E cél eléréséhez azonban az EU-nak végül is messzemenően le kell mondania a fosszilis energiahordozókról. Különösen a szénalapú energiatermelést kell jelentős mértékben csökkenteni; |
| --- | --- |

2.

| 3. | hangsúlyozza, hogy jelenleg még 41 NUTS 2 szintű régióban folyik szénkitermelés 12 tagállamban (beleértve az Egyesült Királyságot is). Ezekben a régiókban közös az, hogy a szénágazat és az ahhoz kapcsolódó területek nagy gazdasági jelentőséggel bírnak az értékteremtésben és a foglalkoztatásban. Ettől eltekintve viszont nagy különbségek vannak e régiók között, például a földrajzi elhelyezkedésük, a gazdasági fejlettség foka és a demográfiai perspektívák tekintetében; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felhívja a figyelmet arra, hogy az éghajlat-politikai célok elérése érdekében ezeknek a régióknak fel kell adniuk az eddigi – szénkitermelésre épülő – értékteremtési láncaikat, illetve azt új alapra kell helyezniük. Emellett rövid, közép- és hosszú távon be kell zárniuk a szénbányákat és külszíni szénkitermelő helyeket; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ismételten kijelenti, hogy az európai széntermelő régiók társadalmi-gazdasági szerkezetváltása világszerte a szénfogyasztás fokozatos megszüntetésére irányuló fokozott erőfeszítések közepette történik. Különösen felhívja a figyelmet a Kínában megfigyelhető új helyzetre: Kína a világ széntermelésének felét használja fel, és a globális importból hasonlóan részesedik, hazai szénkereslete pedig a hatalmas hazai termelési kapacitásfelesleg ellenére most tetőzik. Szintén felhívja a figyelmet a világ legnagyobb szénexportáló országában, Ausztráliában, Új-Dél-Wales államban hozott bírósági ítéletre, amely első alkalommal akadályozta meg, hogy egy vállalat új bányákat hozzon létre, mivel ezt a beruházást nem tekintették összeegyeztethetőnek a Párizsi Megállapodásssal. Ezért támogatja a szén fokozatos kivonásához kapcsolódó nemzetközi együttműködést, így a „Powering Past Coal Alliance” szövetséget, amely többek között 30 nemzeti kormányt és 22 szubnacionális önkormányzatot foglal magában; |
| --- | --- |

5.

Az átalakulási folyamat társadalmi és gazdasági következményeinek enyhítése

| 6. | hangsúlyozza, hogy a szénbányászat és a szénalapú energiatermelés tervezett további csökkentése jelentős átalakulást von maga után a gazdaság szerkezetében, ami a foglalkoztatás, az értékteremtés és a vásárlóerő terén erőteljes veszteségekkel jár ezekben a régiókban. A széntermelő régiók hagyományos ipari területek, ahol az iparosodás összekapcsolódott a helyi ásványkincsek felhasználásával. Ezek a régiók ezért elsősorban a vas-, acél- és fémiparhoz, a vegyiparhoz és más nagy energiaigényű iparágakhoz kapcsolódnak; azt kell célul kitűzni, hogy a diverzifikáltabb és szénszegény gazdaság felé tartó úton az érintett széntermelő régiókban a szerkezetváltást gazdaságilag sikeres, ökológiai szempontból fenntartható és mindenekelőtt szociális szempontból elfogadható módon alakítsák; |
| --- | --- |

6.

| 7. | emlékeztet arra, hogy Európa-szerte még 185 000 ember dolgozik a szénbányászatban, további 52 000 fő pedig a szénalapú energiatermelésben. Ezenfelül a szénipar közvetetten kapcsolódik különféle gazdasági ágazatokhoz, ilyenek pl. a termeléshez szükséges termékek és berendezések, a szolgáltatások és a fogyasztási cikkek előállítása és különféle szolgáltatások nyújtása. Az Európai Bizottság egyik tanulmányának becslései szerint ezek a kapcsolatok további 215 000 foglalkoztatottra vannak kihatással. E tanulmány szerint a szénkitermelés és a szénalapú energiatermelés 2030-ig történő leállítására irányuló jelenlegi tervek következtében mintegy 160 000 munkahely szűnhet meg; |
| --- | --- |

7.

| 8. | felhívja a figyelmet arra, hogy az uniós tagállamok megállapodtak abban, hogy élére állnak a karbonsemleges és körforgásos gazdaság felé tartó globális átmenet folyamatának. Az energiarendszer ezzel együtt járó mélyreható átalakulása a terhek mellett új esélyeket is teremt. A bevezetett energetikai fordulat már most is számos új munkahelyet hozott létre Európában. A jövőbeli szükségleteket figyelembe véve ez a folyamat minden bizonnyal folytatódni fog. Ennek során ügyelni kell arra, hogy a széntermelő régiók is profitáljanak ebből a fejlődésből. Az éghajlatvédelmi célok megvalósítására irányuló európai stratégiának figyelembe kell vennie a régiókat érintő következményeket; |
| --- | --- |

8.

| 9. | emlékeztet arra, hogy a széntermelő régiók eddigi tapasztalatai fényében ezek az átalakulási folyamatok sok időt vesznek igénybe. Már most meg kell kezdeni azt a munkát, amellyel új perspektívákat nyitnak meg a széntermelő régiók előtt, és intézkedéseket vezetnek be. Ehhez minden szinten nagy erőfeszítéseket kell tenni; |
| --- | --- |

9.

| 10. | hangsúlyozza, hogy a gazdasági szerkezet sikeres átalakításához az is hozzátartozik, hogy új perspektívákat kínálnak a szénipar érintett munkavállalóinak. Ebbe a körbe tartozik, hogy új tevékenységekre képzik ki őket. Emellett lehetővé kell tenni azt is, hogy könnyebben hozzáférjenek az új munkahelyekhez a régióban vagy a szomszédos régiókban; |
| --- | --- |

10.

A széntermelő régiók társadalmi-gazdasági átalakulásának előmozdítása

| 11. | meggyőződése, hogy a célul kitűzött energetikai fordulat és ehhez kapcsolódóan a széntermelő régiók strukturális átalakítása európai feladat. E célból holisztikus megközelítést kell követni, amely elsősorban infrastruktúra-fejlesztési, innovációs, kutatási és tudományos, vállalkozástámogatási és -fejlesztési, munkaerő-fejlesztési, marketing-, kulturális és idegenforgalmi intézkedésekből áll; |
| --- | --- |

11.

| 12. | felhívja a figyelmet arra, hogy a régiók fenntartható strukturális átalakulása érdekében ki kell használni a meglévő erősségeket. A jövőbeli fejlődés alapját a meglévő ipari és energiagazdasági struktúráknak kell képezniük, és figyelembe kell venni a meglévő ipari szereplők innovációs és beruházási ciklusait. Ezért építeni kell a regionális ipari klaszterekre és az üzemi kompetenciákra, a szakemberek képességeire és a kutatás és fejlesztés terén meglévő erősségekre; |
| --- | --- |

12.

| 13. | felhívja a figyelmet arra, hogy e kiinduló helyzet alapján fennáll a kockázata annak, hogy az érintett régiókban nagyon hasonló stratégiákat dolgoznak ki az átalakulási folyamatra. Annak érdekében, hogy elkerüljék a például a párhuzamos fejlesztéseknek betudható nem hatékony megközelítéseket, európai szinten kölcsönös eszmecserét kell folytatni; |
| --- | --- |

13.

| 14. | üdvözli ezért a „széntermelő régiók átalakításával foglalkozó platformot”, amelyet az Európai Bizottság hívott életre, és először 2017. december 11-én ülésezett. A platform célja, hogy támogassa az EU 12 tagállamában található 41 széntermelő régiót gazdaságuk szerkezetének korszerűsítése érdekében tett erőfeszítéseikben, és felkészítse őket a strukturális és technológiai változásokra. Ezt a munkát még intenzívebben kell folytatni; |
| --- | --- |

14.

| 15. | véleménye szerint ezt a platformot régióközi eszközként lehet felhasználni, hogy a tapasztalatcserén és az Európai Bizottság szolgálataihoz való összehangolt hozzáférésen keresztül uniós szinten technikai segítségnyújtást biztosítsanak ott, ahol ez szükséges; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kiemeli, hogy a régióközi és határokon átnyúló együttműködésnek – például a meglévő kezdeményezések keretében, mint amilyen az Élkezdeményezés, illetve a strukturális és beruházási alapok helyi beágyazottságú megközelítésével összefüggésben – fontos szerepet kell játszania a strukturális átalakulás koncepciójában: az EU ezen a területen is erőteljesebb szerepet vállalhatna az ilyen együttműködés kezdeményezése és előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

16.

| 17. | hangsúlyozza, hogy biztonságos keretfeltételeket kell biztosítani a hosszú távú befektetések és a munkahelyteremtés számára. Ennek során lehetőség szerint tovább kell építeni a régiókban már meglévő értékteremtési láncokat. Az RB hangsúlyozza, hogy különösen a jelenlegi gazdasági növekedés fényében ösztönözni kellene az állami és magánberuházásokat, hogy előmozdítsák az európai ipari, közlekedési és energiarendszerek korszerűsítésébe és dekarbonizációjába történő befektetéseket; |
| --- | --- |

17.

| 18. | hangsúlyozza, hogy erősíteni kell a régiók innovációs képességét. Az RB nyomatékosan felkéri a széntermelő régiókat egy olyan stratégia kidolgozására, amely támogatja a meglévő vállalatokat az innovatívabbá válásra irányuló erőfeszítéseikben, ahogy ösztönzi az új vállalatok alapítását is különösen az olyan jövőorientált területeken, mint például a digitalizáció és a mesterséges intelligencia. Ebben az összefüggésben különösen fontos, hogy javítsák a vállalkozásindítás keretfeltételeit. Az RB felhívja a figyelmet arra, hogy számos széntermelő régióban inkább kisebb ipari, kereskedelmi és kézműipari munkáltatók vannak; |
| --- | --- |

18.

| 19. | úgy véli, hogy a tudományos szektornak központi szerepe van a régiók gazdasági fejlődésében. A széntermelő régióknak ezért elő kell mozdítaniuk az olyan egyetemek alapítását is, amelyek kutatási területe a jövő technológiái, és amelyek klaszterként szolgálhatnak a további vállalkozások alapítása számára. A nem hatékony struktúrák elkerülése érdekében itt különösen értelme van az egész Európára kiterjedő koordinációnak. Emellett ezen a ponton a kutatás területén támogatni kell a régióközi együttműködést; |
| --- | --- |

19.

| 20. | véleménye szerint a korszerű és nagy teljesítményű közlekedési és energetikai infrastruktúra, valamint a digitális infrastruktúra a sikeres strukturális átalakulás előfeltételei, hogy erősítsék e területeknek mint a vállalatalapítások gazdasági helyszínének vonzerejét. Itt szintén észszerű döntés az európai szintű koordináció és a szorosabb hálózatba szervezés; |
| --- | --- |

20.

A széntermelő régiók pénzügyi támogatása

| 21. | hangsúlyozza, hogy az új gazdasági ágazatok kialakítása a régiókban egy hosszadalmas folyamat, amelyhez jelentős pénzügyi erőforrások szükségesek. Az RB megállapítja, hogy a széntermelő régiók helyi és regionális önkormányzatainak ehhez támogatásra van szükségük, annál is inkább, mert a szénbányászat és a szénalapú energiatermelés felszámolása miatt először is bevételektől esnek el. A gazdasági fejlesztésre szolgáló beruházások nagy részét az érintett tagállamok állami forrásaiból vagy új magánbefektetések megnyeréséből kell biztosítani. Az RB ezzel összefüggésben mindenekelőtt az érintett tagállamokat kéri, hogy bocsássanak rendelkezésre elégséges pénzügyi és más forrásokat; |
| --- | --- |

21.

| 22. | úgy véli, hogy a gazdag múltból fakadó kulturális és ipari örökségnek, valamint a sportinfrastruktúrának és a hagyományoknak pozitív szerepet kell játszaniuk ebben az átalakulásban, és nem szabad csak a régi szép idők terhes hagyatékaként tekinteni rájuk; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kéri, hogy a strukturális átalakulást európai szinten is támogassák. Elsősorban az Európai Regionális Fejlesztési Alap az, amely már most is fontos eszköze a régiók támogatásának. Az Európai Szociális Alap, a Horizont 2020 és az Európai Beruházási Bank forrásai is fontos hozzájárulást nyújtanak a regionális fejlesztéshez. Az RB azonban felhívja a figyelmet arra, hogy az ezek keretében biztosított források nem közvetlenül a széntermelő régiókat célozzák meg, ráadásul a széntermelő régiók előtt álló kihívásokat tekintve túl csekély méretűek, és más régiók is felhasználják őket. Az RB ezért kéri további, a széntermelő régiók szükségleteire szabott források rendelkezésre bocsátását; |
| --- | --- |

23.

| 24. | hangsúlyozza, hogy az Unió által nyújtott pénzügyi támogatás különösen ott észszerű, ahol a projekteket nemzeti határokon átnyúlóan kell megvalósítani. Mivel a széntermelő régiók jelenleg strukturális átalakuláson mennek át, a jövőbe mutató projektek fejlesztése során különösen ígéretes a régiók közötti együttműködés. Ennek során észszerű megközelítés lehet, ha a működőképes egységek létrehozása céljából bevonják a stratégiákba az egymással határos régiókat; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ebben az összefüggésben támogatja, hogy az Európai Parlament a többéves pénzügyi keretről folyó tárgyalások keretében további forrásokat kér az európai széntermelő régiók strukturális átalakulásából eredő szociális, társadalmi-gazdasági és környezeti hatások mérséklésére egy új, 4,8 milliárd eurós, a méltányos energetikai fordulatot támogató alap révén. Hangsúlyozza azonban, hogy ezt az alapot további forrásokból kellene finanszírozni, nem pedig az európai strukturális és beruházási alapok számára előirányzott keretből. Üdvözli, hogy az Európai Bizottság megválasztott elnöke a 2019. júliusban előterjesztett politikai iránymutatásaiban támogatásáról biztosította egy ilyen, a méltányos energetikai fordulatot támogató alap ötletét; |
| --- | --- |

25.

| 26. | meggyőződése, hogy ezeket a forrásokat szorosan össze kell kapcsolni a kohéziós politikával. Ennek során az RB kéri annak biztosítását, hogy ezeket a pénzeszközöket ne a XXII. mellékletben előírt korlátozás javasolt felső határértékein belül számítsák ki, hanem kiegészítő módon bocsássák rendelkezésre. Ezeket a kiegészítő forrásokat arra lehetne felhasználni, hogy az elkövetkező hét évben megerősítsék az ezekre a NUTS 2 régiókra vonatkozó ERFA- és ESZA-programokat. Ez az összekapcsolás lehetővé tenné valamennyi széntermelő régió testre szabott támogatását is. Ezeknek a forrásoknak aktívan elő kell mozdítaniuk az európai hozzáadott értéket, és a strukturális átalakulásban érintett összes széntermelő régió számára nyitva kell állniuk. Az elosztás kritériumai a szénbányászatban foglalkoztatottak teljes száma és a széntermelés mértéke lehetnének a 2019-es referenciaévben. Azokat a régiókat, amelyek már megkezdték a bányabezárásokat, és részben átestek már ezeken az átalakulásokon, nem szabad kizárni, feltéve, hogy a szénkitermelés még egyáltalán folyamatban van; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kéri, hogy az ERFA-finanszírozáshoz hasonlóan közvetlenül azoknak a régióknak osszák ki ezeket a forrásokat, ahol ezek a szénbányák találhatók. Az érintett régiók támogatását a széntermelés leállítását célzó egyedi stratégiához kötnék, felülvizsgálható célkitűzések alapján értékelve; |
| --- | --- |

27.

| 28. | szorgalmazza, hogy ezt a kiosztást olyan forrásokból finanszírozhassák, amelyeket a következő többéves pénzügyi keretben a strukturálisreform-támogató eszközök számára irányoztak elő; |
| --- | --- |

28.

| 29. | felkéri az Európai Parlamentet és a Tanácsot, hogy a következő többéves pénzügyi keretről folyó tárgyalások napirendjére vegyék fel ezt a különleges átmeneti forráselosztásra vonatkozó javaslatot; |
| --- | --- |

29.

Az állami támogatásra vonatkozó szabályok átdolgozása

| 30. | felhívja a figyelmet arra, hogy figyelembe kell venni az állami támogatásra vonatkozó európai szabályokat a tekintetben, hogy a jelenlegi támogatási keret 2020-ban megszűnik – amennyiben az állami támogatásra vonatkozó rendelkezések alkalmazhatóságát nem hosszabbítják meg két évvel (2022 végéig). Az RB felkéri az Európai Bizottságot, hogy az új iránymutatások kidolgozása során vegye figyelembe a széntermelő régiók strukturális átalakulásának problémáit is, és ezáltal biztosítsa, hogy a széntermelő régiók kellő rugalmasságot kapjanak, hogy társadalmi és gazdasági szempontból csillapítani tudják a széntermelés felszámolásának következményeit; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kiemeli, hogy az állami támogatásokra vonatkozó szabályok szempontjából már most is lehet olyan projekteket támogatni, amelyek keretében határokon átnyúló együttműködés folyik, különösen akkor, ha közös európai érdeket szolgáló projektről van szó. Az illetékes uniós intézményeknek széles körű tanácsadást kell nyújtaniuk a régióknak az ilyen jellegű projektek tervezése és végrehajtása során; |
| --- | --- |

31.

| 32. | kéri, hogy ebben az összefüggésben a széntermelő régiókat tekintsék az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 107. cikke (3) bekezdésének a) és c) pontja szerinti különleges támogatott területnek, és az állami támogatásra vonatkozó uniós szabályokat igazítsák hozzá ezekhez a különleges támogatott régiókhoz, hogy lehetővé tegyék a strukturális átalakulás kezelésére irányuló intézkedéseket, amelyek azt hivatottak ellentételezni, hogy ezek a térségek magasabb politikai célok érdekében lemondanak a jelenlegi értékteremtési láncról. Emellett azt is meg kell vizsgálni, hogy mivel a széntermelő régiók éghajlatbarát átalakítása kiemelt és példaértékű jelentőséggel bír az Európai Unió energia- és éghajlat-politikája szempontjából, ezek a támogatási intézkedések alapulhatnak-e az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontján. E kérdések megfelelő időben történő tisztázása érdekében javasoljuk, hogy az érintett széntermelő régiók és a tagállamok, a Versenypolitikai Főigazgatóság és a Regionális és Várospolitikai Főigazgatóság képviselőiből haladéktalanul hozzanak létre egy közös munkacsoportot. |
| --- | --- |

32.

Kelt Brüsszelben, 2019. október 9-én.

a Régiók Európai Bizottsága

elnöke

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

| 5.2.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 39/62 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 39/62

---

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Az afrikai sertéspestis és az uniós sertéshúspiac

(2020/C 39/13)

| Előadó | : | Sławomir SOSNOWSKI (PL/EPP), Lublin (Lubelskie) vajdaság közgyűlésének tagja |
| --- | --- | --- |

Előadó

:

Sławomir SOSNOWSKI (PL/EPP), Lublin (Lubelskie) vajdaság közgyűlésének tagja

A RÉGIÓK EURÓPAI BIZOTTSÁGA

Politikai háttér

| 1. | felhívja a figyelmet, hogy az afrikai sertéspestis (ASP) helyi, regionális, tagállami és európai szinten egyaránt fenyegetést és kihívást jelent, ezért is van szükség arra, hogy a Régiók Európai Bizottsága – mint az Európai Unió regionális és helyi közösségeinek szócsöveként működő intézmény – foglalkozzon a problémával, és részt vegyen minden olyan érdekelt fél mozgósításában, akinek fontos ennek a rendkívül veszélyes vírusnak a leküzdése; |
| --- | --- |

1.

| 2. | hangsúlyozza, hogy az ASP-járvány veszélyt jelent a környezetre, a gazdaságra és – mindenekelőtt – a vidéki területeken élő és sertéstenyésztéssel foglalkozó emberekre nézve, főként Közép- és Kelet-Európában; |
| --- | --- |

2.

| 3. | úgy véli, hogy az ASP elleni küzdelemben a közös agrárpolitikára és a környezetvédelemre vonatkozó szakpolitikai célkitűzések összefonódnak más, többek között a társadalmi kihívásokra és a regionális fejlesztésre irányuló szakpolitikai területek és finanszírozási programok céljaival. Ez biztosítja a koherens megközelítést az egyes ágazatokban. Az afrikai sertéspestis elleni mezőgazdasági támogató intézkedésekre vonatkozó 2020. évi költségvetés-tervezetben támogatja azt a javaslatot, hogy 50 millió eurót fordítsanak sürgősségi intézkedésekre és 28 millió eurót egy ASP elleni vakcina/gyógyszer kifejlesztésére; |
| --- | --- |

3.

| 4. | úgy véli, hogy az afrikai sertéspestis nemzetközi kihívást jelent. Az európai régióknak szolidaritást kell mutatniuk, amikor arról van szó, hogy az ASP milyen fenyegetést jelent a vidéki területekre, a mezőgazdaságra és a mezőgazdasági feldolgozóiparra nézve. A vírus terjedésének jelenlegi üteme az európai sertéshúspiac összeomlásához vezethet, és több százezer gazdálkodó megélhetését ellehetetlenítheti. Ez már nem helyi vagy regionális probléma, hanem páneurópai fenyegetés. A betegség több európai országban megjelent:






  — | Lengyelország (1 492 eset, 1 járvány) |
| --- | --- | --- |

4.

