# Službeni list C 91I/2020

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 091I |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 63.20. ožujka 2020. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 091I

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 63.20. ožujka 2020.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | II.   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2020/C 91 I/01 | Kominkacija Komisije Privremeni okvir za mjere državne potpore u svrhu podrške gospodarstvu u aktualnoj pandemiji covida-19 | 1 |
| 2020/C 91 I/02 | Kominkacija Komisije Smjernice za države članice koje se odnose na Provedbenu uredbu Komisije (EU) 2020/402 o uvođenju obveze predočenja odobrenja u slučaju izvoza određenih proizvoda, kako je posljednji put izmijenjena Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/426 | 10 |

Sadržaj

Stranica

II.   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2020/C 91 I/01

Kominkacija Komisije Privremeni okvir za mjere državne potpore u svrhu podrške gospodarstvu u aktualnoj pandemiji covida-19

1

2020/C 91 I/02

Kominkacija Komisije Smjernice za države članice koje se odnose na Provedbenu uredbu Komisije (EU) 2020/402 o uvođenju obveze predočenja odobrenja u slučaju izvoza određenih proizvoda, kako je posljednji put izmijenjena Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/426

10

---

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

II. Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 20.3.2020 | HR | Službeni list Europske unije | CI 91/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2020

HR

Službeni list Europske unije

CI 91/1

---

KOMINKACIJA KOMISIJE

Privremeni okvir za mjere državne potpore u svrhu podrške gospodarstvu u aktualnoj pandemiji covida-19

(2020/C 91 I/01)

1.   PANDEMIJA COVIDA-19, POSLJEDICE ZA GOSPODARSTVO I POTREBNE PRIVREMENE MJERE

1.1.   Pandemija covida-19 i njezine posljedice za gospodarstvo

| 1. | Pandemija covida-19 ozbiljna je javnozdravstvena kriza koja pogađa građane i društva, a zaraženih ima u svim državama članicama Unije. To je i snažan udar na svjetsko i europsko gospodarstvo pa je koordinirana gospodarska intervencija država članica i institucija Unije od presudne važnosti za ublažavanje posljedica za gospodarstvo Unije. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Gospodarstvo je višestruko izloženo tom udaru. Tu su i udar na opskrbu uzrokovan poremećajem u lancima opskrbe, udar na potražnju uzrokovan smanjenom potražnjom potrošača, negativan učinak neizvjesnosti na planove ulaganja te učinak ograničene likvidnosti na poduzeća. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Raznim mjerama ograničavanja koje su države članice donijele, kao što su mjere društvenog udaljavanja, ograničenja putovanja, karantene i zatvaranja, trebalo bi, koliko god je to moguće, skratiti i ograničiti trajanje udara. Te mjere imaju trenutačan učinak na potražnju i ponudu i pogađaju poduzeća i zaposlenike, osobito u zdravstvu, turizmu, kulturi, maloprodaji i prometu. Osim izravnih posljedica na mobilnost i trgovinsku razmjenu, pandemija covida-19 sve više utječe i na poduzeća u svim sektorima, mala, srednja i velika. Posljedice se osjete i na svjetskim financijskim tržištima, osobito zbog likvidnosti. Te posljedice nije moguće ograničiti na jednu državu članicu, one će narušiti gospodarstvo Unije u cjelini. |
| --- | --- |

3.

| 4. | U izvanrednim okolnostima uzrokovanim pandemijom covida-19 poduzeća svih vrsta mogla bi se naći u situaciji ozbiljnog manjka likvidnosti. Solventna i nešto manje solventna poduzeća mogla bi iskusiti iznenadni manjak ili čak nedostupnost likvidnih sredstava, Mala i srednja poduzeća posebno su izložena riziku. Zato bi to kratkoročno i srednjoročno moglo ozbiljno utjecati na gospodarsko stanje brojnih zdravih poduzeća i na njihove zaposlenike, uz dugoročne posljedice po njihov opstanak. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Banke i drugi financijski posrednici imaju ključnu ulogu u ublažavanju posljedica pandemije covida-19 jer održavaju dotok kredita u gospodarstvo. Dođe li do ozbiljnog ograničenja dotoka kredita, gospodarska će se aktivnost naglo usporiti jer će poduzeća teško moći plaćati dobavljače i zaposlenike. Zato je primjereno da države članice mogu poduzeti mjere kojima će kreditne institucije i druge financijske posrednike potaknuti da kontinuirano ostvaruju svoju ulogu i nastave podupirati gospodarske aktivnosti u Uniji. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Potpora država članica poduzećima na temelju članka 107. stavka 3. točke (b) UFEU-a i ove Komunikacije, koja se dodjeljuje uz posredovanje banaka kao financijskih posrednika, izravna je pomoć tim poduzećima. Cilj takve potpore nije očuvanje ili obnova održivosti, likvidnosti ili solventnosti banaka. Jednako tako, cilj potpore država članica bankama na temelju članka 107. stavka 2. točke (b) UFEU-a radi nadoknade izravne štete nastale zbog pandemije covida-19 (1) nije očuvanje ili obnova održivosti, likvidnosti ili solventnosti institucije ili subjekta. Zato se takva potpora neće smatrati izvanrednom javnom financijskom potporom u skladu s Direktivom 2014/59/EU Europskog parlamenta i Vijeća (Direktiva o oporavku i sanaciji banaka) (2) ni Uredbom 806/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (Uredba o jedinstvenom sanacijskom mehanizmu) (3), niti će se ocjenjivati u skladu s pravilima o državnim potporama (4)koja se primjenjuju na bankarski sektor (5). |
| --- | --- |

6.

| 7. | Ako bankama zbog pandemije covida-19 zatreba izravna potpora u obliku dokapitalizacije ili umanjenja vrijednosti imovine, ocijenit će se ispunjava li određena mjera uvjete iz Direktive o oporavku i sanaciji banaka, članka 32. stavka 4. točke (d) podtočke i., ii. ili iii. Kad bi se ispunili potonji uvjeti, ne bi se smatralo da će banka koja prima takvu izravnu potporu propasti ni vjerojatno propasti. Smatrat će se da su takve mjere kojima se rješavaju problemi povezani s pandemijom covida-19 obuhvaćene točkom 45. Komunikacije o bankarstvu iz 2013. (6), u kojoj je utvrđena iznimka od zahtjeva da teret snose i dioničari i vjerovnici podređenog duga. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Poduzećima možda ne prijeti samo manjak likvidnosti, nego bi mogla pretrpjeti i znatnu štetu zbog pandemije covida-19. Pandemija covida-19 po prirodi je izvanredno stanje, što znači da se takve štete nisu mogle predvidjeti, da su znatne i zato dovode poduzeća u stanje čiji se uvjeti znatno razlikuju od uobičajenih tržišnih uvjeta poslovanja. Čak se i zdrava poduzeća, dobro pripremljena na uobičajene rizike poslovanja, mogu u ovim izvanrednim okolnostima naći u teškoćama koje bi zbog svojih razmjera mogle ugroziti njihovu održivost. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Pandemija covida-19 nosi rizik ozbiljnog pada koji utječe na cijelo gospodarstvo Unije, pogađa poduzeća, radna mjesta i kućanstva. Potrebnu državnu potporu treba dobro usmjeriti kako bi se osigurala dovoljna likvidnost na tržištima, ublažila šteta nastala za zdrava poduzeća i očuvao kontinuitet ekonomske aktivnosti za vrijeme i nakon pandemije covida-19. Budući da je proračun EU-a ograničen, glavni odgovor mora doći iz proračunâ država članica. Pravila EU-a o državnim potporama državama članicama omogućuju da poduzmu brze i učinkovite mjere za potporu građanima i poduzećima, posebno malim i srednjim, koja se suočavaju s gospodarskim poteškoćama zbog pandemije covida-19. |
| --- | --- |

9.

1.2.   Bliska europska koordinacija nacionalnih mjera potpore

| 10. | Ciljanom i proporcionalnom Unijinom kontrolom državnih potpora osigurava se učinkovitost nacionalnih mjera potpore u smislu pomoći pogođenim poduzećima za vrijeme pandemije covida-19, ali i omogućuje oporavak nakon sadašnje krize, imajući na umu važnost ostvarivanja usporedne zelene i digitalne tranzicije u skladu s Unijinim ciljevima. Jednako tako, Unija kontrolom državnih potpora sprečava rascjepkavanje unutarnjeg tržišta i osigurava stabilnost jednakih uvjeta. Integritet unutarnjeg tržišta pridonijet će i bržem oporavku. Izbjeći će se i štetna natjecanja u subvencijama jer u takvim natjecanjima, nauštrb kohezije unutar Unije, bogatije države članice mogu potrošiti više od siromašnijih susjeda. |
| --- | --- |

10.

