# Eiropas Savienības C 134/2020

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 134 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 63. gadagājums2020. gada 24. aprīlis |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 134

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

63. gadagājums2020. gada 24. aprīlis

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Euronest parlamentārā asambleja |
| 2020/C 134/01 | Rezolūcija par parlamentāro uzraudzību kā instrumentu demokrātijas, pārskatatbildības un valsts iestāžu efektivitātes stiprināšanai Austrumu partnervalstīs | 1 |
| 2020/C 134/02 | Rezolūcija par digitalizācijas veicināšanu, lai uzlabotu efektivitāti un stimulētu ekonomikas izaugsmi ES un Austrumu partnerības valstīs | 7 |
| 2020/C 134/03 | Euronest parlamentārās asamblejas Rezolūcija par solidaritāti un tiesību aktu tuvināšanu enerģētikas nozarē – virzība uz progresīvu tiesisko regulējumu | 11 |
| 2020/C 134/04 | Rezolūcija par inovācijām izglītībā un izglītības reformām ES dalībvalstīs un austrumu partnervalstīs – problēmas un iespējas | 16 |
| 2020/C 134/05 | Rezolūcija par par Trio plus stratēģijas 2030 nākotni – Austrumu partnerības nākotnes veidošana | 22 |

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Euronest parlamentārā asambleja

2020/C 134/01

Rezolūcija par parlamentāro uzraudzību kā instrumentu demokrātijas, pārskatatbildības un valsts iestāžu efektivitātes stiprināšanai Austrumu partnervalstīs

1

2020/C 134/02

Rezolūcija par digitalizācijas veicināšanu, lai uzlabotu efektivitāti un stimulētu ekonomikas izaugsmi ES un Austrumu partnerības valstīs

7

2020/C 134/03

Euronest parlamentārās asamblejas Rezolūcija par solidaritāti un tiesību aktu tuvināšanu enerģētikas nozarē – virzība uz progresīvu tiesisko regulējumu

11

2020/C 134/04

Rezolūcija par inovācijām izglītībā un izglītības reformām ES dalībvalstīs un austrumu partnervalstīs – problēmas un iespējas

16

2020/C 134/05

Rezolūcija par par Trio plus stratēģijas 2030 nākotni – Austrumu partnerības nākotnes veidošana

22

---

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Euronest parlamentārā asambleja

| 24.4.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 134/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 134/1

---

REZOLŪCIJA

par parlamentāro uzraudzību kā instrumentu demokrātijas, pārskatatbildības un valsts iestāžu efektivitātes stiprināšanai Austrumu partnervalstīs

(2020/C 134/01)

EURONEST PARLAMENTĀRĀ ASAMBLEJA,

| — | ņemot vērā 2011. gada 3. maijaEuronest parlamentārās asamblejas dibināšanas aktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 3. maijaEuronest parlamentārās asamblejas dibināšanas aktu,

| — | ņemot vērā Austrumu partnerības 2017. gada 24. novembra samitā Briselē pieņemto kopīgo deklarāciju un tās iepriekšējās deklarācijas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Austrumu partnerības 2017. gada 24. novembra samitā Briselē pieņemto kopīgo deklarāciju un tās iepriekšējās deklarācijas,

| — | ņemot vērā 2016. gada jūnija Globālo ES ārpolitikas un drošības politikas stratēģiju “Kopīgs redzējums, kopīga rīcība – Stiprāka Eiropa” un tās īstenošanas ziņojumus par 1. gadu (2016. gads) un 2. gadu (2017. gads), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada jūnija Globālo ES ārpolitikas un drošības politikas stratēģiju “Kopīgs redzējums, kopīga rīcība – Stiprāka Eiropa” un tās īstenošanas ziņojumus par 1. gadu (2016. gads) un 2. gadu (2017. gads),

| — | ņemot vērā Komisijas un Eiropas Ārējās darbības dienesta 2017. gada 9 . jūnija kopējo darba dokumentu “Austrumu partnerība – 20 mērķuzdevumi 2020. gadam: koncentrēšanās uz galvenajām prioritātēm un konkrētiem rezultātiem”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un Eiropas Ārējās darbības dienesta 2017. gada 9 . jūnija kopējo darba dokumentu “Austrumu partnerība – 20 mērķuzdevumi 2020. gadam: koncentrēšanās uz galvenajām prioritātēm un konkrētiem rezultātiem”,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2015. gada 9. jūlija rezolūciju par Eiropas kaimiņattiecību politikas pārskatīšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2015. gada 9. jūlija rezolūciju par Eiropas kaimiņattiecību politikas pārskatīšanu,

| — | ņemot vērā Eiropas Komisijas un Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos / Komisijas priekšsēdētāja vietnieces 2017. gada 18. maija ziņojumu par Eiropas kaimiņattiecību politikas pārskatīšanas īstenošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Komisijas un Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos / Komisijas priekšsēdētāja vietnieces 2017. gada 18. maija ziņojumu par Eiropas kaimiņattiecību politikas pārskatīšanas īstenošanu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2017. gada 15. novembra ieteikumu Padomei, Komisijai un Eiropas Ārējās darbības dienestam par Austrumu partnerību, gatavojoties 2017. gada novembra samitam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2017. gada 15. novembra ieteikumu Padomei, Komisijai un Eiropas Ārējās darbības dienestam par Austrumu partnerību, gatavojoties 2017. gada novembra samitam,

| — | ņemot vērā Euronest parlamentārās asamblejas 2012. gada 3. aprīļa rezolūciju par pilsoniskās sabiedrības nostiprināšanu Austrumu partnerības valstīs, tostarp jautājumu par valdības un pilsoniskās sabiedrības sadarbību un reformām, kuru mērķis ir pilsoniskās sabiedrības iespēju paplašināšana, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Euronest parlamentārās asamblejas 2012. gada 3. aprīļa rezolūciju par pilsoniskās sabiedrības nostiprināšanu Austrumu partnerības valstīs, tostarp jautājumu par valdības un pilsoniskās sabiedrības sadarbību un reformām, kuru mērķis ir pilsoniskās sabiedrības iespēju paplašināšana,

| — | ņemot vērā asociācijas nolīgumus starp ES, no vienas puses, un Gruziju, Moldovu un Ukrainu, no otras puses, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā asociācijas nolīgumus starp ES, no vienas puses, un Gruziju, Moldovu un Ukrainu, no otras puses,

| — | ņemot vērā Visaptverošo un pastiprināto partnerības nolīgumu starp ES un Armēniju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Visaptverošo un pastiprināto partnerības nolīgumu starp ES un Armēniju,

| A. | tā kā efektīva parlamentārā uzraudzība ir viens no labi funkcionējošas demokrātijas pīlāriem, kas atbilst tiesiskuma principiem, un tai ir būtiska nozīme demokrātiskā pārvaldībā, palīdzot uzlabot izpildvaras politikas nostādņu, programmu un prakses kvalitāti un piešķirot lielāku leģitimitāti šīm politikas nostādnēm; |
| --- | --- |

A.

tā kā efektīva parlamentārā uzraudzība ir viens no labi funkcionējošas demokrātijas pīlāriem, kas atbilst tiesiskuma principiem, un tai ir būtiska nozīme demokrātiskā pārvaldībā, palīdzot uzlabot izpildvaras politikas nostādņu, programmu un prakses kvalitāti un piešķirot lielāku leģitimitāti šīm politikas nostādnēm;

| B. | tā kā ir ārkārtīgi svarīgi stiprināt Austrumu partnervalstu parlamentu spēju veikt efektīvu uzraudzību un Eiropas Komisijai tas būtu jāatbalsta; |
| --- | --- |

B.

tā kā ir ārkārtīgi svarīgi stiprināt Austrumu partnervalstu parlamentu spēju veikt efektīvu uzraudzību un Eiropas Komisijai tas būtu jāatbalsta;

| C. | tā kā ikvienā politiskajā sistēmā, kurā reāli tiek piemērots varas dalīšanas princips, parlaments papildus likumdošanas un budžeta pilnvarām īsteno arī izpildvaras vispārējo uzraudzību un kontroli; |
| --- | --- |

C.

tā kā ikvienā politiskajā sistēmā, kurā reāli tiek piemērots varas dalīšanas princips, parlaments papildus likumdošanas un budžeta pilnvarām īsteno arī izpildvaras vispārējo uzraudzību un kontroli;

| D. | tā kā parlamentārās uzraudzības pilnvaras attiecas uz visām valdības un tās aģentūru politikas nostādnēm un politisko rīcību un neattiecas tikai uz to, kā izpildvaras iestādes īsteno tiesību aktus un budžetu (budžeta kontrole); |
| --- | --- |

D.

tā kā parlamentārās uzraudzības pilnvaras attiecas uz visām valdības un tās aģentūru politikas nostādnēm un politisko rīcību un neattiecas tikai uz to, kā izpildvaras iestādes īsteno tiesību aktus un budžetu (budžeta kontrole);

| E. | tā kā tiesu iestāžu neatkarība ir vēl viens svarīgs funkcionējošas demokrātijas pīlārs; |
| --- | --- |

E.

tā kā tiesu iestāžu neatkarība ir vēl viens svarīgs funkcionējošas demokrātijas pīlārs;

| F. | tā kā parasti tiek nošķirtas trīs politiskās sistēmas, proti, prezidentālā, parlamentārā un daļēji prezidentālā vai daļēji parlamentārā sistēma; |
| --- | --- |

F.

tā kā parasti tiek nošķirtas trīs politiskās sistēmas, proti, prezidentālā, parlamentārā un daļēji prezidentālā vai daļēji parlamentārā sistēma;

| G. | tā kā papildus plenārsēdēm tiek izveidotas parlamenta komitejas, lai sagatavotu minētās iestādes vispārējo darbu un garantētu efektīvu ikdienas uzraudzību pār valdību, tās politikas nostādnēm un darbībām; |
| --- | --- |

G.

tā kā papildus plenārsēdēm tiek izveidotas parlamenta komitejas, lai sagatavotu minētās iestādes vispārējo darbu un garantētu efektīvu ikdienas uzraudzību pār valdību, tās politikas nostādnēm un darbībām;

| H. | tā kā neatkarīgs, neierobežots un labi funkcionējošs parlaments, kuram ir visas konstitucionālās pilnvaras, tostarp brīvība veikt patiesu kontroli pār valdību un tās aģentūrām, kļūst par svarīgu iestādi tiesiskuma nostiprināšanai, tostarp efektīvai korupcijas apkarošanai, kas izbeidz nesodāmību; |
| --- | --- |

H.

tā kā neatkarīgs, neierobežots un labi funkcionējošs parlaments, kuram ir visas konstitucionālās pilnvaras, tostarp brīvība veikt patiesu kontroli pār valdību un tās aģentūrām, kļūst par svarīgu iestādi tiesiskuma nostiprināšanai, tostarp efektīvai korupcijas apkarošanai, kas izbeidz nesodāmību;

| I. | tā kā pilsoniskās sabiedrības organizācijas, plašsaziņas līdzekļi un cilvēktiesību iestādes sniedz ieguldījumu parlamenta uzraudzības uzdevuma izpildē, vērtējot valsts iestādes un to darbības, noskaidrojot ar tām saistītos faktus un informējot par saviem novērojumiem; |
| --- | --- |

I.

tā kā pilsoniskās sabiedrības organizācijas, plašsaziņas līdzekļi un cilvēktiesību iestādes sniedz ieguldījumu parlamenta uzraudzības uzdevuma izpildē, vērtējot valsts iestādes un to darbības, noskaidrojot ar tām saistītos faktus un informējot par saviem novērojumiem;

| J. | tā kā tādēļ brīvi un neatkarīgi plašsaziņas līdzekļi un brīva, pietiekami finansēta un efektīvi strukturēta pilsoniskā sabiedrība valstī ir būtiski svarīgi arī efektīvai un veselīgai demokrātijas darbībai un palīdz parlamentiem veikt to uzraudzības uzdevumus; |
| --- | --- |

J.

tā kā tādēļ brīvi un neatkarīgi plašsaziņas līdzekļi un brīva, pietiekami finansēta un efektīvi strukturēta pilsoniskā sabiedrība valstī ir būtiski svarīgi arī efektīvai un veselīgai demokrātijas darbībai un palīdz parlamentiem veikt to uzraudzības uzdevumus;

| K. | tā kā demokrātiskās konsolidācijas process prasa, lai valstu politiskās iestādes būtu gatavas pieņemt paraugpraksi un īstenot pieredzi, kas gūta no savas un citu pieredzes; |
| --- | --- |

K.