—

Lengyelország (1 492 eset, 1 járvány)

| — | Litvánia (728 eset – vaddisznók megbetegedése), |
| --- | --- |

—

Litvánia (728 eset – vaddisznók megbetegedése),

| — | Lettország (286 eset), |
| --- | --- |

—

Lettország (286 eset),

| — | Észtország (150 eset), |
| --- | --- |

—

Észtország (150 eset),

| — | Ukrajna (26 eset, 22 járvány sertések körében), |
| --- | --- |

—

Ukrajna (26 eset, 22 járvány sertések körében),

| — | Csehország (25 eset), |
| --- | --- |

—

Csehország (25 eset),

| — | Olaszország (24 eset, 2 járvány), |
| --- | --- |

—

Olaszország (24 eset, 2 járvány),

| — | Románia (3 járvány) |
| --- | --- |

—

Románia (3 járvány)

az adatok a 2018. január 1. és április 15. közötti időszakra vonatkoznak.

| 5. | úgy véli, hogy a 652/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 5. cikke (3) bekezdésének a) pontjában említett támogatást az ASP megjelenése esetén mindig 100 %-ra kell emelni, mivel az ASP olyan fenyegetést jelent, amely komoly hatással van a közegészségügyre és zavart okoz a gazdaságban; |
| --- | --- |

5.

| 6. | határozottan felhívja a figyelmet arra, hogy ugyanazzal az intenzitással kell határokon átnyúlóan együttműködni, mint természeti katasztrófák esetén. Rámutat, hogy a probléma az EU külső határai mentén fekvő területeket is érinti, ezzel együtt úgy véli, hogy feltétlenül szükség van a határokon átnyúló együttműködés megerősítésére. Az EGSZB rámutat, hogy szorosabb és tartós határokon átívelő együttműködésre van szükség annak érdekében, hogy stabilizáljuk a helyzetet az EU-val szomszédos országokban (Orosz Föderáció, Ukrajna, Belarusz, Moldova); |
| --- | --- |

6.

| 7. | úgy látja, hogy egy ASP által kiváltott válság számos gazdasági-társadalmi kockázattal járhat. Nemcsak a közegészségügyi aggodalmakról, valamint az uniós sertéshúspiacra gyakorolt hatásról és a sertéshústermelő ágazat ezzel járó mélyreható strukturális változásairól van szó: több más ágazat is – például a turizmus, az erdőgazdálkodás, a húsfeldolgozás és a kereskedelem – veszélybe kerülhet. Az ASP megjelenése az egyes országok, de az egész EU imázsára is hatással van; |
| --- | --- |

7.

Javasolt intézkedések

| 8. | egyetért az Európai Parlamentnek és az Európai Bizottságnak a jelenlegi pénzügyi keretben az ASP elleni küzdelemre vonatkozóan meghatározott intézkedéseivel. Úgy véli azonban, hogy a következő többéves pénzügyi keretben további eszközöket kell előirányozni, többek között jelentősen támogatni kell a tudományos kutatást a vírus elleni hatásos vakcina kifejlesztése érdekében; |
| --- | --- |

8.

| 9. | szorgalmazza, hogy bocsássanak rendelkezésre egy különleges, határokon átnyúló, célzott támogatást az ASP elleni küzdelemre olyan projektek keretében, melyeket legalább két ország közösen valósít meg; |
| --- | --- |

9.

| 10. | úgy véli, hogy a tagállami hatóságok és az Európai Bizottság szintjén intenzív megbeszéléseket kell kezdeményezni az imént említett harmadik országokkal az ASP elleni közös, koherens küzdelemről, és meg kell vizsgálni, miként lehet támogatni ezeket az intézkedéseket élelmiszer-biztonságra irányuló, határokon átnyúló programok révén. A CORLEAP megfelelő fórum lehetne az ilyen határokon átnyúló intézkedések megvitatására; |
| --- | --- |

10.

| 11. | arra kéri és buzdítja az érdekelt feleket, így






  a) | helyi és regionális hatóságok; |
| --- | --- | --- |

11.

a)

helyi és regionális hatóságok;

| b) | a vadászokat és gazdálkodókat, |
| --- | --- |

b)

a vadászokat és gazdálkodókat,

| c) | az állategészségügyi szolgálatokat, |
| --- | --- |

c)

az állategészségügyi szolgálatokat,

| d) | az egyes tagállamok hatóságait és |
| --- | --- |

d)

az egyes tagállamok hatóságait és

| e) | a médiát, |
| --- | --- |

e)

a médiát,

hogy az Európai Bizottság és az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) vezetésével aktívan kapcsolódjanak be az ASP elleni küzdelembe Európában;

| 12. | szorgalmazza az érdekelt felekre irányuló oktatási és tájékoztatási intézkedések finanszírozásának növelését, hogy a társadalom többet tudjon erről a betegségről, a megelőzéséről és a leküzdéséről, mivel az afrikai sertéspestis hatalmas veszélyt jelent a vidéki területek fejlődésére, a helyi és regionális gazdaságokra, a környezetre, az állattenyésztésre, következésképpen különösen az emberekre és a közegészségre nézve; |
| --- | --- |

12.

| 13. | szorgalmazza, hogy a helyi és regionális önkormányzatok a betegség terjedésének elkerülése érdekében szélesebb körű tájékoztatást nyújtsanak a kellő gondosság eszközeinek alkalmazásáról, és – különösen a kisebb mezőgazdasági üzemekben – közösen gondoskodjanak a biológiai biztonság folyamatos előmozdításáról, illetve járványok esetén még szorosabban működjenek együtt a határ menti övezetekben. Az információkat minden sertéstenyésztőhöz és minden olyan egyéb személyhez el kell juttatni, akik érintkezhetnek vaddisznókkal; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kéri, hogy a vadászok erősítsék meg a fertőzött területen élő vadállomány járványügyi felügyeletét, és több egyedet lőjenek ki ott, ahol túlságosan sok a vaddisznó. Felhívja a figyelmet, hogy az emberek és főként a vadászok, bár nem fertőződhetnek meg a betegséggel, de felelősek lehetnek a terjedéséért, ha:






  — | bármilyen módon érintkeznek fertőzött élő vagy elhullott állatokkal (állati tetemekkel), |
| --- | --- | --- |

14.

—

bármilyen módon érintkeznek fertőzött élő vagy elhullott állatokkal (állati tetemekkel),

| — | vírusfertőzött tárgyakkal érintkeznek (például ruhaneművel, járművekkel, egyéb felszerelésekkel), |
| --- | --- |

—

vírusfertőzött tárgyakkal érintkeznek (például ruhaneművel, járművekkel, egyéb felszerelésekkel),

| — | fertőzött állatból vagy fertőzött húst tartalmazó hulladékból (például konyhai hulladékból, maradékból, ezen belül belsőségből) származó hússal vagy húskészítménnyel (például kolbásszal vagy főzés nélküli hússal) etetnek állatokat; |
| --- | --- |

—

fertőzött állatból vagy fertőzött húst tartalmazó hulladékból (például konyhai hulladékból, maradékból, ezen belül belsőségből) származó hússal vagy húskészítménnyel (például kolbásszal vagy főzés nélküli hússal) etetnek állatokat;

| 15. | úgy véli, hogy a betegség elleni küzdelem sikere elsősorban a vaddisznóállomány méretén múlik. Ezért olyan intézkedéseket kell hozni, amelyekkel az érintett régiókban a regionális szempontból megfelelő egyedszámra lehet korlátozni a vaddisznóállományt. Emellett a tagállamok konkrét körülményeihez igazodó együttműködési programokat kell ösztönözni a mezőgazdasági és környezetvédelmi ágazat között (vadgazdálkodás, a kiegészítő takarmányozás tilalma, amennyiben a kiegészítő takarmányozás nem szükséges – csalétek – a vadászathoz, gazdálkodási gyakorlatok); |
| --- | --- |

15.

| 16. | méltányolja az Európai Bizottság eddigi erőfeszítéseit az ASP leküzdése érdekében, javasolja ugyanakkor, hogy az Európai Bizottság – az új „Európai horizont” programban is – további eszközöket különítsen el a vonatkozó intézkedésekre, mivel a „Horizont 2020” program keretében immár lezárultak az ASP-vel kapcsolatos pályázatok; |
| --- | --- |

16.

| 17. | úgy véli, hogy az ASP miatt károsult mezőgazdasági üzemek számára az EU-nak különleges támogatást kell biztosítania a következő formában:






  a) | a kényszervágott állatok ellenértékének megtérítése további feltételek nélkül; |
| --- | --- | --- |

17.

a)

a kényszervágott állatok ellenértékének megtérítése további feltételek nélkül;

| b) | a hagyományos támogatási mechanizmus alkalmazása 5 éven keresztül – attól a naptól számítva, amikor az érintett állományok felszámolása miatt leállt a termelés; |
| --- | --- |

b)

a hagyományos támogatási mechanizmus alkalmazása 5 éven keresztül – attól a naptól számítva, amikor az érintett állományok felszámolása miatt leállt a termelés;

| c) | pénzügyi támogatás a mezőgazdasági üzem más termékekre történő átállításához; |
| --- | --- |

c)

pénzügyi támogatás a mezőgazdasági üzem más termékekre történő átállításához;

| d) | támogatás egyfelől a biológiai biztonságot szolgáló intézkedések teljeskörű végrehajtásához azokban az üzemekben, amelyek továbbra is sertéstenyésztéssel és sertéshízlalással foglalkoznak, másfelől az elrendelt intézkedések (vizsgálatok, szállítási előírások stb.) miatti válsághelyzettel járó pénzügyi terhek esetén; |
| --- | --- |

d)

támogatás egyfelől a biológiai biztonságot szolgáló intézkedések teljeskörű végrehajtásához azokban az üzemekben, amelyek továbbra is sertéstenyésztéssel és sertéshízlalással foglalkoznak, másfelől az elrendelt intézkedések (vizsgálatok, szállítási előírások stb.) miatti válsághelyzettel járó pénzügyi terhek esetén;

| e) | támogatás a sertéstenyésztők és sertéstartással foglalkozók számára a sertéshúspiac destabilizációja miatti jövedelemkiesés esetén; |
| --- | --- |

e)

támogatás a sertéstenyésztők és sertéstartással foglalkozók számára a sertéshúspiac destabilizációja miatti jövedelemkiesés esetén;

| f) | támogatás azoknak a gazdálkodóknak, akik a biológiai biztonságot szolgáló intézkedések alkalmazásával szeretnék bővíteni a sertéstenyésztő üzemet; |
| --- | --- |

f)

támogatás azoknak a gazdálkodóknak, akik a biológiai biztonságot szolgáló intézkedések alkalmazásával szeretnék bővíteni a sertéstenyésztő üzemet;

| g) | támogatás azoknak az üzemeknek, amelyeket hátrányosan érintenek az ASP miatt a növénytermesztés tekintetében hozott korlátozó intézkedések; |
| --- | --- |

g)

támogatás azoknak az üzemeknek, amelyeket hátrányosan érintenek az ASP miatt a növénytermesztés tekintetében hozott korlátozó intézkedések;

| h) | támogatás azoknak a gazdálkodóknak, akik saját üzemükben végeztek levágásokat és kis léptékű gazdálkodást folytattak; |
| --- | --- |

h)

támogatás azoknak a gazdálkodóknak, akik saját üzemükben végeztek levágásokat és kis léptékű gazdálkodást folytattak;

| i) | az összes elhullott vaddisznó eltávolítása az állam költségén; |
| --- | --- |

i)

az összes elhullott vaddisznó eltávolítása az állam költségén;

| 18. | aggódik az ASP-vírus terjedése miatt, és arra kéri az Európai Bizottságot, hogy – a regionális és helyi önkormányzatok bevonásával – továbbra is tegyen erőfeszítéseket az ASP elleni küzdelmet szolgáló uniós szintű intézkedések nyomon követése és értékelése érdekében. |
| --- | --- |

18.

Kelt Brüsszelben, 2019. október 9-én.

a Régiók Európai Bizottsága

elnöke

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  HL L 189., 2014.6.27., 1. o.

1

---

| 5.2.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 39/65 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 39/65

---

A Régiók Európai Bizottságának véleménye – Legeltető állattartás

(2020/C 39/14)

| Előadó | : | Jacques Blanc (FR/EPP), La Canourgue polgármestere |
| --- | --- | --- |

Előadó

:

Jacques Blanc (FR/EPP), La Canourgue polgármestere

POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK EURÓPAI BIZOTTSÁGA

| 1. | úgy véli, hogy a legeltető állattartás fenntartása elengedhetetlenül fontos ahhoz, hogy az Unió egész területén fennmaradjon a mezőgazdaság, valamint hogy életben tartsuk a vidéki területeket és ezáltal teljesítsük a területi kohézió Lisszaboni Szerződésben rögzített célkitűzését, illetve elérjük a környezetvédelemmel, az éghajlatváltozással és a biológiai sokféleség védelmével kapcsolatos céljainkat; |
| --- | --- |

1.

| 2. | emlékeztet arra, hogy a legeltető tevékenység jövőjét többféle nehézség fenyegeti, amelyek nem rendezhetők hierarchikus sorrendbe és az egyes régiókra különböző mértékben jellemzőek, ám amelyek közül néhány már önmagában is képes veszélybe sodorni az ilyen tevékenység fennmaradását. Ezek: a közös agrárpolitikában a támogatás elosztása során a legeltető tevékenység sajátos jellegének (cserjés és fás legelők, mobilitás, közös legelők stb.) figyelembevételével kapcsolatos nehézségek, a gazdasági környezettel összefüggő problémák, a földbirtokkal kapcsolatos verseny, a tudás átadásával kapcsolatos nehézségek, a környezetvédelmi kihívásokból fakadóan a legeltetés megszervezését érintő korlátozások, a használat szempontjából a legelők egyéb használóival, különösen a szabadidős használattal való versengés, és végül az állatállományt fenyegető nagyragadozók jelentette veszély; |
| --- | --- |

2.

| 3. | a KAP reformjáról készült RB-véleményben tett ajánlásokkal összhangban kéri, hogy a KAP-támogatások új irányainak meghatározásakor nagyobb mértékben vegyék figyelembe a legeltető, valamint a külterjes és fenntartható állattartást, tekintettel azoknak a vidéki területek kiegyensúlyozott fejlődésében játszott kiemelt szerepére, valamint a környezetvédelemmel és az éghajlatváltozással kapcsolatos célkitűzéseink elérése érdekében; |
| --- | --- |

3.

| 4. | üdvözli az Európai Parlament AGRI bizottságának a közös agrárpolitika keretében a tagállamok által elkészítendő stratégiai tervekhez nyújtott támogatásra vonatkozó szabályok megállapításáról szóló rendelettel kapcsolatos ajánlását, amely a rendeletnek a KAP-stratégiai tervekről szóló 4. cikkét javasolja módosítani úgy, hogy lehetővé tegye a részben cserjés és fás legelőterületek alaptámogatásra jogosult mezőgazdasági hasznosítású területekként történő elismerését; kéri azonban, hogy e cikk végleges változatát vizsgálják felül úgy, hogy a legelőterületek fogalma ne függjön attól, hogy azokon (pl. a fák alatt) lágyszárú takarmányforrások is jelen vannak-e. A legelőterületek státuszának és támogatásra való jogosultságának tisztázása érdekében azokat az állandó gyepterületektől eltérő mezőgazdasági területekként kell elismerni. A legelőterületeket az állandó gyepterületektől elkülönítve kellene meghatározni, megszüntetve a definícióban minden utalást arra, hogy mindenképpen jelen kell lennie rajtuk lágyszárú takarmányforrásoknak; az állandó gyepterületek és a legelőterületek összességét „állandó legelők”név alatt lehetne összevonni; |
| --- | --- |

4.

| 5. | javasolja, hogy a használt legelőterületeket egy stabil és kiszámítható szabályozási rendszer keretében teljes mértékben ismerhessék el mezőgazdasági hasznosítású területekként, a KAP-támogatásokat pedig ténylegesen maximálják, hasonlóan a többi ágazathoz; |
| --- | --- |

5.

| 6. | emlékeztet arra, hogy az állatállomány szabadon növő növényekkel való ellátásához a természetes környezetre támaszkodó legeltető állattartás rugalmassági és biztonsági tartalékokat mozgósít annak érdekében, hogy függetlenítse magát az éghajlatváltozás kockázataitól. A tenyésztőknek tehát „pufferzónáknak”minősülő területekre van szükségük, amelyeket adott esetben nem használnak minden évben, illetve igen változó intenzitással legeltetnek rajtuk, ám amelyek szezonális szárazság esetén szükségessé válnak; ezek általában fenyéres területek, vizes rétek és erdős területek; a folyamatban lévő éghajlatváltozás növeli az ilyen területek iránti igényt; a legelőterületeknek az első pillérben történő elismerésére szolgáló intézkedés várhatóan elismeri és biztosítja az ezeknek a területeknek a használatával kapcsolatos jogbiztonságot, annak ellenére, hogy a használatra nem kerül sor minden évben és ezt a KAP-dossziék előterjesztésének pillanatában nem is lehet előre látni. A legeltető állattartás ugyanígy az ökoszisztéma-szolgáltatások cseréjével járó agroökológiai gyakorlatokat is kialakít azáltal, hogy kiegészítő jelleggel igénybe vesz más célra használt területeket, például szőlőültetvényeket és gyümölcsösöket, aminek köszönhetően csökkenthető az inputanyagok mennyisége és a gépesített folyamatok alkalmazásának mértéke; az európai politikáknak el kellene ismerniük és ösztönözniük kellene az ilyen gyakorlatokat, illetve jogilag biztonságos megoldásokat kellene találniuk fejlődésük lehetővé tételére, hiszen ilyenkor a tenyésztő egy másik mezőgazdasági termelő által bejelentett területet használ. A legeltető állattartás ugyanígy fejleszt az erdészethez kapcsolódó – úgynevezett erdei legeltetési – gyakorlatokat is, ami kölcsönös előnyökkel jár az erdészettel és a mezőgazdasággal foglalkozó fél számára egyaránt; az európai közpolitikáknak el kell ismerniük és ösztönözniük kell e területek vegyes használatát és ezeket a gyakorlatokat, amelyek bizonyos feltételek mellett különösen előnyösek az erdők tűz elleni védelme és az állattartás éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodása terén, valamint tiszteletben tartják az erdők regenerálódási szükségleteit és az erdészeti termelés igényeit; |
| --- | --- |

6.

| 7. | támogatja az Európai Parlament ENVI bizottsága által a közös agrárpolitika keretében a tagállamok által elkészítendő stratégiai tervhez nyújtott támogatásra vonatkozó szabályok megállapításáról szóló rendelettel kapcsolatos ajánlást, amely a gazdaságban lévő állatok állománysűrűségére vonatkozó határértékek meghatározását javasolja, továbbá azt, hogy korlátozzák az ezeket a határértékeket túllépő gazdaságok támogatását; |
| --- | --- |

7.

| 8. | örömmel fogadja az Európai Parlament AGRI bizottságának ajánlását, amely az említett rendelet 68. cikkének módosítását javasolja azzal a céllal, hogy az EMVA a jövőben is támogathassa az állatállomány az élőhelyvédelmi irányelv által védettnek nyilvánított nagyragadozóktól való védelmére szolgáló kutyák vásárlását; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kéri a rendelkezésre álló eszközök (a hátrányos természeti adottságok esetén nyújtható támogatások, a második pillérhez tartozó, a hátrányos helyzetű régiókat célzó támogatások, a hegyvidéki térségekre vonatkozó egyedi alprogram) jelentős részét célzottan használó, integrált hegyvidék-politika bevezetésének kötelezővé tételét a hegyekkel rendelkező tagállamok számára, valamint hogy ahhoz biztosítsanak egy az ilyen területek nagyságával összhangban lévő költségvetést is; |
| --- | --- |

9.