1.3.   Potreba za primjerenim mjerama državne potpore

| 11. | U okviru općih nastojanja država članica da ublaže posljedice pandemije covida-19 na svoje gospodarstvo, u ovoj Komunikaciji utvrđuju se mogućnosti koje države članice imaju na temelju pravila Unije za osiguravanje likvidnosti i pristupa financiranju poduzećima koja se u ovom razdoblju suočavaju s iznenadnim manjkom, posebno MSP-ovima, kako bi im se omogućio opravak od trenutačne situacije. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Komisija je u Komunikaciji o koordiniranom gospodarskom odgovoru na pandemiju covida-19 od 13. ožujka 2020. (7) utvrdila različite mogućnosti koje su na raspolaganju državama članicama, a koje nisu obuhvaćene kontrolom državnih potpora Unije i koje se mogu provesti bez uključivanja Komisije. To uključuje mjere koje se primjenjuju na sva poduzeća u pogledu subvencija za plaće, obustave plaćanja poreza na dobit i poreza na dodanu vrijednost ili doprinosa za socijalno osiguranje, ili financijsku potporu koja se dodjeljuje izravno potrošačima za otkazane usluge ili neiskorištene karte za koje dotični subjekti ne vraćaju novac. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Države članice mogu donijeti i mjere potpore u skladu s Uredbom o općem skupnom izuzeću (8), bez uključivanja Komisije. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Osim toga, na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) UFEU-a i kako je dodatno utvrđeno u Smjernicama o državnim potporama za sanaciju i restrukturiranje, države članice mogu Komisiji prijaviti mjere potpore za ispunjavanje ozbiljnih potreba za likvidnošću i potporu poduzećima koja su u financijskim poteškoćama, među ostalim i ako je do toga došlo ili ako im se situacija pogoršala zbog pandemije covida-19 (9). |
| --- | --- |

14.

| 15. | Osim toga, na temelju članka 107. stavka 2. točke (b) UFEU-a države članice mogu nadoknaditi štetu koja je nastala zbog pandemije i izravno je njome uzrokovana poduzećima u sektorima koji su posebno pogođeni pandemijom (npr. promet, turizam, kultura, ugostiteljstvo i maloprodaja) i/ili organizatorima otkazanih događanja. Države članice mogu prijaviti takve mjere za nadoknadu štete i Komisija će ih izravno ocijeniti na temelju članka 107. stavka 2. točke (b) UFEU-a. (10) Načelo jednokratne dodjele (11) iz Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje ne primjenjuje se na potporu koju Komisija ocijeni spojivom s unutarnjim tržištem na temelju članka 107. stavka 2. točke (b) UFEU-a jer potonja vrsta potpore nije „potpora za sanaciju, potpora za restrukturiranje ili privremena potpora za restrukturiranje” u smislu točke 71. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje. Države članice mogu stoga na temelju članka 107. stavka 2. točke (b) UFEU-a isplatiti naknadu za štetu izravno uzrokovanu pandemijom covida-19 poduzećima koja su već dobila potporu u skladu sa Smjernicama o potporama za sanaciju i restrukturiranje |
| --- | --- |

15.

| 16. | Kao dopunu prethodno navedenim mogućnostima Komisija u ovoj Komunikaciji utvrđuje dodatne privremene mjere državne potpore koje smatra spojivima na temelju članka 107. stavka 3. točke (b) UFEU-a, koje se mogu vrlo brzo odobriti nakon što ih prijavi predmetna država članica. Osim toga, i dalje je moguće obavješćivanje o alternativnom pristupu – programima potpora i pojedinačnim mjerama. Cilj je ove Komunikacije utvrditi okvir kojim se državama članicama omogućuje otklanjanje poteškoća s kojima se poduzetnici trenutačno suočavaju, a istovremeno održati cjelovitost unutarnjeg tržišta Unije i osigurati ravnopravno tržišno natjecanje. |
| --- | --- |

16.

2.   PRIMJENJIVOST CLANKA 107. STAVKA 3. TOCKE (B) UGOVORA O FUNKCIONIRANJU EUROPSKE UNIJE

| 17. | Na temelju članka 107. stavka 3. točke (b) UFEU-a Komisija može objaviti da su s unutarnjim tržištem spojive potpore „za otklanjanje ozbiljnih poremećaja u gospodarstvu neke države članice”. U tom kontekstu sudovi Unije presudili su da poremećaji moraju utjecati na cijelo gospodarstvo ili važan dio gospodarstva dotične države članice, a ne samo na jednu njezinu regiju ili dio njezina državnog područja. To je, nadalje, u skladu s potrebom strogog tumačenja svih iznimnih odredbi, kao što je članak 107. stavak 3. točka (b) UFEU-a. (12) To tumačenje Komisija dosljedno primjenjuje pri donošenju odluka. (13) |
| --- | --- |

17.

| 18. | S obzirom na to da pandemija covida-19 utječe na sve države članice i da mjere ograničavanja koje su države članice poduzele utječu na poduzeća, Komisija smatra da su državne potpore opravdane i da se tijekom ograničenog razdoblja mogu proglasiti spojivima s unutarnjim tržištem na temelju članka 107. stavka 3. točke (b) UFEU-a kako bi se nadoknadio manjak likvidnosti s kojim su suočena poduzeća i osiguralo da poremećaji koje je prouzrokovala pandemija covida-19 ne ugroze njihovu održivost, a posebno održivost MSP-ova. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Komisija u ovoj Komunikaciji utvrđuje uvjete spojivosti koje će u načelu primjenjivati na potpore koje države članice dodijele na temelju članka 107. stavka 3. točke (b) UFEU-a. Države članice stoga moraju dokazati da su mjere državne potpore koje su prijavljene Komisiji na temelju ove Komunikacije potrebne, primjerene i razmjerne za otklanjanje ozbiljnih poremećaja u gospodarstvu predmetne države članice i da se u potpunosti poštuju svi uvjeti iz ove Komunikacije. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Potpora dodijeljena u skladu s odjeljkom 3.1. može se zbrojiti s potporom iz odjeljka 3.2. ili 3.3. te s potporom dodijeljenom u skladu s odjeljkom 3.5. ove Komunikacije (14). |
| --- | --- |

20.

3.   PRIVREMENE MJERE DRZAVNE POTPORE

3.1.   Potpora u obliku izravnih bespovratnih sredstava, povratnih predujmova ili poreznih olakšica

| 21. | Osim postojećih mogućnosti na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) UFEU-a, u sadašnjim okolnostima prikladno, potrebno i namjensko rješenje mogu biti privremeni ograničeni iznosi potpore poduzećima koja su suočena s iznenadnim manjkom likvidnosti ili čak potpunom nelikvidnosti. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Komisija će takvu državnu potporu smatrati spojivom s unutarnjim tržištem na temelju članka 107. stavka 3. točke (b) UFEU-a ako su ispunjeni svi sljedeći uvjeti (posebne odredbe za primarne poljoprivredne sektore i sektore ribarstva i akvakulture utvrđene su u točki 23.:






  a. | potpora u obliku izravnih bespovratnih sredstava, povratnih predujmova, poreznih olakšica ili povoljnijih uvjeta plaćanja ne prelazi 800 000 EUR po poduzetniku; svi iznosi moraju biti bruto iznosi, tj. prije odbitka poreza ili drugih troškova; |
| --- | --- | --- |

22.

a.

potpora u obliku izravnih bespovratnih sredstava, povratnih predujmova, poreznih olakšica ili povoljnijih uvjeta plaćanja ne prelazi 800 000 EUR po poduzetniku; svi iznosi moraju biti bruto iznosi, tj. prije odbitka poreza ili drugih troškova;

| b. | potpora se dodjeljuje na temelju programa s procijenjenim iznosom sredstava; |
| --- | --- |

b.

potpora se dodjeljuje na temelju programa s procijenjenim iznosom sredstava;

| c. | potpora se može dodijeliti poduzetnicima koji nisu bili u teškoćama (u smislu Uredbe o općem skupnom izuzeću (15)) 31. prosinca 2019.; može se odobriti poduzetnicima koji nisu u teškoćama i/ili na dan 31. prosinca 2019. nisu bili u teškoćama, ali su nakon toga bili izloženi teškoćama ili su dospjeli u teškoće zbog pandemije covida-19; |
| --- | --- |

c.

potpora se može dodijeliti poduzetnicima koji nisu bili u teškoćama (u smislu Uredbe o općem skupnom izuzeću (15)) 31. prosinca 2019.; može se odobriti poduzetnicima koji nisu u teškoćama i/ili na dan 31. prosinca 2019. nisu bili u teškoćama, ali su nakon toga bili izloženi teškoćama ili su dospjeli u teškoće zbog pandemije covida-19;

| d. | potpora je dodijeljena najkasnije 31. prosinca 2020. (16); |
| --- | --- |

d.

potpora je dodijeljena najkasnije 31. prosinca 2020. (16);

| e. | potpora poduzetnicima koji djeluju u sektoru prerade i stavljanja na tržište poljoprivrednih proizvoda (17) ne uvjetuje se djelomičnom ili ukupnom isplatom primarnim proizvođačima i ne utvrđuje se na temelju cijene ili količine proizvoda kupljenih od primarnih proizvođača ili proizvoda koje su predmetni poduzetnici stavili u promet. |
| --- | --- |

e.

potpora poduzetnicima koji djeluju u sektoru prerade i stavljanja na tržište poljoprivrednih proizvoda (17) ne uvjetuje se djelomičnom ili ukupnom isplatom primarnim proizvođačima i ne utvrđuje se na temelju cijene ili količine proizvoda kupljenih od primarnih proizvođača ili proizvoda koje su predmetni poduzetnici stavili u promet.