tā kā demokrātiskās konsolidācijas process prasa, lai valstu politiskās iestādes būtu gatavas pieņemt paraugpraksi un īstenot pieredzi, kas gūta no savas un citu pieredzes;

| L. | tā kā demokrātisko valstu galvenās sarkanās pamatlīnijas nosaka varas dalīšanas principa nepārtrauktu piemērošanu, cilvēktiesību un pamatbrīvību stingru ievērošanu un apņēmīgu tiesiskuma aizsardzību; |
| --- | --- |

L.

tā kā demokrātisko valstu galvenās sarkanās pamatlīnijas nosaka varas dalīšanas principa nepārtrauktu piemērošanu, cilvēktiesību un pamatbrīvību stingru ievērošanu un apņēmīgu tiesiskuma aizsardzību;

| M. | tā kā regulāras vēlēšanas saskaņā ar starptautiski atzītiem standartiem, jo īpaši attiecībā uz konkurētspēju un pārredzamību, noteikti ir fundamentālas, bet tikai pašas par sevi nav galīgais pierādījums par demokrātiskas politiskās sistēmas pastāvēšanu; |
| --- | --- |

M.

tā kā regulāras vēlēšanas saskaņā ar starptautiski atzītiem standartiem, jo īpaši attiecībā uz konkurētspēju un pārredzamību, noteikti ir fundamentālas, bet tikai pašas par sevi nav galīgais pierādījums par demokrātiskas politiskās sistēmas pastāvēšanu;

| N. | tā kā daudzpartiju parlamenti bieži tiek uzskatīti par daudz plašākas pārstāvības struktūrām un lielais skaits ideoloģiski orientētu partiju nodrošina dažādo sabiedrības interešu pilnīgāku pārstāvību; |
| --- | --- |

N.

tā kā daudzpartiju parlamenti bieži tiek uzskatīti par daudz plašākas pārstāvības struktūrām un lielais skaits ideoloģiski orientētu partiju nodrošina dažādo sabiedrības interešu pilnīgāku pārstāvību;

| O. | tā kā Eiropas Parlamenta Demokrātijas atbalsta un vēlēšanu koordinācijas grupa sniedz īpašu demokrātijas atbalstu vairākām prioritārajām valstīm, tostarp trim Austrumu partnerības valstīm, kurām ir asociācijas nolīgums ar ES – Gruzijai, Moldovai un Ukrainai; |
| --- | --- |

O.

tā kā Eiropas Parlamenta Demokrātijas atbalsta un vēlēšanu koordinācijas grupa sniedz īpašu demokrātijas atbalstu vairākām prioritārajām valstīm, tostarp trim Austrumu partnerības valstīm, kurām ir asociācijas nolīgums ar ES – Gruzijai, Moldovai un Ukrainai;

| P. | tā kā Eiropas Savienība atbalsta Austrumu partnerības valstis, īstenojot īpašus projektus, lai palīdzētu to parlamentiem stiprināt to valdības uzraudzības funkciju, piemēram, 2009.–2019. gadam paredzēto projektu “Parlamentārās demokrātijas stiprināšana Gruzijā” vai kopā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Attīstības programmu 2016.–2018. gadam paredzēto projektu “Ukrainas Rada Eiropai”, vai arī Eiropas Parlamenta vajadzību novērtēšanas misiju Ukrainas Augstākajā radā (2015.–2016. gads), |
| --- | --- |

P.

tā kā Eiropas Savienība atbalsta Austrumu partnerības valstis, īstenojot īpašus projektus, lai palīdzētu to parlamentiem stiprināt to valdības uzraudzības funkciju, piemēram, 2009.–2019. gadam paredzēto projektu “Parlamentārās demokrātijas stiprināšana Gruzijā” vai kopā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Attīstības programmu 2016.–2018. gadam paredzēto projektu “Ukrainas Rada Eiropai”, vai arī Eiropas Parlamenta vajadzību novērtēšanas misiju Ukrainas Augstākajā radā (2015.–2016. gads),

Ar parlamentārās uzraudzības darbībām saistīto problēmu risināšana

| 1. | uzsver, ka demokrātija nozīmē sieviešu un vīriešu vienlīdzīgu pārstāvību ar lēmumu pieņemšanu saistītos amatos un tādēļ svarīga darbības joma ir veicināt sieviešu plašāku pārstāvību šādos amatos; aicina ES dalībvalstis un AP valstis uzlabot sieviešu pārstāvību parlamentā; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver, ka uzraudzības funkcijas un politiskais impulss pašlaik ir viens no galvenajiem parlamenta uzdevumiem, kas prasa pastāvīgu saziņu starp valdību un parlamentu un valdības piekrišanu atskaitīties parlamentam par savām darbībām; aicina Austrumu partnerības valstis saglabāt un turpināt attīstīt politiskās sistēmas, kas atbalsta šādu pastāvīgu saziņu un pārskatatbildību; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aicina Eiropas Komisiju izstrādāt īpašu programmu, kuras mērķis būtu stiprināt parlamentāro uzraudzību austrumu kaimiņvalstīs – uzlabojot koordināciju un sadarbību starp valsts aģentūrām, parlamentu un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, ierosinot īpaši izstrādātu mācību moduli parlamentu darbiniekiem vai atbalstot administratīvās reformas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzskata, ka visās sešās Austrumu partnerības valstīs, lai gan ievērojami atšķirīgā mērā, trūkst spēcīgu tradīciju parlamentārās uzraudzības īstenošanā, tādējādi nenodrošinot efektīvas reaģēšanas mehānismu pilnvērtīgu darbību; aicina pastiprināt ziņošanas mehānismus, lai nodrošinātu sistemātisku dialogu starp izpildvaru un parlamentu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzskata, ka reformu procesiem Austrumu partnerības parlamentārajās pārvaldēs ir nepieciešama nepārtrauktība, lai sinhronizētu visas parlamentārās infrastruktūras funkcijas un parlamenta deputātu ikdienas vajadzības un vēlmes; šajā sakarībā uzsver, ka administrācijai ir arī jāgarantē pilnīga un atbilstoša likumdošanas, pārstāvības, pārraudzības (cita starpā budžeta plānošanas) un citu funkciju izpilde; |
| --- | --- |

5.

| 6. | aicina turpināt valsts pārvaldes reformu Austrumu partnerības valstīs, jo šādas reformas, ja tās tiks pienācīgi īstenotas, ļaus valsts pārvaldes iestādēm būt vairāk orientētām uz iedzīvotājiem un pārredzamākām, vienlaikus nodrošinot ātrākus un labākus pakalpojumus iedzīvotājiem un uzņēmumiem; norāda, ka efektīva, pārredzama, uz iedzīvotājiem orientēta valsts pārvalde Austrumu partnerības valstīs ir priekšnoteikums pienācīgai valsts pārvaldes darbībai un sociālekonomiskajai attīstībai un tādējādi tā ietekmē demokrātijas kvalitāti, atvieglojot un paaugstinot parlamentārās uzraudzības kvalitāti katrā šajā valstī; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzskata, ka problēmas saistībā ar parlamentārās uzraudzības apjomu un efektivitāti rodas valstīs ar spēcīgu prezidentālo sistēmu, kāda pastāv Azerbaidžānā un Baltkrievijā, kur prezidentiem ir ļoti plašas pilnvaras attiecībās ar parlamentu un valdību; atzinīgi vērtē to, ka pēdējo gadu laikā situācija Armēnijā un Gruzijā ir mainījusies, jo tika īstenotas secīgas konstitūcijas reformas, virzoties uz tīri parlamentāru sistēmu, kam sekoja mierīga valdību nomaiņa – ar nevardarbīgu Samta revolūciju Armēnijā un vēlēšanām Gruzijā; joprojām aicina visas sešas Austrumu partnerības valstis turpināt reformas, lai stiprinātu parlamentāro uzraudzību; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atkārtoti norāda, ka austrumu kaimiņreģiona valstu parlamentiem, pieņemot jebkādus jaunus tiesību aktus, nevajadzētu steigties un tiem būtu jāpielāgo procedūras, kas ļautu paplašināt debates ar opozīciju un citām ieinteresētajām personām par reformu saturu un detaļām, lai stiprinātu galvenās likumdevējas iestādes uzraudzības lomu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | konstatē, ka Austrumu partnerības valstīs ekonomiskajai vai citai nepolitiskajai elitei ir spēcīga, bet ne vienāda ietekme uz parlamenta deputātiem, kas kavē neatkarīgu un pārredzamu valdības politikas nostādņu un darbību pārbaudi, kā arī efektīvas administratīvās reformas; pauž bažas par gadījumiem, kad liels skaits deputātu savu pilnvaru laikā pāriet uz citu politisko grupu, kā tas notika Moldovā 2014.–2019. gada sasaukumā; aicina Austrumu partnerības valstu parlamentus ieviest līdzekļus, ar ko varētu garantēt deputātu neatkarību un apturēt pirmsvēlēšanu periodā vērojamo praksi, kad tiek veiktas dažādas manipulācijas ar mērķi nodrošināt priekšrocības kādai politiskajai partijai vai partiju grupai; aicina Austrumu partnerības valstis virzīt uz priekšu vēlēšanu tiesību aktu reformu, kuras rezultātā tiktu izveidoti mehānismi efektīvai valdības pārskatatbildībai; atgādina Austrumu partnerības valstīm, ka, grozot vēlēšanu tiesību aktus, tām būtu jārada vienlīdzīgas pārstāvības iespējas visām etniskajām minoritātēm; |
| --- | --- |

9.

| 10. | mudina politiskās partijas pievērsties vēlēšanu reformām, izmantojot partiju savstarpējo dialogu, lai nodrošinātu plašu politisko atbalstu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | aicina iestādes īstenot EDSO/ODIHR vēlēšanu novērošanas ieteikumus jau labu laiku pirms nākamajām vēlēšanām; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ar bažām norāda, ka korupcija joprojām ir parādība, kas apdraud uzticēšanos demokrātijai ne tikai Austrumu partnerības valstīs, bet Eiropā kopumā; pauž bažas par to, ka korupcija parlamentā un citās valsts iestādēs, kas dažās Austrumu partnerības valstīs pat tiek samazināta, joprojām dažādā līmenī ietekmē efektīvu parlamentāro uzraudzību, un aicina pārredzami izmeklēt katru zināmo gadījumu; uzsver, ka ir jānodrošina pārskatatbildība un jāizbeidz nesodāmība; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzsver, ka īpaša loma parlamentārās uzraudzības īstenošanā ir opozīcijai, lai aktīvi saglabātu stingru un pilnvērtīgu valdības darbību kontroli; aicina atturēties no jebkādiem mēģinājumiem ierobežot opozīciju uzraudzības kontroles funkciju veikšanā un nodrošināt tiesību aktos garantētas tiesības personām, kas nav nevienā koalīcijā vai nepieder pie vairākuma; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atkārtoti norāda, ka nolīgumu ar ES, proti, Asociācijas nolīgumu ar Ukrainu, Moldovu un Gruziju, Visaptverošas un pastiprinātas partnerības nolīguma ar Armēniju un Partnerības nolīgumu un sadarbības nolīgumu ar Azerbaidžānu un Baltkrieviju, īstenošana ir papildu uzdevums parlamentārajai uzraudzībai, un tai ir nepieciešama īpaši intensīva valdības darbību uzraudzība un kontrole, kā arī efektīva koordinācija starp valdību, parlamentu un tiesu iestādēm, lai padziļinātu Eiropas integrācijas procesu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pauž bažas par valsts iestāžu kapacitātes trūkumu Eiropas jautājumos, jo tas būtiski ietekmē asociācijas nolīgumu efektīvu, lietderīgu un visaptverošu īstenošanu un palēnina Eiropas integrācijas centienus; aicina asociētās valstis pastiprināt centienus izveidot augsti motivētu administrāciju, kas var izmantot pietiekamus resursus, lai pilnībā un ātri īstenotu nepieciešamās reformas un attiecīgos noteikumus; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzsver, ka daudzveidībai ir izšķiroša nozīme tāda parlamenta darbībā, kas darbojas visu valsts iedzīvotāju labā; aicina EP un Austrumu partnerības valstu parlamentus veikt turpmākus pasākumus, lai nodrošinātu sieviešu un etnisko minoritāšu taisnīgu pārstāvību parlamenta deputātu sastāvā; |
| --- | --- |

16.