| 10. | arra kéri az EU-t, hogy ismerje el a hegyvidéki és a Földközi-tenger környéki állattenyésztőknek és erdőtulajdonosoknak mint – az IPBES (a biológiai sokféleséggel és az ökoszisztéma-szolgáltatásokkal foglalkozó kormányközi tudománypolitikai platform) meghatározása szerint – „helyi tudástulajdonosoknak”köszönhetően nyújtott ökoszisztéma-szolgáltatásokat, és biztosítson tisztességes kompenzációt ezekért a teljes népesség jóléte érdekében nyújtott ökoszisztéma-szolgáltatásokért; |
| --- | --- |

10.

| 11. | azt szeretné, ha minden tagállamnak lehetősége volna arra, hogy az első pillér (ökorendszerek) és a második pillér egyes intézkedéseit a teljes legelőterületre alkalmazza, és ne csupán a támogatásra jogosult területekre. Egyes intézkedéseket ugyanis, például az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó bizonyos helyi szintű agrár-környezetvédelmi intézkedéseket – mint amilyen az erdőtűz-megelőzés – a fizikai terület egészére ki kell tudni terjeszteni; |
| --- | --- |

11.

| 12. | javasolja, hogy a mezőgazdaság hátrányos helyzetű és hátrányos adottságokkal rendelkező területeken való fenntartásának támogatása érdekében tegyék kötelezővé a természeti hátrányok után járó kompenzációs kifizetéseket azon tagállamok számára, ahol ez releváns lehet; |
| --- | --- |

12.

| 13. | arra ösztönzi a tagállamokat és a helyi és regionális önkormányzatokat, hogy finanszírozzák a beruházásokat a legelőterületeken, ahol a gépekkel való megközelítés lehetősége gyakran nem biztosított. Infrastruktúra (pásztorszállás, elszigetelő karámok, kerítések, vízvételi pontok) létrehozására és karbantartási vagy területtisztítási munkák elvégzésére mindenképpen szükség van az ilyen területek fenntartható kezeléséhez; |
| --- | --- |

13.

| 14. | úgy véli, hogy támogatni kell a mezőgazdasági és állattartó földbirtokok helyi szintű szerveződését. Amikor a földbirtokon több tulajdonos osztozik, a dinamikus legeltető állattartás megvalósításához elengedhetetlen, hogy megfelelő földbirtokosi szövetségek jöjjenek létre; |
| --- | --- |

14.

| 15. | arra ösztönzi a tagállamokat és a helyi és regionális önkormányzatokat, hogy könnyítsék meg a földbirtokhoz jutást a legeltető állattartással foglalkozó gazdák számára – például olyan külön többéves megállapodások segítségével, amelyek garantálják a tenyésztők vagy a földhasználói közösségek számára, hogy a földterületet kizárólag legeltetésre használják; |
| --- | --- |

15.

| 16. | azt kéri a tagállamoktól és a helyi és regionális önkormányzatoktól, hogy hozzanak létre a közös földbirtokkezelési gyakorlatokhoz igazított támogatási rendszereket. Annak érdekében, hogy biztosítsák a legelőterületek használatához szükséges infrastruktúrákat és emberi erőforrásokat, a legeltető állattartók igen korán arra kényszerültek, hogy eredeti közösségi szerveződési formákat alakítsanak ki, amelyek csak a felhasználási módokat érintették, a tulajdonviszonyokat nem. Ezek mind lehetővé teszik, hogy egyazon körzetben és egy adott kezelőszervezeten belül egyesítsenek magán- és közösségi tulajdonban levő területeket legeltető állattartás céljával, illetve biztosítják a kapcsolattartást a közigazgatással és a különböző típusú partnerekkel vagy felhasználókkal; |
| --- | --- |

16.

| 17. | arra kéri az EU-t, hogy a jövőben is ösztönözze a minőségi jelzéssel ellátott mezőgazdasági termékek fejlesztését és hozzon létre hozzáadott értéket a legeltető állattartásból származó minőségi agrár-élelmiszeripari termékek védelmének köszönhetően. Különösen ösztönözni kell a tagállamokat arra, hogy használják a „hegyvidéki termék”választható minőségi jelzést, amelyet az országok többségében továbbra sem használnak annak ellenére, hogy azt 2014-ben elfogadták; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kéri, hogy a „tej, sajt és hús egyenesen a legelőkről”megjelölést tartsák fenn olyan termékek számára, amelyek kapcsán garantált, hogy a legeltetési idényben az állatok takarmányának több mint 80 %-a a legelőkről származik; |
| --- | --- |

18.

| 19. | megállapítja, hogy a tenyésztők tisztességtelen versennyel szembesülnek az olcsó import miatt, ami veszélybe sodorja a legeltető állattartás túlélését Európában. Ez a helyzet ahhoz vezet, hogy az EU kénytelen a legeltető állattartóknak és más ágazatoknak nyújtott támogatással kompenzálni ezt a versenyt; a 2020 utáni KAP-ról szóló RB-véleménnyel összhangban kéri, hogy az EU mint a világ első élelmiszer-importőre és -exportőre minden tekintélyét vesse latba annak érdekében, hogy a mezőgazdasági világkereskedelem szabályai (WTO, 1994) az igazságosabb és szolidárisabb kereskedelmi kapcsolatok irányába mozduljanak el; |
| --- | --- |

19.

| 20. | örömmel fogadja az Európai Parlament által indított kísérleti projektet, amelynek célja a farkasok, a medvék, a rozsomákok és a hiúzok problémakörét vizsgáló regionális platformok létrehozása a konfliktushelyzetek kezelése érdekében. Kéri, hogy ennek keretében teljes mértékben ismerjék el és megfelelő szabályozási tervek keretében kezeljék a ragadozók tevékenységének következményeit és az állatállomány védelmét, valamint hogy vitassanak meg minden jogi eszközt, beleértve azokat is, amelyek a visszatartó erő fokozása érdekében engedélyezik a kilövést is. Megjegyzi, hogy egyes régiók proaktívan már létrehoztak vitafórumokat is; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kéri a határokon átnyúló együttműködés bevezetését a legeltető állattartás terén annak érdekében, hogy elkerülhetőek legyenek az egymásnak ellentmondó és az egész európai térség szempontjából nem megfelelő intézkedések okozta egyensúlyhiányok; |
| --- | --- |

21.

| 22. | azt kéri, hogy a biológiai sokféleségre vonatkozó stratégia támaszkodjon egy új, konkrétan az állatfajok védelmét célzó alapra. Ennek kellene fedeznie a nagyragadozók által okozott és egyre nagyobb költségekkel járó károkat, valamint az állatállomány védelmét, amely adott esetben az EMVA egyre nagyobb részét emészti fel, miközben az ennek keretében rendelkezésre álló összeg erősen lecsökkent. Ha nem jön létre ilyen alap, akkor ki kell használni a nemzeti, uniós és adott esetben regionális szinten rendelkezésre álló pénzügyi eszközöket (köztük az EMVA-t); |
| --- | --- |

22.

| 23. | azt is kéri, hogy az Európai Bizottság értékelje, hogy felül kell-e vizsgálni az élőhelyvédelmi irányelvet a természet állapotáról szóló következő, 2020-as jelentés alapján, szem előtt tartva a „Cselekvési terv a természetért, az emberekért és a gazdaságért”eredményeit, valamint a különféle fajpopulációk és élőhelyek védettségi helyzetének alakulását. Az élőhelyvédelmi irányelv esetleges felülvizsgálata során fel kellene tárni annak lehetőségét, hogy a jövőben lehetővé tegyék a mellékletek komitológiai eljárás keretében történő módosítását, hogy gyorsabban lehessen reagálni egyes populációk változásaira, enyhítve vagy szigorítva a védettségi szintet országonként vagy területi egységenként, amikor ezt a védett fajok populációinak bővülése vagy csökkenése, illetve a legeltetési tevékenységre jelentett veszélyességük indokolja; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kéri az Európai Bizottságot, hogy a politikai döntések támogatása érdekében a tudományos tanulmányokban nagyobb mértékben vegye figyelembe az agrár- és az állattenyésztési tudományokat. Ahhoz, hogy irányt mutassanak a közpolitikák számára, e tanulmányoknak a természet-, az agrár- és a társadalomtudományok területén rendelkezésre álló lehető legjobb ismereteken kell alapulniuk, kellően széles körű tapasztalati visszajelzésekre és kellően hosszú időintervallumokra támaszkodva. Különösen fontos, hogy a legeltető állattartásra és a nagyragadozókra vonatkozó vizsgált esettanulmányokban szereplő egyedi adottságok részletesen ki legyenek fejtve a helyi viszonyok megértése és annak kiderítése érdekében, hogy a nyájak védelmével és a nagyragadozók kezelésével kapcsolatos példák milyen mértékben hatásosak, illetve mennyire használhatóak fel a közös megoldáskeresésben és a más területek számára történő iránymutatásban. A nehézségekből és a kudarcokból le kell vonni a tanulságokat, hogy a fajok és különösen a farkasok jobb kezelése érdekében több lehetőség legyen arra, hogy az uniós jogszabályszövegeket és a megfelelő intézkedéseket a valós körülményekhez igazítsák; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kéri az Európai Bizottságot, hogy mozdítsa elő a legeltető állattartásból és a legeltetett állatokból származó termékek érzékszervi tulajdonságainak elismerésére irányuló kutatást; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kéri, hogy az EU ambiciózus erdőtűzvédelmi politikát alakítson ki, ösztönözve, hogy nyájak éljenek az erdőkben és fenyérekben, amihez előbb arra van szükség, hogy ezeket a területeket a fentebb kifejtettek szerint termőterületként ismerjék el; |
| --- | --- |

26.

| 27. | üdvözli az UNESCO „Örökség és EU”projektjét, amelynek célja, hogy a világörökséget az európai vidéki területek gazdasági és társadalmi fenntarthatóságának javítására szolgáló eszközként használja. Arra bátorítja az európai intézményeket, hogy támogassák ezt a kezdeményezést. Legeltetésnek szentelt tájak ugyanis nemcsak kultúrtájként szerepelnek a Világörökségi Listán, hanem az emberi tevékenységről tanúskodó tájként vagy ábrázolás tárgyaként is, azokon a helyeken, ahol barlang- vagy sziklarajzok találhatók. Ez pedig fokozza az ilyen területek idegenforgalmi vonzerejét; |
| --- | --- |

27.

| 28. | arra kéri az EU-t, hogy népszerűsítse a legeltető állattartáshoz kapcsolódó szakmákat. A tagállamoknak jobban el kellene ismerniük a legeltető állattartó és a fizetett pásztor által végzett munka értékét, és a mezőgazdasági ágazaton belül és azon kívül is láthatóbbá kellene tenniük ezt a szakmát. A tudás jobb átadását tenné lehetővé a jobb képzés (többek között az állatok legelőre tereléséről és egészségügyi ellenőrzéséről, de a nyájak védelméről és az őrző-védő kutyák kezeléséről is), valamint a tapasztalt gyakorlati szakemberek segítségével megvalósuló mentorálási formulák bevezetése. A szélesebb körben fejlesztendő ösztönző intézkedések közé tartozik a pásztorok élet- és munkakörülményeinek javítása a hegyvidéki legelőkön és – különösen a mediterrán térségben – a terelési útvonalakon, továbbá olyan infrastrukturális beruházás megvalósítása, melynek révén biztosíthatók számukra ezek a tisztességes életkörülmények és korrekt munkakörülmények, továbbá kollektív szerződések megkötése és az idénymunkások keresését segítő állásbörze bevezetése. Az „Innováció és modernizáció a vidék gazdaságában”című véleményében a Régiók Európai Bizottsága többek között a vidéki képzési kínálat korszerűsítését, valamint annak a globális versenyfeltételekhez és a helyi vállalkozások igényeihez való hozzáigazítását, továbbá a vidéki területeken megvalósuló – jelenleg igen gyenge – szakoktatásra fordított ESZA-források növelését javasolta. |
| --- | --- |

28.

Kelt Brüsszelben, 2019. október 9-én.

a Régiók Európai Bizottsága

elnöke

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

| 5.2.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 39/68 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 39/68

---

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Kutatási infrastruktúrák: az Európai Kutatási Térség (EKT) jövője regionális és határokon átnyúló megközelítésben

(2020/C 39/15)

| Előadó | : | Eamon Dooley (IE/Renew Europe), Offaly megye közgyűlésének tagja |
| --- | --- | --- |

Előadó

:

Eamon Dooley (IE/Renew Europe), Offaly megye közgyűlésének tagja

POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK EURÓPAI BIZOTTSÁGA

Bevezetés

| 1. | üdvözli az Európai Bizottság átfogó megközelítését azzal kapcsolatban, hogy a kutatási infrastruktúra kulcsszerepet játszhat és játszik az ismeretek bővítésében és a technológia fejlesztésében. A kutatási infrastruktúrák és azok felhasználása alapvető fontosságú az Európai Kutatási Térség (EKT) fejlesztése szempontjából. Ezzel kapcsolatban támogatja a Kutatási Infrastruktúrák Európai Stratégiai Fóruma (ESFRI) munkáját, amelynek fontos szerepe van a kutatási infrastruktúrára vonatkozó uniós szintű döntéshozatalban, és hozzájárul az egységes európai tudományos piac megteremtéséhez; |
| --- | --- |

1.

| 2. | hangsúlyozza, hogy a kutatási infrastruktúrák nagyon erősen területi jellegűek. Kulcsfontosságúak a regionális fejlesztés szempontjából, a tudományos eredményektől kezdve az oktatási ökoszisztémákra gyakorolt hatásukon át az általános piaci és társadalmi hasznukig; |
| --- | --- |

2.

| 3. | megállapítja, hogy az ESFRI stratégiai ütemterve szerint az összeurópai érdekű kutatási infrastruktúrák számos tudományterületen hozzájárulnak az európai kutatói közösségek hosszú távú igényeinek kielégítéséhez, valamint üdvözli, hogy az ütemterv szerint a kutatási infrastruktúrákba való beruházás növeli a regionális versenyképességet és ezáltal a különböző tagállamok és régiók közötti kohéziót; |
| --- | --- |

3.

| 4. | hangsúlyozza, hogy a kutatási infrastruktúráknak kulcsszerepe van a környezettel és éghajlatváltozással kapcsolatos globális kihívások leküzdésében, amelyek társadalmainkra valamennyi – helyi, regionális, nemzeti, európai és globális – szinten hatással vannak; |
| --- | --- |

4.

| 5. | megerősíti továbbá az RB korábbi véleményeiben foglalt azon megállapítást, hogy a helyi és a regionális önkormányzatok kulcsszerepet játszanak a hatékony innovációs ökoszisztémák megteremtésében, különösen a regionális kutatási prioritásoknak az intelligens szakosodási stratégiák kidolgozása révén történő stratégiai meghatározása által (1); |
| --- | --- |

5.

| 6. | megállapítja, hogy Európa sikeres közép- és hosszú távú víziót alakított ki egy koherens kutatásiinfrastruktúra-ökoszisztéma megteremtésére vonatkozóan, amelyben ösztönzik a már meglévő infrastruktúrák közötti együttműködést, de ezzel párhuzamosan terveket dolgoznak ki a kutatási infrastruktúrák új generációjának kiépítésére és fejlesztésére, az ESFRI által meghatározottaknak megfelelően; |
| --- | --- |

6.

| 7. | egyetért az Európai Tanács azon következtetéseivel, melyek szerint a jól működő EKT jelentős mértékben hozzá fog járulni a teljes európai kutatási és innovációs ökoszisztéma hatékonyabbá és eredményesebbé tételéhez, és elismeri annak fontosságát, hogy a tagállamok és az Európai Bizottság szoros partnerségben dolgozzanak együtt az EKT megerősítéséért, különösen a fő finanszírozási eszköz, az Európai horizont kutatási és innovációs keretprogram révén (2). Mindazonáltal sajnálatosnak tartja, hogy a Tanács nem ismeri el eléggé, hogy a helyi és a regionális önkormányzatok milyen szerepet játszhatnak ebben a folyamatban; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aggodalmának ad hangot azzal kapcsolatban, hogy a kutatási infrastruktúrák tekintetében továbbra is vannak hiányosságok az EKT keretrendszerében, és az ebből adódó végrehajtási hiányosságok csökkentik a lehetséges előnyöket és a hatékonyságot; |
| --- | --- |

8.

| 9. | üdvözli, hogy e hiányosságok orvoslása érdekében az Európai Bizottság a költségvetésből 100 milliárd EUR összeg előirányozását javasolja a tudomány, a kutatás és az innováció finanszírozására a 2021–2027-es időszakra. Ugyanakkor aggodalmát fejezi ki annak kockázata miatt, hogy nőni fognak a kutatási és innovációs keretprogram által támogatott és így a jövőben nagyobb költségvetéssel rendelkező városok és régiók, illetve a kohéziós politikához tartozó költségvetések csökkentését megsínylő többi város és régió közötti egyenlőtlenségek (3); |
| --- | --- |

9.

| 10. | végül, de nem utolsósorban elismeri, hogy minden uniós politika kapcsán különösen fontos az EU hozzáadott értékének bemutatása, különösképp ha figyelembe vesszük, hogy ezeket a szakpolitikákat egyre inkább vizsgálat tárgyává teszik. Megállapítja, hogy a közelmúltban készült elemzések azt mutatják, hogy habár az EKT megvalósítása terén elért előrehaladás folytatódik, ez a korábbinál lassabb ütemben megy végbe, és hogy a tagállamok között továbbra is nagy különbségek vannak mind a teljesítményszintek, mind a növekedési ütem tekintetében (4). Ezért hangsúlyozza, hogy megbízhatóbb és egyértelműbb statisztikák révén javítani kell az európai K+I hatásáról szóló tájékoztatást; |
| --- | --- |

10.

Az EKT előtt álló kihívások regionális és határokon átnyúló megközelítésben

| 11. | sajnálatosnak tartja, hogy 2014 és 2016 között az EU-ban a kormányzati szektor kutatásfinanszírozásban való részesedése 2,03 % körül stagnált (5). Ez jól illusztrálja, hogy a nemzeti jövedelem K+F-re költött hányada még mindig jóval a 2002-ben Barcelonában meghatározott célérték – a GDP 3 %-a – alatt marad, és a nemzeti K+F-finanszírozásnak kevesebb mint 1 %-át költik transznacionális kutatásra (6); |
| --- | --- |

11.

| 12. | aggasztónak tartja továbbá, hogy a bruttó hazai K+F-kiadások egyensúlyhiánya regionális szinten is tükröződik, aminek eredményeképpen a 281 NUTS II régióból csupán 31-ben számoltak be arról, hogy a K+F-beruházások 2015-ben meghaladták a 3,0 %-os uniós célértéket, míg az EU egyes régióiban világosan kirajzolódó kutatásintenzív „klaszterek” jöttek létre. Ezek a régiók elsősorban Németországban, Ausztriában, az Egyesült Királyságban, Svédországban, Belgiumban, Dániában, Franciaországban és Finnországban találhatóak (7); |
| --- | --- |

12.

| 13. | megállapítja, hogy az EKT megvalósításából az derül ki, hogy eltérések vannak a Horizont 2020 keretében történő finanszírozás és az európai strukturális és beruházási alapok keretében a kutatásba és innovációba történő beruházás között. Az európai strukturális és beruházási alapok fő kedvezményezettjei az EU-13 tagállamai, viszont a Horizont 2020 kiválósági kritériumának alkalmazása ahhoz vezetett, hogy a finanszírozás és a kutatási és innovációs kapacitások főleg az EU-15-ben koncentrálódtak, szélesítve ezzel az innovációs szakadékot az EU-15 és az EU-13 között (8); |
| --- | --- |

13.

| 14. | figyelmeztet, hogy a hosszú távú fenntarthatóság egy másik fontos kihívás, amellyel a kutatási infrastruktúráknak szembe kell nézniük, különösen a nagy méretű összeurópai kutatási infrastruktúráknak, amelyeknek rendkívül költséges a kiépítése, a fenntartása és a működtetése – a kiépítési költségek sokszor meghaladják az 1 milliárd EUR-t, a kapcsolódó éves üzemeltetési költségek pedig a kiépítési költségek kb. 10 %-át teszik ki. Mivel a tudományra szánt nemzeti költségvetési források gyakran elérik vagy meghaladják e költségeket, e kutatási infrastruktúrák hosszú távú fenntarthatósága továbbra is kérdéses (9); |
| --- | --- |

14.

| 15. | elismeri, hogy a kutatási infrastruktúra létesítményeihez való hozzáférés költségei akadályt jelenthetnek a kutatók számára – különösen, ha azok más tagállamban találhatóak –, és ezáltal gátolják a tudományos fejlődést; |
| --- | --- |

15.

| 16. | figyelmeztet arra, hogy az úgynevezett nagy kihívások – mint például az éghajlatváltozás – kezelése érdekében a kutatási infrastruktúráknak képesnek kell lenniük arra, hogy integrálódjanak a szomszédos kutatási infrastruktúrákkal, elősegítve ezáltal a nagyobb mértékű tudásmegosztást és az interdiszciplináris kutatást. E tekintetben rendkívül fontos a digitális kutatási infrastruktúra, ezért az RB támogatja az adatok nyílt hozzáférhetőségének növelését az európai nyílt tudományosadat-felhő révén; |
| --- | --- |

16.

| 17. | megállapítja, hogy az emberi erőforrások fontos elemei a kutatási infrastruktúráknak. A humánerőforrás-politika és -menedzsment meghatározza a felvehető személyi állomány minőségét és mennyiségét, ezért kulcsfontosságú a kutatási infrastruktúrák megfelelő megvalósításának, üzemeltetésének és hatásának biztosításához (10). Különösen fontos tehát a menedzserek készségfejlesztése és mobilitása, valamint a kutatási infrastruktúra használatához szükséges készségek fejlesztése; |
| --- | --- |

17.

| 18. | aggasztónak tartja, hogy a kutatási és innovációs infrastruktúráknak az iparra és a társadalomra gyakorolt hatása még mindig csekély. Elismeri azonban, hogy az Európai Bizottság erőfeszítéseket tesz azért, hogy az európai tudományos szakértelmet piacképes termékekké és szolgáltatásokká konvertálja; |
| --- | --- |

18.

| 19. | elismeri: ahhoz, hogy a kutatási infrastruktúrák a társadalom szélesebb köreinek életét is befolyásolják, az ipar igényeit is ki kell szolgálniuk. Ezért erőteljes, összekapcsolt kutatásiinfrastruktúra-ökoszisztémára van szükség, amely képes több tudományterületen átívelő válaszokat adni a komplex problémákra; |
| --- | --- |

19.

| 20. | figyelmeztetést kapott, hogy a már meglévő és a jövőben kialakítandó kutatási infrastruktúrákban végzett kutatási és fejlesztési projektekről hatékonyabban kell tájékoztatni a polgárokat, az arról szóló átfogó kommunikáció részeként, hogy az EU milyen előnyöket jelent a polgárok számára; |
| --- | --- |

20.