| 23. | Odstupajući od točke 22., za sektore poljoprivrede, ribarstva i akvakulture primjenjuju se sljedeći posebni uvjeti:






  a. | potpora ne prelazi 120 000 EUR po poduzetniku koji djeluje u sektoru ribarstva i akvakulture (18) ili 100 000 EUR po poduzetniku koji djeluje u sektoru primarne proizvodnje poljoprivrednih proizvoda (19); svi iznosi moraju biti bruto iznosi, tj. prije odbitka poreza ili drugih troškova; |
| --- | --- | --- |

23.

a.

potpora ne prelazi 120 000 EUR po poduzetniku koji djeluje u sektoru ribarstva i akvakulture (18) ili 100 000 EUR po poduzetniku koji djeluje u sektoru primarne proizvodnje poljoprivrednih proizvoda (19); svi iznosi moraju biti bruto iznosi, tj. prije odbitka poreza ili drugih troškova;

| b. | iznos potpore poduzetnicima koji djeluju u sektoru primarne proizvodnje poljoprivrednih proizvoda ne smije se utvrđivati na temelju cijene ili količine proizvoda stavljenih na tržište; |
| --- | --- |

b.

iznos potpore poduzetnicima koji djeluju u sektoru primarne proizvodnje poljoprivrednih proizvoda ne smije se utvrđivati na temelju cijene ili količine proizvoda stavljenih na tržište;

| c. | potpora poduzetnicima koji djeluju u sektoru ribarstva i akvakulture ne odnosi se ni na jednu od kategorija potpora iz članka 1. točaka od (a) do (k) Uredbe Komisije (EU) br. 717/2014 (20); |
| --- | --- |

c.

potpora poduzetnicima koji djeluju u sektoru ribarstva i akvakulture ne odnosi se ni na jednu od kategorija potpora iz članka 1. točaka od (a) do (k) Uredbe Komisije (EU) br. 717/2014 (20);

| d. | ako poduzetnik djeluje u više sektora na koje se u skladu s točkama 22. a i 23. (a) primjenjuju različiti maksimalni iznosi, dotična država članica odgovarajućim sredstvima, na primjer razdvajanjem računa, osigurava da se za svaku od tih djelatnosti poštuje odgovarajuća gornja granica te da najveći mogući iznos nije veći od ukupnog; |
| --- | --- |

d.

ako poduzetnik djeluje u više sektora na koje se u skladu s točkama 22. a i 23. (a) primjenjuju različiti maksimalni iznosi, dotična država članica odgovarajućim sredstvima, na primjer razdvajanjem računa, osigurava da se za svaku od tih djelatnosti poštuje odgovarajuća gornja granica te da najveći mogući iznos nije veći od ukupnog;

| e. | primjenjuju se svi ostali uvjeti iz točke 22. (21) |
| --- | --- |

e.

primjenjuju se svi ostali uvjeti iz točke 22. (21)

3.2.   Potpora u obliku jamstava za zajmove

| 24. | Kako bi se osigurao pristup likvidnosti za poduzetnike koji su suočeni s iznenadnim manjkom sredstava, državna jamstva za zajmove u ograničenom razdoblju i iznos zajma mogu biti prikladno, nužno i ciljano rješenje u sadašnjim okolnostima. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Komisija će smatrati da su te državne potpore u obliku novih državnih jamstava za zajmove spojive s unutarnjim tržištem na temelju članka 107. stavka 3. točke (b) UFEU-a pod sljedećim uvjetima:






  a. | premije za jamstvo utvrđene su na najnižoj razini kako slijedi:








  Vrsta primatelja | Marža kreditnog rizika za zajmove s rokom dospijeća godinu dana | Marža kreditnog rizika za zajmove s rokom dospijeća 2-3 godine | Marža kreditnog rizika za zajmove s rokom dospijeća 4-6 godina |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| MSP-ovi | 25 baznih bodova | 50 baznih bodova | 100 baznih bodova |
| Velika poduzeća | 50 baznih bodova | 100 baznih bodova | 200 baznih bodova |

25.

a.

premije za jamstvo utvrđene su na najnižoj razini kako slijedi:

Vrsta primatelja

Marža kreditnog rizika za zajmove s rokom dospijeća godinu dana

Marža kreditnog rizika za zajmove s rokom dospijeća 2-3 godine

Marža kreditnog rizika za zajmove s rokom dospijeća 4-6 godina

MSP-ovi

25 baznih bodova

50 baznih bodova

100 baznih bodova

Velika poduzeća

50 baznih bodova

100 baznih bodova

200 baznih bodova

| b. | alternativno, države članice mogu, na temelju gornje tablice, prijaviti programe u kojima dospijeće, cijene i pokriće jamstva mogu biti drugačiji (npr. manje pokriće jamstva, pokriće usklađeno s duljim rokovima dospijeća); |
| --- | --- |

b.

alternativno, države članice mogu, na temelju gornje tablice, prijaviti programe u kojima dospijeće, cijene i pokriće jamstva mogu biti drugačiji (npr. manje pokriće jamstva, pokriće usklađeno s duljim rokovima dospijeća);

| c. | jamstvo je odobreno najkasnije do 31. prosinca 2020.; |
| --- | --- |

c.

jamstvo je odobreno najkasnije do 31. prosinca 2020.;

| d. | za zajmove s rokom dospijeća nakon 31. prosinca 2020., iznos glavnice ne prelazi:






  i. | dvostruke godišnje rashode za plaće korisnika (uključujući doprinose za socijalno osiguranje i trošak osoblja zaposlenog na lokaciji poduzeća, ali formalno na platnoj listi podugovarateljâ) za 2019. ili za zadnju dostupnu godinu. U slučaju poduzeća osnovanih 1. siječnja 2019. ili nakon tog datuma, maksimalni iznos zajma ne smije biti veći od procijenjenih godišnjih rashoda za plaće za prve dvije godine poslovanja ili |
| --- | --- | --- |

d.

za zajmove s rokom dospijeća nakon 31. prosinca 2020., iznos glavnice ne prelazi:

i.

dvostruke godišnje rashode za plaće korisnika (uključujući doprinose za socijalno osiguranje i trošak osoblja zaposlenog na lokaciji poduzeća, ali formalno na platnoj listi podugovarateljâ) za 2019. ili za zadnju dostupnu godinu. U slučaju poduzeća osnovanih 1. siječnja 2019. ili nakon tog datuma, maksimalni iznos zajma ne smije biti veći od procijenjenih godišnjih rashoda za plaće za prve dvije godine poslovanja ili

| ii. | 25 % ukupnog prometa korisnika ostvarenog u 2019.; ili |
| --- | --- |

ii.

25 % ukupnog prometa korisnika ostvarenog u 2019.; ili

| iii. | uz odgovarajuće obrazloženje i na temelju izjave korisnika o njegovim potrebama za likvidnošću (22), iznos zajma može se povećati da pokrije potrebe za likvidnošću od trenutka dodjele u sljedećih 18 mjeseci za MSP-ove i u sljedećih 12 mjeseci za velika poduzeća; |
| --- | --- |

iii.

uz odgovarajuće obrazloženje i na temelju izjave korisnika o njegovim potrebama za likvidnošću (22), iznos zajma može se povećati da pokrije potrebe za likvidnošću od trenutka dodjele u sljedećih 18 mjeseci za MSP-ove i u sljedećih 12 mjeseci za velika poduzeća;

| e. | za zajmove s dospijećem do 31. prosinca 2020. iznos glavnice može biti veći od onog iz točke 25. (d) uz odgovarajuće obrazloženje i pod uvjetom da je zadržana proporcionalnost potpore; |
| --- | --- |

e.

za zajmove s dospijećem do 31. prosinca 2020. iznos glavnice može biti veći od onog iz točke 25. (d) uz odgovarajuće obrazloženje i pod uvjetom da je zadržana proporcionalnost potpore;

| f. | trajanje jamstva ograničeno je na najviše šest godina i državno jamstvo ne prelazi:






  i. | 90 % glavnice zajma ako gubitke razmjerno i pod istim uvjetima snosi kreditna institucija i država ili |
| --- | --- | --- |

f.

trajanje jamstva ograničeno je na najviše šest godina i državno jamstvo ne prelazi:

i.

90 % glavnice zajma ako gubitke razmjerno i pod istim uvjetima snosi kreditna institucija i država ili

| ii. | 35 % glavnice zajma ako se gubici najprije pripisuju državi i tek poslije kreditnoj instituciji (tj. jamstvo za prvi gubitak) i |
| --- | --- |

ii.

35 % glavnice zajma ako se gubici najprije pripisuju državi i tek poslije kreditnoj instituciji (tj. jamstvo za prvi gubitak) i

| iii. | u oba navedena slučaja, ako se iznos zajma s vremenom smanjuje, na primjer zato što je počela otplata zajma, zajamčeni iznos mora se proporcionalno smanjivati; |
| --- | --- |

iii.

u oba navedena slučaja, ako se iznos zajma s vremenom smanjuje, na primjer zato što je počela otplata zajma, zajamčeni iznos mora se proporcionalno smanjivati;

| g. | jamstvo se može odnositi na zajmove za ulaganja i zajmove za obrtni kapital; |
| --- | --- |

g.

jamstvo se može odnositi na zajmove za ulaganja i zajmove za obrtni kapital;

| h. | jamstvo se može dodijeliti poduzetnicima koji nisu bili u teškoćama (u smislu Uredbe o općem skupnom izuzeću (23)) 31. prosinca 2019.; može se odobriti poduzetnicima koji nisu u teškoćama i/ili na dan 31. prosinca 2019. nisu bili u teškoćama, ali su nakon toga bili izloženi teškoćama ili su dospjeli u teškoće zbog pandemije covida-19. |
| --- | --- |

h.

jamstvo se može dodijeliti poduzetnicima koji nisu bili u teškoćama (u smislu Uredbe o općem skupnom izuzeću (23)) 31. prosinca 2019.; može se odobriti poduzetnicima koji nisu u teškoćama i/ili na dan 31. prosinca 2019. nisu bili u teškoćama, ali su nakon toga bili izloženi teškoćama ili su dospjeli u teškoće zbog pandemije covida-19.