Jēgpilnas apmaiņas starp Eiropas Parlamentu un ES dalībvalstu un Austrumu partnerības valstu parlamentiem veicināšana un dalīšanās ar sasniegumiem

| 17. | atzinīgi vērtē centienus atbalstīt Austrumu partnerības valstis to pūlēs attīstīt ilgtspējīgu demokrātiju un tiesiskumu; tomēr uzsver, ka ir vajadzīga ilgtspējīga, sabiedrībā sakņota atbildība par šiem procesiem; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzsver noteikumus Euronest parlamentārās asamblejas Reglamentā, kas apstiprināts 2011. gadā un grozīts 2012., 2013., 2015., 2017. un 2018. gadā, par Austrumu partnerības politikas īstenošanas pārraudzību, īpašu uzmanību pievēršot Reglamenta 17., 21., 22., 25., 26. un 27. pantam un I pielikumam, kas attiecas uz rezolūcijām, ieteikumiem, rakstiskiem un mutiskiem jautājumiem, kā arī komitejām un darba grupām; |
| --- | --- |

18.

| 19. | atzinīgi vērtē Austrumu partnerības valstu, kurām ir asociācijas nolīgumi ar ES – Ukrainas, Moldovas un Gruzijas, kā arī Armēnijas –, centienus saistībā ar visaptverošu un pastiprinātu partnerības nolīgumu ar ES, kas parakstīts 2017. gada novembrī, – palielināt uzraudzību par šo nolīgumu īstenošanu, jo šie nolīgumi rada papildu izaicinājumus un iespējas; atzinīgi vērtē Starpparlamentāro asambleju, kuru 2018. gada 5. oktobrī izveidoja šīs trīs valstis ar mērķi panākt efektīvāku parlamentāro uzraudzību šajā jomā un dot impulsu kopīgai kontrolei pār to, kā šo valstu valdības īsteno asociācijas nolīgumus un Austrumu partnerības politiku kopumā; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uzskata, ka attiecībā uz paraugprakses pieņemšanu un mācīšanos no pašu un citu valstu trūkumiem un pieredzes, kas ir daļa no demokrātiskās konsolidācijas procesa, Austrumu partnerības valstu parlamentiem ir iespēja mācīties no savas pieredzes, kā arī savstarpēji izmantot labāko praksi un mācīties no citu valstu risinājumiem attiecībā uz ierobežojumiem; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzskata arī, ka paraugprakses apmaiņai starp Eiropas Parlamentu, ES dalībvalstu parlamentiem un Austrumu partnerības valstu parlamentiem arī turpmāk vajadzētu dot pozitīvu ieguldījumu un ka tā būtu jāatbalsta; uzskata arī, ka ir nepieciešams lielāks skaits papildu formātu un apmaiņas programmu starp parlamentāriešiem un parlamentu sekretariātiem saistībā ar parlamentārās pārvaldes reformu, lai stiprinātu spējas un palielinātu galveno ieinteresēto personu informētību; aicina pastiprināt kontaktus darba grupu līmenī, lai izveidotu spēcīgus tīklus gan minētajos parlamentos, gan starp tiem ar mērķi veicināt turpmāko reģionālo sadarbību; |
| --- | --- |

21.

| 22. | atzinīgi vērtē Austrumu partnerības darba grupas pārvaldības un valsts pārvaldes reformas jautājumos 15. sanāksmes, kas notika 2018. gada 7. un 8. novembrī Prāgā, centienus risināt jautājumus saistībā ar valsts pārvaldes pārskatatbildību un organizāciju, kā arī pakalpojumu sniegšanu, izmantojot uz iedzīvotājiem vērstas procedūras un publisko pakalpojumu pieejamību; |
| --- | --- |

22.

| 23. | atgādina, ka Austrumu partnerības valstīm ir jārīkojas saskaņā ar savām starptautiskajām saistībām un likumdošanas procesos jāievēro cilvēka pamattiesības un minoritāšu tiesības; |
| --- | --- |

23.

Domas brīvības un plašsaziņas līdzekļu un akadēmisko aprindu neatkarības stiprināšana kā viena no galvenajām prioritātēm labākai parlamentārajai uzraudzībai

| 24. | atkārtoti uzsver, cik svarīgi ir patiesi brīvi plašsaziņas līdzekļi, ka ir vajadzīgi neatkarīgi plašsaziņas līdzekļi un plašsaziņas līdzekļu plurālisms, lai nodrošinātu plašsaziņas līdzekļu darbinieku un žurnālistu drošību, un aicina neierobežot plašsaziņas līdzekļu iespējas meklēt sev informācijas avotus, lai visu tautību iedzīvotājiem būtu vienlīdzīga piekļuve informācijai, un to, cik svarīga ir patiesa akadēmiskā vārda un domas brīvība kā jebkuras demokrātijas pamatelements; aicina visus Euronest locekļus garantēt šīs brīvības un nodrošināt to efektīvu darbību īstenošanu, jo plašsaziņas līdzekļi un akadēmiskās aprindas parlamentiem piedāvā svarīgu profesionālo pieredzi un zināšanas, kas sniedz būtisku ieguldījumu parlamentārajā uzraudzībā un tās objektivitātē; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pauž bažas par to, ka nepietiekama plašsaziņas līdzekļu un akadēmiskās domas brīvība dažās Austrumu partnerības valstīs nedod iespēju parlamentiem gūt labi informētus sabiedrības un zinātnieku viedokļus, kas ir nepieciešami, lai bagātinātu parlamenta pastāvīgo kontroles funkciju; aicina visas Austrumu partnerības valstis uzlabot tiesību normas, kas garantē plašsaziņas līdzekļu un akadēmisko aprindu brīvību un plurālismu, un padarīt tās efektīvas, jo daudzos gadījumos tos joprojām ietekmē vai apgrūtina uzņēmējdarbības un politiskās intereses; |
| --- | --- |

25.

| 26. | mudina Austrumu partnerības valstis uzlabot plašsaziņas līdzekļu vidi un padarīt profesionālu, neatkarīgu žurnālistiku ilgtspējīgu, jo tikai veselīga plašsaziņas līdzekļu vide ļauj sasniegt ES kaimiņattiecību politikas pamatmērķus, tostarp demokrātiju, labu pārvaldību, noturību pret ārēju spiedienu un efektīvu informēšanu par reformām un priekšrocībām, ko sniedz sadarbība ar ES; aicina ES un Austrumu partnerības valstis turpināt veidot plašsaziņas līdzekļu vidi, kurā žurnālisti var strādāt bez ārēja spiediena un represijām; |
| --- | --- |

26.

| 27. | uzsver pilsoniskās sabiedrības organizāciju nozīmi parlamentārās uzraudzības, pārredzamības un visa demokrātiskā procesa veicināšanā; aicina Austrumu partnerības valstu parlamentus atbalstīt pilsonisko sabiedrību un atklāti sadarboties ar to visos jautājumos, kas skar sabiedrības intereses, lai ņemtu vērā dažādos viedokļus; |
| --- | --- |

27.

| 28. | uzsver risku, ko rada dezinformācijas kampaņas, jo īpaši sociālajos plašsaziņas līdzekļos, kā arī centieni izplatīt antidemokrātiskus vēstījumus un vērtības, kuru mērķis ir diskreditēt valsts iestādes vai ietekmēt vēlēšanu kampaņas; aicina ES un Austrumu partnerības valstis cieši sadarboties un apmainīties ar pieredzi šajā jomā, pieņemot stingru vienotu nostāju, kas nekādā veidā neapdraud pilsoņu pamatbrīvības; |
| --- | --- |

28.

Drošības sektora kā parlamentārās uzraudzības jomas, kurai jāpievērš īpaša uzmanība, pārraudzība

| 29. | atgādina par rezolūciju “Drošības problēmas Austrumu partnerības valstīs un ES nozīmes palielināšana to risināšanā”, kuru Euronest parlamentārā asambleja pieņēma 2018. gada jūnija sesijā un kurā uzsvērts, ka “labas pārvaldības uzturēšana tiesībaizsardzības, drošības un aizsardzības iestādēs ir būtiska, lai aizsargātu Austrumeiropas partnervalstis no destabilizācijas mēģinājumiem”, un partnervalstu parlamenti tika mudināti “pilnībā īstenot demokrātisko uzraudzību pār tiesībaizsardzības aģentūrām un militārajiem un drošības dienestiem”; uzsver, ka būtu parlamentiem būtu ciešāk jāuzrauga drošības sektora darbība; |
| --- | --- |

29.

| 30. | uzsver, ka Austrumu partnerības valstīs ir jāpastiprina parlamentārā uzraudzība pār dažādiem drošības dienestiem, un atkārtoti uzsver, cik vērtīga ir parlamentārā uzraudzība pār Iekšlietu ministriju un jaunizveidotajiem drošības dienestiem; |
| --- | --- |

30.

| 31. | šajā sakarībā atgādina ES un Gruzijas Parlamentārās asociācijas komitejas sestās sanāksmes, kas notika Briselē 2018. gada 26. aprīlī, galīgo paziņojumu un ieteikumus, bet jo īpaši 14. punktu, par ES finansēta projekta uzsākšanu attiecībā uz parlamentārās uzraudzības pār drošības sektoru stiprināšanu; |
| --- | --- |

31.

Cilvēkresursu, materiālo un finanšu resursu palielināšana Austrumu partnerības valstu parlamentos

| 32. | prasa palielināt cilvēkresursus, materiālos resursus un finansējumu, lai stiprinātu Austrumu partnerības valstu parlamentu vispārējo darbību, cita starpā, lai nodrošinātu, ka tie spēj pilnībā izstrādāt tādu efektīvu un nepārtrauktu valdības, tās politikas virzienu un darbību uzraudzību, kas ir neatkarīga un ko atbalsta funkcionējošs un objektīvs pētniecības dienests; |
| --- | --- |

32.

| 33. | uzskata sadarbību starp Austrumu partnerības valstu parlamentu, Eiropas Parlamenta un ES dalībvalstu parlamentu sekretariātiem, daloties ar pieredzes un resursiem, par līdzekli efektīvākas un lietderīgākas parlamentārās uzraudzības panākšanai; aicina parlamentārās izpētes jomā izveidot šādu sadarbību arī tajos gadījumos, kad šāds pētniecības dienests vēl nepastāv un tā izveide prasa īpašas pūles; |
| --- | --- |

33.

| 34. | novērtē spēcīgo, efektīvo un labo sadarbību, kāda ir izveidojusies starp Revīzijas palātu un Austrumu partnerības valstu parlamentiem un kuras pamatā ir savstarpēja uzticēšanās, jo tikai tādējādi var panākt labāku un plašāku parlamentāro uzraudzību pār budžetu un budžeta izdevumiem; mudina Austrumu partnerības valstis integrēt šādu sadarbību arī savstarpējā sadarbībā; |
| --- | --- |

34.

| 35. | uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju Eiropas Parlamentam, Padomei, PV/AP, kaimiņattiecību un paplašināšanās politikas komisāram, EĀDD, ES dalībvalstu un Austrumu partnerības valstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

35.

---

| 24.4.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 134/7 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 134/7

---

REZOLŪCIJA

par digitalizācijas veicināšanu, lai uzlabotu efektivitāti un stimulētu ekonomikas izaugsmi ES un Austrumu partnerības valstīs

(2020/C 134/02)