Kutatási infrastruktúra: szakpolitikai ajánlások

| 21. | felkéri az új Európai Bizottságot, hogy továbbra is kövesse nyomon, hogy a tagállamok és a régiók megfelelnek-e azon kötelezettségüknek, hogy a folyó évtized végéig a GDP 3 %-át a K+F-re fordítsák; |
| --- | --- |

21.

| 22. | sürgeti ezért az Európai Bizottságot, hogy mielőbb tegyen javaslatot az Európa 2020 stratégia folytatására vonatkozóan, és ez a javaslat tartalmazzon számszerűsített célkitűzéseket többek között a K+F területén; |
| --- | --- |

22.

| 23. | úgy véli, hogy minden szinten fokozni kell a közös erőfeszítéseket, és további reformokra van szükség a nemzeti és regionális kutatási és innovációs rendszerekben ahhoz, hogy az EKT jól működjön és a szinergiák révén elő lehessen mozdítani a kiválóság terjesztését. Ezért általában véve egyetért az Európai Bizottság által a 2021–27-es programozási időszakra javasolt, a kutatási infrastruktúra hatékonyságának javítását célzó új kezdeményezésekkel, ideértve a regionális alapok használatát, a reformok végrehajtását elősegítő európai eszközt, valamint az Európai horizont programot, amely magában foglal egy, az EKT megerősítésének támogatását célzó pillért (11); |
| --- | --- |

23.

| 24. | úgy véli, hogy a kutatási infrastruktúrák regionális szinten lehetőséget teremtenek a kutatási infrastruktúrákba történő beruházásokat támogató uniós finanszírozásért való versengésre, melynek köszönhetően innovációs központok jöhetnek létre a decentralizált kutatási infrastruktúrákon belül. Úgy véli, hogy a kutatási infrastruktúrák hosszú távú fenntarthatósága érdekében a kutatási infrastruktúrák teljes életciklusa során szükség van egyedi finanszírozási modellekre is azokra az esetekre, amikor az európai, nemzeti vagy egyéb finanszírozási források nem elegendőek. Külön költségvetési sorra van szükség az alábbiak tekintetében:






  — | a kiépítés vagy üzemeltetés előtti szakaszok finanszírozása, |
| --- | --- | --- |

24.

—

a kiépítés vagy üzemeltetés előtti szakaszok finanszírozása,

| — | a folyamatban lévő kutatásiinfrastruktúra-műveletek finanszírozása, és |
| --- | --- |

—

a folyamatban lévő kutatásiinfrastruktúra-műveletek finanszírozása, és

| — | a humán erőforrás finanszírozása, vagyis a személyi állomány bérezésének, toborzásának, megtartásának és képzésének költségei. |
| --- | --- |

—

a humán erőforrás finanszírozása, vagyis a személyi állomány bérezésének, toborzásának, megtartásának és képzésének költségei.

Ide tartozhat az európai strukturális és beruházási alapok pénzeszközeinek kreatívabb felhasználása, az Interreg, az Európai Beruházási Bank keretelvei és kölcsönei, továbbá az Erasmus+, a Digitális Európa program, a COSME, az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz, a LIFE stb., potenciálisan egy a nemzeti kutatásfinanszírozási alapokat bevonó társfinanszírozási modell alapján. Mindez kulcsfontosságú a kutatási infrastruktúrák hosszú távú fenntarthatósága szempontjából;

| 25. | támogatja továbbá „A kiválóság terjesztése és a részvétel növelése” (12) megközelítést, amely – az állami támogatásra vonatkozó uniós szabályok kutatás- és innovációbarátabbá tételével együttesen – kiegyenlítené a támogatásokat és elősegítené az összes uniós régió, köztük a kutatásintenzív klasztereken kívül eső régiók kutatási potenciáljának teljeskörű kibontatkoztatását; |
| --- | --- |

25.

| 26. | teljes mértékben támogatja azt a kezdeményezést, amely ötvözi egymással a „Horizont 2020” keretprogramot, az Európai Stratégiai Beruházási Alapot, valamint a vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő programot a VentureEU elindítása érdekében. E kezdeményezés célja az, hogy megerősítse Európában a kockázati tőkét, és több magánbefektetést biztosítson a kutatási tevékenységek számára (13); |
| --- | --- |

26.

| 27. | javasolja, hogy az Európai horizont tartalmazzon kifejezetten a kutatási infrastruktúrák igénybevételét támogató intézkedéseket, beleértve az igénybevétel költségeinek finanszírozhatóvá tételét is, mivel ez elősegítené a kutatási infrastruktúra által nyújtott szolgáltatások fejlődését és a hosszú távú fenntarthatóságot; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kéri, hogy az eddiginél több olyan intézkedés szülessen, amely növelné a kutatási infrastruktúrákhoz való nyílt hozzáférést, és javasolja, hogy ezt a célt az alábbi intézkedéssorozattal érjék el:






  — | a kutatási infrastruktúrák létesítményeihez való hozzáférés költségeit finanszírozhatóvá kell tenni a következő keretprogramban, |
| --- | --- | --- |

28.

—

a kutatási infrastruktúrák létesítményeihez való hozzáférés költségeit finanszírozhatóvá kell tenni a következő keretprogramban,

| — | ingyenes (kiválóságon alapuló vagy nyílt) hozzáférés a jóváhagyott projektekkel összefüggésben kifejlesztett vagy tesztelt szolgáltatásokhoz, |
| --- | --- |

—

ingyenes (kiválóságon alapuló vagy nyílt) hozzáférés a jóváhagyott projektekkel összefüggésben kifejlesztett vagy tesztelt szolgáltatásokhoz,

| — | a népszerűsítést és a kutatási infrastruktúrák potenciális felhasználói közösségével való kommunikációt támogató finanszírozás. |
| --- | --- |

—

a népszerűsítést és a kutatási infrastruktúrák potenciális felhasználói közösségével való kommunikációt támogató finanszírozás.

| 29. | támogatja a hozzáférésre vonatkozó szabályok és eljárások nagyobb mértékű harmonizációját és szabványosítását, különösen a tisztességes és következetes hozzáférést biztosító charták kidolgozását (14); |
| --- | --- |

29.

| 30. | különösen támogatja egyfelől a kutatási és innovációs politikáknak, másfelől az intelligens szakosodási stratégiák kialakításának és megvalósításának az összekapcsolását, mivel olyan innovatív megközelítésekről van szó, amelyek fokozzák a gazdasági növekedést és a megállapított regionális igényeken alapuló munkahelyteremtést, összekapcsolva a régiókat és bevonva őket a kutatási és innovációs tevékenységekbe. E megközelítések lehetővé teszik továbbá a régiók közötti, illetve a szakemberek közötti együttműködést az intelligens szakosodást szolgáló kutatási és innovációs stratégiák helyi és regionális önkormányzatok általi végrehajtása során, ez pedig segíti a célkitűzések pontosabb meghatározását, a szinergiák kialakítását és a szorosabb összhangot; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kéri, hogy a helyi és regionális hatóságokat nagyobb mértékben vonják be a kutatási és innovációs kezdeményezések kidolgozásába és megvalósításába, tekintve, hogy a kis- és középméretű kutatásiinfrastruktúra-létesítmények fontos szerepet játszanak a vidékfejlesztés szempontjából, és e kezdeményezések jelentős részét helyi és regionális szinten valósítják meg; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ismételten kijelenti: támogatja, hogy a már meglévő uniós, nemzeti és regionális stratégiák közötti szinergiák megteremtése révén létrehozzák a regionális ökoszisztémák és innovációs központok európai hálózatát, és hogy a regionális ökoszisztémákat és az innovációs központokat összekapcsolják a kulcsfontosságú ipari értékláncokkal, előmozdítva a versenyképes K+F+I ökoszisztéma megteremtését és ezáltal maximalizálva a következő keretprogram társadalmi hatását (15); |
| --- | --- |

32.

| 33. | integráltabb régióközi és tagállamközi helyszínek létrehozását szorgalmazza a kutatási infrastruktúrák számára, hogy szorosabb kapcsolatok alakulhassanak ki a regionális ökoszisztémák szereplői között; ilyen helyszínek lehetnek például a helyi kutatási infrastruktúra létesítményei, továbbá inkubátorok, technológiai parkok vagy egyetemek. Következésképpen erőteljesen támogatja az olyan stratégiai kezdeményezéseket, mint az ASTRONET vagy az APPEC; |
| --- | --- |

33.

| 34. | megállapítja, hogy a felsőoktatás kulcsszerepet tölt be a sikeres innovációhoz szükséges jövőorientált készségek és kompetenciák biztosításában. Ezért kéri, hogy a kutatási infrastruktúrák és az egyetemek között jöjjön létre szorosabb, strukturált együttműködés, amely nagyobb mobilitást és csereprogramokat eredményezne a két szektor között; |
| --- | --- |

34.

| 35. | támogatja a Kutatási Infrastruktúrák Európai Stratégiai Fórumának (ESFRI) azon új törekvését, hogy több interdiszciplináris kapcsolódási felületet és nagyobb koordinációt teremtsen az ESFRI és a nemzeti stratégiák és ütemtervek között, hogy ezáltal javítsa a koordinációt és a hatékonyságot a kutatási infrastruktúrák ökoszisztémájában, mivel erőteljes, összekapcsolt kutatásiinfrastruktúra-ökoszisztémára van szükség, amely képes több tudományterületen átívelő válaszokat adni a komplex problémákra; |
| --- | --- |

35.

| 36. | támogatja a közpénzből finanszírozott innovációkra és innovátorokra, valamint ezek piaci érettségére vonatkozó, az innovációs radaron keresztül szerzett információk terjesztését (16); |
| --- | --- |

36.

| 37. | támogatja a már meglévő minőségbiztosítási mechanizmusokon alapuló közös értékelési kritériumok alkalmazását, amelyekkel biztosítanák a tagállamok közötti összehasonlíthatóságot, és támogatja az EU Tanácsának azon 2018. májusi határozatát, mellyel ösztönzi a kutatási infrastruktúrák teljesítményének nyomon követésére szolgáló közös módszer kidolgozását (17); |
| --- | --- |

37.

| 38. | felkéri az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy a helyi és a regionális hatóságokkal szoros együttműködésben gyűjtsenek információkat a kutatási infrastruktúrákról és a hozzájuk kapcsolódó tevékenységekről, beleértve a tevékenységek és az eredmények feltérképezését is, annak érdekében, hogy jobban tudatosítsák a polgárokban: a kutatási infrastruktúrák az egyszerű polgárok, valamint a regionális, a nemzeti és az európai gazdaság számára is pozitív eredményeket hoznak. |
| --- | --- |

38.

Kelt Brüsszelben, 2019. október 9-én.

a Régiók Európai Bizottsága

elnöke

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Régiók Bizottsága: Az intelligens szakosodási stratégiák (RIS3) hatása a régiókra és a régiók közti együttműködésre (2017).

1

(2)  Az Európai Unió Tanácsa: Tervezet – A Tanács következtetései az Európai Kutatási Térség irányításáról. Brüsszel, 2018. november.

2

(3)  Az RB véleménye: „Horizont Európa: a kilencedik kutatási és innovációs keretprogram” (COR-2018-03891).

3

(4)  Az EKT eredményeiről szóló 2018. évi jelentés, COM(2019) 83 final.

4

(5)  Eurostat, Európa 2020 mutatók – K+F és innováció.

5

(6)  Az Európai Parlament Kutatószolgálata, Európai Hozzáadott Érték Osztály, PE 603.239, 2017. december.

6

(7)  Eurostat, Európa 2020 mutatók – K+F és innováció.

7

(8)  európai parlamenti tájékoztató: European Research Area – Regional and Cross-Border Perspective. PE 637.939, 2019. április.

8

(9)  SWD(2017) 323 final: Sustainable European Research Infrastructures – A Call for Action.

9

(10)  ENEA: Reflection Paper on Research Infrastructure – the Future of the ERA from a regional and cross-border perspective, 2019. május.

10

(11)  Európai Bizottság: Az EKT eredményeiről szóló 2018. évi jelentés, COM(2019) 83 final, 4. o.

11

(12)  https://ec.europa.eu/programmes/horizon2020/en/h2020-section/spreading-excellence-and-widening-participation.

12

(13)  Európai Bizottság: Megújított európai kutatási és innovációs menetrend – Esély Európának a jövője alakítására, 2018. május. COM(2018) 306 final

13

(14)  ENEA: Reflection Paper on Research Infrastructure – the Future of the ERA from a regional and cross-border perspective. 2019. május.

14

(15)  Az RB véleménytervezete: Megújított európai kutatási és innovációs menetrend – Esély Európának a jövője alakítására. 2019.

15

(16)  Innovation Radar: Identifying Innovations and Innovators with High Potential in ICT FP7, CIP, & H2020 projects.

16

(17)  Az Európai Unió Tanácsának következtetései a tudásáramlás felgyorsításáról az Európai Unióban. 2018. május. 9507/1. sz. dokumentum.

17

---

| 5.2.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 39/72 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 39/72

---

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – A Párizsi Megállapodás végrehajtása regionális és helyi szinten megvalósított, innovatív és fenntartható energetikai átállás révén

(2020/C 39/16)

| Előadó | : | Witold STĘPIEŃ (PL/EPP), Łódź vajdaság közgyűlésének tagja |
| --- | --- | --- |
| Referenciaszöveg | : | Saját kezdeményezésű vélemény |

Előadó

:

Witold STĘPIEŃ (PL/EPP), Łódź vajdaság közgyűlésének tagja

Referenciaszöveg

:

Saját kezdeményezésű vélemény

POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK EURÓPAI BIZOTTSÁGA

A Párizsi Megállapodás végrehajtása gyors, hatékony és többszintű energetikai átállás révén

| 1. | rámutat arra, hogy az innovatív és fenntartható energetikai átállás feltétele, hogy a teljes energiarendszer – a termelés, az átvitel és a fogyasztás – mélyreható változáson menjen keresztül, amely közvetlen hatást gyakorol az infrastruktúrára, a piacra, a környezetre és a társadalomra. Az átállás lehetőséget jelent egy biztonságosabb, igazságosabb és átláthatóbb energiapiac kiépítésére, határokon átnyúló hálózatok létrehozására, a megújuló energiához való hozzáférés és a megújuló energia elosztásának javítására, az energiaszegénység felszámolására, valamint a fogyasztók és a termelő-fogyasztók jogainak védelmére az energiarendszerben; |
| --- | --- |

1.

| 2. | elismeri az Éghajlatváltozási Kormányközi Testület különjelentésének megállapításait, és teljes mértékben egyetért azzal, hogy annak érdekében, hogy a globális felmelegedést az iparosodást megelőző szinthez képest 1,5 °C-ra korlátozzuk, azonnali cselekvésre és egy fenntartható, alacsony kibocsátású energetikai rendszerre való széles körű, ágazatokon átívelő átállásra van szükség (1). Egy ilyen mértékű átálláshoz integrált megoldásokra, valamint az összes kormányzati szint és a civil társadalom közötti szoros együttműködésre van szükség a fenntartható fejlődési céloknak és a Párizsi Megállapodás célkitűzéseinek elérése érdekében; |
| --- | --- |

2.

| 3. | üdvözli, hogy az Európai Parlament (2) elismerte, hogy előretekintő megközelítésre van szükség annak érdekében, hogy az uniós polgárok számára igazságos átmenetet biztosítsanak, valamint hogy támogassák a dekarbonizáció által leginkább érintett régiókat, mivel a klímasemleges Európa felé való elmozdulás versenyképesebbé teszi a gazdaságot, védi a bolygót és javítja valamennyi polgárunk egészségét és jóllétét; |
| --- | --- |

3.

| 4. | üdvözli az Európai Bizottság megválasztott elnöke, Ursula von der Leyen által az európai zöld megállapodásra tett javaslatot, melyben szerepel majd az első európai éghajlat-politikai jogszabály, amely a 2050-ig megvalósítandó klímasemlegességi célt törvénybe foglalja, valamint különösen az új Méltányos Átalakítási Alapot, amely a széntermelő régiókat segíti a tiszta energiára történő átállásban, ugyanakkor fellendítve az európai versenyképességet; |
| --- | --- |

4.

| 5. | arra kéri az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassanak egy, az energiaunió céljaival összhangban álló erős középtávú célkitűzést, amely kulcsfontosságú mérföldkő az üvegházhatású gázok kibocsátásának 2050-ig nullára történő csökkentése felé (3), valamint hogy ambiciózusabbak legyenek az Unió nemzetileg meghatározott hozzájárulásait (4) illetően, melyek 2030-ig az egész gazdaságra kiterjedően az üvegházhatású gázok hazai kibocsátásának legalább 50 %-os csökkentését irányozzák elő az 1990-es szinthez képest, külön utalva azokra az ágazatokra, amelyek kibocsátásait még nem korlátozza az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer. Megerősíti azt a kérését, hogy ambiciózusabb, de ugyanakkor reális uniós szintű célokat tűzzenek ki az energiahatékonyság és a megújuló energiák terén – ez utóbbiak arányát 2030-ig 40 %-ra kellene növelni –, valamint széles körű támogatást biztosítsanak a további előrelépést lehetővé tevő innovatív technológiák kifejlesztéséhez; |
| --- | --- |

5.

| 6. | minden kormányzati szint megfelelő szerepvállalását és részvételét kéri a hatékony és célirányos éghajlat- és energiapolitikai intézkedések kidolgozásában, végrehajtásában és felügyeletében. Hangsúlyozza, hogy a felelősség nagy részét a tagállamok és az EU viselik, mivel ezek határozzák meg a keretfeltételeket. Úgy véli, hogy a helyi és regionális önkormányzatok vannak a legjobb helyzetben ahhoz, hogy bevonják közösségeiket, magánbefektetőket vonzzanak, valamint ambiciózus és időszerű intézkedéseket hajtsanak végre, nemcsak ügyintézőként, hanem energetikai szolgáltatóként és az energetikai szolgáltatások jelentős vásárlóiként is (pl. villamosenergia-hálózatok, fűtési szolgáltatások, tömegközlekedés, világítás). Hangsúlyozza továbbá, hogy a helyi és regionális önkormányzatok jó példával járhatnak elöl, és ösztönözhetik közösségeiket. |
| --- | --- |

6.