3.3.   Potpora u obliku subvencioniranih kamatnih stopa za zajmove

| 26. | Kako bi se osigurao pristup likvidnosti poduzetnicima koji su suočeni s iznenadnim manjkom sredstava, subvencionirane kamatne stope za ograničeno razdoblje i iznos zajma mogu biti prikladno, nužno i ciljano rješenje u sadašnjim okolnostima. Za glavnicu istog temeljnog zajma, potpore odobrene u skladu s odjeljcima 3.2. i 3.3. ne mogu se zbrajati. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Komisija će državnu potporu u obliku subvencija za zajmove javnog sektora smatrati spojivom s unutarnjim tržištem na temelju članka 107. stavka 3. točke (b) UFEU-a ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:






  a. | zajmovi se mogu odobravati sa sniženim kamatnim stopama koje su najmanje jednake osnovnoj stopi (jednogodišnji IBOR ili ekvivalentna vrijednost koju objavi Komisija (24)) koja se primjenjivala 1. siječnja 2020. i uvećane za marže kreditnog rizika kako je utvrđeno u tablici u nastavku:








  Vrsta primatelja | Marža kreditnog rizika za zajmove s rokom dospijeća godinu dana | Marža kreditnog rizika za zajmove s rokom dospijeća 2-3 godine | Marža kreditnog rizika za zajmove s rokom dospijeća 4-6 godina |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| MSP-ovi | 25 baznih bodova (25) | 50 baznih bodova (26) | 100 baznih bodova |
| Velika poduzeća | 50 baznih bodova | 100 baznih bodova | 200 baznih bodova |

27.

a.

zajmovi se mogu odobravati sa sniženim kamatnim stopama koje su najmanje jednake osnovnoj stopi (jednogodišnji IBOR ili ekvivalentna vrijednost koju objavi Komisija (24)) koja se primjenjivala 1. siječnja 2020. i uvećane za marže kreditnog rizika kako je utvrđeno u tablici u nastavku:

Vrsta primatelja

Marža kreditnog rizika za zajmove s rokom dospijeća godinu dana

Marža kreditnog rizika za zajmove s rokom dospijeća 2-3 godine

Marža kreditnog rizika za zajmove s rokom dospijeća 4-6 godina

MSP-ovi

25 baznih bodova (25)

50 baznih bodova (26)

100 baznih bodova

Velika poduzeća

50 baznih bodova

100 baznih bodova

200 baznih bodova

| b. | alternativno, države članice mogu, na temelju gornje tablice, prijaviti programe u kojima dospijeće, cijene i pokriće jamstva mogu biti drugačiji (npr. manje pokriće jamstva, pokriće usklađeno s duljim rokovima dospijeća); |
| --- | --- |

b.

alternativno, države članice mogu, na temelju gornje tablice, prijaviti programe u kojima dospijeće, cijene i pokriće jamstva mogu biti drugačiji (npr. manje pokriće jamstva, pokriće usklađeno s duljim rokovima dospijeća);

| c. | ugovori o zajmu potpisani su najkasnije do 31. prosinca 2020. i ograničeni na maksimalno šest godina; |
| --- | --- |

c.

ugovori o zajmu potpisani su najkasnije do 31. prosinca 2020. i ograničeni na maksimalno šest godina;

| d. | za zajmove s rokom dospijeća nakon 31. prosinca 2020., iznos glavnice ne prelazi:






  i. | dvostruke godišnje rashode za plaće korisnika (uključujući doprinose za socijalno osiguranje i trošak osoblja zaposlenog na lokaciji poduzeća, ali formalno na platnoj listi podugovarateljâ) za 2019. ili za zadnju dostupnu godinu. U slučaju poduzeća osnovanih 1. siječnja 2019. ili nakon tog datuma, maksimalni iznos zajma ne smije biti veći od procijenjenih godišnjih rashoda za plaće za prve dvije godine poslovanja ili |
| --- | --- | --- |

d.

za zajmove s rokom dospijeća nakon 31. prosinca 2020., iznos glavnice ne prelazi:

i.

dvostruke godišnje rashode za plaće korisnika (uključujući doprinose za socijalno osiguranje i trošak osoblja zaposlenog na lokaciji poduzeća, ali formalno na platnoj listi podugovarateljâ) za 2019. ili za zadnju dostupnu godinu. U slučaju poduzeća osnovanih 1. siječnja 2019. ili nakon tog datuma, maksimalni iznos zajma ne smije biti veći od procijenjenih godišnjih rashoda za plaće za prve dvije godine poslovanja ili

| ii. | 25 % ukupnog prometa korisnika ostvarenog u 2019.; ili |
| --- | --- |

ii.

25 % ukupnog prometa korisnika ostvarenog u 2019.; ili

| iii. | uz odgovarajuće obrazloženje i na temelju izjave korisnika o njegovim potrebama za likvidnošću (27), iznos zajma može se povećati da pokrije potrebe za likvidnošću od trenutka dodjele u sljedećih 18 mjeseci za MSP-ove i u sljedećih 12 mjeseci za velika poduzeća; |
| --- | --- |

iii.

uz odgovarajuće obrazloženje i na temelju izjave korisnika o njegovim potrebama za likvidnošću (27), iznos zajma može se povećati da pokrije potrebe za likvidnošću od trenutka dodjele u sljedećih 18 mjeseci za MSP-ove i u sljedećih 12 mjeseci za velika poduzeća;

| e. | za zajmove s dospijećem do 31. prosinca 2020. iznos glavnice može biti veći od onog iz točke 27. (d) uz odgovarajuće obrazloženje i pod uvjetom da je zadržana proporcionalnost potpore; |
| --- | --- |

e.

za zajmove s dospijećem do 31. prosinca 2020. iznos glavnice može biti veći od onog iz točke 27. (d) uz odgovarajuće obrazloženje i pod uvjetom da je zadržana proporcionalnost potpore;

| f. | zajam se može odobriti za ulaganja i za obrtni kapital; |
| --- | --- |

f.

zajam se može odobriti za ulaganja i za obrtni kapital;

| g. | zajam se može dodijeliti poduzetnicima koji nisu bili u teškoćama (u smislu Uredbe o općem skupnom izuzeću (28)) 31. prosinca 2019.; može se odobriti poduzetnicima koji nisu u teškoćama i/ili na dan 31. prosinca 2019. nisu bili u teškoćama, ali su nakon toga bili izloženi teškoćama ili su dospjeli u teškoće zbog pandemije covida-19. |
| --- | --- |

g.

zajam se može dodijeliti poduzetnicima koji nisu bili u teškoćama (u smislu Uredbe o općem skupnom izuzeću (28)) 31. prosinca 2019.; može se odobriti poduzetnicima koji nisu u teškoćama i/ili na dan 31. prosinca 2019. nisu bili u teškoćama, ali su nakon toga bili izloženi teškoćama ili su dospjeli u teškoće zbog pandemije covida-19.

3.4.   Potpore u obliku jamstava i zajmova preko kreditnih institucija ili drugih financijskih posrednika

| 28. | Potpore u obliku državnih jamstava i sniženih kamatnih stopa u skladu s odjeljkom 3.2. i odjeljkom 3.3. ove Komunikacije mogu se odobriti poduzećima koja su suočena s iznenadnim manjkom likvidnosti, izravno ili preko kreditnih i drugih financijskih institucija kao financijskih posrednika. U potonjem slučaju moraju biti ispunjeni uvjeti navedeni u nastavku. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Iako je takva potpora izravno usmjerena na poduzeća koja su suočena s iznenadnim manjkom likvidnosti, a ne na kreditne ili druge financijske institucije, ona i potonjima može donijeti neizravnu prednost. Međutim, cilj takve neizravne potpore nije očuvanje ili obnova održivosti, likvidnosti ili solventnosti kreditnih institucija. Komisija stoga smatra da takvu potporu ne bi trebalo smatrati izvanrednom javnom financijskom potporom u skladu s člankom 2. stavkom 1. definicijom br. 28. Direktive o oporavku i sanaciji banaka i člankom 3. stavkom 1. definicijom br. 29. Uredbe o jedinstvenom sanacijskom mehanizmu i da je ne bi trebalo ocjenjivati u skladu s pravilima o državnim potporama koja se primjenjuju na bankarski sektor (29). |
| --- | --- |

29.

| 30. | U svakom slučaju, primjereno je uvesti određene zaštitne mjere za moguće neizravne potpore kreditnim institucijama ili drugim financijskim institucijama kako bi se ograničilo neopravdano narušavanje tržišnog natjecanja. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Kreditne ili druge financijske institucije trebale bi u najvećoj mogućoj mjeri prenijeti pogodnosti državnog jamstva ili subvencioniranih kamatnih stopa za zajmove na krajnje korisnike. Financijski posrednik mora moći dokazati da primjenjuje mehanizam kojim se u najvećoj mogućoj mjeri osigurava prijenos pogodnosti na krajnje korisnike u obliku većeg volumena financiranja, rizičnijih portfelja, nižih zahtjeva za instrumente osiguranja, nižih premija za jamstvo ili nižih kamatnih stopa. Ako postoji zakonska obveza produljenja roka dospijeća postojećih zajmova MSP-ovima, naknada za jamstvo ne smije se obračunavati. |
| --- | --- |

31.