EURONEST PARLAMENTĀRĀ ASAMBLEJA,

| — | ņemot vērā 2011. gada 3. maijaEuronest parlamentārās asamblejas dibināšanas aktu un Austrumu partnerības samitā 2017. gada 24. novembrī pieņemto kopīgo deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 3. maijaEuronest parlamentārās asamblejas dibināšanas aktu un Austrumu partnerības samitā 2017. gada 24. novembrī pieņemto kopīgo deklarāciju,

| — | ņemot vērā asociācijas nolīgumus starp ES, no vienas puses, un Gruziju, Moldovu un Ukrainu no otras puses, jo īpaši padziļinātās un visaptverošās brīvās tirdzniecības zonas (DCFTA), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā asociācijas nolīgumus starp ES, no vienas puses, un Gruziju, Moldovu un Ukrainu no otras puses, jo īpaši padziļinātās un visaptverošās brīvās tirdzniecības zonas (DCFTA),

| — | ņemot vērā pasaules ieguldījumu ziņojumus, ko publicējusi Apvienoto Nāciju Organizācijas Tirdzniecības un attīstības konference, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pasaules ieguldījumu ziņojumus, ko publicējusi Apvienoto Nāciju Organizācijas Tirdzniecības un attīstības konference,

| — | ņemot vērā Komisijas un Eiropas Ārējās darbības dienesta 2017. gada 9. jūnija kopējo darba dokumentu “Austrumu partnerība – 20 mērķpasākumi 2020. gadam, pievēršot uzmanību galvenajām prioritātēm un taustāmiem ieguvumiem”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un Eiropas Ārējās darbības dienesta 2017. gada 9. jūnija kopējo darba dokumentu “Austrumu partnerība – 20 mērķpasākumi 2020. gadam, pievēršot uzmanību galvenajām prioritātēm un taustāmiem ieguvumiem”,

| — | ņemot vērā Eiropas kaimiņattiecību politiku, kas stājās spēkā 2014. gadā kā daļa no Eiropas kaimiņattiecību instrumenta 2014.–2020. gadam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas kaimiņattiecību politiku, kas stājās spēkā 2014. gadā kā daļa no Eiropas kaimiņattiecību instrumenta 2014.–2020. gadam,

| — | ņemot vērā Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam, kas pieņemta Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības samitā 2015. gada 25. septembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam, kas pieņemta Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības samitā 2015. gada 25. septembrī,

| — | ņemot vērā kopīgo paziņojumu par Austrumu partnerību, ko Višegrādas grupas ārlietu ministri pieņēma pēc 2017. gada 12. aprīļa tikšanās Varšavā un kur pausta iespēja ieinteresētajām Austrumu partnerības valstīm nākotnē pievienoties ES, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā kopīgo paziņojumu par Austrumu partnerību, ko Višegrādas grupas ārlietu ministri pieņēma pēc 2017. gada 12. aprīļa tikšanās Varšavā un kur pausta iespēja ieinteresētajām Austrumu partnerības valstīm nākotnē pievienoties ES,

| — | ņemot vērā otro Austrumu partnerības ministru sanāksmi par digitālo ekonomiku, kas notika 2017. gada 5. oktobrī Tallinā, Igaunijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā otro Austrumu partnerības ministru sanāksmi par digitālo ekonomiku, kas notika 2017. gada 5. oktobrī Tallinā, Igaunijā,

| — | ņemot vērā EKI – EU4Digital: atbalsts digitālajai ekonomikai un sabiedrībai Austrumu partnerībā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EKI – EU4Digital: atbalsts digitālajai ekonomikai un sabiedrībai Austrumu partnerībā,

| — | ņemot vērā Eiropas kaimiņattiecību instrumenta (EKI) reģionālās austrumu stratēģijas dokumenta (2014.–2020. gads) un daudzgadu indikatīvās programmas (2017.–2020. gads) plānošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas kaimiņattiecību instrumenta (EKI) reģionālās austrumu stratēģijas dokumenta (2014.–2020. gads) un daudzgadu indikatīvās programmas (2017.–2020. gads) plānošanu,

| — | ņemot vērā 2013. gada 7. februāra kopīgo paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Eiropas Savienības kiberdrošības stratēģija – atvērta un droša kibertelpa”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 7. februāra kopīgo paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Eiropas Savienības kiberdrošības stratēģija – atvērta un droša kibertelpa”,

| — | ņemot vērā 2017. gada 13. septembra kopīgo paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Noturība, novēršana un aizsardzība, veidojot ES stipru kiberdrošību”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 13. septembra kopīgo paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Noturība, novēršana un aizsardzība, veidojot ES stipru kiberdrošību”,

| A. | tā kā sadarbības Euronest parlamentārās asamblejas ietvaros mērķis ir panākt pozitīvu ietekmi, partnervalstīs izstrādājot valstu sistēmas elektroniskajai tirdzniecībai un elektroniskajai loģistikai, tostarp digitālā transporta koridorus, un saskaņojot šīs sistēmas ar ES digitālā vienotā tirgus paraugpraksi; |
| --- | --- |

A.

tā kā sadarbības Euronest parlamentārās asamblejas ietvaros mērķis ir panākt pozitīvu ietekmi, partnervalstīs izstrādājot valstu sistēmas elektroniskajai tirdzniecībai un elektroniskajai loģistikai, tostarp digitālā transporta koridorus, un saskaņojot šīs sistēmas ar ES digitālā vienotā tirgus paraugpraksi;

| B. | tā kā ciešāka sadarbība starp ES un Austrumeiropas partnervalstīm digitālās ekonomikas jomā sniegtu jaunas iespējas uzņēmumiem un iedzīvotājiem, veicinot ekonomikas izaugsmi un labklājību; |
| --- | --- |

B.

tā kā ciešāka sadarbība starp ES un Austrumeiropas partnervalstīm digitālās ekonomikas jomā sniegtu jaunas iespējas uzņēmumiem un iedzīvotājiem, veicinot ekonomikas izaugsmi un labklājību;

| C. | tā kā ES un Austrumu partnerības dalībnieki ir atbalstījuši digitālo tirgu saskaņošanu ES iniciatīvā EU4Digital, lai novērstu pašreizējās problēmas un šķēršļus, kas apgrūtina Eiropas mēroga tiešsaistes pakalpojumu sniegšanu iedzīvotājiem, valsts pārvaldes iestādēm un uzņēmumiem; |
| --- | --- |

C.

tā kā ES un Austrumu partnerības dalībnieki ir atbalstījuši digitālo tirgu saskaņošanu ES iniciatīvā EU4Digital, lai novērstu pašreizējās problēmas un šķēršļus, kas apgrūtina Eiropas mēroga tiešsaistes pakalpojumu sniegšanu iedzīvotājiem, valsts pārvaldes iestādēm un uzņēmumiem;

| D. | tā kā digitālās ekonomikas attīstība veicinātu jaunu darbvietu radīšanu, palielinātu uzņēmējdarbības efektivitāti, piesaistītu ieguldījumus, stimulētu tirdzniecību, ekonomikas modernizāciju un inovāciju attīstību, kā arī palielinātu pārredzamību; |
| --- | --- |

D.

tā kā digitālās ekonomikas attīstība veicinātu jaunu darbvietu radīšanu, palielinātu uzņēmējdarbības efektivitāti, piesaistītu ieguldījumus, stimulētu tirdzniecību, ekonomikas modernizāciju un inovāciju attīstību, kā arī palielinātu pārredzamību;

| E. | tā kā ir plaši atzīts, ka digitalizācijas veicināšana var būt būtiska Austrumu partnerības valstu un ES dalībvalstu īstermiņa un ilgtermiņa ekonomikas izaugsmei, jo šāda pieeja nodrošina plašākus ieguvumus, ko rada tehnoloģiju un prasmju nodošana; |
| --- | --- |

E.

tā kā ir plaši atzīts, ka digitalizācijas veicināšana var būt būtiska Austrumu partnerības valstu un ES dalībvalstu īstermiņa un ilgtermiņa ekonomikas izaugsmei, jo šāda pieeja nodrošina plašākus ieguvumus, ko rada tehnoloģiju un prasmju nodošana;

| F. | tā kā strauji pieaug ar digitalizāciju saistītās siltumnīcefekta gāzu emisijas, jo lielo datu apstrādei un uzglabāšanai, kā arī datoru, ekrānu un viedtālruņu ražošanai ir vajadzīgs liels daudzums elektroenerģijas; |
| --- | --- |

F.

tā kā strauji pieaug ar digitalizāciju saistītās siltumnīcefekta gāzu emisijas, jo lielo datu apstrādei un uzglabāšanai, kā arī datoru, ekrānu un viedtālruņu ražošanai ir vajadzīgs liels daudzums elektroenerģijas;

| G. | tā kā digitālajām tehnoloģijām ir būtiska negatīva ietekme uz vidi un cilvēku veselību saistībā ar atkritumu radīšanu un eksportēšanu uz nabadzīgām valstīm, pārmērīgu ūdens patēriņu un piesārņojošu izejvielu ieguvi, kas bieži vien notiek konfliktu zonās; |
| --- | --- |

G.

tā kā digitālajām tehnoloģijām ir būtiska negatīva ietekme uz vidi un cilvēku veselību saistībā ar atkritumu radīšanu un eksportēšanu uz nabadzīgām valstīm, pārmērīgu ūdens patēriņu un piesārņojošu izejvielu ieguvi, kas bieži vien notiek konfliktu zonās;

| H. | tā kā dokumentā “20 mērķuzdevumi 2020. gadam” ir norādīts, cik svarīga ir digitalizācija, un ir noteikti vairāki vērienīgi mērķi, kuru uzdevums ir saskaņot digitālos tirgus atbilstoši pīlāram “Ekonomikas attīstība un tirgus iespējas”; |
| --- | --- |

H.

tā kā dokumentā “20 mērķuzdevumi 2020. gadam” ir norādīts, cik svarīga ir digitalizācija, un ir noteikti vairāki vērienīgi mērķi, kuru uzdevums ir saskaņot digitālos tirgus atbilstoši pīlāram “Ekonomikas attīstība un tirgus iespējas”;

| I. | tā kā digitālajai ekonomikai ir svarīga nozīme divpusējos dialogos kā vienai no prioritārajām jomām ES un Austrumu partnerības valstu sadarbībā, kurā citas prioritārās jomas ir sadarbspējas satvars, e-tirdzniecība, e-veselība un viesabonēšanas maksas atcelšana partnervalstīm; |
| --- | --- |

I.

tā kā digitālajai ekonomikai ir svarīga nozīme divpusējos dialogos kā vienai no prioritārajām jomām ES un Austrumu partnerības valstu sadarbībā, kurā citas prioritārās jomas ir sadarbspējas satvars, e-tirdzniecība, e-veselība un viesabonēšanas maksas atcelšana partnervalstīm;

| J. | tā kā Austrumu partnerības savienojumu programmas mērķis ir samazināt digitālo plaisu starp Austrumu partnerības valstīm un atbalstīt valstu pētniecības un izglītības tīklos apvienoto pētniecības un izglītības kopienu vajadzības; |
| --- | --- |

J.

tā kā Austrumu partnerības savienojumu programmas mērķis ir samazināt digitālo plaisu starp Austrumu partnerības valstīm un atbalstīt valstu pētniecības un izglītības tīklos apvienoto pētniecības un izglītības kopienu vajadzības;

| K. | tā kā kiberdrošības komponents tagad ir atzīts par efektīva digitalizācijas procesa un publiskā un privātā sektora partnerību neatņemamu sastāvdaļu; |
| --- | --- |

K.

tā kā kiberdrošības komponents tagad ir atzīts par efektīva digitalizācijas procesa un publiskā un privātā sektora partnerību neatņemamu sastāvdaļu;

| L. | ņemot vērā Asociācijas nolīgumu starp ES un Gruziju, Asociācijas nolīgumu starp ES un Moldovu, Asociācijas nolīgumu starp ES un Ukrainu, Visaptverošo un pastiprināto partnerības nolīgumu starp ES un Armēniju un Partnerības un sadarbības nolīgumu starp ES un Azerbaidžānu, |
| --- | --- |

L.

ņemot vērā Asociācijas nolīgumu starp ES un Gruziju, Asociācijas nolīgumu starp ES un Moldovu, Asociācijas nolīgumu starp ES un Ukrainu, Visaptverošo un pastiprināto partnerības nolīgumu starp ES un Armēniju un Partnerības un sadarbības nolīgumu starp ES un Azerbaidžānu,

1.

uzsver, ka ir stratēģiski svarīgi veicināt digitalizāciju kā procesu, kura mērķis ir uzlabot efektivitāti un stimulēt ekonomikas izaugsmi ES un Austrumu partnerības valstīs; uzsver, ka ES un Austrumeiropas partnervalstu sadarbības neizmantoto potenciālu digitālās ekonomikas un sabiedrības jomā varētu atraisīt, veicot ieguldījumus platjoslas infrastruktūrā, saskaņojot tiesību aktus ar ES normām un paātrinot ES digitālā vienotā tirgus integrāciju;

2.

atzīst, ka digitālo tehnoloģiju integrācija ikdienas dzīvē, tādējādi veicinot uzticamākas un noderīgākas informācijas pieejamību un tās apstrādi, piesaista ievērojamu nerealizētu potenciālu ekonomikas izaugsmei, ražīgumam un sociālajai aizsardzībai;

3.

uzskata, ka digitalizācijas potenciāls apvienojumā ar jaunajām tehnoloģijām, kas ietver mākslīgo intelektu, lielos datus, biometriju un sadalītās virsgrāmatas tehnoloģiju, var vienlaikus uzlabot sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu, pārvaldības kvalitāti un fiskālo pārredzamību, kas samazinās negodīgu darījumu skaitu; uzsver, ka vienlaikus šie uzlabojumi var radīt tirgus nestabilitāti, palielināt neaizsargātību pret kiberuzbrukumiem un krāpšanu, ko izraisītu pārmērīga koncentrācija un vājš tiesiskais regulējums;

4.

norāda, ka stratēģiskās pieejas digitalizācijai dažādu valstu ekonomikā ir atkarīgas no institucionālajiem apstākļiem, tradīcijām un varas attiecībām; atzīst, ka attiecībā uz digitālo sabiedrību, ekonomiku un inovāciju pastāv plaisa starp ES un Austrumeiropas partnervalstīm, ko nākotnē vēl vairāk var padziļināt digitālās nozares un Work 4.0 attīstība; uzskata, ka ir jāņem vērā darba ņēmēju tiesības un jānodrošina vienāda attieksme pret visiem darba ņēmējiem neatkarīgi no tā, vai viņi ir vai nav iesaistīti digitālajā ekonomikā;