Tudástranszfer és a kohézió elősegítése Európa egysebességes energetikai átállásának érdekében: a széntermelő és sok szén-dioxidot kibocsátó régiók, valamint a szigetek támogatása

| 7. | megjegyzi, hogy az éghajlatváltozás globális kihívás, és a klímasemleges gazdaság 2050-ig történő elérése érdekében az EU által tett lépéseket a harmadik országok hasonló vállalásainak kell kiegészíteniük; ennek kapcsán hangsúlyozza, hogy az EU globális versenyképességét veszélyezteti, ha a harmadik országok nem törekednek ugyanilyen ambiciózus éghajlati célok elérésére. Ezért arra kéri az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy az éghajlatváltozást továbbra is stratégiai diplomáciai prioritásnak tekintsék a globális szinten egyenlő versenyfeltételek megteremtése érdekében; |
| --- | --- |

7.

| 8. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az energetikai átállást a polgárokhoz legközelebbi szintekről irányítsák, továbbá hogy megértsék a helyi és regionális sajátosságokat, valamint a pénzügyi, történelmi, földrajzi és geopolitikai korlátokat és igényeket. Arra kéri a tagállamokat – az uniós intézmények segítségével –, hogy tanúsítsanak nagyobb szolidaritást, és dolgozzanak ki egy egysebességes, fenntartható energetikai átállást, amely ugyanakkor előmozdítja a gazdasági fejlődést és a társadalmi kohéziót Európában. Kiemelt figyelmet kell szentelni a széntermelő régióknak, a sok szén-dioxidot kibocsátó régióknak és az elnéptelenedés problémájával küzdő szigeteknek, amelyeket súlyosan érint majd az, hogy a fenti átállás munkahelyek megszűnését vonja maga után; |
| --- | --- |

8.

| 9. | üdvözli az Európai Bizottság kezdeményezéseit, köztük a széntermelő és sok szén-dioxidot kibocsátó, átmeneti régiókra irányuló és a „Tiszta energia az EU szigeteinek” című kezdeményezést, amelyek célja azoknak a gazdaságilag és társadalmilag kiszolgáltatottabb helyzetben lévő régióknak a technikai támogatása, amelyekben – jellegzetességeik miatt – nehezebb az átállás, illetve sürgősebben meg kell tervezni annak végrehajtását; |
| --- | --- |

9.

| 10. | rámutat arra, hogy jelenleg 12 uniós országban (beleértve az Egyesült Királyságot is) 41 NUTS II szintű széntermelő régió van, és a szénágazat a szénbányákban és széntüzelésű erőművekben mintegy 240 000 közvetlen, továbbá mintegy 215 000 közvetett munkahelyet biztosít. Emellett vannak olyan régiók, amelyek nagymértékben függnek a magas szén-dioxid-kibocsátással járó tevékenységektől, például a vasipari tevékenységektől, az acélgyártástól vagy a tőzegfeldolgozástól. Ezért arra kéri az Uniót és a tagállamokat, hogy nyújtsanak pénzügyi és technikai támogatást, amellyel biztosítani lehet az ellátás biztonságát a rendszerszintű változások által érintett régiókban, és enyhíteni lehet az átmenet kedvezőtlen társadalmi és gazdasági hatásait; |
| --- | --- |

10.

| 11. | megjegyzi, hogy a több mint 2 200 lakott európai szigetet – amelyek 12 millió embernek adnak otthont – különösen érinti az energetikai átállás, mivel a magas energiaárak és a fosszilis tüzelőanyagoktól való nagyfokú függőség együttes hatásával szembesülnek. Eközben a szigetek értékes tesztelési környezetet biztosíthatnak a fosszilis tüzelőanyagoktól mentes rendszerre való átállásra irányuló, fenntartható energiával kapcsolatos, méretezhető megoldások számára és a fosszilis tüzelőanyagok jelenlegi támogatásainak leépítésére; |
| --- | --- |

11.

| 12. | támogatja regionális innovációs központok kialakítását a kutatás, a tudományos élet és az ipar összehozása céljából. Megjegyzi, hogy ezeknek a központoknak kommunikációs platformként kell működniük, amely tájékoztatja a polgárokat és a helyi közösségeket és növeli a tudatosságot körükben, és teret biztosít a regionális innovációs stratégiák interaktív megtervezéséhez és végrehajtásához; |
| --- | --- |

12.

| 13. | mivel a tiszta energiára való átállás már 2 millió munkahelyet teremtett szerte az EU-ban, kéri, hogy az energetikai átállás keretében hozzanak létre regionális szakképzési központokat a kapacitásépítés (a digitális készségeket is beleértve) és a képzés érdekében, hogy a munkavállalókat új, fenntarthatóbb iparágakhoz szükséges képességekkel lássák el; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kéri továbbá, hogy helyezzenek nagyobb hangsúlyt az Erasmus és az Erasmus+ program keretében az energetikai átállásra egyfelől a tudatosság növelése érdekében, másfelől pedig azért, hogy az átállás által érintett emberek számára további lehetőségeket biztosítsanak arra, hogy csereprogramok és tudásmegosztás révén javítsák lehetőségeiket. Megismétli, hogy támogatja a decentralizált irányítás alatt álló „stratégiai partnerségeket” (5), amelyek határokon átnyúló és transznacionális projektek révén lehetővé teszik az energetikai innovációkkal kapcsolatos legjobb gyakorlatok megosztását a helyi és regionális önkormányzatok között; |
| --- | --- |

14.

| 15. | hangsúlyozza, hogy történelmük miatt a széntermelő és sok szén-dioxidot kibocsátó régiók elismerést érdemelnek gazdasági fejlődésük és az energiatermelésnek a civilizáció fejlődésében betöltött fontos szerepe szempontjából. Sokan közülük szakmai és kulturális szempontból is értik a változó energiatermelési modellek jelentőségét, valamint nyitottak az innovációra, csakúgy mint a gazdasági és társadalmi fejlődésre az energiaágazatban. Ezeket a hagyományokat (erőforrásokat) és lehetőségeket kellene felhasználni a regionális stratégiák kidolgozásához, beleértve a tudástranszfert és az átképzést, valamint a szakértelem és a munkaerő becsatornázását az alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiákba és innovációkba; |
| --- | --- |

15.

Beruházás az időtálló európai energetikai átállásba

| 16. | megjegyzi, hogy az energetikai átállás nagyszerű lehetőséget kínál az időtálló infrastruktúrába való beruházásra és egy olyan átalakulás ösztönzésére, amely valamennyi európai polgár életminőségére nézve előnyös lenne. Ezért arra kéri az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsanak megfelelő forrásokat, hatásköröket és támogatást a helyi és regionális önkormányzatok számára az európai energetikai átállás felgyorsítása érdekében; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ezzel összefüggésben üdvözli az Európai Bizottság megválasztott elnöke, Ursula von der Leyen bejelentését egy új Méltányos Átalakítási Alap létrehozásáról, és kéri, hogy annak finanszírozását szorosan kapcsolják össze a 2021 és 2027 közötti időszakra vonatkozó kohéziós politikával, hogy az érintett NUTS II szintű széntermelő régiók megerősíthessék operatív programjaikat, mivel ezek néznek szembe a legnagyobb kihívásokkal annak terén, hogy környezetbaráttá tegyék gazdaságukat és méltányos átmenetet biztosítsanak polgáraik számára. Ezt az összeget nem a 22. melléklet javasolt keretein belül kell kalkulálni, hanem kiegészítő finanszírozásként kell rendelkezésre bocsátani. Ezeket a kiegészítő forrásokat arra lehetne felhasználni, hogy az elkövetkező hét évben megerősítsék az ezekre a NUTS II régiókra vonatkozó ERFA- és ESZA-programokat, aktívan előmozdítva az uniós hozzáadott értéket; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kéri, hogy a költségvetésben jobban érvényesítsék az éghajlati szempontokat, emellett pedig hozzanak hatékony intézkedéseket a fosszilis tüzelőanyagok közvetlen és közvetett támogatásainak (például a repülőgép-üzemanyag adómentességének) fokozatos megszüntetése érdekében, hogy egyenlő versenyfeltételeket teremtsenek a megújuló energiaforrások számára, ösztönözzék a viselkedésbeli változásokat, és megteremtsék az igazságos átmenet támogatásához szükséges forrásokat; ennek kapcsán üdvözli az Európai Bizottság megválasztott elnöke, Ursula von der Leyen által a szén-dioxid-árazásról és a határokon alkalmazott szénvámokról indított vitát; |
| --- | --- |

18.

| 19. | hangsúlyozza, hogy az uniós alapok társfinanszírozási arányai fontos szerepet töltenek be a kis közösségek és szigetek számára a finanszírozáshoz történő hozzáférés megkönnyítésében. Kéri, hogy erősítsék meg kapacitásaikat, hogy fel lehessen használni őket az energetikai átmenet „laboratóriumaiként”, olyan innovatív megoldások és koordinált politikai intézkedések kidolgozása révén, amelyek a szakpolitikai keretekre, a szabályozási intézkedésekre, a finanszírozásra, az együttműködésre és az érdekelt felek szerepvállalására összpontosítanak; |
| --- | --- |

19.

| 20. | üdvözli a 2021–2027-es többéves pénzügyi keretről szóló javaslatot, amely a fenntartható fejlődést állítja középpontba, és megismétli arra irányuló felhívását, hogy a költségvetés több mint 30 %-át különítsék el az éghajlat-politika általános érvényesítésére; kéri az intelligens szakosodási stratégiák kidolgozásához biztosított támogatás növelését, valamint innovatív termékek és folyamatok bevezetését az európai piacra (6); üdvözli azt a javaslatot, hogy az Európai horizont program keretében a kutatás a klímasemleges és intelligens városokra összpontosítson, a kutatás és az innováció EU-szerte történő fellendítésének céljából; |
| --- | --- |

20.

| 21. | azt ajánlja, hogy a LIFE „Tiszta energiákra való átállás” alprogramjában a finanszírozási arányt a javasolt 60 %-ról 70 %-ra emeljék a nyereségorientált szervezetek esetében, illetve 100 %-ra a közigazgatási szervek és nonprofit szervezetek esetében, valamint továbbra is célozzák meg a helyi és regionális önkormányzatokat és a kisebb szervezeteket, mint például a helyi energiaügynökségeket; üdvözli az InvestEU Alap létrehozását, és javasolja e lehetőség kihasználását az energetikai átállás megkönnyítése érdekében, különösen a sérülékeny régiókban; javasolja, hogy az ilyen programokban többletpontokkal díjazzák az átmeneti régiókban megvalósított projekteket; |
| --- | --- |

21.

| 22. | a 2020 utáni állami támogatási keretre tekintettel kéri, hogy a széntermelő régiókban, a sok szén-dioxidot kibocsátó régiókban és a szigeteken, valamint a helyi közösségekben az energetikai átállással kapcsolatos projektek esetében emeljék meg a megengedhető állami támogatás szintjét és biztosítsák a megfelelő rugalmasságot is az üzleti szektor beruházásainak ösztönzése érdekében; |
| --- | --- |

22.

| 23. | olyan mechanizmusok létrehozását kéri, amelyek nagyobb mértékben támogatják és finanszírozzák az energetikai átállással kapcsolatos projekteket a széntermelőként vagy magas szén-dioxid-kibocsátásúként besorolt régiókban. Ennek több oka is van: 1) nem szabad megvárni, hogy az átállás visszafordíthatatlan következményekkel járjon ezekben a régiókban; 2) lehetővé kell tenni a maximális támogatások növelését minden vállalkozás számára, de különösen a nagyvállalatok számára, mivel azok helyi beruházásokat valósíthatnak meg és gazdaságélénkítő hatást fejthetnek ki; 3) más olyan intézkedéseknek is teret kell engedni, amelyekkel enyhíthetők az átállás hatásai, ilyen például az ERFA-támogatások növelése; 4) a széntermelő régiókat az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 107. cikkének (3) a) és c) pontja értelmében támogatott térségként kell meghatározni, az ilyen régiókra irányuló uniós támogatási szabályokat pedig ennek megfelelően ki kell igazítani; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ismételten kéri a bürokrácia csökkentését és a helyi és regionális önkormányzatok projektjeinek előkészítésével és a kapacitásépítéssel kapcsolatos mechanizmusok egyszerűsítését; ismételten kéri, hogy továbbra is testreszabott technikai segítségnyújtást valósítsanak meg a városok és régiók támogatására az ambiciózus projektekbe való beruházások biztosítása érdekében, mind az Európai Beruházási Bank JASPERS és ELENA programjaiban való részvétel, mind pedig a bankképes projektek – köztük a kisebb léptékű projektek – fejlesztése érdekében; ennek kapcsán várakozással tekint az Európai Bizottság megválasztott elnöke, Ursula von der Leyen által beharangozott, Európa Klímabankjáról szóló javaslatok elé; |
| --- | --- |

24.

| 25. | a tiszta energiára való átállás hatékonyságának növelése érdekében több szinergiát szorgalmaz a különböző uniós, nemzeti és regionális szintű finanszírozási források között, valamint erősebb szinergiákat az állami és magánfinanszírozás között; |
| --- | --- |

25.

| 26. | támogatja egy, a széntermelő és a sok szén-dioxidot kibocsátó régiókra irányuló pénzügyi eszköz kidolgozását, amely pénzügyi és technikai segítséget nyújt a projektfejlesztés nagyon korai szakaszától. Azt ajánlja, hogy az újonnan kidolgozott regionális stratégiákat kapcsolják össze a fosszilis tüzelőanyagoktól és a nem fenntartható gyakorlatoktól való eltávolodást célzó átfogó tervekkel, ugyanakkor teremtsenek lehetőségeket a magas színvonalú foglalkoztatásra; |
| --- | --- |

26.

Stratégiai innovációösztönzés és technológiaalkalmazás

| 27. | rámutat arra, hogy a helyi és regionális önkormányzatok már jelenleg is a társadalmi, kormányzati és technológiai innováció előmozdítóiként és katalizátoraiként működnek azáltal, hogy szervezeti és intézményi platformokat biztosítanak az érdekelt felek számára az olyan stratégiák kialakításához és fejlesztéséhez, amelyek a méltányos, fenntartható és innovatív energetikai átállást célozzák; |
| --- | --- |

27.

| 28. | rámutat, hogy a költséghatékony, éghajlatsemleges Európa megvalósítására irányuló technikai megoldások széles köre már most is elérhető a piacon, valamint hogy a jelenlegi technológiákkal a szén-dioxid-kibocsátás akár 86 %-kal is csökkenthető (7) egy összekapcsolt energetikai rendszer keretében; |
| --- | --- |

28.

| 29. | hangsúlyozza, hogy ösztönözni kell az olyan innovatív energiatárolási megoldások kifejlesztését, amelyek nem ritka vagy földrajzilag erősen koncentráltan előforduló nyersanyagoktól függnek; előrelépéseket kell elérni a szén-dioxid-leválasztással, -felhasználással és -tárolással kapcsolatos technológiák és kereskedelmi eljárások terén is az olyan ipari folyamatok kapcsán, amelyeknél a jelenlegi ismereteinkkel nem lehetséges a teljes dekarbonizáció (pl. ilyen az integrált vaskohászat); |
| --- | --- |

29.

| 30. | kiemeli, hogy az alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiák gyors megvalósításának fő akadályai a pénzügyi és emberi erőforrások hiányával, a meglévő politikákkal, rendeletekkel és a fosszilis tüzelőanyagokon alapuló értékláncoktól továbbra is függő szervezeti struktúrákkal, valamint a társadalmi-kulturális tényezőkkel, például a társadalmi elfogadottság hiányával függnek össze, aminek hátterében főként az áll, hogy a széntermelő régiókban az átállás munkahelyek megszűnésével és népességcsökkenéssel járhat. Ezért egyetért azzal, hogy az innovációnak konkrét helyi összefüggésekből kell kiindulnia, és azonnal kezelnie kell az általános rendszerre és közösségre gyakorolt hatást, illetve szembe kell szállnia a társadalmi elfogadottság hiányához vezető folyamatokkal; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kéri az új és innovatív technológiák és üzleti modellek kidolgozását és megvalósítását érintő szabályozási akadályok további adminisztratív egyszerűsítését és csökkentését; |
| --- | --- |

31.

| 32. | felszólít az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer integritásának és működésének javítására, valamint a sérülékeny régiók és csoportok megbízható és megfizethető, fenntartható energiaellátás révén történő támogatására; |
| --- | --- |

32.

Az összetett kihívások közös megoldásokat igényelnek: a Párizsi Megállapodás teljesítését célzó hozzájárulások lehetővé tétele minden szinten

| 33. | hangsúlyozza, hogy minden szereplőt – a polgárokat, az ipart, a magánszektort – be kell vonni ebbe a folyamatba, különösen a vonakodó résztvevőket, rávilágítva az energetikai átállással járó valamennyi előnyre: jobb levegőminőség, zöld területek, biológiai sokféleség, olcsóbb energia stb.; |
| --- | --- |

33.

| 34. | üdvözli a „Tiszta energia mindenkinek” csomag (8) elfogadását, és hangsúlyozza a hatékony lakossági részvétel és a regionális együttműködés fontosságát a nemzeti energia- és éghajlat-politikai tervek (9) kidolgozásában és végrehajtásában. Arra kéri a tagállamokat, hogy alakítsák ki a helyi és regionális önkormányzatokkal és más érdekelt felekkel az energetikai átállás terén folytatott többszintű, állandó jellegű párbeszédet (10), és erősítsék meg a politikai és technikai döntéshozatal szisztematikus horizontális és vertikális koordinációját. Nagyon fontos ugyanis ez a helyi és regionális önkormányzatokkal és az energiaügynökségekkel folytatott párbeszéd, mivel ezek a szereplők átfogó helyi ismeretekkel rendelkeznek; |
| --- | --- |

34.

| 35. | hangsúlyozza, hogy sürgősen teljes mértékben ki kell használni a nemzetileg meghatározott hozzájárulások és a helyi/regionális szinten meghatározott vállalások közötti kiegészítő jelleget azáltal, hogy támogatják az önkéntes helyi és regionális integrált terveket (11), összehangolják a jelentéstételi követelményeket és maximalizálják a hatásokat az ágazatok (12) és a kormányzati szintek között; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kiemeli, hogy Európa-szerte több mint 9 000 helyi és regionális önkormányzat kötelezte el magát az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentésére és az éghajlatváltozás kezelésére irányuló ambiciózus célok mellett azáltal, hogy részt vesz az olyan kezdeményezésekben, mint a Polgármesterek Szövetsége, valamint olyan stratégiákat és cselekvési terveket dolgoz ki, amelyek közvetlen választ adnak közösségeik szükségleteire és a fenntartható jövővel kapcsolatos elképzeléseikre; |
| --- | --- |

36.

Az emberközpontú energetikai átállás kialakítása

| 37. | elismeri, hogy a polgárok és az energiaközösségek eddig soha nem látott lehetőségekkel rendelkeznek arra, hogy „termelő-fogyasztókká” (aktív piaci szereplőkké) váljanak, és üdvözli a helyi energiaközösségek formális létrehozását a tiszta energiára vonatkozó csomag keretében, valamint kéri a jogok és kötelezettségek egyértelmű meghatározását és a nemzeti szintű támogatásra vonatkozó követelményeket az ilyen struktúrák lehetőségeinek teljeskörű kihasználása érdekében; |
| --- | --- |

37.

| 38. | megismétli, hogy annak érdekében, hogy a fogyasztók függetlenebbé váljanak és felelősséget vállaljanak saját energiafogyasztásukért, olyan intelligens hálózatokat és mérőórákat kell bevezetni (feltéve, ha ez a végfelhasználó gazdasági érdekeinek megfelel), amelyek megfizethetők, költséghatékonyak, hatékonyak, csalás elleni erős védelemmel rendelkeznek, egyszerűen használhatók, biztonságosak, valamint alkalmazkodnak a fogyasztók szükségleteihez és az információkra, energiafogyasztásukra és számláik csökkentésére vonatkozó elvárásaikhoz; |
| --- | --- |

38.

| 39. | arra ösztönzi az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy teljes mértékben használják ki a termelő-fogyasztók által történő decentralizált termelés lehetőségeit azáltal, hogy elősegítik az energiahálózatok kialakulását és garantálják a szabályozási biztonságot a kis léptékű és a nagy méretű energetikai beruházások számára is, és növelik a digitális átviteli és elosztó rendszerekhez, szolgáltatásokhoz és platformokhoz való hozzáférést a fogyasztók számára; |
| --- | --- |

39.

| 40. | hangsúlyozza, hogy egyértelmű piaci szabályokra, stabil politikákra, egyszerűsített és rugalmas adminisztratív eljárásokra és célzott pénzügyi támogatási rendszerekre van szükség az energetikai átállás felgyorsítása érdekében; |
| --- | --- |

40.