3.5.   Kratkoročno osiguranje izvoznih kredita

| 32. | U Komunikaciji Komisije o kratkoročnom osiguranju izvoznih kredita (30) utvrđeno je da utrživi rizici ne mogu biti pokriveni osiguranjem izvoznih kredita uz potporu država članica (31). Zbog sadašnje pandemije nije isključeno da će u nekim zemljama pokriće za utržive rizike biti privremeno nedostupno (32). |
| --- | --- |

32.

| 33. | U tom kontekstu, države članice mogu nedostatak tržišta poduprijeti dostatnim dokazima nedostupnosti pokrića rizika na tržištu privatnih osiguranja. Primjena izuzeća koje se odnosi na neutržive rizike predviđenog u stavku 18. točki (d) Komunikacije Komisije o kratkoročnom osiguranju izvoznih kredita u svakom će se slučaju smatrati opravdanom ako:






  a. | veliki dobro poznati međunarodni osiguravatelj izvoznih kredita iz privatnog sektora i nacionalni osiguravatelj kredita dostave dokaze nedostupnosti takvog pokrića ili |
| --- | --- | --- |

33.

a.

veliki dobro poznati međunarodni osiguravatelj izvoznih kredita iz privatnog sektora i nacionalni osiguravatelj kredita dostave dokaze nedostupnosti takvog pokrića ili

| b. | barem četiri etablirana izvoznika u državi članici dostave dokaze odbijanja pokrića od osiguravatelja za specifične operacije. |
| --- | --- |

b.

barem četiri etablirana izvoznika u državi članici dostave dokaze odbijanja pokrića od osiguravatelja za specifične operacije.

4.   PRACENJE I IZVJESCIVANJE

| 34. | Države članice dužne su objaviti relevantne informacije (33) o svakoj pojedinačnoj potpori odobrenoj u skladu s ovom Komunikacijom na internetskim stranicama o državnim potporama u roku od 12 mjeseci od trenutka dodjele. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Države članice dužne su Komisiji dostavljati godišnja izvješća (34). |
| --- | --- |

35.

| 36. | Države članice dužne su do 31. prosinca 2020. Komisiji dostaviti popis mjera uvedenih na temelju programa odobrenih na temelju ove Komunikacije. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Države članice moraju osigurati vođenje detaljne evidencije o dodjeli potpora predviđenih ovom Komunikacijom. Takve se evidencije, koje moraju sadržavati sve informacije potrebne kako bi se utvrdilo da su ispunjeni potrebni uvjeti, moraju čuvati 10 godina nakon dodjele potpore i na zahtjev dostaviti Komisiji. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Komisija može zatražiti dodatne informacije o dodijeljenim potporama kako bi provjerila jesu li se poštovali uvjeti utvrđeni u odluci Komisije kojom je odobrila potporu. |
| --- | --- |

38.

5.   ZAVRSNE ODREDBE

| 39. | Komisija ovu Komunikaciju primjenjuje od 19. ožujka 2020. imajući u vidu gospodarske posljedice covida-19, zbog kojih je bilo nužno djelovati bez odgode. Aktualne izvanredne okolnosti opravdani su razlog za ovu Komunikaciju, koja se neće primjenjivati nakon 31. prosinca 2020. Komisija je može preispitati prije tog datuma uzimajući u obzir važna razmatranja o politici tržišnog natjecanja ili gospodarstvu. Pokaže li se potrebnim, Komisija može dodatno objasniti svoj pristup određenim pitanjima. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Komisija će odredbe ove Komunikacije primjenjivati na sve relevantne prijavljene mjere počevši od 19. ožujka 2020., čak i ako su joj mjere priopćene prije tog datuma. |
| --- | --- |

40.

| 41. | U skladu s Obaviješću Komisije o utvrđivanju pravila koja se primjenjuju na ocjenu nezakonite državne potpore (35) Komisija na neprijavljene potpore primjenjuje sljedeće odredbe:






  a. | ovu Komunikaciju, ako je potpora dodijeljena nakon 1. veljače 2020.; |
| --- | --- | --- |

41.

a.

ovu Komunikaciju, ako je potpora dodijeljena nakon 1. veljače 2020.;

| b. | pravila koja su bili primjenjiva u trenutku dodjele potpore, u svim drugim slučajevima. |
| --- | --- |

b.

pravila koja su bili primjenjiva u trenutku dodjele potpore, u svim drugim slučajevima.

| 42. | Komisija u bliskoj suradnji s dotičnim državama članicama osigurava brzo donošenje odluka nakon jasnog i potpunog prijavljivanja mjera obuhvaćenih ovom Komunikacijom. Države članice trebale bi obavijestiti Komisiju o svojim namjerama i što je moguće prije i detaljnije prijaviti planove uvođenja takvih mjera. Komisija će državama članicama pružiti smjernice i pomoć u tom procesu. |
| --- | --- |

42.

---

(1)  Države članice moraju obavijestiti Komisiju o takvoj potpori, a Komisija će je ocijeniti na temelju članka 107. stavka 2. točke (b) UFEU-a.

(2)  SL L 173, 12.6.2014., str. 190.

(3)  SL L 225, 30.7.2014., članak 3. stavak 1. definicija 29. Uredbe o jedinstvenom sanacijskom mehanizmu.

(4)  Komunikacija o dokapitalizaciji financijskih institucija u trenutačnoj financijskoj krizi: ograničenje potpora na najmanju potrebnu mjeru i mehanizmi osiguranja protiv pretjeranih narušavanja tržišnog natjecanja („Komunikacija o dokapitalizaciji”) (SL C 10, 15.1.2009., str. 2.), Komunikacija Komisije o postupanju s imovinom umanjene vrijednosti u financijskom sektoru Zajednice („Komunikacija o postupanju s imovinom umanjene vrijednosti”) (SL C 72, 26.3.2009., str. 1.) Komunikacija o povratu održivosti i ocjeni mjera restrukturiranja financijskog sektora u trenutačnoj krizi prema pravilima o državnim potporama („Komunikacija o restrukturiranju”) (SL C 195, 19.8.2009., str. 9.), Komunikacija Komisije o primjeni, počevši od 1. siječnja 2011. godine, pravila o državnim potporama za poticajne mjere u korist financijskih institucija u kontekstu financijske krize („Komunikacija o produljenju iz 2010.”) (SL C 329, 7.12.2010., str. 7.), Komunikacija Komisije o primjeni, počevši od 1. siječnja 2012. godine, pravila o državnim potporama na poticajne mjere u korist financijskih institucija u kontekstu financijske krize („Komunikacija o produljenju iz 2011.”) (SL C 356, 6.12.2011., str. 7.), Komunikacija Komisije o primjeni pravila o državnim potporama za poticajne mjere u korist banaka u kontekstu financijske krize počevši od 1. kolovoza 2013. („Komunikacija o bankarstvu iz 2013.”) (SL C 216, 30.7.2013., str. 1.).

(5)  Sve mjere potpore kreditnim ili drugim financijskim institucijama koje se smatraju državnom potporom u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a na koje se ova Komunikacija ne odnosi ili koje nisu pokrivene člankom 107. stavkom 2. točkom (b) UFEU-a moraju se prijaviti Komisiji i ocijenit će se u skladu s pravilima o državnim potporama koja se primjenjuju na bankarski sektor.

(6)  Komunikacija Komisije o primjeni pravila o državnim potporama za poticajne mjere u korist banaka u kontekstu financijske krize počevši od 1. kolovoza 2013. (SL C 216, 30.7.2013., str. 1.).

(7)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću, Europskoj središnjoj banci, Europskoj investicijskoj banci i Euroskupini – Koordinirani gospodarski odgovor na pandemiju covida-19, COM(2020) 112 final od 13. ožujka 2020..

(8)  Uredba Komisije (EU) br. 651/2014 оd 17. lipnja 2014. o ocjenjivanju određenih kategorija potpora spojivima s unutarnjim tržištem u primjeni članaka 107. i 108. Ugovora (SL L 187, 26.6.2014., str. 1).

(9)  Smjernice o državnim potporama za sanaciju i restrukturiranje nefinancijskih poduzetnika u teškoćama (SL C 249, 31.7.2014., str. 1). Komisija je odobrila niz programa u devet različitih država članica.

(10)  Vidjeti, primjerice, Odluku Komisije SA. 56685, Danska – program nadoknade štete za otkazivanje događaja zbog covida-19.

https://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases1/202011/285054_2139535_70_2.pdf.

(11)  Vidjeti odjeljak 3.6.1. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje.

(12)  Presuda Suda u zajedničkim predmetima T-132/96 i T-143/96, Freistaat Sachsen, Volkswagen AG i Volkswagen Sachen GmbH protiv Komisije, ECLI:EU:T:1999:326, točka 167.