5.

uzskata, ka – lai samazinātu ar digitalizāciju saistītos ekonomiskos riskus, ir jānodrošina, ka valstu valdības īsteno visaptverošas reformu programmas, jāapgūst pienācīgi resursi un jāīsteno koordinēta ES un Austrumu partnerības valstu pieeja digitalizācijas procesu regulēšanai;

6.

uzsver, ka ir svarīgi saskaņot Austrumu partnerības valstu digitālos tirgus ar ES vienoto digitālo tirgu; uzskata, ka ir jāveido kopēji pamati digitālo tirgu programmu izstrādei, digitālā tirgus pakalpojumu regulēšanai un inovāciju apstiprināšanai tādās jomās kā informācijas un komunikācijas tehnoloģijas, telesakari, digitālās uzticēšanās pārvaldība un drošība, elektroniskās prasmes, elektroniskā veselība un e-komercija;

7.

atzīst, ka, valstu valdības, izstrādājot vienotus noteikumus un standartus, lai nodrošinātu datu, algoritmu un platformu integritāti, varēs plašāk izmantot digitālās sistēmas, lai dažādos veidos aizsargātu patērētājus, tostarp izmantojot pārredzamus un līdzsvarotus līgumus un tiesības uz privātumu;

8.

aicina Austrumu partnerības valstis paātrināt valstu tiesību aktu saskaņošanas procesu, lai uzlabotu personas datu aizsardzību, atbilstīgi ES tiesību normām reformējot kiberdrošības sistēmu un noteikumus; uzskata, ka patērētāju uzticēšanās, privātuma, datu aizsardzības un intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzības veicināšana stimulēs brīvu informācijas, ideju un zināšanu plūsmu;

9.

uzsver, ka līdz ar digitālo tehnoloģiju ieviešanu ir jānosaka standartu kopums, kas veicinās IKT vērtību ķēžu sociālo un vides ilgtspēju, un jānodrošina, ka ar digitalizāciju saistītie pasākumi tiek saskaņoti ar ilgtspējīgas attīstības mērķiem un klimata, enerģētikas un vides politikas mērķiem;

10.

uzsver nepieciešamību labāk saskaņot kopīgās darbības, kā arī to, kā tiek apstiprināti digitālās tirdzniecības noteikumi attiecībā uz digitālā satura līgumiem un šāda satura piegādi, tiešsaistes satura pakalpojumu pārrobežu nodošanu, ģeogrāfisko bloķēšanu un patērētāju aizsardzību;

11.

uzsver sadarbīgas pārrobežu e-identifikācijas nozīmi e-parakstu un e-zīmogu izveidē un pārbaudē; norāda, ka ir jāsaskaņo kopīgie noteikumi, lai nodrošinātu juridisko noteiktību un tehnisko savietojamību attiecībā uz e-pasta identifikatoriem, elektroniskajiem parakstiem un uzticamības pakalpojumu sniedzējiem, kuri piedāvā šos pakalpojumus Austrumu partnerības valstīs un ES;

12.

vērš uzmanību uz to, cik svarīgi ir stimulēt ekonomikas izaugsmi, radot darbvietas un uzņēmējdarbības iespējas, jo īpaši atbalstot mazos un vidējos uzņēmumus (MVU), kā arī uzlabojot to darbības vidi Austrumu partnerības valstīs; atzinīgi vērtē rezultātus, kas tika gūti 64. Austrumu partnerības Uzņēmējdarbības forumā, kur galvenā uzmanība tika pievērsta digitālajai ekonomikai un inovācijām, kā arī MVU savstarpējo tiešo attiecību stiprināšanai;

13.

aicina valstu valdības un privātos uzņēmumus izveidot pārrobežu inovācijas centrus, ņemot vērā jaunās izaugsmes iespējas jomās ar pietiekamām digitālajām prasmēm un tehnoloģisko infrastruktūru, jo šīs iespējas samazinās bezdarbu un stimulēs algu pieaugumu;

14.

uzsver, ka galveno dalībnieku, piemēram, arodbiedrību un darba devēju apvienību, sistemātiska iesaistīšana un korporatīvo struktūru atdzīvināšana, šķiet, ir daudzsološa stratēģija digitalizācijas veicināšanai, lai uzlabotu efektivitāti un stimulētu ekonomikas izaugsmi ES un Austrumu partnerības valstīs;

15.

norāda, ka jauninājumi telesakaru nozarē (telegrāfs, telefons, radio, televīzija, internets), rūpniecībā (ražošanas iekārtas un metodes), transporta nozarē (vilcieni, automobiļi, lidmašīnas) un veselības un higiēnas nozarē (penicilīns, rentgenstari) var ne tikai radīt produktu tirgus, bet arī palīdzēt risināt sabiedrības problēmas;

16.

vērš uzmanību uz to, cik svarīgi ir stimulēt digitālās inovācijas un izveidot jaunus sadarbības formātus, kuru mērķis ir nodrošināt koordinācijas attīstību šajā jomā, kā arī valsts un privātā sektora līdzdalību šajā platformā;

17.

uzsver, ka Austrumu partnerības valstis, veidojot pamatelementus sekmīgai digitālajai ekonomikai un Industry 4.0, saskaras ar lielām problēmām; vērš uzmanību uz nepieciešamību radīt labvēlīgu vidi tāda pielāgoties spējīga un radoša darbaspēka attīstībai, kuram ir nākotnes vajadzībām atbilstošas digitālās prasmes, lai veicinātu inovāciju, kā arī saliedētu, sadarbīgu un efektīvu institucionālo satvaru digitālajai pārveidei; lai gan e-pārvaldes projekti ir būtiski mainījuši valstu un to ekonomikas darbību, ir vajadzīgi turpmāki centieni gan reģionālā, gan valsts līmenī attiecībā uz nodokļiem, sociālajām sistēmām, darba tiesību aktiem, izglītības modernizāciju, atbalstu inovācijai, sociālo dialogu un e-darījumiem;

18.

norāda, ka intensīvāk ir jāattīsta publiskā un privātā sektora partnerība kiberdrošības jomā (gan valsts, gan starptautiskā līmenī) ar mērķi radīt lielāku uzticēšanos starp galvenajām ieinteresētajām personām, izveidojot efektīvus instrumentus to mijiedarbībai, veicinot ātru informācijas apmaiņu par kiberincidentiem un kiberuzbrukumiem, pirmām kārtām ekonomikas jomā;

19.

aicina ES un Austrumu partnerības valstis ņemt vērā īpašos riskus, ko rada Krievijā darbojošās struktūras, kas iesaistītas kiberuzbrukumos un vietējo produktu funkcionalitātes ļaunprātīgā izmantošanā; uzsver nepieciešamību pielāgot kiberdrošības, aizsardzības un atturēšanas politiku valsts līmenī, izmantojot regulāri atjauninātus rīcības plānus ar konkrētiem mērķiem un termiņiem;

20.

aicina ES un Austrumeiropas partnervalstis uzlabot mijiedarbību starp reģioniem, izmantojot potenciālu, kas piemīt valstu un reģionālajiem pētniecības un izglītības tīkliem, piemēram, NREN (Valstu pētniecības un izglītības tīkls) un GÉANT (Eiropas datu tīkls pētniecības un izglītības kopienai).

---

| 24.4.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 134/11 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 134/11

---

Euronest parlamentārās asamblejas REZOLŪCIJA par solidaritāti un tiesību aktu tuvināšanu enerģētikas nozarē – virzība uz progresīvu tiesisko regulējumu

(2020/C 134/03)

EURONEST PARLAMENTĀRĀ ASAMBLEJA,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības ratificēto Parīzes nolīgumu par klimata pārmaiņām, kuram ir pievienojušās arī Austrumu partnerības valstis, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības ratificēto Parīzes nolīgumu par klimata pārmaiņām, kuram ir pievienojušās arī Austrumu partnerības valstis,

| — | ņemot vērā Asociācijas nolīgumus starp ES, no vienas puses, un Gruziju, Moldovu un Ukrainu, no otras puses, jo īpaši noteikumus par sadarbību enerģētikas jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Asociācijas nolīgumus starp ES, no vienas puses, un Gruziju, Moldovu un Ukrainu, no otras puses, jo īpaši noteikumus par sadarbību enerģētikas jomā,

| — | ņemot vērā 2006. gadā parakstīto Saprašanās memorandu par stratēģisku partnerību starp Azerbaidžānas Republiku un Eiropas Savienību enerģētikas jomā un 2011. gadā parakstīto Eiropas Savienības un Azerbaidžānas kopīgo deklarāciju par Dienvidu gāzes koridoru, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2006. gadā parakstīto Saprašanās memorandu par stratēģisku partnerību starp Azerbaidžānas Republiku un Eiropas Savienību enerģētikas jomā un 2011. gadā parakstīto Eiropas Savienības un Azerbaidžānas kopīgo deklarāciju par Dienvidu gāzes koridoru,

| — | ņemot vērā Nolīgumu (Visaptverošu un pastiprinātu partnerības nolīgumu – starp ES no vienas puses, un Armēniju, no otras puses), ko parakstīja 2017. gada 24. novembrī un ko Armēnija ir ratificējusi, jo īpaši noteikumus par sadarbību enerģētikas jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nolīgumu (Visaptverošu un pastiprinātu partnerības nolīgumu – starp ES no vienas puses, un Armēniju, no otras puses), ko parakstīja 2017. gada 24. novembrī un ko Armēnija ir ratificējusi, jo īpaši noteikumus par sadarbību enerģētikas jomā,

| — | ņemot vērā Austrumu partnerības 3. platformas “Savienojamība, energoefektivitāte, vide un klimata pārmaiņas” darba programmu 2018.–2019. gadam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Austrumu partnerības 3. platformas “Savienojamība, energoefektivitāte, vide un klimata pārmaiņas” darba programmu 2018.–2019. gadam,

| — | ņemot vērā nesen pieņemto Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2019/692 (1), kurā ietverti energoapgādes drošības aizsardzības principi Eiropā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā nesen pieņemto Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2019/692 (1), kurā ietverti energoapgādes drošības aizsardzības principi Eiropā,

| A. | tā kā globālās izmaiņas enerģijas ražošanā un pieprasījumā būtiski ietekmē ģeopolitiku, rūpniecības konkurētspēju un rada nopietnas problēmas Eiropas energoapgādes drošībai; |
| --- | --- |

A.

tā kā globālās izmaiņas enerģijas ražošanā un pieprasījumā būtiski ietekmē ģeopolitiku, rūpniecības konkurētspēju un rada nopietnas problēmas Eiropas energoapgādes drošībai;

| B. | tā kā ir radušās bažas par klimata pārmaiņām, pārmērīgajām CO2 emisijām, augošo enerģijas pieprasījumu un neskaidrībām globālajos naftas un gāzes tirgos, rosinot pārdomas gan ražotājās, gan patērētājās valstīs par abpusēji izdevīgu stratēģiju izstrādi enerģētikas nozaru pārveidošanai par zema emisiju līmeņa nozarēm, jauna līdzsvara panākšanu starp dažādiem energoresursu avotiem, uzticamas un drošas piegādes nodrošināšanu, kā arī energoefektīvu patēriņu; |
| --- | --- |

B.

tā kā ir radušās bažas par klimata pārmaiņām, pārmērīgajām CO2 emisijām, augošo enerģijas pieprasījumu un neskaidrībām globālajos naftas un gāzes tirgos, rosinot pārdomas gan ražotājās, gan patērētājās valstīs par abpusēji izdevīgu stratēģiju izstrādi enerģētikas nozaru pārveidošanai par zema emisiju līmeņa nozarēm, jauna līdzsvara panākšanu starp dažādiem energoresursu avotiem, uzticamas un drošas piegādes nodrošināšanu, kā arī energoefektīvu patēriņu;

| C. | tā kā pēdējo gadu laikā ir pastiprinājies Austrumu partnerības ietvaros notiekošais dialogs par reģionālo enerģētikas politiku, aptverot tādus jautājumus kā enerģijas tirgu konverģence, energoapgādes un tranzīta ceļu dažādošana, kā arī ilgtspējīgu energoresursu, energoefektivitātes pasākumu un kopīgām un reģionālām interesēm atbilstošas infrastruktūras attīstīšana; |
| --- | --- |

C.