A szinergiák erősítése az ágazatok közötti rendszerszintű váltás érdekében

| 41. | elismeri, hogy a hőenergia-ágazat az ágazatok összekapcsolásának alapvető eleme és a legköltséghatékonyabb megoldás, amely lehetővé teszi az ingadozó teljesítményű megújuló energia akár 87 %-os vagy annál nagyobb arányának integrációját, a már rendelkezésre álló technológiákkal, biztosítva a rugalmasságot és az átfogó, integrált, fenntartható energiarendszer stabilitását (13). Megjegyzi, hogy a villamosenergia-termelésen belül jelenleg olyan extrém energiaveszteségek vannak, mint a többlethő, amely elméletileg képes lenne Európa teljes épületállományának ellátására (14), amely közvetlenül felelős a CO2-kibocsátás 36 %-áért, és amelynek közel 75 %-át nem tekintik energiahatékonynak (15); |
| --- | --- |

41.

| 42. | hangsúlyozza, hogy a fenntartható energetikai átállásnak az energiarendszer egészét figyelembe kell vennie, az összekapcsolt termeléssel, ellátással, elosztással és fogyasztással együtt; teljes mértékben támogatja a hatékonyság elsődleges fontosságát és az elkötelezettséget a megújuló energiákra irányuló 32 %-os jelenlegi célkitűzés 2030-ig 40 %-ra való emelése mellett, az emberi tevékenység által generált globális felmelegedés ütemének csökkentése és a klímasemlegesség 2050-ig történő elérése érdekében, és felszólít egy olyan integrált és ágazatokon átnyúló energiapiac létrehozására, ahol biztosítható az energiaveszteség szabályozása és a hatékony megújulóenergia-ellátás; |
| --- | --- |

42.

| 43. | felhívja a figyelmet azokra a kihívásokra, amelyek a legkülső régiók számára a fenntartható energetikai átmenet megvalósítása során merülnek fel. Ennek kapcsán arra kéri az Európai Bizottságot, hogy ismerje el az ilyen régiók természetéből adódó feltételességet és fogadjon el olyan jogszabályokat, amelyek legalábbis a többi európai régióval azonos feltételeket biztosítanak számukra; |
| --- | --- |

43.

| 44. | kiemeli, hogy az energetikai átállás lehetőséget kínál egy biztonságosabb és időtálló energiarendszer kialakítására az energiahatékonyság növelése és a fogyasztás csökkentése, a megújuló energiaforrások arányának növelése, valamint az ellátási zavarok gyors kezelését célzó infrastruktúra és európai összeköttetések kiépítése révén. Ezért támogatja a városi és a vidéki területek közötti szinergiák kialakítását, hogy a megújulóenergia-termeléssel és az energiapazarlás kezelésével kapcsolatos lehetőségeiket optimalizált, kevesebb energiaveszteséggel járó és ellenállóbb energetikai infrastruktúrák keretében kombinálják; |
| --- | --- |

44.

| 45. | hangsúlyozza a körforgásos gazdaság mint a fenntartható energetikai átállás szerves részének fontosságát, amely életciklus-alapú koncepciót alkalmaz az infrastruktúrák, termékek és szolgáltatások iránti kereslet és kínálat terén. A közbeszerzés nagy lehetőségeket kínál az éghajlatvédelemre. Ezt az EU és a tagállamok részéről a környezetbarát tervezésre vonatkozó előírásokkal, szabványokkal és az életciklusadatokra vonatkozó információs rendszerekkel kell támogatni. Az RB hangsúlyozza, hogy az innovációs közbeszerzés stratégiai eszközt jelent ennek az integrált megközelítésnek a támogatásához, amelyben a helyi és regionális önkormányzatok alapvető szerepet játszhatnak a több ágazatra kiterjedő végrehajtás és a növekedés biztosításában; |
| --- | --- |

45.

| 46. | hangsúlyozza, hogy a többszintű átmenet elérése érdekében a helyi és regionális önkormányzatok mind a régiókban, mind pedig a településeken energetikai vezetőket nevezhetnének ki az éghajlat- és energiapolitika különböző szinteken történő koordinálására; |
| --- | --- |

46.

| 47. | arra ösztönzi tagjait, hogy hozzanak létre egy közös munkacsoportot, amely összehozná a széntermelő és a sok szén-dioxidot kibocsátó régiók képviselőit, valamint a szakértőket és az érdekelt feleket azért, hogy konkrét javaslatokon dolgozzanak az innovatív és fenntartható energetikai átállásra vonatkozóan, valamint megosszák egymással az Unió-szerte bevált gyakorlatokat. |
| --- | --- |

47.

Kelt Brüsszelben, 2019. október 9-én.

a Régiók Európai Bizottsága

elnöke

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  A Párizsi Megállapodás célkitűzéseivel összhangban álló globális forgatókönyv szerint 2050-re a villamosenergia-termelés 70–85 %-ának megújuló energiaforrásokból kellene származnia. Az Európai Környezetvédelmi Ügynökség (EEA) 2017-ben közzétett statisztikái szerint az energiaellátási ágazat járul hozzá legnagyobb mértékben (28 %) az EU közvetlen üvegházhatásúgáz-kibocsátásaihoz.

1

(2)  Az Európai Parlament 2019. március 14-i állásfoglalása az éghajlatváltozásról: európai hosszú távú stratégiai jövőkép egy virágzó, modern, versenyképes és klímasemleges gazdaságról a Párizsi Megállapodással összhangban (2019/2582(RSP)).

2

(3)  COM(2018) 773 final.

3

(4)  A nemzetileg meghatározott hozzájárulásokban az EU és tagállamai elkötelezték magukat, hogy 2030-ra teljesítik a hazai üvegházhatásúgáz-kibocsátások 1990-es szinthez viszonyított, legalább 40 %-os csökkentésére irányuló célkitűzést.

4

(5)  CDR 3950/2018 (HL C 168., 2019.5.16., 49. o.).

5

(6)  COM(2018) 374 final.

6

(7)  A HRE 2050-es forgatókönyve 1990-hez képest: Quantifying the Impact of Low-carbon Heating and Cooling Roadmaps (angol nyelven).

7

(8)  A „Tiszta energia mindenkinek” csomag 2030-ra elérendő célokat határoz meg: a megújuló energiaforrások legalább 32 %-os részarányának elérésére vonatkozó, kötelező jellegű célt, valamint a legalább 32,5 %-os energiahatékonysági célt, amely 2023-ban felfelé módosítható.

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1999 rendelete (HL L 328., 2018.12.21., 1. o.).

9

(10)  CDR 830/2017 (HL C 342., 2017.10.12., 111. o.).

10

(11)  Mint a Polgármesterek Szövetsége keretében a fenntartható energiára és éghajlatváltozás elleni fellépésre irányuló cselekvési tervek (SECAP).

11

(12)  Ideértve a villamos energiát, a fűtést és hűtést, a közlekedést, a hulladékot, a mezőgazdaságot és azok alágazatait.

12

(13)  A HRE 2050-es forgatókönyve 1990-hez képest: Quantifying the Impact of Low-carbon Heating and Cooling Roadmaps (angol nyelven).

13

(14)  Az energiarendszer átalakításával kapcsolatos iránymutatások. The Energy Union Perspective (angol nyelven)

14

(15)  EASME, High energy performing buildings – Support for innovation and market uptake under Horizon 2020 energy efficiency.

15

---

| 5.2.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 39/78 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 39/78

---

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Intelligens városok: új kihívások a klímasemlegességre való méltányos átállás kapcsán – hogyan lehet megvalósítani a fenntartható fejlődési célokat a gyakorlatban?

(2020/C 39/17)

| Főelőadó | : | Andries GRYFFROY (BE/EA), a Flamand Parlament tagja |
| --- | --- | --- |
| Referenciaszöveg | : | A finn elnökség felkérőlevele |

Főelőadó

:

Andries GRYFFROY (BE/EA), a Flamand Parlament tagja

Referenciaszöveg

:

A finn elnökség felkérőlevele

POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK EURÓPAI BIZOTTSÁGA

| 1. | megállapítja, hogy az intelligens város olyan hely, ahol a város lakóinak és vállalkozásainak érdekében a hagyományos hálózatokat és szolgáltatásokat digitális és távközlési technológiák felhasználása segítségével teszik hatékonyabbá. Az intelligens város amellett, hogy az erőforrások jobb felhasználása és a kevesebb kibocsátás érdekében információs és kommunikációs technológiákat (IKT-k) alkalmaz, a város lakosságát hatékonyabban kiszolgáló interaktívabb és reagálni kész városirányítással is rendelkezik, intelligensebb városi közlekedési hálózatok, korszerűsített vízellátási és szennyvíz-elvezető létesítmények, valamint hatékonyabb épületvilágítási és -fűtési módszerek segítségével, amelyek révén senki sem maradhat ki; az intelligens városban emellett hangsúlyt helyeznek inkluzív és hozzáférhető oktatási és képzési struktúrák kialakítására, hogy fejlesszék a lakosság kapacitásait és képességeit, és ezzel biztosítsák, hogy képesek legyenek hozzájárulni közösségük fejlődéséhez. Éppen ezért üdvözli, hogy az ENSZ fenntartható fejlődési céljai nagyobb figyelmet kapnak, és nagyobb hangsúly helyeződik arra, hogy a fenntarthatóság az összes kapcsolódó aspektus holisztikus figyelembevételét teszi szükségessé; |
| --- | --- |

1.

| 2. | amint azt „Többszintű kormányzás és ágazatközi együttműködés az energiaszegénység elleni küzdelem érdekében” című véleményében is kifejtette (előadó: Tüttő Kata (HU/PES)) (1), hangsúlyozza, hogy a különböző politikák meghatározásakor fontos figyelembe venni az energiaszegénységet, és úgy véli, hogy az elmúlt évek egyik legfontosabb politikai eredménye annak egyértelmű elismerése, hogy az energia- és éghajlat-politikák jelenlegi és jövőbeli meghatározásakor figyelembe kell venni azok társadalmi hatását is; |
| --- | --- |

2.

| 3. | az Ilmar Reepalu (SE/PES) által készített, „Intelligens városok és közösségek – európai innovációs partnerség” című véleményben foglaltaknak megfelelően megerősíti, hogy el kell ismerni a városi jellegű – akár városnak, akár nem városnak tekinthető – településekre jellemző, számottevő sokféleséget, valamint a környező vidéki területekkel fennálló kapcsolatuk és kiegészítő jellegük fontosságát; az Enda Stenson (IE/EA) által készített, „Vidéki térségek rehabilitációja az „intelligens falvak” segítségével” című véleményben foglaltak szerint megerősíti, hogy „az »intelligens város” modellhez hasonlóan az intelligens vidéki térségekre irányuló kezdeményezésnek is széles körű megközelítést kell alkalmaznia a fejlesztés és innováció terén, magában foglalva az alábbi hat dimenziót:






  — | intelligens, innovatív, a vállalkozói szellemet támogató és termelékeny gazdaság, |
| --- | --- | --- |

3.

—

intelligens, innovatív, a vállalkozói szellemet támogató és termelékeny gazdaság,

| — | javított mobilitás, ideértve az akadálymentesített, korszerű és fenntartható közlekedési hálózatokat, |
| --- | --- |

—

javított mobilitás, ideértve az akadálymentesített, korszerű és fenntartható közlekedési hálózatokat,

| — | jövőkép a környezetre és a fenntartható energiára vonatkozóan, |
| --- | --- |

—

jövőkép a környezetre és a fenntartható energiára vonatkozóan,

| — | képzett és aktív szerepet vállaló polgárok, |
| --- | --- |

—

képzett és aktív szerepet vállaló polgárok,

| — | életminőség a kultúra, egészség, biztonság és oktatás vonatkozásában, |
| --- | --- |

—

életminőség a kultúra, egészség, biztonság és oktatás vonatkozásában,

| — | hatékony, átlátható és ambiciózus közigazgatás;” |
| --- | --- |

—

hatékony, átlátható és ambiciózus közigazgatás;”

hangsúlyozza azonban, hogy az „intelligens” kezdeményezés előmozdításának lényeges kiegészítő eleme kell, hogy legyen a polgárok bevonása és olyan feltételek teremtése, amelyek lehetővé teszik a bennük rejlő lehetőségek kiaknázását az oktatás, valamint a kutatás, az innováció és a társadalmi kohézió támogatása révén. Ehhez az adatvédelem és az adatfelhasználás hatékony, átlátható és megbízható szabályozására is szükség van;

| 4. | hangsúlyozza a régiók, a nagyvárosok, a városok és a kis közösségek között az emberi és pénzügyi erőforrások, a készségek és a digitalizáció szempontjából fennálló szakadékot. E tekintetben emlékeztet arra, hogy az intelligens fejlesztési stratégiákat a közösségek méretéhez kell igazítani, az egyes közösségek sajátos helyzete alapján finomhangolt megközelítést alkalmazva; oly módon, hogy rendelkezésre bocsátjuk az ahhoz szükséges infrastruktúrát és támogatást, hogy valamennyi csoport megfelelő hozzáférést élvezhessen az információs és digitális szolgáltatásokhoz; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rámutat arra, hogy az Európai Bizottság a különböző uniós országok által előterjesztett, a 2021–2030-as időszakra vonatkozó integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai tervek értékelését követően kiadott ajánlásaiban ambiciózusabb célokat tűzött ki annak biztosítására, hogy – a megújuló energiaforrások és az energiahatékonyság fokozott használata, valamint a gazdaság korszerűsítése révén – elérhetőek legyenek a Párizsi Megállapodásban meghatározott éghajlat-politikai célok, valamint az éghajlati szempontból semleges gazdaságra való átállás 2050-ig; |
| --- | --- |

5.

| 6. | elismeri, hogy a kihívás mérete és az éghajlatváltozás átfogó jellege miatt integrált, problémaalapú megoldásokra van szükség, amelyek egyszerre több, egymással interakcióban álló és akár egymással ellentétes dinamikát és célt is tudnak kezelni; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kiemeli, hogy a fenntartható fejlődési célokat szorosan össze kell kapcsolni a 2021–2027 közötti időszakra szóló kohéziós politika célkitűzéseivel, különösen a 2. szakpolitikai célkitűzéssel – „zöldebb, karbonszegény Európa a tiszta és méltányos energetikai átállás, a zöld és kék beruházás, a körforgásos gazdaság, az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás, valamint a kockázatmegelőzés és -kezelés előmozdításával”–, ami megkönnyítheti a fenntartható fejlődési célok elérését a rendeletjavaslatban meghatározott konkrét célkitűzések révén; |
| --- | --- |

7.

| 8. | elismeri, hogy a klímasemleges jövő felé történő átmenet az éghajlatváltozás hatásaihoz való szükséges alkalmazkodás mellett – az energetikai, az építőipari és a mobilitási szektor szén-dioxid-mentesítésén túl – magában foglalja a körforgásos gazdaságra történő átállást, a mezőgazdasági és élelmiszeripari rendszerek fenntartható átalakítását, valamint az ökoszisztémák és a biológiai sokféleség védelmét is, e célból pedig támogatja egy európai klímasemlegességi megfigyelőközpont esetleges létrehozását; |
| --- | --- |

8.

| 9. | elismeri a Polgármesterek Szövetsége és a „Tiszta energia az EU szigeteinek” kezdeményezés arra irányuló erőfeszítéseit, hogy mozgósítsák a helyi önkormányzatokat, a helyi vállalkozásokat, a helyi tudományos és oktatási intézményeket, valamint a helyi közösségi szervezeteket a szén-dioxid-mentesítési stratégiák kidolgozása során, és arra kéri az európai helyi és regionális önkormányzatokat, hogy csatlakozzanak a Polgármesterek Szövetségéhez és a „Tiszta energia az EU szigeteinek” kezdeményezéshez, és hajtsák végre és kövessék nyomon azok intézkedéseit; |
| --- | --- |

9.

| 10. | arra kéri a tagállamokat, hogy nemzeti energia- és éghajlat-politikai terveikben szerepeltessék az intelligens közösségek témáját, elismerve, hogy ezek a költséghatékonyság, az energiahatékonyság és a kibocsátáscsökkentés szempontjából jelentős szerepet tölthetnek be; |
| --- | --- |

10.

Az intelligens közösségek intelligens kormányzásáról

| 11. | hangsúlyozza, hogy az intelligens városok és közösségek kiváló lehetőséget kínálnak az intelligens kormányzási mechanizmusok végrehajtására, ennek során pedig javítják a helyi önkormányzatok döntéshozatali képességét egy egyre bonyolultabb környezetben; |
| --- | --- |

11.

| 12. | hangsúlyozza, hogy az intelligens kormányzási modellre való átállást helyi és regionális szinten is fel kell gyorsítani az elektronikus szolgáltatások kifejlesztése és megvalósítása révén, amelyek lehetővé teszik a polgárok számára, hogy egyetlen felhasználói fiókkal szélesebb körű e-kormányzati szolgáltatásokat vehessenek igénybe; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kéri, hogy az európai szemesztert tekintsék egyrészt az uniós gazdaságpolitikák összehangolása eszközének, másrészt olyan keretnek, amelyen belül a fenntartható fejlődési célok támogathatóak, valamint lehetőség nyílik uniós szinten végrehajtásuk megtervezésére, ellenőrzésére és értékelésére; |
| --- | --- |

13.

| 14. | megerősíti, hogy a többszintű kormányzás kritikus szerepet játszik annak biztosításában, hogy a helyi önkormányzatok hatékonyan tudják kezelni az éghajlatváltozást, és végrehajthassák a fenntartható fejlődési célokat, az intelligens városokat pedig nélkülözhetetlen tényezőnek tekinti ebben az összefüggésben; |
| --- | --- |

14.

| 15. | elismeri az adózás és a közbeszerzés mint az innovatív és fenntartható technológiák piaci bevezetésének felgyorsítását szolgáló eszközök használatának fontosságát. Ennek során biztosítani kell, hogy az alkalmazást a kereslet vezérelje, és lehetőség legyen arra, hogy a problémákra decentralizált, helyi megoldásokat találjanak; |
| --- | --- |

15.

| 16. | úgy ítéli meg, hogy a szabványos formátumú nyílt adatok kulcsfontosságú szerepet töltenek be az intelligens városok létrehozásának és fejlesztésének támogatásában, és hangsúlyozza, hogy a „nyílt forráskódú elemek” (pl. a nyílt API) rendelkezésre bocsátása ezekkel együtt jelentős alkotóeleme lesz az intelligens városokkal kapcsolatos megoldások gyorsabban és rugalmasabban történő kialakításának és elterjesztésének; |
| --- | --- |

16.

| 17. | elismeri a valós idejű felhasználói felületek – például a polgárok mobilkészülékei vagy intelligens fogyasztásmérők – által létrehozott adatokban rejlő lehetőségeket, és olyan átfogó keretek kialakítására szólít fel, amelyek integrálják és felhasználják a felhasználók által az intelligens kormányzás céljaira létrehozott adatokat, ugyanakkor garantálják az adatok tulajdonosainak szükséges védelmét; |
| --- | --- |

17.

| 18. | emlékeztet arra, hogy támogatni kell az éghajlattal kapcsolatos regionális, illetve városi szintű, akár közvetlenül előírt, akár a magasabb szintű éghajlati célkitűzésekből levezethető célkitűzéseket, továbbá megbízható helyi technikai és tudományos menetrendekkel kell rendelkezni a meghatározott célkitűzések megvalósításához; |
| --- | --- |

18.

| 19. | hangsúlyozza, hogy az intelligens fenntartható városi kormányzás magában foglalja a rövid távú, nem holisztikus szakpolitikákról a hosszú távú, rendszerszintű és tanulásalapú megközelítésekre történő áttérést. Ez stratégiai és folyamatos változásmenedzselést tesz szükségessé azon meglévő városi kormányzási struktúrák esetében, amelyek rövid távú és elszigetelt döntéshozatalt eredményezhetnek; |
| --- | --- |

19.

| 20. | hangsúlyozza, hogy amellett, hogy fontos a célkitűzések meghatározása, a szükséges konkrét intézkedéseket, valamint a szóban forgó intézkedések kísérő nyomon követését is ki kell dolgozni, hogy szükség esetén kiigazításokra kerülhessen sor. A tanulási hálózatok másokkal és a tudásközpontokkal közösen történő létrehozása javítja majd a célkitűzések mellett az intézkedésekre is koncentráló „tanulási folyamatot”; |
| --- | --- |

20.