(13)  Odluka Komisije 98/490/EZ u predmetu C 47/96 Crédit Lyonnais (SL L 221, 8.8.1998., str. 28.), točka 10.1.; Odluka Komisije 2005/345/EZ u predmetu C 28/02 Bankgesellschaft Berlin (SL L 116, 4.5.2005., str. 1.), točka 153. i dalje; i Odluka Komisije 2008/263/EZ u predmetu C 50/06 BAWAG (SL L 83, 26.3.2008., str. 7.), točka 166. Vidjeti Odluku Komisije u predmetu NN 70/07 Northern Rock SL C 43, 16.2.2008., str. 1.), Odluku Komisije u predmetu NN 25/08 Potpora za sanaciju za Risikoabschirmung WestLB (SL C 189, 26.7.2008., str. 3.) i Odluku Komisije od 4. lipnja 2008. o državnoj potpori C 9/08 SachsenLB (SL L 104, 24.4.2009., str. 34.) i Odluku Komisije od 16. lipnja 2017. u predmetu SA.32544 (2011/C) Restrukturiranje TRAINOSE S.A (SL L 186, 24.7.2018., str. 25.).

(14)  Privremene mjere potpore predviđene ovom Komunikacijom mogu se zbrajati s potporom koja je obuhvaćena područjem primjene Uredbe o de minimis potporama (SL L 352, 24.12.2013).

(15)  Kako je definirano u članku 2. točki 18. Uredbe Komisije (EU) br. 651/2014 od 17. lipnja 2014. o ocjenjivanju određenih kategorija potpora spojivima s unutarnjim tržištem u primjeni članaka 107. i 108. Ugovora (SL L 187, 26.6.2014., str. 1).

(16)  Ako se potpora dodjeljuje u obliku poreznih olakšica, taj se rok ne primjenjuje i smatra se da je potpora odobrena u roku za podnošenje porezne prijave za 2020.

(17)  Kako je definirano u članku 2. stavcima 6. i 7. Uredbe Komisije (EU) br. 702/2014 od 25. lipnja 2014. o proglašenju određenih kategorija potpora u sektoru poljoprivrede i šumarstva te u ruralnim područjima spojivima s unutarnjim tržištem u primjeni članaka 107. i 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (SL L 193, 1.7.2014., str. 1).

(18)  Proizvodi navedeni u Prilogu I. Uredbi br. 1379/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o zajedničkom uređenju tržišta proizvodima ribarstva i akvakulture, izmjeni Uredbi Vijeća (EZ) br. 1184/2006 i (EZ) br. 1224/2009 i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 104/2000 (SL L 354, 28.12.2013., str. 1).

(19)  Svi proizvodi navedeni u Prilogu I. UFEU-u uz iznimku proizvoda iz sektora ribarstva i akvakulture, usp. prethodnu bilješku 18.

(20)  Uredba Komisije (EU) br. 717/2014 оd 27. lipnja 2014. o primjeni članaka 107. i 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije na de minimis potpore u sektoru ribarstva i akvakulture (SL L 90, 28.6.2014., str. 45).

(21)  Upućivanje na definiciju „poduzetnika u teškoćama” iz točke 22. (c) i bilješki 15. i 30. tumači se kao upućivanje na definicije u članku 2. stavku 14. Uredbe (EU) br. 702/2014 i članku 3. stavku 5. Uredbe 1388/2014.

(22)  Plan likvidnosti može uključivati i obrtni kapital i troškove ulaganja.

(23)  Kako je definirano u članku 2. točki 18. Uredbe Komisije (EU) br. 651/2014 od 17. lipnja 2014. o ocjenjivanju određenih kategorija potpora spojivima s unutarnjim tržištem u primjeni članaka 107. i 108. Ugovora (SL L 187, 26.6.2014., str. 1).

(24)  Osnovne stope izračunane u skladu s Komunikacijom Komisije o reviziji metode utvrđivanja referentnih kamatnih i diskontnih stopa (SL C 14, 19.1.2008., str. 6.) i objavljene na internetskim stranicama Glavne uprave za tržišno natjecanje, https://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/reference_rates.html .

(25)  Minimalna ukupna kamatna stopa (osnovna stopa uvećana za marže kreditnog rizika) trebala bi iznositi najmanje 10 baznih bodova godišnje.

(26)  Minimalna ukupna kamatna stopa (osnovna stopa uvećana za marže kreditnog rizika) trebala bi iznositi najmanje 10 baznih bodova godišnje.

(27)  Potrebe za likvidnošću mogu uključivati i obrtni kapital i troškove ulaganja.

(28)  Kako je definirano u članku 2. točki 18. Uredbe Komisije (EU) br. 651/2014 od 17. lipnja 2014. o ocjenjivanju određenih kategorija potpora spojivima s unutarnjim tržištem u primjeni članaka 107. i 108. Ugovora, SL L 187, 26.6.2014., str. 1.

(29)  Vidjeti točku 6. ovog Privremenog okvira.

(30)  SL C 392, 19.12.2012., str. 1.

(31)  Utrživi rizici su komercijalni i politički rizici za dužnike iz javnog sektora i nejavnog sektora s poslovnim nastanom u zemljama navedenima na popisu u Prilogu Komunikaciji Komisije o kratkoročnom osiguranju izvoznih kredita, s maksimalnim razdobljem rizika kraćim od dvije godine.

(32)  U odjeljku 4.2. Komunikacije Komisije o kratkoročnom osiguranju izvoznih kredita opisane su iznimke od definicije utrživih rizika za privremeno neutržive rizike, dok su u odjeljku 4.3. utvrđeni uvjeti za odobravanje pokrića za privremeno neutržive rizike. U odjeljku 5. utvrđeni su postupovni zahtjevi, osobito kada je nužna prijava, kao i razina potrebnih dokaza.

(33)  S upućivanjem na informacije propisane u Prilogu III. Uredbi Komisije (EU) br. 651/2014 od 17. lipnja 2014., Prilogu III. Uredbi Komisije (EU) br. 702/2014 i Prilogu III. Uredbi Komisije (EU) br. 1388/2014 od 16. prosinca 2014.

(34)  SL L 140, 30.4.2004., str. 1.

(35)  SL C 119, 22.5.2002., str. 22.

---

| 20.3.2020 | HR | Službeni list Europske unije | CI 91/10 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2020

HR

Službeni list Europske unije

CI 91/10

---

KOMINKACIJA KOMISIJE

Smjernice za države članice koje se odnose na Provedbenu uredbu Komisije (EU) 2020/402 o uvođenju obveze predočenja odobrenja u slučaju izvoza određenih proizvoda, kako je posljednji put izmijenjena Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/426

(2020/C 91 I/02)

Kao dio odgovora na posljedice epidemiološke krize uzrokovane koronavirusom Komisija je 15. ožujka 2020. objavila Provedbenu uredbu (EU) 2020/402 (1) („Provedbena uredba”), kojom je utvrđeno da se za izvoz određene osobne zaštitne opreme mora predočiti odobrenje za izvoz.

Komisija je 19. ožujka 2020. donijela izmjenu Provedbene uredbe.

Budući da su Provedbenom uredbom kako je izmijenjena uvedene nove obveze za nadležna tijela država članica i za poslovne subjekte te se one primjenjuju od dana objave uredbe, sastavljene su ove Smjernice kako bi se nadležnim tijelima i poslovnim subjektima pomoglo u provedbi.

Ove Smjernice nisu pravno obvezujuće i služe samo za informativne svrhe. Njima se ne zamjenjuje Provedbena uredba kako je izmijenjena niti se dovodi u pitanje način na koji Sud tumači Provedbenu uredbu.

1.   Postupak

Komisija je Provedbenu uredbu i njezinu izmjenu donijela po hitnom postupku, u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) 2015/479 Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkim pravilima za izvoz (2).

Uredba se primjenjuje u razdoblju od šest tjedana, tijekom kojeg će se provesti savjetovanje s državama članicama u okviru Odbora za zaštitne mjere kako bi se i. potvrdio uvedeni pristup te ii. odlučilo o tome je li i za razdoblje nakon toga potrebno poduzeti primjerene mjere.

2.   Cilj mjera

Te su mjere donesene zbog sve veće potrebe za osobnom zaštitnom opremom i zbog očekivanja da će potražnja za tim proizvodima nastaviti znatno rasti te zbog toga što u nekoliko država članica EU-a već dolazi do manjka osobne zaštitne opreme.

Iako je potaknuta povećana proizvodnja osobne zaštitne opreme, uz trenutačnu razinu proizvodnje u Uniji i postojeće zalihe neće se moći zadovoljiti potražnja unutar Unije. U tome je važna činjenica da se osobna zaštitna oprema bez ograničenja može izvoziti u druge dijelove svijeta, dok su neke treće zemlje službeno ili neslužbeno odlučile ograničiti izvoz osobne zaštitne opreme. Osim toga, Unija je dosad često uvozila iz nekih od tih zemalja, zbog čega nastaje još veći pritisak na tržište Unije.

Osobna zaštitna oprema nužna je za sprečavanje daljnjeg širenja bolesti i za zaštitu zdravstvenih djelatnika koji liječe zaražene pacijente.

Stoga je cilj ovih iznimnih mjera odgovoriti na kriznu situaciju i spriječiti njezino pogoršanje.