tā kā pēdējo gadu laikā ir pastiprinājies Austrumu partnerības ietvaros notiekošais dialogs par reģionālo enerģētikas politiku, aptverot tādus jautājumus kā enerģijas tirgu konverģence, energoapgādes un tranzīta ceļu dažādošana, kā arī ilgtspējīgu energoresursu, energoefektivitātes pasākumu un kopīgām un reģionālām interesēm atbilstošas infrastruktūras attīstīšana;

| D. | tā kā Austrumu partnerības valstis un Eiropas Savienība ir apņēmušās risināt tādus jautājumus kā atjaunojamie energoresursi, energoefektivitāte, klimata politika un inovācija tīras enerģijas jomā; |
| --- | --- |

D.

tā kā Austrumu partnerības valstis un Eiropas Savienība ir apņēmušās risināt tādus jautājumus kā atjaunojamie energoresursi, energoefektivitāte, klimata politika un inovācija tīras enerģijas jomā;

| E. | tā kā energotaupības un energoefektivitātes pasākumi un plašāka atjaunojamo energoresursu izmantošana palīdz samazināt dažāda veida enerģētisko atkarību, tostarp atkarību no kodolenerģijas un fosilā kurināmā nozarēs izmantotā finansējuma, tehnoloģijām vai degvielas, atkarību no stratēģiskas enerģētikas infrastruktūras iegādes un īpašumtiesībām, kā arī no neuzticamu trešo personu investīcijām enerģētikas projektos ES un Austrumeiropas partnervalstīs; |
| --- | --- |

E.

tā kā energotaupības un energoefektivitātes pasākumi un plašāka atjaunojamo energoresursu izmantošana palīdz samazināt dažāda veida enerģētisko atkarību, tostarp atkarību no kodolenerģijas un fosilā kurināmā nozarēs izmantotā finansējuma, tehnoloģijām vai degvielas, atkarību no stratēģiskas enerģētikas infrastruktūras iegādes un īpašumtiesībām, kā arī no neuzticamu trešo personu investīcijām enerģētikas projektos ES un Austrumeiropas partnervalstīs;

| F. | tā kā Austrumeiropas partnervalstis ir iesaistījušās politikas un noteikumu pieņemšanā un īstenošanā attiecībā uz atjaunojamiem energoresursiem un energoefektivitāti, tostarp valstis, kurām ir saistības saskaņā ar Enerģētikas kopienas līgumu; tā kā tomēr to centienus kavē nepietiekama uzraudzība un tehniskās spējas, kā arī investīciju un īstenošanas instrumentu trūkums; |
| --- | --- |

F.

tā kā Austrumeiropas partnervalstis ir iesaistījušās politikas un noteikumu pieņemšanā un īstenošanā attiecībā uz atjaunojamiem energoresursiem un energoefektivitāti, tostarp valstis, kurām ir saistības saskaņā ar Enerģētikas kopienas līgumu; tā kā tomēr to centienus kavē nepietiekama uzraudzība un tehniskās spējas, kā arī investīciju un īstenošanas instrumentu trūkums;

| G. | tā kā Moldova, Ukraina un Gruzija pievienojās Enerģētikas kopienai attiecīgi 2010., 2011. un 2017. gadā un tādēļ tām bija pienākums pakāpeniski saskaņot savus tiesību aktus ar ES tiesību aktiem un starptautiskajiem instrumentiem, lai piesaistītu ieguldījumus, izveidotu integrētu un konkurētspējīgu enerģijas tirgu, uzlabotu piegādes drošību un uzlabotu vides standartus; |
| --- | --- |

G.

tā kā Moldova, Ukraina un Gruzija pievienojās Enerģētikas kopienai attiecīgi 2010., 2011. un 2017. gadā un tādēļ tām bija pienākums pakāpeniski saskaņot savus tiesību aktus ar ES tiesību aktiem un starptautiskajiem instrumentiem, lai piesaistītu ieguldījumus, izveidotu integrētu un konkurētspējīgu enerģijas tirgu, uzlabotu piegādes drošību un uzlabotu vides standartus;

| H. | tā kā svarīgs asociācijas nolīgumu elements ir sadarbība enerģētikas jomā, tostarp energoapgādes drošības stiprināšana, konverģence ar ES enerģētikas acquis, sadarbības attīstīšana tādās jomās kā elektroenerģija, dabasgāze un nafta, infrastruktūra, atjaunojamie energoresursi un energoefektivitāte; |
| --- | --- |

H.

tā kā svarīgs asociācijas nolīgumu elements ir sadarbība enerģētikas jomā, tostarp energoapgādes drošības stiprināšana, konverģence ar ES enerģētikas acquis, sadarbības attīstīšana tādās jomās kā elektroenerģija, dabasgāze un nafta, infrastruktūra, atjaunojamie energoresursi un energoefektivitāte;

| I. | tā kā no līdzdalības Enerģētikas kopienā izrietošo saistību iekļaušana austrumu partnervalstu tiesiskajā regulējumā un progresīvu reformu programma, kas saskaņota ar ES dalībvalstīm, vēl vairāk veicinās un paātrinās to Eiropas integrācijas procesu; |
| --- | --- |

I.

tā kā no līdzdalības Enerģētikas kopienā izrietošo saistību iekļaušana austrumu partnervalstu tiesiskajā regulējumā un progresīvu reformu programma, kas saskaņota ar ES dalībvalstīm, vēl vairāk veicinās un paātrinās to Eiropas integrācijas procesu;

| J. | tā kā 2017. gadā Briselē Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksmē tika pieņemta pārskatītā Austrumu partnerības daudzpusējā struktūra, lai veicinātu Austrumu partnerības mērķu sasniegšanu, jo īpaši atbalstot 20 mērķuzdevumu 2020. gadam īstenošanu. Pārskatītajā struktūrā tiks ņemti vērā ES globālās stratēģijas noteikumi, kā arī galvenie globālās politikas mērķi, kas noteikti ANO Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam ilgtspējīgas attīstības mērķos, Parīzes klimata nolīgumā un Eiropas Konsensā par attīstību; |
| --- | --- |

J.

tā kā 2017. gadā Briselē Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksmē tika pieņemta pārskatītā Austrumu partnerības daudzpusējā struktūra, lai veicinātu Austrumu partnerības mērķu sasniegšanu, jo īpaši atbalstot 20 mērķuzdevumu 2020. gadam īstenošanu. Pārskatītajā struktūrā tiks ņemti vērā ES globālās stratēģijas noteikumi, kā arī galvenie globālās politikas mērķi, kas noteikti ANO Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam ilgtspējīgas attīstības mērķos, Parīzes klimata nolīgumā un Eiropas Konsensā par attīstību;

| K. | tā kā, visām Austrumu partnerības valstīm ratificējot Parīzes klimata nolīgumu, daudzām jaunām pilsētām pievienojoties Pilsētas mēru paktam, ieviešot politikas nostādnes un institucionālas struktūras, lai veicinātu zaļo ekonomiku, un vairākās Austrumu partnerības valstīs uzsākot augsta līmeņa politisko dialogu par energoefektivitāti, ir gūti panākumi, lai sasniegtu starpposma mērķus, kas saistīti ar 20 mērķuzdevumiem 2020. gadam; tomēr joprojām pastāv problēmas saistībā ar tāda visaptveroša tiesiskā regulējuma izveidi, kas nodrošinātu un atvieglotu piekļuvi finansēm un citiem stimulēšanas mehānismiem un atbalstītu efektīvāku enerģētikas politikas īstenošanu; |
| --- | --- |

K.

tā kā, visām Austrumu partnerības valstīm ratificējot Parīzes klimata nolīgumu, daudzām jaunām pilsētām pievienojoties Pilsētas mēru paktam, ieviešot politikas nostādnes un institucionālas struktūras, lai veicinātu zaļo ekonomiku, un vairākās Austrumu partnerības valstīs uzsākot augsta līmeņa politisko dialogu par energoefektivitāti, ir gūti panākumi, lai sasniegtu starpposma mērķus, kas saistīti ar 20 mērķuzdevumiem 2020. gadam; tomēr joprojām pastāv problēmas saistībā ar tāda visaptveroša tiesiskā regulējuma izveidi, kas nodrošinātu un atvieglotu piekļuvi finansēm un citiem stimulēšanas mehānismiem un atbalstītu efektīvāku enerģētikas politikas īstenošanu;

| L. | tā kā daudzpusējas sadarbības pozitīvā pieredze kalpo par platformu lielākai reģionālā tirgus attīstībai, nosaka atbilstīgus instrumentus, kas nodrošina, ka tā ir jāsaglabā un/vai jāīsteno; pastiprināta sadarbība reģionālā līmenī ir neaizstājama, lai panāktu dziļāku tirgus integrāciju Eiropas līmenī; |
| --- | --- |

L.

tā kā daudzpusējas sadarbības pozitīvā pieredze kalpo par platformu lielākai reģionālā tirgus attīstībai, nosaka atbilstīgus instrumentus, kas nodrošina, ka tā ir jāsaglabā un/vai jāīsteno; pastiprināta sadarbība reģionālā līmenī ir neaizstājama, lai panāktu dziļāku tirgus integrāciju Eiropas līmenī;

| M. | tā kā Krievijas Federācija izmanto enerģiju kā savu ārlietu instrumentu; tā kā trešās enerģētikas paketes īstenošana ir bijis efektīvs līdzeklis Gazprom ietekmes samazināšanai; |
| --- | --- |

M.

tā kā Krievijas Federācija izmanto enerģiju kā savu ārlietu instrumentu; tā kā trešās enerģētikas paketes īstenošana ir bijis efektīvs līdzeklis Gazprom ietekmes samazināšanai;

| N. | tā kā ES, īstenojot kopīgu interešu projektus, var piegādāt jaunu gāzi reģioniem, kas ir atkarīgi no viena avota, kā arī uzbūvēt cauruļvadus, lai piegādātu jaunu gāzi Eiropas tirgum, un kļūt noturīgāka pret Krievijas gāzes piegādes traucējumiem; |
| --- | --- |

N.

tā kā ES, īstenojot kopīgu interešu projektus, var piegādāt jaunu gāzi reģioniem, kas ir atkarīgi no viena avota, kā arī uzbūvēt cauruļvadus, lai piegādātu jaunu gāzi Eiropas tirgum, un kļūt noturīgāka pret Krievijas gāzes piegādes traucējumiem;

| O. | tā kā reversās plūsmas cauruļvadi ir bijuši galvenie elementi, lai padarītu ES un tās kaimiņvalstis noturīgākas, reaģējot uz iespējamiem gāzes piegādes traucējumiem; |
| --- | --- |

O.

tā kā reversās plūsmas cauruļvadi ir bijuši galvenie elementi, lai padarītu ES un tās kaimiņvalstis noturīgākas, reaģējot uz iespējamiem gāzes piegādes traucējumiem;

| P. | tā kā mēs novērojam, ka visā ES tiek veicināta pietiekamas sašķidrinātās dabasgāzes (LNG) infrastruktūras, tostarp gāzes uzglabāšanas iekārtu, izveide; |
| --- | --- |

P.

tā kā mēs novērojam, ka visā ES tiek veicināta pietiekamas sašķidrinātās dabasgāzes (LNG) infrastruktūras, tostarp gāzes uzglabāšanas iekārtu, izveide;

1.

pauž gandarījumu par visu ES dalībvalstu un Austrumeiropas partnervalstu apņemšanos īstenot Parīzes nolīgumu; uzsver, ka energotaupība, energoefektivitāte un atjaunojamo energoresursu izmantošana ir labākais veids, kā sasniegt Parīzes nolīguma mērķus un palielināt enerģētisko drošību, vienlaikus samazinot atkarību no energoresursu importa no trešām valstīm; vēlreiz apliecina, ka noturīgas enerģētikas politikas, kura pamatojas uz vērienīgu klimata politiku, pamatmērķis ir apgādāt patērētājus, tostarp mājsaimniecības un uzņēmumus, ar drošu, ilgtspējīgu, konkurētspējīgu un izmaksu ziņā pieejamu enerģiju; mudina valstu valdības veicināt pētniecību un inovāciju, piesaistot ieguldījumus, bet šā mērķa sasniegšanai ir nepieciešams fundamentāli pārveidot Austrumeiropas valstu enerģētikas sistēmas;

2.

aicina saglabāt, aizsargāt un uzlabot vides kvalitāti un veicināt dabas resursu apdomīgu un racionālu izmantošanu, jo īpaši saglabājot energoefektivitāti un energotaupību, attīstot jaunus un atjaunojamus enerģijas veidus, saskaņojot savas darbības un reģionālā, valsts un vietējā līmenī apvienojot gan tiesību aktus, gan politikas pasākumus;

3.

atzinīgi vērtē to, ka Austrumeiropas partnervalstis paātrina sadarbības centienus un apņemas ciešāk saskaņot savus enerģētikas noteikumus ar ES acquis, tādējādi virzoties uz ilgtspējīgas enerģijas izmantošanu;