Intelligens nagyvárosok, városok és falvak, valamint a fenntartható fejlődési célok végrehajtása

| 21. | emlékeztet arra, hogy az RB az utóbbi években intenzív munkát folytatott a fenntartható fejlődési célok keretét illetően, továbbá hogy a Régiók Bizottságának álláspontját az Arnoldas Abramavičius (LT/EPP) által készített, „Fenntartható fejlődési célok: a fenntartható Európa 2030-ra történő megvalósítását célzó hosszú távú uniós stratégia alapja” (2), valamint a Sirpa Hertell (FI/EPP) által készített, „Fenntartható Európa 2030-ra: Az ENSZ fenntartható fejlődési céljai, az ökológiai átállás és az éghajlatváltozásról szóló Párizsi Megállapodás nyomon követése” (3) című, nemrég közzétett vélemények összegzik; |
| --- | --- |

21.

| 22. | megerősíti, hogy „a gazdasági, ökológiai, társadalmi és kulturális fenntarthatósági célok elérése érdekében alapvetően fontosak a közösen elfogadott konkrét köztes célok és mutatók, valamint az éghajlatváltozással és a települések, városok és régiók fenntartható fejlődési céljaival kapcsolatos adatok valós idejű mérése”, ahogy azt a Sirpa Hertell (FI/EPP) által készített, „Fenntartható Európa 2030-ra: Az ENSZ fenntartható fejlődési céljai, az ökológiai átállás és az éghajlatváltozásról szóló Párizsi Megállapodás nyomon követése” című vélemény (4) megállapítja. E tekintetben hangsúlyozza, hogy az intelligens városok és közösségek úttörő szerepet tölthetnek be az általuk megvalósított intelligens technológiáknak és adatgyűjtési folyamatoknak köszönhetően; |
| --- | --- |

22.

| 23. | megismétli, hogy „a helyi szintű éghajlat-politikai intézkedések megismertetéséhez megbízható szubnacionális éghajlati adatokra van szükség, és fontos az új technológiák, például a mesterséges intelligencia használata is. Ezzel kapcsolatban emlékeztet arra, hogy a lehető legjobban ki kell használni a Polgármesterek Szövetsége adatbázisát, és arra a lehetőségre, hogy a helyi szinten meghatározott hozzájárulások beiktatása révén hidat hozzunk létre a helyi adatok és a nemzetileg meghatározott hozzájárulások között” (5). Ezzel összefüggésben ismét emlékeztet arra, hogy kulcsfontosságú, hogy az intelligens városok és közösségek olyan eszközökhöz jussanak, amelyek célja adatgyűjtési és -elemzési képességük fejlesztése, továbbá hogy ezeket a döntéshozatali folyamatok javítására használják; |
| --- | --- |

23.

| 24. | úgy ítéli meg, hogy az intelligens megközelítés kulcsfontosságú eszköz a fenntartható városokra és közösségekre vonatkozó, 11. fenntartható fejlődési célhoz, valamint az éghajlatvédelmi fellépésre vonatkozó 13. célhoz kötődő részcélok eléréséhez; |
| --- | --- |

24.

| 25. | elismeri, hogy az intelligens városoknak be kell vonniuk polgáraikat, hogy azok aktívan részt vehessenek helyi környezetük alakításában; az IKT által támogatott, illetve kiegészített, a polgárok igényeihez illeszkedő helyi szolgáltatások biztosításának fontosságát is figyelembe vevő emberi kezdeményezésekkel azonosíthatók és megvalósíthatók olyan intelligens megoldások és kollektív elképzelések, amelyek fejlesztik a városokat és fokozzák fenntarthatóságukat, ezáltal társadalmi tőkét és ellenálló közösségeket építenek, szem előtt tartva ugyanakkor az energiaszegénység kezelését is; e tekintetben hangsúlyozza, hogy át kell hidalni a digitális szakadékot, a polgárok készségeit pedig fejleszteni kell, hogy az intelligens közösségekben ne szigetelődjenek el a kiszolgáltatott helyzetben lévő polgárok és elejét vegyük mindenféle társadalmi kirekesztésnek; fontosnak tartja továbbá, hogy az energiaszegénység leküzdése érdekében az állami szociális lakhatás területén is előmozdítsák az energiahatékonyságot és az innovatív technológiákat; |
| --- | --- |

25.

Intelligens nagyvárosok, városok és falvak, valamint az erőforrás-hatékony, klímasemleges és biológiailag sokféle Európa felé történő átmenet

| 26. | az intelligens átmenet lehetővé tétele érdekében stratégiai fontosságot tulajdonít olyan egyedi programok kidolgozásának, amelyek révén javítható a lakosság digitális jártassága, figyelmet fordítva a különböző korcsoportokra és szakterületekre, az intelligens városok projekthez hasonló tapasztalatok és bevált gyakorlatok megszerzése révén; |
| --- | --- |

26.

| 27. | üdvözli az olyan intelligens közösségek úttörő tapasztalatait, amelyek már megkezdték a körforgásos gazdaság megoldásaira való áttérést az épületek, a mobilitás, a termékek, a hulladékgazdálkodás, valamint a területtervezés és -kezelés terén, és arra ösztönzi az Európai Bizottságot, hogy valamennyi intelligens közösség tekintetében népszerűsítse jobban ezt a szempontot. Ezek a tevékenységek fontos szerepet töltenek majd be a fenntartható fejlődési célok megvalósításában; |
| --- | --- |

27.

| 28. | megállapítja, hogy az intelligens technológiák kulcsfontosságúak a tiszta energiával kapcsolatos csomag végrehajtásában, valamint a tiszta energiára való áttérés sikeres megvalósításában. E tekintetben rámutat arra, hogy az intelligens városok és közösségek hathatós eszközei annak, hogy ezeket az intelligens technológiákat következetesen és összehangoltan hajtsák végre, a meglévő lehetséges szinergiákból pedig a lehető legtöbbet hozzák ki; |
| --- | --- |

28.

| 29. | úgy ítéli meg, hogy a helyi energiaközösségek komoly erőforrást jelentenek a tiszta energiára való méltányos áttérésben, és támogatja a polgárok intelligens városokban és közösségekben való szerepvállalását, és emlékeztet az e témában készült véleményében ezzel kapcsolatban tett javaslataira (6); |
| --- | --- |

29.

| 30. | emlékeztet arra, hogy a természet fontos szerepet kapott a szegénységgel, éhezéssel, egészséggel, jóléttel és fenntartható városokkal kapcsolatos fenntartható fejlődési célokban. Hangsúlyozza, hogy az intelligens városoknak és közösségeknek a természetre alapuló megoldásokat és a zöld infrastruktúrát elengedhetetlen kiegészítő szakpolitikának kell tekinteniük az ökoszisztéma-szolgáltatások és a biológiai sokféleség megóvása, valamint ezek fenntartható használatának népszerűsítése és a földek mesterséges átalakításának korlátozása érdekében; |
| --- | --- |

30.

| 31. | emlékeztet arra, hogy a 2050-ig tartó időszakra szóló hosszú távú európai klímasemlegességi stratégia elismeri, hogy az intelligens technológiák és városok központi szerepet töltenek be a klímasemlegesség megvalósításában; |
| --- | --- |

31.

| 32. | emlékeztet arra, hogy az éghajlati szempontok költségvetésben való jobb érvényesítése mellett többször kérte, hogy hozzanak hatékony intézkedéseket a fosszilis tüzelőanyagok támogatásainak fokozatos megszüntetése érdekében, hogy egyenlő versenyfeltételeket teremtsenek a megújuló energiaforrások számára, ösztönözzék a viselkedésbeli változásokat, és megteremtsék a méltányos átmenet támogatásához szükséges forrásokat; |
| --- | --- |

32.

| 33. | megállapítja, hogy a klímasemlegességre való átállásnak köszönhetően minőségi munkahelyek jöhetnek létre a körforgásos gazdaságban, a tiszta energia területén, az élelmiszeriparban és a mezőgazdaságban, és kéri az EU-t, hogy a kohéziós politika, az Európai Szociális Alap (ESZA+) és az InvestEU révén növelje az éghajlati célkitűzések koherenciáját; |
| --- | --- |

33.

| 34. | rámutat arra, hogy az „intelligens vízzel” kapcsolatos megoldások egyre fontosabbak az éghajlati szempontból fenntartható megoldásokat célzó, intelligens városokkal kapcsolatos teljeskörű szakpolitikák alkotóelemeként; |
| --- | --- |

34.

| 35. | emlékeztet arra, hogy fontos az intelligens infrastruktúrák megvalósítása, és úgy ítéli meg, hogy az intelligens városok és közösségek e területen természetszerűen úttörő szerepet játszanak; |
| --- | --- |

35.

| 36. | emlékeztet arra, hogy az épületek energiahatékonysága fontos kérdés a klímasemlegességre történő sikeres áttérés szempontjából, valamint hogy az intelligens megoldások elvileg döntő szereppel bírhatnak; e tekintetben emlékeztet arra, hogy az intelligens megoldásoktól csak akkor várhatók eredmények, ha azok az intelligens városok és közösségek keretének részét képezik, valamint ha nem elszigetelt megoldásként hajtják végre őket; ezzel összefüggésben emlékeztet továbbá arra, hogy az „Intelligens finanszírozás – intelligens épületek” kezdeményezésnek fontos szerepe van abban, hogy e célra finanszírozási mechanizmusokat biztosítsanak; |
| --- | --- |

36.

| 37. | felhívja a figyelmet arra, hogy a helyi és regionális önkormányzatok központi szerepet játszanak a fenntartható lakhatási politika végrehajtásában, és lényegesen hozzájárulnak ahhoz, hogy át lehessen ültetni a gyakorlatba az EU szakpolitikai céljait; |
| --- | --- |

37.

| 38. | kéri az új épületek és a korszerűsítések során a maximális energiahatékonyságra irányuló ösztönzők biztosítását a passzív házakra vonatkozó követelményeknek megfelelő szabványok alapján, csakúgy mint – amennyiben ez kivitelezhető – az intelligens technológia épületek esetében történő alkalmazását; |
| --- | --- |

38.

| 39. | emlékeztet arra, hogy az RB támogatja a multimodalitásra és az alacsony vagy zéró kibocsátású városi/regionális közlekedés és logisztika összehangolt alkalmazására alapuló, fenntartható városi mobilitási terveket, hangsúlyozva a kibocsátások csökkentésében a vasút és a vízi közlekedés által játszott alapvető szerepet; |
| --- | --- |

39.

| 40. | emlékeztet arra, hogy a városi közlekedési ágazat jelenleg paradigmaváltást valósít meg és él át, és szembesül azzal, hogy az energiahasználat (villamosítás, alternatív üzemanyagok), a technológiák (ITS) és a magatartásváltozás (a megosztásalapú gazdaság, az aktív utazásra való összpontosítás) terén az átmenet egybeesik. Ezek a változások mind az utas- mind a teherszállítást, mind az üzleti, mind a szabadidős utakat érintik. Ez a paradigmaváltás olyan intelligens városi célkitűzések megvalósítására irányulhat, mint a helyi innovációs piac ösztönzése, az elérhető legjobb technológiák általános érvényesítése és a tudásalapú döntéshozatal; |
| --- | --- |

40.

| 41. | úgy ítéli meg továbbá, hogy az intelligens mobilitással kapcsolatos technológiák segíthetnek abban, hogy az alacsony népsűrűségű területeken, a vidéki térségekben és a peremrégióban fenntartható mobilitási megoldásokat lehessen találni, továbbá a polgárok egészségét javítani képes aktív mobilitási mintákat népszerűsítsenek; |
| --- | --- |

41.

Több lehetőség teremtése az intelligens közösségek számára innovatív megoldások finanszírozására és mielőbbi bevezetésére

| 42. | emlékeztet arra, hogy a legkülső és más szigeti régiók kitűnő helyszínek az alternatív technológiák, energiák és folyamatok teszteléséhez, így „élő laboratóriumoknak” minősülnek. Az elszigeteltség, az Európa központjától való távolság, a jelentős biológiai sokféleség, a tenger közelsége és elérhetősége, a szélsőséges (légköri és geológiai) környezeti jelenségek és a geotermikus energia rendelkezésre állása – a fenntartható fejlődési célok végrehajtására irányuló megoldások kidolgozása kontextusában – nem annyira korlátokat jelentenek, mint inkább földrajzilag előnyös lehetőségeket biztosítanak a prototípusok felügyelt körülmények, de maximális nehézségek melletti teszteléséhez; |
| --- | --- |

42.

| 43. | hangsúlyozza azoknak a helyi övezeteknek a potenciálját, amelyekben rugalmas és innovatív szabályozási eszközök vagy a szabályozásra kínált alternatívák valós városi környezetben tesztelhetők, ez ugyanis lehetővé teheti innovatív megoldások feltárását, ezt követően pedig lehetséges bevezetését (pl. a lakhatás területén); a város mint „tanuló gép” előmozdítja a társadalmi tanulást, és lehetővé teszi a társadalmi kockázatokat csökkenteni képes együttműködést; |
| --- | --- |

43.

| 44. | hangsúlyozza, hogy adóügyekben decentralizációra van szükség, a regionális és (nagy)városi klímaorientált adóintézkedések hatékonyabb helyi érvényesítésének elősegítése érdekében; |
| --- | --- |

44.

| 45. | hangsúlyozza, hogy a helyi közösségek számára olyan eszközöket és kapacitásépítő tevékenységeket kell biztosítani, amelyek lehetővé teszik intelligens közösséggé válásukat, áthidalják a digitális szakadékot, és gondoskodnak arról, hogy egyetlen polgár és egyetlen terület se maradjon ki; |
| --- | --- |

45.

| 46. | emlékeztet arra, hogy a köz-magán társulások kulcsszerepet töltenek be az intelligens városok és közösségek megvalósításában, és kéri az Európai Bizottságot, hogy tegyen további erőfeszítéseket azon feltételek megteremtése érdekében, amelyekkel a nagy és a kicsi helyi önkormányzatok alkalmazni tudják ezt az eszközt; |
| --- | --- |

46.

| 47. | ismét hangsúlyozza, hogy az intelligens közösségek az intelligens és inkluzív energetikai átállás mozgatórugói, és kéri az Európai Bizottságot, hogy külön e célra szánt, hozzáférhető finanszírozási eszközök segítségével támogassa továbbra is az intelligens városokat és közösségeket tevékenységeik során; |
| --- | --- |

47.

| 48. | üdvözli, hogy az Európai Bizottság úgy határozott, hogy az új Európai horizont keretprogramban a klímasemleges és intelligens városokra irányuló küldetést határoz meg; |
| --- | --- |

48.

| 49. | kéri, hogy az uniós éghajlat-politika legyen holisztikus és alapuljon rendszerszintű és integrált megközelítésre, megjegyezve, hogy az uniós és tagállami szakpolitikák az eddigiekben gyakran különféle ágazatok és kategóriák, illetve városi és vidéki térségek mentén fragmentálódtak. |
| --- | --- |

49.

Kelt Brüsszelben, 2019. október 9-én.

a Régiók Európai Bizottsága

elnöke

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  COR-2018-05877-00-01-AC-TRA (EN)(HL C 404., 2019.11.29., 53. o.).

1

(2)  COR-2019-00239-00-00-AC-TRA (HU)(HL C 404., 2019.11.29., 16. o.).

2

(3)  COR-2019-00965-00-01-PAC-TRA (HU)(lásd e Hivatalos Lap 27. oldalát).

3

(4)  COR-2019-00965-00-01-PAC-TRA (HU)

4

(5)  COR-2019-00965-00-01-PAC-TRA (HU)

5

(6)  HL C 86., 2019.3.7., 36. o.

6

---

| 5.2.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 39/83 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 39/83

---

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Digitális Európát mindenkinek: intelligens és inkluzív megoldások megvalósítása helyi szinten

(2020/C 39/18)

| Előadó | : | Anne Karjalainen (FI/PES), Kerava képviselő-testületének tagja |
| --- | --- | --- |

Előadó

:

Anne Karjalainen (FI/PES), Kerava képviselő-testületének tagja

POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK EURÓPAI BIZOTTSÁGA

Bevezetés

| 1. | az Európai Unió Tanácsa finn elnökségének felkérésére megalapozott javaslatokat dolgoz ki arra vonatkozóan, hogy a helyi és regionális közösségek hogyan fejleszthetnek ki és valósíthatnak meg intelligens és inkluzív digitális megoldásokat minden polgár számára, függetlenül attól, hogy az Európai Unióban hol élnek; |
| --- | --- |

1.

| 2. | figyelembe veszi a Régiók Európai Bizottsága elnöke és első alelnöke által a „Digitális Európát mindenkinek” című stratégiai dokumentumban (1) tett javaslatokat, melyeket a következő Európai Bizottságnak a digitális egységes piac kialakítását célzó stratégiai programjában való felhasználásra szántak; |
| --- | --- |

2.

| 3. | javaslatokat beépíti az Európai Bizottság Digitális Európa munkaprogramjának stratégiai iránymutatásaiba, amelyek a 2021 és 2022 közötti időszakra meghatározzák a program alá tartozó munkaprogramok és konkrét finanszírozási igények tartalmát; előmozdítja a Digitális Európa program beruházási prioritásait – nagy teljesítményű számítástechnika, mesterséges intelligencia, kiberbiztonság, fejlett digitális készségek, valamint a digitális technológiák minél szélesebb körű alkalmazásának támogatása a társadalom különböző szektoraiban; |
| --- | --- |

3.

A társadalmi kihívások kezelése digitális megoldásokkal

| 4. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az új Európai Bizottság politikai prioritásai kiemelik a határokon átnyúló technológiák, például a mesterséges intelligencia és a platformgazdaság előmozdításának szükségességét, de nem helyeznek kellő hangsúlyt az inkluzív digitális egységes piacra; |
| --- | --- |

4.

| 5. | hangsúlyozza, hogy a digitális egységes piac fenntartható sikeréhez fontos, hogy az Európai Unió egész területén minden polgár részesüljön annak előnyeiből; |
| --- | --- |

5.

| 6. | támogatja az Európai Bizottságnak az ambiciózus Digitális Európa programra vonatkozó javaslatát, amelynek azonban – a program által finanszírozott regionális digitális innovációs központok hálózata révén – az egész Európai Unióra ki kell terjednie annak érdekében, hogy amennyire csak lehet, mindenki élvezhesse az információcsere, az egymástól való tanulás és a régióközi partnerségek kialakításának előnyeit; |
| --- | --- |

6.

| 7. | úgy véli, hogy a digitális gazdasághoz való hozzáférés és a benne való aktív részvétel kulcsfontosságú lesz a sikeres helyi és regionális fejlődés szempontjából; |
| --- | --- |

7.

| 8. | úgy véli, hogy a „digitális kohézió” fontos új dimenzióval egészíti ki az EU-szerződésben meghatározott hagyományos „gazdasági, társadalmi és területi kohézió” fogalmát. Az RB ezért nyílt vitát javasol arról, hogy a digitalizációnak milyen szerepe lesz az Európai Unión belüli „kohézió” elősegítésében. Ennek célja, hogy megoldást keressünk olyan társadalmi kihívásokra, mint a demográfiai kihívások, az éghajlatváltozás vagy a változó munkakörnyezet, úgy, hogy senki, illetve egyetlen régió se maradjon le, és a vállalkozást is ösztönözzük; |
| --- | --- |

8.

| 9. | üdvözli az Európai Bizottság jelenségalapú megközelítését, amely irányt ad a kutatás és az innováció számára a globális kihívások kezelése terén. A digitális technológiák kulcsszerepet játszanak az uniós tagállamok azon törekvésében, hogy kezeljék azokat a jelentős társadalmi kihívásokat, amelyekkel a helyi és regionális önkormányzatok EU-szerte szembesülnek például az éghajlatváltozás, a demográfiai változások és a munkaerőpiaci változások kapcsán; |
| --- | --- |

9.

| 10. | külön kiemeli, hogy a meglévő és kialakulóban lévő technológiák nagy lehetőségeket tartogatnak az állami szektor számára az adminisztratív terhek és a pazarlás csökkentése, a hatékonyság gyorsabb javítása és a társadalmi kihívások új megoldásainak biztosítása terén; |
| --- | --- |

10.

| 11. | támogatja azt az európai jövőképet, amelyben a digitális technológiák, az innováció és a mesterséges intelligencia versenyképes munkahelyeket, jobb egészséget, jobb életminőséget és jobb közszolgáltatásokat, valamint a nemzetközi tudásáramlatokhoz való hozzáférést biztosíthatnak valamennyi európai polgár számára; |
| --- | --- |

11.

| 12. | az EU valamennyi kormányzati szintje közötti erős európai együttműködésre szólít fel annak érdekében, hogy a városok és a közösségek könnyebben kiaknázhassák a polgárközpontú digitalizáció előnyeit, mindeközben javítva és bővítve is azt; |
| --- | --- |

12.

| 13. | megjegyzi, hogy uniós politika szempontjából létfontosságú az innovatív ökoszisztémák létrehozásába való beruházás és az innováció fokozása a kulcsfontosságú technológiák terén – ilyen például a mesterséges intelligencia, a dolgok internete és az 5G az EU összes településén és régiójában; továbbá kulcsfontosságú lehetőségnek tartja a vonatkozó uniós alapok által finanszírozott regionális intelligens szakosodási stratégiákat; |
| --- | --- |

13.

| 14. | fontosnak tartja, hogy a régiók lehetőséget kapjanak arra, hogy értékeljék a meglévő központok helyzetét a digitális innovációs központok esetében megkövetelt kritériumok és jövőbeli feladatok tekintetében. Annak érdekében, hogy a kkv-k és a települések valóban kihasználhassák a központok szakértelmét, a központoknak és hálózatuknak hatékonyan kellene működniük, és magas szintű tudáson és szolgáltatáson kellene alapulniuk. A regionális és tematikus lefedettség, valamint a régió iskoláival és felsőoktatási intézményeivel és a regionális ökoszisztémákkal való együttműködés fontos a célkitűzés sikeréhez; |
| --- | --- |

14.

| 15. | hangsúlyozza, hogy az egész Unióban elő kell mozdítani a digitális innovációs központok hálózatát azzal a céllal, hogy minden (NUTSII) régióban legyen egy központ, méghozzá a Digitális Európa program támogatásával; |
| --- | --- |

15.

| 16. | megjegyzi, hogy Európa erősségét jelentené, ha azonosítani tudná a mesterséges intelligenciában rejlő lehetőségeket és össze tudná azokat hangolni az etikai kérdésekkel. Az európai alapértékek jó lehetőségeket adnak arra, hogy összehangoljuk a demokráciát és az emberi jogokat a mesterséges intelligenciával. A mesterséges intelligencia etikai iránymutatásokat és jogi keretet kíván meg; |
| --- | --- |

16.

| 17. | hangsúlyozza, hogy a helyi és regionális önkormányzatoknak széles körű együttműködésben kell részt venniük a közigazgatások átjárhatóságának, valamint a közszolgáltatások nyújtásának javítása érdekében. A határokon átnyúló infrastruktúrák, az átjárhatóság és a közös szabványok fejlesztése a Digitális Európa program egyik olyan eleme, amely valódi európai hozzáadott értéket jelenthet. A nagy európai, nemzeti és regionális infrastruktúrák összekapcsolódásának folytatódnia kell. Ennek érdekében kéri, hogy az ISA2 (az európai közigazgatások közötti átjárhatósági eszközök) program 2020 után is folytatódjon; |
| --- | --- |

17.