S druge strane, Unija ne želi ograničiti izvoz više nego što je apsolutno nužno i želi podržati načelo međunarodne solidarnosti tijekom ove globalne pandemije. Zbog toga države članice mogu i trebale bi izdati odobrenja za izvoz u slučajevima navedenima u članku 2. stavku 3. Provedbene uredbe, ali i u slučajevima kada izvoz određene pošiljke ne bi ugrozio potrebe za osobnom zaštitnom opremom u Uniji te bi ta pošiljka ispunila opravdanu potrebu službenika i zdravstvenih djelatnika u nekoj trećoj zemlji.

Sva pitanja o opskrbi osobnom zaštitnom opremom unutar EU-a države članice mogu uputiti Koordinacijskom centru za odgovor na hitne situacije (ERCC) (3).

3.   Odnos Provedbene uredbe i mjerâ država članica (4)

Zbog manjka osobne zaštitne opreme u posljednjih nekoliko dana neke su države članice poduzele nacionalne mjere. S druge strane, Komisija tijekom ove krize nastoji očuvati cjelovitost jedinstvenog tržišta kako bi omogućila snažan zajednički odgovor na pitanje zaštite zdravlja unatoč manjku osobne zaštitne opreme.

Provedbena uredba donesena je uz očekivanje da će države članice ukinuti sve službene ili neslužbene restriktivne nacionalne mjere koje se odnose na izvoz u treće zemlje ili trgovinu među državama članicama na jedinstvenom tržištu, a koje nisu namijenjene osiguravanju da prioritet u pristupu osobnoj zaštitnoj opremi imaju oni kojima je ona najpotrebnija (npr. bolnice, pacijenti, zdravstveni djelatnici i tijela civilne zaštite) (5).

4.   Praktične upute

4.1.   Predmetni proizvodi

Obveza predočavanja dozvole za izvoz odnosi se na proizvode navedene u stupcu „Opis” u Prilogu I. Provedbenoj uredbi.

U tom su prilogu popisani artikli osobne zaštitne opreme koji su prijeko potrebni bolnicama, pacijentima, djelatnicima na terenu i tijelima civilne zaštite u Uniji.

Komisija taj popis može izmijeniti na temelju novih okolnosti, i ako dobije nove informacije o manjku zaliha i ako se zbog povećanja proizvodnje smanji zabrinutost da će doći do manjka. U tom slučaju izmijenit će Provedbenu uredbu ili će donijeti novu uredbu.

Aktualne informacije o odgovoru Komisije na koronavirus navedene su na sljedećoj internetskoj stranici: https://ec.europa.eu/info/live-work-travel-eu/health/coronavirus-response_en#latest. Stoga nadležna tijela u državama članicama i gospodarske subjekte pozivamo da je svakodnevno provjeravaju.

Provedbena uredba primjenjuje se na sve proizvode, neovisno o tome potječu li iz Unije.

4.2.   Predmetna djelatnost

Provedbena uredba primjenjuje se na sav izvoz iz Unije.

To obuhvaća sve zemlje izvan EU-a, uključujući povlaštene trgovinske partnere.

Međutim, budući da su unutarnje tržište te njegovi vrijednosni lanci i distribucijske mreže izrazito integrirani sa četirima državama članicama Europskog udruženja slobodne trgovine (EFTA), Provedbena uredba ne primjenjuje se na izvoz u te četiri zemlje, koji se dakle ne ograničava. S obzirom na posebnu ovisnost prekomorskih zemalja i područja iz Priloga II. Ugovoru i Farskih Otoka o lancima opskrbe matičnih država članica te na ovisnost Andore, San Marina i Vatikanskoga Grada o opskrbnim lancima susjednih država članica na njih se primjenjuje isto izuzeće.

Provedbena uredba ne primjenjuje se na trgovinu među državama članicama EU-a. U skladu s člankom 127. stavkom 3. Sporazuma o povlačenju, Ujedinjena Kraljevina Velike Britanije i Sjeverne Irske smatra se državom članicom, a ne trećom zemljom.

Provedbena uredba ne primjenjuje se na uvoz u Uniju osobne zaštitne opreme navedene u Prilogu I. Provedbenoj uredbi. Radi olakšavanja uvoza i izbjegavanja kašnjenja Komisija je objavila Preporuku 2020/403 o postupcima ocjenjivanja sukladnosti i nadzora tržišta u kontekstu opasnosti koju predstavlja COVID-19 (6).

4.3.   Obveza podnošenja zahtjeva

Izvoznik mora podnijeti zahtjev za dozvolu za izvoz.

Države članice određuju sadržaj obrasca za zahtjev. Na temelju informacija koje se moraju unijeti u obrazac države članice trebale bi moći popuniti odobrenje za izvoz u skladu s Prilogom II. Provedbenoj uredbi. Kako bi pristup bio što usklađeniji, u Prilogu I. ovim Smjernicama nalazi se nacrt predloška obrasca za zahtjev.

Države članice trebale bi omogućiti podnošenje zahtjeva elektroničkim putem, koliko je to moguće.

5.   Nadležna tijela u državama članicama

Zahtjev se podnosi nadležnom tijelu u državi članici u kojoj izvoznik ima poslovni nastan.

Ako se zaštitna oprema nalazi u jednoj ili više država članica osim one u kojoj je podnesen zahtjev za izdavanje odobrenja za izvoz, tu je činjenicu potrebno navesti u zahtjevu. Ako postoji više lokacija, potrebno ih je navesti sve.

Države članice pozvane su da najkasnije do 20. ožujka 2020. u ponoć Glavnoj upravi za trgovinu Europske komisije dostave imena i kontaktne podatke nadležnih tijela koja su zadužena za izdavanje odobrenja za izvoz. Navedeni će podaci biti objavljeni na internetskim stranicama Glavne uprave za trgovinu (7). Podaci se moraju dostaviti elektroničkim putem na zajedničku adresu e-pošte navedenu u odlomku 6.

5.1.   Ocjena zahtjeva koju provode nadležna tijela

Sustav ne znači da je izvoz zabranjen, nego da se za svaki izvoz unutar područja primjene Provedbene uredbe mora predočiti odobrenje za izvoz.

Pri odlučivanju o izdavanju odobrenja za izvoz države članice moraju ispuniti cilj provedbenog akta, odnosno osigurati dovoljne zalihe u Uniji radi zadovoljenja nužne potražnje za osobnom zaštitnom opremom.

Drugim riječima, kako bi se ostvario cilj Provedbene uredbe, odobrenja za izvoz smiju se izdati samo ako predmetna pošiljka ne ugrožava dostupnost osobne zaštitne opreme na tržištu predmetne države članice ili drugdje u Uniji.

Imajući na umu taj glavni cilj, nadležna tijela imaju pravo diskrecije te se smije odobriti izvoz određene količine određenih proizvoda za osobnu zaštitu u posebnim okolnostima ovisno o potrebama država članica.

U članku 2. stavku 3. Provedbene uredbe nalazi se ogledni popis čimbenika koji se, prema potrebi, uzimaju u obzir pri odlučivanju o izdavanju odobrenja za izvoz.

Među tim čimbenicima nalaze se ispunjavanje obveze opskrbe na temelju postupka zajedničke nabave Unije i država članica, podupiranje aktivnosti Svjetske zdravstvene organizacije (WHO), podupiranje koordiniranih odgovora na krizne situacije na razini EU-a ili odgovora na zahtjeve za pomoć trećim zemljama ili međunarodnim organizacijama, uključujući potrebu za hitnom opskrbom koju traže humanitarne nevladine organizacije ili međunarodne organizacije za vlastiti rad u pružanju humanitarne pomoći u trećim zemljama.

Cilj je potonjeg osigurati, koliko je to moguće, dostupnost osobne zaštitne opreme gdje je to potrebno izvan Unije u trećim zemljama koje se u određenom trenutku mogu suočiti s velikom potrebom za osobnom zaštitnom opremom. To je dokaz međunarodne solidarnosti, općenito te u kontekstu globalne pandemije čije se posljedice osjećaju širom svijeta, kao i dokaz činjenice da međunarodna trgovina može pridonijeti pravovremenoj dostupnosti proizvoda ondje gdje su potrebni.

Popis iz članka 2. stavka 3. nije sveobuhvatan i države članice mogu u obzir uzeti i druge elemente, no oni moraju biti u skladu s općim ciljem Provedbene uredbe kako je prethodno naveden.

Države članice osobito bi trebale uzeti u obzir razinu integracije tržišta za predmetne proizvode koja je ostvarena zahvaljujući sporazumu ili dogovoru o uspostavi područja slobodne trgovine s planiranom zemljom izvoza. Bilo bi kontraproduktivno narušiti izrazito integrirane vrijednosne lance i distribucijske mreže koji su već uspostavljeni na temelju tih sporazuma ili dogovora, posebice u slučaju susjednih zemalja i gospodarstava. Komisija stoga snažno potiče države članice da izdaju odobrenja u mjeri u kojoj je to potrebno da bi se spriječili takvi poremećaji.

Nadležna tijela mogla bi, među ostalim, razmotriti ispunjava li se predmetnom pošiljkom ugovorna obveza preuzeta prije referentnog razdoblja. Kako bi pristup bio usklađeniji na razini EU-a, države članice mogle bi referentnim razdobljem smatrati prethodnu kalendarsku godinu (tj. 2019.). Države članice dužne su osigurati da pri razmatranju tih dodatnih elemenata od odlučujuće važnosti budu potrebe EU-a ako ih nije moguće drukčije zadovoljiti.