4.

uzsver nepieciešamību izbeigt enerģētikas politiku, kuras pamatā ir fosilais kurināmais, un aicina Austrumu partnerības valstis pakāpeniski pārtraukt šādu enerģijas avotu izmantošanu un aizstāt tos ar atjaunojamiem energoresursiem; atkārtoti norāda, ka enerģētikas pārkārtošanai vajadzētu būt sociāli taisnīgai, veicināt inovāciju un balstīties uz nākotnes vajadzībām piemērotu infrastruktūru un solidaritāti, vienlaikus uzlabojot piegādes drošību; aicina pašreizējo un turpmāko enerģijas cauruļvadu projektu īstenošanā nodrošināt reģionālo energoapgādes drošību, izvairoties no atkarības no dominējoša gāzes un naftas piegādātāja; uzsver, ka solidaritāti un tuvināšanu enerģētikas nozarē starp ES un Austrumu partnerības valstīm var garantēt tikai tad, ja cauruļvadu infrastruktūras jaunās atkrastes un sauszemes daļas atbilst ES tiesību aktiem; šajā sakarībā pauž bažas par projektu Nord Stream 2, kas radīs negatīvu piemēru, apgrūtinot solidaritātes principa un kopējās enerģētikas politikas īstenošanu; uzsver nepieciešamību visām dalībvalstīm pareizi transponēt grozīto Gāzes direktīvu un aicina Eiropas Komisiju stingri reaģēt uz jebkādiem mēģinājumiem apiet tās noteikumus;

5.

norāda, cik būtiski svarīgi ES, bet jo īpaši Austrumu partnerības valstu energoapgādes drošībai ir energotaupības un energoefektivitātes pasākumi; norāda, ka, vidēji, Austrumu partnerības valstu ekonomikas ir trīskārt energointensīvākas nekā vidēji katra ES dalībvalsts, un uzsver, ka šīs atšķirības mazināšana ir vienīgais efektīvākais veids, kā samazināt attiecīgo Austrumu partnerības valstu energoatkarību no trešām valstīm;

6.

pauž bažas par to, ka Nord Stream 2 izslēgšana no trešās enerģētikas paketes radīs Gazprom nepamatotas konkurences priekšrocības un vēl vairāk nostiprinās tā dominējošo stāvokli tirgū;

7.

aicina ES dalībvalstis un Austrumu partnerības valstis arī turpmāk veicināt enerģijas avotu un piegādes ceļu dažādošanu, tostarp īstenojot un pabeidzot esošos enerģētikas tīklu savienojošās infrastruktūras projektus un izmantojot gāzes maršrutu reverso plūsmu, kas ir viens no labākajiem solidaritātes piemēriem; atzinīgi vērtē ar LNG termināļiem saistīto tiesību aktu un projektu turpmāku izstrādi, kas neizbēgami radīs progresīvu tiesisko regulējumu, kā arī stiprāku kopējo enerģētikas politiku;

8.

mudina izstrādāt gāzes reversās plūsmas projektus, kas savstarpēji saistītu Austrumu partnerības valstis, kā arī saistītu tās ar ES; atbalsta alternatīvu gāzes avotu, piemēram, LNG, pieejamības veicināšanu un mudina veidot jaunas saiknes ar LNG piegādātājiem, tostarp Amerikas Savienotajām Valstīm, un attīstīt LNG regazifikācijas termināļus un infrastruktūru;

9.

uzsver, ka ir ārkārtīgi svarīgi uzlabot tiesisko regulējumu energoresursu jomā, jo investīciju lēmumus šajā jomā lielā mērā ietekmē administratīvās atļaujas; iesaka Austrumeiropas partnervalstu valdībām nodrošināt pārredzamību, konsekvenci un nepārtrauktību, izstrādājot tiesisko, finansiālo un regulatīvo sistēmu, un turpināt cīņu pret korupciju, lai stiprinātu investoru paļāvību, kā arī dalīties ar regulatīvo zinātību un paraugpraksi;

10.

uzsver, ka austrumu partnervalstīm un ES valstīm ir jāstiprina sadarbība un vienota pieeja attiecībā uz kodolenerģētikas drošumu un drošību; aicina visas austrumu partnervalstis pilnībā ievērot SAEA drošības standartos noteiktos drošības pamatprincipus un būt attiecīgo konvenciju, piemēram, Konvencijas par kodoldrošību un Kopējās lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu drošas apsaimniekošanas konvencijas, pusēm un īstenot tās; uzsver, ka kopīgus centienus nodrošināt visaugstāko kodoldrošību un aizsardzību pret radiāciju var panākt, labāk saskaņojot standartus un tuvinot tehnisko, regulatīvo un tiesisko regulējumu;

11.

uzskata, ka ieguldījumiem enerģētikas jomā vajadzīga stabila un prognozējama ilgtermiņa sistēma un ka lielākā problēma, kas Austrumu partnerības valstīm būs jārisina, būs iedvest uzticību, ka šo jauno noteikumu ieviešana nesīs sekmīgus rezultātus; šajā sakarībā norāda uz nesenajām izmaiņām Ukrainas enerģētikas tiesību aktos, kuras vēl ir jāsaskaņo ar Enerģētikas kopienas līguma noteikumiem un kuru īstenošanai ir jāsniedz papildu atbalsts;

12.

uzsver ieinteresētību izveidot atvērtu, konkurētspējīgu un integrētu enerģijas tirgu Austrumeiropā, kas varētu radīt vairāk iespēju tirdzniecībai un ieguldījumiem, palielinātu kapacitāti un novestu pie kopīgiem projektiem atjaunojamo energoresursu, viedo tīklu un energoefektivitātes jomā, ņemot vērā klimata mērķus; uzsver, ka integrēta enerģijas tirgus pamatā vajadzētu būt savstarpīgumam un vienlīdzīgiem konkurences apstākļiem attiecībā uz piekļuvi tirgum un infrastruktūru, kā arī vides aizsardzības un drošības standartu ievērošanai;

13.

uzsver, ka, lai gan enerģētikas politikas mērķi ir noteikti un koordinēti ES līmenī, ES dalībvalstīm un Austrumu partnerības valstīm ir jāizvēlas papildu stratēģijas atkarībā no to iekšzemes enerģijas tirgu struktūras un enerģētikas pārkārtošanas sākumpunkta, tostarp izpētot jaunās iespējas un priekšrocības, ko sniedz LNG;

14.

uzsver, ka dabasgāze kalpos par enerģētikas pārkārtošanas pagaidu degvielu; uzsver, ka enerģijas tirgus reformas un enerģētikas pārkārtošanas panākumi ir atkarīgi no tā, vai ir izveidota stabila komerciālā, tiesiskā un regulatīvā sistēma, kas atbalsta nepieciešamās izmaiņas, kā arī taisnīga atbalstoša finanšu shēma, kuras pamatā ir tehnoloģiski neitrāla pieeja; šajā sakarībā pauž bažas par Eiropas Investīciju bankas lēmumu pārtraukt finansēt dabasgāzes projektus, kuros no emisijām netiek uztverts un uzglabāts oglekļa dioksīds;

15.

atkārtoti uzsver, cik svarīgi ir ES enerģijas tirgus principu integrēšanas un īstenošanas procesā rūpīgi izvērtēt pašreizējo stāvokli enerģētikas nozarē, tirgus dalībnieku mijiedarbību, valsts atbalsta noteikumus un dažādu reformas variantu ietekmi uz visām ieinteresētajām personām un sabiedrību kopumā; ar bažām norāda, ka Austrumu partnerības valstu enerģijas tirgus joprojām monopolizē tikai daži oligarhi; aicina Austrumu partnerības valstis izstrādāt instrumentus, lai veicinātu decentralizācijas stratēģijas, kas ļautu iegūt enerģiju no daudzējādiem, lokalizētiem enerģijas tīkliem (vietējām saules enerģijas iekārtām, maziem vēja parkiem, akumulatoriem un kombinētām siltuma un elektroenerģijas ražošanas iekārtām); aicina ES atbalstīt šo procesu, apmainoties ar paraugpraksi;

16.

uzsver, ka jauni draudi energoapgādes drošībai, ko rada kiberuzbrukumi, prasa jaunus pasākumus; uzsver, ka kiberdraudus ES pastiprina tas, ka arvien palielinās ES dalībvalstu energotīklu savstarpējā atkarība; iesaka ES dalībvalstīm un Austrumeiropas partnervalstīm izstrādāt un īstenot enerģētikas nozarei īpaši paredzētu kiberdrošības stratēģiju, kuras mērķi cita starpā būtu: stiprināt gatavību reaģēt uz kiberdrošības apdraudējumiem enerģētikas nozarē; koordinēt reaģēšanu kibertelpā; paātrināt tehnoloģiskās pārmaiņas, kuru rezultātā tiek radītas noturīgas drošības sistēmas;

17.

iesaka ES dalībvalstīm un Austrumeiropas partnervalstīm turpināt apmaiņu un sadarbību ar atjaunojamiem energoresursiem un energoefektivitāti saistītās pētniecības un politikas veidošanas jomā, vienlaikus risinot enerģētiskās nabadzības problēmu un īpašu uzmanību pievēršot mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem un neaizsargātām mājsaimniecībām, kurām ir grūtības segt savus rēķinus par enerģiju vai kuras nespēj pietiekami apkurināt savu mājokli, un kuras pašas nevar atļauties ieguldīt energoefektivitātes un modernizācijas projektos, bet varētu piedalīties pieprasījumreakcijā, ja pastāv nepieciešamā infrastruktūra un tirgus apstākļi;

18.

atkārtoti norāda, ka enerģijas tirgu reformu mērķis ir ne tikai radīt brīvu un ļoti konkurētspējīgu vidi, bet arī nodrošināt valsts spēju pildīt savu sociālās aizsardzības funkciju attiecībā uz visneaizsargātākajiem patērētājiem, kuri dažādu iemeslu dēļ nespēj nodrošināt savas enerģijas pamatvajadzības; uzsver, ka enerģijas tirgus reforma un enerģētikas pārkārtošana var būt sekmīga tikai tad, ja tām ir plašs sabiedrības atbalsts un ja galvenā uzmanība ir pievērsta iedzīvotājiem; atgādina par aprēķiniem, kas liecina, ka Eiropas Savienībā vien vairāk nekā 50 miljoni mājsaimniecību saskaras ar enerģētisko nabadzību, un šajā sakarībā aicina labāk izmantot ES Enerģētiskās nabadzības observatoriju, lai apmainītos ar informāciju un paraugpraksi, izveidotu specializētu ieinteresēto personu tīklu, kas darbojas enerģētiskās nabadzības jomā, un attiecīgi izstrādātu valstu indikatīvos mērķus enerģētiskās nabadzības mazināšanai;

19.

atzīst, cik nozīmīgs ir Enerģētikas kopienas līgums, jo tas kalpo par pamatu reģionālā enerģijas tirgus veicināšanai starp ES un tās austrumu kaimiņiem (līdz ar Moldovas, Ukrainas un Gruzijas pievienošanos un Armēnijas sadarbību (novērotāja statusā)), jo šis tirgus tiek attīstīts, pamatojoties uz savstarpējām interesēm un atsevišķu valstu īpatnībām;

20.

atzīst, cik svarīgs ir ES sniegtais likumdošanas un tehniskais atbalsts, palīdzot Austrumu partnerības valstīm īstenot reformas, lai tuvinātu to tiesību aktus ES noteikumiem un standartiem; atzinīgi vērtē sasniegumus, kas gūti, sešās Austrumu partnerības valstīs īstenojot EU4Energy iniciatīvu, kuras mērķis ir stiprināt šo tiesību aktus un reglamentējošos noteikumus un šajā reģionā uzlabot energoapgādes drošību un savienojamību;

21.

uzsver, ka ir jāturpina paplašināt pārrobežu infrastruktūru starp ES un Austrumeiropas valstīm, jo tā joprojām ir būtisks šķērslis konkurētspējīga integrēta tirgus izveidei elektroenerģijas un gāzes nozarē; aicina ES un Austrumu partnerības valstis pastiprināt centienus, lai savlaicīgi izstrādātu un pilnībā īstenotu Dienvidu gāzes koridoru, kura mērķis ir uzlabot energoapgādes drošību un energoapgādes daudzveidību, piegādājot Eiropai dabasgāzi no Kaspijas jūras reģiona un, iespējams, no Vidusāzijas; pauž atbalstu ceturtajam kopīgu interešu projektu sarakstam, kurā ir iekļauti vairāki būtiski projekti, lai izveidotu savstarpēji labi savienotu un pret satricinājumiem noturīgu gāzes tīklu, kas aptvertu ES un tās kaimiņvalstis;

22.

atkārtoti norāda, ka pārrobežu infrastruktūras paplašināšana starp ES un Austrumeiropas valstīm veicina vispārēju reģionālās energoapgādes drošības pieaugumu; aicina uzlabot ES un Austrumu partnerības valstu elektroapgādes tīklu savstarpējo savienojamību, ieviešot sinhronu Ukrainas un Moldovas tīklu starpsavienojumu ar ENTSO-E (elektroenerģijas pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīkls) kontinentālās Eiropas tīklu; iesaka ES enerģētiskās drošības stresa testos regulāri iekļaut arī ieinteresētās Austrumu partnerības valstis;

23.

uzsver, ka ir svarīgi, lai visas ES valstis stingri ievērotu kopīgos noteikumus, jo īpaši Direktīvu (ES) 2019/692, un atkārtoti aicina Austrumu partnerības valstis turpināt tiesību aktu izstrādi saskaņā ar ES regulējumu enerģētikas nozarē;

24.

uzdod līdzpriekšsēdētājiem šo rezolūciju nosūtīt Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam, Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētājas vietniekam un Savienības augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos, Eiropas kaimiņattiecību politikas un paplašināšanās sarunu komisāram, Eiropas Ārējās darbības dienestam, ES dalībvalstu un Austrumeiropas partnervalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/692 (2019. gada 17. aprīlis), ar ko groza Direktīvu 2009/73/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz dabasgāzes iekšējo tirgu (OV L 117, 3.5.2019., 1. lpp.).