A helyi és regionális önkormányzatok befolyásának növelése

| 18. | emlékeztet arra, hogy a városoknak és a régióknak Európa-szerte és mérettől függetlenül részt kell venniük az európai digitális átalakulásban. A régióknak és településeknek döntéseket kell hozniuk az adminisztratív újraértékelésről, a műszaki infrastruktúráról, a szolgáltatásokról és az adatpolitikáról. A Digitális Európa programnak a magas szintű digitális készségek kifejlesztését célzó ágazatspecifikus képzési programokat kell biztosítania a helyi és regionális közigazgatási alkalmazottak számára; |
| --- | --- |

18.

| 19. | támogatja a Eurocities szervezet következő, „Collaborate, Empower, Sustain” című nyilatkozatát arról, hogy az európai városok és közösségek egyesítsék erőiket a digitális átalakulás elősegítése érdekében, célja pedig az, hogy előmozdítsák az EU valamennyi kormányzati szintje közötti szoros együttműködést annak érdekében, hogy a városok és közösségek jobban ki tudják használni a polgárközpontú digitalizációt, tovább javítva és bővítve azt; |
| --- | --- |

19.

| 20. | osztja a Eurocities azon nézetét, hogy a városok és a települések a legalkalmasabbak a digitális megoldások tesztelésére, mivel így biztosítható az érdekcsoportok összehangolt részvétele és a polgárok aktív bevonása; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ösztönzi a helyi és regionális önkormányzatokat, hogy mozdítsák elő a különféle kormányzati szintek, valamint az ipari, munkaadói és szakszervezetek közötti párbeszédet az egyre inkább digitalizált munkakörnyezetben kívánatos munkakörülményekről és -feltételekről és a munkavállalók jogairól, és vizsgálják felül az uniós tagállamok foglalkoztatáspolitikáit, hogy azok megfeleljenek a legújabb technológiai kihívásoknak; |
| --- | --- |

21.

| 22. | megjegyzi, hogy a természeti erőforrásokkal való ellátás biztosítása és a szénlábnyom csökkentése a fenntartható fejlődés sarokpontjai. A fenntartható fejlődés felgyorsítható digitalizációval és intelligens megoldások bevezetésével az üzleti és a mindennapi életben, valamint a közszolgáltatások, különösen a közlekedés és az energiahatékonyság területén; |
| --- | --- |

22.

| 23. | sürgeti a regionális és helyi szereplőket, hogy minél többször nyílt forráskódú licenceket használjanak. A helyi önkormányzatok megbízásából készült szoftvereket és szoftverelemeket elvileg olyan szoftverlicenc alapján kellene készíttetni, melynek értelmében a megrendelőnek jogában áll, hogy a terméket szándékainak és szükségleteinek megfelelően saját maga vagy harmadik fél szerkessze, fejlessze és terjessze. Ez ösztönzőleg hat az ökoszisztémák valódi kialakulására és a nyílt, tudásalapú versenyre. Ráadásul a nyílt forráskódú projektekben kifizetett tiszteletdíjakat többnyire helyi és regionális szereplők, nem pedig EU-n kívüli szereplők kapják meg. Az újrahasználható megoldások növelik a bizalmat és biztosítják az átláthatóságot, ami javíthatja a polgárok általi elfogadottságot; |
| --- | --- |

23.

| 24. | úgy véli, hogy az átjárható közszolgáltatások összefüggésében a közigazgatások által feldolgozott digitális információkat nyílt specifikációk/szabványok szerint lehetne létrehozni, és nyílt adatokként lehetne hozzáférhetővé tenni újrafelhasználás céljából, kivéve, ha konkrét korlátozások vonatkoznak rájuk (például a személyes adatok védelme, a titoktartás vagy a szellemi tulajdonjogok tekintetében) (2). Ezért egyetért azzal, hogy egyenlő versenyfeltételeket kell biztosítani a nyílt forráskódú szoftverek számára, és aktív és érdemi figyelmet kell mutatni a nyílt forráskódú szoftverek használata iránt, figyelembe véve a megoldás tulajdonlásának teljes költségét (3), előnyben részesítve ugyanakkor a nyílt specifikációkat; |
| --- | --- |

24.

| 25. | támogatja a Tartalmak, Technológiák és Kommunikációs Hálózatok Főigazgatósága (DG CNECT) által a 2019-es digitális közgyűlésen tett javaslatot, hogy a digitális gazdaság és társadalom fejlettségét mérő, nemzeti szinten évente elkészített mutató (DESI) mellett dolgozzák ki az azt kiegészítő „helyi DESI-indexet”; javasolja, hogy a mutató koncepciójának kidolgozása érdekében a DG CNECT, a Régiók Európai Bizottsága, az ESPON (Európai Területfejlesztési és Kohéziós Megfigyelő Hálózat) program és egyéb kezdeményezések és intézmények alakítsanak ki szoros együttműködést, és hogy a DG CNECT a nemzeti DESI-index mellett ezt a mutatót is évente készítse el; |
| --- | --- |

25.

| 26. | úgy véli, hogy a helyi DESI-index fontos eszköz a területi hatások, valamint a jövőbeli uniós politikák irányításának értékelésére a digitális integráció erősítése és a digitális egyenlőtlenségek sajátos kihívásainak azonosítása érdekében. Az RB hangsúlyozza, hogy a helyi DESI-index az európai városok és régiók számára is hasznos lenne a közös kihívások és sikeres gyakorlatok azonosítása, valamint az egymástól való tanulás és a városok és régiók közötti együttműködés előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

26.

| 27. | a WIFI4EU kezdeményezéssel kapcsolatos pozitív tapasztalatok alapján azt javasolja, hogy dolgozzanak ki hasonló, könnyen alkalmazható kezdeményezéseket, amelyek nem rónak túl nagy adminisztratív terheket a kedvezményezettekre. Egy hasonló utalványrendszert lehetne bevezetni a helyi szintű digitális auditok esetében, amelynek keretében a részt vevő helyi önkormányzatok utalványt kapnának a közösségen belüli digitális szolgáltatások elérhetőségének és minőségének előzetes értékeléséhez, melynek megállapításait alapul vennék az önkormányzati és a helyi polgárokkal folytatott vitákban. Ezeket az auditjelentéseket arra is fel kellene használni, hogy eligazítást nyújtsanak a más helyi önkormányzatok hasonló kezdeményezéseivel való együttműködéshez, és szükség esetén további uniós támogatáshoz való hozzáféréshez; |
| --- | --- |

27.

| 28. | hangsúlyozza, hogy a digitális átalakulást az EU-ban a fenntartható, versenyképes és emberközpontú adatgazdaságra kell alapozni, melynek pedig jó minőségű adatokra, valamint az egyének jogainak és magánéletének tiszteletben tartására kell épülnie. Az Európai Uniónak ki kellene alakítania egy globális megközelítést és létre kellene hoznia egy, az adatkormányzásra vonatkozó keretet – az adatokat közjavaknak, valamint a demokrácia és a helyi fejlesztés forrásainak tekintve –, valamint irányadó elveket az adatokkal kapcsolatos következetlenség és a széttagoltság leküzdése érdekében; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kéri, hogy fokozzák a személyes adatok védelmét, megoldva mindenekelőtt az általános adatvédelmi rendelet általános érdekű területeken való alkalmazásának kérdését, és hangsúlyozza, hogy szükség van a területi szintű „általános érdekű adatok” európai definíciójára; |
| --- | --- |

29.

| 30. | hangsúlyozza, hogy foglalkozni kell az adatok kritikus kérdésével, részben magukat az adatokat tekintve, részben pedig a mesterséges intelligencia kontextusában, illetve azzal, hogy a helyi és regionális önkormányzatok miként kezelik az adatokat. Az RB a bevált gyakorlatok cseréjének megkönnyítésével, valamint a személyes és közadatok helyi és regionális önkormányzatok általi kezelésével kapcsolatos megfontolások alaposabbá tételével tudna hozzájárulni ehhez. Az RB kiemeli továbbá a nyílt adatoknak mint demokratikus elemeknek és a polgári kötelezettségvállalás újjáélesztése egyik forrásának szerepét a digitális innovációk különböző térségekben való elterjesztésében. Ugyanakkor kéri, hogy komolyan gondolkodjanak el az adatforgalom elvein, tekintve azokat a kihívásokat, amelyek a digitális óriáscégek kapcsán az általános érdekű adatok védelme és szuverenitása terén jelentkeznek; |
| --- | --- |

30.

Középpontban a polgárok

| 31. | minden kormányzati szintet arra kér, hogy törekedjenek a polgárok bevonására és beleszólási lehetőségeik bővítésére a digitalizáció összefüggésében, és tegyék lehetővé számukra az új digitális megoldások közös létrehozásában való részvételt a polgárok különféle igényeinek kielégítése érdekében, különösen az intelligensebb városokkal és közösségekkel kapcsolatos projektek keretében. A technológiavezérelt termékfejlesztés helyett a figyelmet az emberközpontú technikák, szolgáltatások és termékek fejlesztésére kell fordítani, beleértve a felhasználóközpontú tervezést, a különböző szereplők általi közös fejlesztést és a gyors kísérleti projekteket; |
| --- | --- |

31.

| 32. | hangsúlyozza, hogy a digitalizáció kapcsán fontos a bizalom, amely nélkül nem lehet elektronikus közszolgáltatásokat fejleszteni vagy a szükséges védelmet biztosítani a fogyasztók számára; |
| --- | --- |

32.

| 33. | hangsúlyozza, hogy a digitális kihívások kezelése és a helyi önkormányzatok digitális óriáscégekkel szembeni autonómiájának kiépítése érdekében a közszférában megfelelő helyi kapacitásokat kell kialakítani. Ha helyi állami és civil társadalmi platformokat hozunk létre többek közt digitális képzés nyújtására, az egy lépés a helyes irányba; |
| --- | --- |

33.

| 34. | rámutat arra, hogy bár a digitális technológiák új lehetőségeket teremtenek a polgárok számára a kapcsolattartásra és az információk terjesztésére, új kockázatokkal is járnak. Ilyenek például a kibertámadások és a csalás, az információlopás, a polgári szabadságjogok és az állami fellépés veszélyeztetése – különösen helyi szinten – és a demokráciáink destabilizálására irányuló kísérletek. A kiberbiztonságba történő beruházás alapvetően fontos, mivel a bizalom és a tudatosság képezik a digitális Európa mindenki számára történő építésének alapját; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kiemeli a mesterséges intelligenciában való jártasság fontosságát annak érdekében, hogy a polgárok részt vehessenek a mesterséges intelligenciáról szóló társadalmi vitákban, és kritikusan viszonyuljanak az azzal kapcsolatos állításokhoz; |
| --- | --- |

35.

| 36. | hangsúlyozza a fogyasztóvédelem fontosságát a digitális szolgáltatások tekintetében. A hatályos szabályok ismerete és betartásuk felügyelete javíthatja a polgárok igazságszolgáltatáshoz való jogának érvényesülését, és növelheti az e-kereskedelembe vetett bizalmukat. Például a digitális szolgáltatásokról szóló tervezett jogszabály (Digital Services Act) várhatóan javítja majd a helyzetet; |
| --- | --- |

36.

| 37. | emlékeztet arra, hogy 2017-ben az EU lakosságának 43 %-a nem rendelkezett kellő digitális készségekkel (4), és csupán minden ötödik vállalat jelentette, hogy ikt-képzést kínált alkalmazottai számára (5). A Régiók Bizottsága hangsúlyozza, hogy a helyi és regionális szereplőknek biztosítaniuk kellene, hogy a digitális készségeket az oktatás minden szintjén, a kisgyermekkortól a szakmai vagy tudományos minősítést adó képzésig és az egész életen át tartó tanulás szerves részeként szisztematikusan fejlesszék, a Lakossági Digitális Kompetenciakeret (DigComp) és a digitális készségekre vonatkozó más hasonló referenciakeretek alkalmazásával. Az RB hangsúlyozza, hogy a digitális oktatásnak egyúttal a kritikus gondolkodásra való képességet is fejlesztenie kell, hogy a digitális technológiát használók kevésbé legyenek passzívak a tartalomfogyasztást illetően, és hogy képesek legyenek a digitális technológiák szociális célú használatának racionális megközelítésére; |
| --- | --- |

37.

| 38. | kéri a digitális készségek fejlesztésére irányuló, formális oktatáson kívüli bevált gyakorlatok megosztását, különösen szem előtt tartva a kiszolgáltatott helyzetű csoportokat, többek között a digitális készségekkel kapcsolatos kezdeményezések – például az európai programozási hét, a biztonságosabb internet napja, a digitális készségekkel és munkahelyekkel foglalkozó koalíció, valamint az Europass önéletrajz-szerkesztő – jobb felhasználása révén; |
| --- | --- |

38.

| 39. | hangsúlyozza, hogy a digitális átállás átalakítja a munkamódszereket, a munkafeladatokat és a szakmákat, és bizonyos munkahelyeket elkerülhetetlenül feleslegessé is tesz, ami megköveteli, hogy az állami szektor és a vállalkozások képesek legyenek megújulni és átképezni a munkaerőt. Számos intézkedésre és mechanizmusra van szükség a dolgozó emberek készségeinek folyamatos fejlesztéséhez; |
| --- | --- |

39.

| 40. | hangsúlyozza, hogy a hozzáférhető online közszolgáltatásoknak és mobilalkalmazásoknak olyanoknak kell lenniük, hogy bármiféle sérülés vagy fogyatékosság ellenére is minden felhasználó minden körülmények között használni tudja őket. Az akadálymentesítési irányelvet haladéktalanul és maradéktalanul végre kell hajtani; |
| --- | --- |

40.

| 41. | emlékeztet arra, hogy a digitalizáció hozzáférhetőbbé teszi a közszolgáltatásokat azok számára, akik képesek és hajlandóak használni az internetet. Ugyanakkor a digitalizáció kihívásnak bizonyulhat azok számára, akiknek a leginkább szükségük lehet a digitális szolgáltatásokra, és ezzel növeli a digitális egyenlőtlenség veszélyét. A helyi önkormányzatoknak ezért nyomon kell követniük a digitális egyenlőtlenség alakulását, és megoldásokat kell keresniük a digitális kirekesztés megelőzésére; |
| --- | --- |

41.

| 42. | kéri, hogy a nemek közötti egyenlőség szempontját a digitalizációval kapcsolatos összes intézkedésben vegyék figyelembe. Üdvözli a „Digital4Her” nyilatkozathoz hasonló kezdeményezéseket, melyeknek célja, hogy előmozdítsák a nők technológiai ágazatokban való elhelyezkedését; |
| --- | --- |

42.

Infrastruktúra

| 43. | hangsúlyozza, hogy minden uniós polgárnak joga van az összeköttetéshez, amely lehetővé teszi számukra a digitális társadalomban való részvételt, és hozzáférést biztosít a digitális szolgáltatásokhoz. A beágyazott és mindenütt jelen lévő digitális infrastruktúra lehetővé teszi, hogy tartózkodási helyétől függetlenül mindenki élvezhesse a digitális korszak előnyeit. Az uniós politikának a jövőben arra kell törekednie, hogy csökkentse a szélessávú hálózatok telepítésének és használatának költségeit a helyi önkormányzatok területein, függetlenül azok méretétől és népsűrűségétől; |
| --- | --- |

43.

| 44. | rámutat, hogy a digitális infrastruktúrák kialakítása a legkülső régiókban nehézségekbe ütközik a természetes korlátok és az ilyen régiók európai kontinenstől való távolsága miatt. Ezért hangsúlyozza, hogy biztosítani kell, hogy ezek a régiók a többi európai régióhoz, köztük a távoli régiókhoz hasonlóan teljes mértékben jogosultak legyenek az összekapcsoltságra; |
| --- | --- |

44.

| 45. | hangsúlyozza, hogy a digitális szolgáltatások és az e-ügyintézés nagy sebességű és szakadozásmentes szélessávú internetkapcsolatot igényel, amelynek olyan területeken is elérhetőnek kell lennie, ahol a jelenlegi kereskedelmi feltételek nem kedveznek az összeköttetés kiépítésének. Az üvegszálas hálózatok építésekor előnyben kell részesíteni a „nyílt hozzáférés” modellt, melynek keretében a hálózat tulajdonosa – például egy regionális szövetkezet – valamennyi érdekelt gazdasági szereplőnek engedélyezi, hogy szolgáltatásokat nyújtson a végfelhasználók részére. A meglévő optikai hálózatokat meg kell nyitni a verseny előtt; |
| --- | --- |

45.

| 46. | üdvözli a Digitális Európa programhoz tartozó beruházásokat az olyan fejlett, nagy kapacitású digitális infrastruktúrákba, mint az 5G hálózatok, mert ezek elengedhetetlenek a digitális szolgáltatások és technológiák Európa-szerte történő elérhetővé tételéhez. Az RB úgy véli, hogy ebben az összefüggésben a szélessáv kulcsszerepet fog játszani az innovatív és versenyképes digitális szolgáltatások fejlesztésében, feltéve, hogy az 5G gyors szabványosítása biztosítani tudja a távközlési hálózatok kölcsönös átjárhatóságát; |
| --- | --- |

46.

| 47. | hangsúlyozza, hogy Európában megbízható, nagy sebességű adatkapcsolatra van szükség, nemcsak a digitális szolgáltatások és az adatgazdaság támogatása, hanem annak érdekében is, hogy maximálisan ki lehessen használni a fejlett technológiákban rejlő potenciált olyan területeken, mint az automatizálás és az intelligens gazdálkodás. Az intelligens és interoperábilis rendszerekhez és szolgáltatásokhoz használt kommunikációs technológiák esetében támogatni kell a technológiasemlegesség elvét; |
| --- | --- |

47.

Finanszírozás és szinergiák más uniós szakpolitikákkal

| 48. | kéri, hogy az új Digitális Európa program biztosítson elegendő forrást a készségekre, a nagy teljesítményű számítástechnikára, az innovációs központokra és a mesterséges intelligenciával összefüggő technológiák bevezetésének felgyorsítására; |
| --- | --- |

48.

| 49. | javasolja, hogy a Digitális Európa programot az általa finanszírozott, regionális digitális innovációs központok kiterjedt hálózatain keresztül hajtsák végre, amelyek segítségével a fentieket határozottan be kell építeni a társadalom valamennyi szegmensét megcélzó (az esb-programokból finanszírozott) regionális digitális stratégiákba; |
| --- | --- |

49.

| 50. | fontosnak tartja, hogy a Digitális Európa program és más, digitális intézkedéseket magukban foglaló európai programok – például az Európai horizont, az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz és az ESZA+ – a lehető legegyértelműbbek legyenek és minél jobban kiegészítsék egymást, elkerülve az átfedéseket és szinergiákra törekedve. |
| --- | --- |

50.

Kelt Brüsszelben, 2019. október 9-én.

a Régiók Európai Bizottsága

elnöke

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  COR-2019-03082-00-00-TCD-TRA.

1

(2)  New European Interoperability Framework- Promoting seamless services and data flows for European public administrations (https://ec.europa.eu/isa2/sites/isa/files/eif_brochure_final.pdf).

2

(3)  Lásd ugyanott.

3

(4)  DESI 2019.

4

(5)  Enterprises providing training to their personnel to develop their ICT skills, 2017.

5

---