5.2.   Relevantni rokovi

Države članice zahtjeve za odobrenje za izvoz moraju obraditi u roku od 5 radnih dana od datuma kada su nadležnim tijelima dostavljene sve potrebne informacije.

Rok se može produžiti za dodatnih 5 radnih dana u opravdanim okolnostima.

Ako se proizvod nalazi u jednoj ili više država članica osim one u kojoj je podnesen zahtjev za izdavanje odobrenja za izvoz, država članica kojoj je podnesen zahtjev trebala bi se odmah savjetovati s nadležnim tijelima ostalih država članica i dostaviti im odgovarajuće informacije.

Tijela s kojima se savjetuje moraju u roku od 10 radnih dana u pisanom obliku dostaviti sve eventualne primjedbe na izdavanje takvog odobrenja. Te su primjedbe obvezujuće za državu članicu u kojoj je zahtjev podnesen.

S druge strane, s obzirom na hitne potrebe zbog pandemije koronavirusa države članice pozivaju se da te zahtjeve obrade što prije, odnosno prije navedenih rokova od 5 ili 10 radnih dana.

5.3.   Odobrenje za izvoz

Izvoz bez predočenja odobrenja za izvoz zabranjen je.

Predložak odobrenja za izvoz naveden je u Prilogu II. Provedbenoj uredbi radi usklađenijeg pristupa na razini EU-a.

6.   Obavješćivanje

Cilj je ovih izvanrednih mjera osigurati odgovarajuću razinu opskrbe u svim državama članicama ovisno o njihovim potrebama za osobnom zaštitnom opremom.

Kako bi se osigurala transparentnost postupka, države članice moraju Komisiju elektroničkim putem obavijestiti o izdanim i odbijenim odobrenjima izrađenima na temelju predloška iz Priloga II. Te bi informacije trebalo dostaviti odmah po donošenju odluke.

Potrebno ih je dostaviti elektronički, na zajedničku adresu e-pošte u nastavku:

TRADE-EXPORTAUTHORISATIONPPE@ec.europa.eu

Zajednička adresa e-pošte trebala bi se upotrebljavati i za sva pitanja o primjeni ovog sustava.

Ove Smjernice dinamičan su dokument i možda će biti ažurirane u skladu s primjedbama i pitanjima koje Komisija zaprimi.

---

(1)  SL L 77 I, 15.3.2020., str. 1.

(2)  SL L 83, 27.3.2015., str. 34.

(3)  ECHO-ERCC@ec.europa.eu

(4)  Komisija je 16. ožujka 2020. izdala smjernice za države članice u kojima su utvrđena najvažnija načela za integrirani pristup djelotvornom upravljanju granicama radi zaštite zdravlja uz očuvanje cjelovitosti jedinstvenog tržišta (Smjernice za mjere upravljanja granicama radi zaštite zdravlja i dostupnosti robe i osnovnih usluga, C (2020) 1753).

(5)  Vidjeti i Smjernice o nacionalnim mjerama iz Priloga 2. Komunikaciji od 13. ožujka 2020. o koordiniranom gospodarskom odgovoru na pandemiju covida-19, COM(2020) 112 final.

(6)  SL L 79 I, 16.3.2020., str. 1.

(7)  https://ec.europa.eu/trade/

---

PRILOG I.

Predložak za zahtjev za izdavanje odobrenja za izvoz

| EUROPSKA UNIJA | Izvoz osobne zaštitne opreme (Uredba (EU) 2020/402) |
| --- | --- |
| 1. | Izvoznik (EORI broj ako je primjenjivo) |

EUROPSKA UNIJA

Izvoz osobne zaštitne opreme (Uredba (EU) 2020/402)

1.

Izvoznik (EORI broj ako je primjenjivo)

| 5. | Odredišna zemlja |
| --- | --- |

5.

Odredišna zemlja

| 6. | Krajnji primatelj |
| --- | --- |

6.

Krajnji primatelj

| 7. | Oznaka robe |
| --- | --- |

7.

Oznaka robe

| 8. | Količina |
| --- | --- |

8.

Količina

| 9. | Jedinica |
| --- | --- |

9.

Jedinica

| 10. | Opis robe |
| --- | --- |

10.

Opis robe

| 11. | Lokacija robe |
| --- | --- |

11.

Lokacija robe

| 12. | Datum planiranog izvoza |
| --- | --- |

12.

Datum planiranog izvoza

| 13. | Potpis, mjesto i datum, pečat |
| --- | --- |

13.

Potpis, mjesto i datum, pečat

Napomene s objašnjenjima obrasca odobrenja za izvoz:

1. polje Izvoznik: Puno ime i adresa izvoznika kojem je izdano odobrenje + EORI broj ako je primjenjivo.

4. polje Tijelo izdavatelj: Puno ime i adresa tijela države članice koje je izdalo odobrenje za izvoz.

5. polje Odredišna zemlja: Dvoslovna oznaka geonomenklature zemlje odredišta robe za koju je izdano odobrenje.

6. polje Krajnji primatelj: Puno ime i adresa krajnjeg primatelja robe, ako je poznat u trenutku izdavanja + EORI broj ako je primjenjivo. Ako krajnji primatelj nije poznat u trenutku izdavanja, polje se ne ispunjava.

7. polje Oznaka robe: Brojčana oznaka Harmoniziranog sustava ili kombinirane nomenklature (2) pod kojom je roba za izvoz klasificirana u trenutku izdavanja odobrenja.

8. polje Količina: Količina robe iskazana jedinicom iz 9. polja.

9. polje Jedinica: Mjerna jedinica kojom je izražena količina u 8. polju. Jedinica je „P/ST” za robu koja se navodi po broju komada (npr. maske) i „PA” za robu koja se navodi po paru (npr. rukavice).

10. polje Opis robe: Jednostavan i dovoljno precizan opis na temelju kojeg se roba može identificirati.

11. polje Lokacija robe: Oznaka geonomenklature države članice u kojoj se roba nalazi. Ako se roba nalazi u državi članici tijela izdavatelja, ovo se polje ne ispunjava.

12. polje: Datum izvoza proizvoda za koje se zahtijeva odobrenje za izvoz

13. polje Potpis, pečat, mjesto i datum: Potpis i pečat tijela izdavatelja. Mjesto i datum izdavanja odobrenja.

---

PRILOG II.

Predložak za obavijesti država članica

| EUROPSKA UNIJA | Izvoz osobne zaštitne opreme (Uredba (EU) 2020/402) |
| --- | --- |
| 0. | Ime i kontaktni podaci nadležnog tijela |

EUROPSKA UNIJA

Izvoz osobne zaštitne opreme (Uredba (EU) 2020/402)

0.

Ime i kontaktni podaci nadležnog tijela

| 1. | Izvoznik (EORI broj ako je primjenjivo) |
| --- | --- |

1.

Izvoznik (EORI broj ako je primjenjivo)

| 2. | Odredišna zemlja |
| --- | --- |

2.

Odredišna zemlja

| 3. | Krajnji primatelj |
| --- | --- |

3.

Krajnji primatelj

| 4. | Oznaka robe |
| --- | --- |

4.

Oznaka robe

| 5. | Količina |
| --- | --- |

5.

Količina

| 6. | Jedinica |
| --- | --- |

6.

Jedinica

| 7. | Opis robe |
| --- | --- |

7.

Opis robe

| 8. | Lokacija robe |
| --- | --- |

8.

Lokacija robe

Odobrenje za izvoz izdano? (Da/Ne)

Razlozi izdavanja/odbijanja:

Sve relevantne informacije o savjetovanju s drugim državama članicama u skladu s člankom 2. stavkom 2. Provedbene uredbe:

0. polje: Puno ime i adresa tijela države članice koje je izdalo odobrenje za izvoz.

1. polje Izvoznik: Puno ime i adresa izvoznika kojem je izdano odobrenje + EORI broj ako je primjenjivo.

2. polje Odredišna zemlja: Dvoslovna oznaka geonomenklature zemlje odredišta robe za koju je izdano odobrenje.

3. polje Krajnji primatelj: Puno ime i adresa krajnjeg primatelja robe, ako je poznat u trenutku izdavanja + EORI broj ako je primjenjivo. Ako krajnji primatelj nije poznat u trenutku izdavanja, polje se ne ispunjava.

4. polje Oznaka robe: Brojčana oznaka Harmoniziranog sustava ili kombinirane nomenklature pod kojom je roba za izvoz klasificirana u trenutku izdavanja odobrenja.

5. polje Količina: Količina robe iskazana jedinicom iz 6. polja.

6. polje Jedinica: Mjerna jedinica kojom je izražena količina u 5. polju. Jedinica je „P/ST” za robu koja se navodi po broju komada (npr. maske) i „PA” za robu koja se navodi po paru (npr. rukavice).

7. polje Opis robe: Jednostavan i dovoljno precizan opis na temelju kojeg se roba može identificirati.

8. polje Lokacija robe: Oznaka geonomenklature države članice u kojoj se roba nalazi. Ako se roba nalazi u državi članici tijela izdavatelja, ovo se polje ne ispunjava.

---