1

---

| 24.4.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 134/16 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 134/16

---

REZOLŪCIJA

par inovācijām izglītībā un izglītības reformām ES dalībvalstīs un austrumu partnervalstīs – problēmas un iespējas

(2020/C 134/04)

EURONEST PARLAMENTĀRĀ ASAMBLEJA,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 2. pantu, 6. panta e) apakšpunktu un 165. pantu, īpaši tā 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 2. pantu, 6. panta e) apakšpunktu un 165. pantu, īpaši tā 3. punktu,

| — | ņemot vērā Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 26. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 26. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 14. pantā noteiktās tiesības uz izglītību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 14. pantā noteiktās tiesības uz izglītību,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijas protokola 2. pantu par tiesībām uz izglītību (ETS No. 009), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijas protokola 2. pantu par tiesībām uz izglītību (ETS No. 009),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1288/2013, ar ko izveido Savienības programmu izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā Erasmus+ un atceļ Lēmumus Nr. 1719/2006/EK, Nr. 1720/2006/EK un Nr. 1298/2008/EK (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1288/2013, ar ko izveido Savienības programmu izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā Erasmus+ un atceļ Lēmumus Nr. 1719/2006/EK, Nr. 1720/2006/EK un Nr. 1298/2008/EK (1),

| — | ņemot vērā tās 2016. gada 22. marta rezolūciju par profesionālo kvalifikāciju, darba pieredzes un augstākās izglītības diplomu atzīšanu Boloņas procesa ietvaros (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tās 2016. gada 22. marta rezolūciju par profesionālo kvalifikāciju, darba pieredzes un augstākās izglītības diplomu atzīšanu Boloņas procesa ietvaros (2),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu 2016. gada 10. jūnija darba dokumentu “Analītiskais pamatojums attiecībā uz Digitālo jauno Prasmju programmu Eiropai” (SWD(2016) 195), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu 2016. gada 10. jūnija darba dokumentu “Analītiskais pamatojums attiecībā uz Digitālo jauno Prasmju programmu Eiropai” (SWD(2016) 195),

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 7. decembra paziņojumu “Izglītības uzlabošana un modernizēšana“ (COM(2016) 941), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 7. decembra paziņojumu “Izglītības uzlabošana un modernizēšana“ (COM(2016) 941),

| — | ņemot vērā Komisijas 2018. gada 22. maija paziņojumu “Spēcīgākas Eiropas veidošana: jaunatnes, izglītības un kultūras politikas nozīme” (COM(2018) 268). |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2018. gada 22. maija paziņojumu “Spēcīgākas Eiropas veidošana: jaunatnes, izglītības un kultūras politikas nozīme” (COM(2018) 268).

| — | ņemot vērā Komisijas 2018. gada 17. janvāra priekšlikumu Padomes ieteikumam par kopīgu vērtību, iekļaujošas izglītības un Eiropas dimensijas mācībās veicināšanu (COM(2018) 23), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2018. gada 17. janvāra priekšlikumu Padomes ieteikumam par kopīgu vērtību, iekļaujošas izglītības un Eiropas dimensijas mācībās veicināšanu (COM(2018) 23),

| — | ņemot vērā Komisijas 2018. gada 17. janvāra priekšlikumu Padomes ieteikumam par galvenajām kompetencēm mūžizglītībā (COM(2018) 24), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2018. gada 17. janvāra priekšlikumu Padomes ieteikumam par galvenajām kompetencēm mūžizglītībā (COM(2018) 24),

| — | ņemot vērā Komisijas 2018. gada 17. janvāra paziņojumu par Digitālās izglītības rīcības plānu (COM(2018) 22), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2018. gada 17. janvāra paziņojumu par Digitālās izglītības rīcības plānu (COM(2018) 22),

| — | ņemot vērā 2016. gada 8. jūnija kopīgo Komisijas un Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos paziņojumu “Starptautisko kultūras attiecību ES stratēģijas veidošana” (JOIN(2016) 29) un Eiropas Parlamenta 2017. gada 5. jūlija rezolūciju attiecīgajā jautājumā (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 8. jūnija kopīgo Komisijas un Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos paziņojumu “Starptautisko kultūras attiecību ES stratēģijas veidošana” (JOIN(2016) 29) un Eiropas Parlamenta 2017. gada 5. jūlija rezolūciju attiecīgajā jautājumā (3),

| — | ņemot vērā Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam un jo īpaši ilgtspējīgas attīstības mērķi Nr. 4 nodrošināt iekļaujošu un kvalitatīvu izglītību un veicināt mūžizglītības iespējas visiem (A/RES/70/1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam un jo īpaši ilgtspējīgas attīstības mērķi Nr. 4 nodrošināt iekļaujošu un kvalitatīvu izglītību un veicināt mūžizglītības iespējas visiem (A/RES/70/1),

| — | ņemot vērā 2018. gada 25. maija Parīzes paziņojumu pēc Eiropas augstākās izglītības telpas (EHEA) ministru sanāksmes, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 25. maija Parīzes paziņojumu pēc Eiropas augstākās izglītības telpas (EHEA) ministru sanāksmes,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2017. gada 15. novembra ieteikumu Padomei, Komisijai un EĀDD par Austrumu partnerību, gatavojoties 2017. gada novembra samitam (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2017. gada 15. novembra ieteikumu Padomei, Komisijai un EĀDD par Austrumu partnerību, gatavojoties 2017. gada novembra samitam (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2018. gada 12. jūnija rezolūciju par izglītības modernizēšanu Eiropas Savienībā (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2018. gada 12. jūnija rezolūciju par izglītības modernizēšanu Eiropas Savienībā (5),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2018. gada 11. decembra rezolūciju par izglītību digitālajā laikmetā: problēmas, iespējas un gūtā pieredze ES politikas izstrādē (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2018. gada 11. decembra rezolūciju par izglītību digitālajā laikmetā: problēmas, iespējas un gūtā pieredze ES politikas izstrādē (6),

| — | ņemot vērā Komisijas un Savienības augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos 2017. gada 9. jūnija kopējo darba dokumentu “Austrumu partnerība – 20 mērķuzdevumi 2020. gadam, koncentrējoties uz pamatprioritātēm un reāliem rezultātiem” (SWD(2017) 300), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un Savienības augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos 2017. gada 9. jūnija kopējo darba dokumentu “Austrumu partnerība – 20 mērķuzdevumi 2020. gadam, koncentrējoties uz pamatprioritātēm un reāliem rezultātiem” (SWD(2017) 300),

| — | ņemot vērā 2017. gada 24. novembrī Briselē notikušajā Austrumu partnerības samitā pieņemto kopīgo deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 24. novembrī Briselē notikušajā Austrumu partnerības samitā pieņemto kopīgo deklarāciju,

| A. | tā kā tiesības uz izglītību ir viena no pamata cilvēktiesībām; |
| --- | --- |

A.

tā kā tiesības uz izglītību ir viena no pamata cilvēktiesībām;

| B. | tā kā saskaņā ar LESD 6. panta e) punktu izglītība un apmācība ir dalībvalstu kompetencē esošas jomas, savukārt Eiropas Savienībai ir jāīsteno būtiska atbalstoša loma, atbalstot dalībvalstu centienus īstenot reformas, izvirzot uzdevumus un mērķus un veicinot paraugpraksi un tās apmaiņu (7); |
| --- | --- |

B.

tā kā saskaņā ar LESD 6. panta e) punktu izglītība un apmācība ir dalībvalstu kompetencē esošas jomas, savukārt Eiropas Savienībai ir jāīsteno būtiska atbalstoša loma, atbalstot dalībvalstu centienus īstenot reformas, izvirzot uzdevumus un mērķus un veicinot paraugpraksi un tās apmaiņu (7);

| C. | tā kā atvērtās koordinācijas metodes piemērošana izglītībā dod iespēju dalībvalstīm izstrādāt un īstenot kopīgu stratēģiju sadarbībai izglītības un apmācības jomā, tostarp arī tiešsaistes platformu “ET 2020” (“Izglītība un apmācība 2020”); tā kā līdzīgu sadarbības struktūru varētu izveidot starp ES dalībvalstīm un Austrumu partnerības valstīm, sākot ar regulāru paraugprakses apmaiņu; |
| --- | --- |

C.

tā kā atvērtās koordinācijas metodes piemērošana izglītībā dod iespēju dalībvalstīm izstrādāt un īstenot kopīgu stratēģiju sadarbībai izglītības un apmācības jomā, tostarp arī tiešsaistes platformu “ET 2020” (“Izglītība un apmācība 2020”); tā kā līdzīgu sadarbības struktūru varētu izveidot starp ES dalībvalstīm un Austrumu partnerības valstīm, sākot ar regulāru paraugprakses apmaiņu;

| D. | tā kā izglītības sistēmu spēja atbilst sociālajām, ekonomiskajām un personīgajām vajadzībām ir atkarīga no to kvalitātes, pieejamības, efektivitātes, daudzveidības un taisnīguma pasākumiem, kā arī no pietiekamu cilvēkresursu, finansiālo un materiālo resursu pieejamības; |
| --- | --- |

D.

tā kā izglītības sistēmu spēja atbilst sociālajām, ekonomiskajām un personīgajām vajadzībām ir atkarīga no to kvalitātes, pieejamības, efektivitātes, daudzveidības un taisnīguma pasākumiem, kā arī no pietiekamu cilvēkresursu, finansiālo un materiālo resursu pieejamības;

| E. | tā kā nozīmīga izglītības funkcija ir vienlīdzīgu iespēju nodrošināšana, un tādēļ ir jāpanāk, lai piekļuve izglītībai būtu nediskriminējoša; tā kā šajā nolūkā ir jāpieliek lielākas pūles, lai nodrošinātu, ka ikvienam, īpaši nelabvēlīgā situācijā esošām grupām, ir vienādas iespējas piekļūt izglītībai un apmācībai un to pabeigt, kā arī iegūt prasmes visos līmeņos; |
| --- | --- |

E.

tā kā nozīmīga izglītības funkcija ir vienlīdzīgu iespēju nodrošināšana, un tādēļ ir jāpanāk, lai piekļuve izglītībai būtu nediskriminējoša; tā kā šajā nolūkā ir jāpieliek lielākas pūles, lai nodrošinātu, ka ikvienam, īpaši nelabvēlīgā situācijā esošām grupām, ir vienādas iespējas piekļūt izglītībai un apmācībai un to pabeigt, kā arī iegūt prasmes visos līmeņos;

| F. | tā kā kvalitatīvas agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes pakalpojumu pieejamības nodrošināšana visiem bērniem ir būtiska, lai bērni piedzīvotu labvēlīgu dzīves sākumu un izglītošanās uzsākšanu; |
| --- | --- |

F.

tā kā kvalitatīvas agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes pakalpojumu pieejamības nodrošināšana visiem bērniem ir būtiska, lai bērni piedzīvotu labvēlīgu dzīves sākumu un izglītošanās uzsākšanu;

| G. | tā kā pārveides procesi un ekonomikas un finanšu krīze ir negatīvi ietekmējuši izglītību; tā kā daudzās valstīs ir pasīvi samazināts publiskais finansējums izglītībai; tā kā ir novērojama satraucoša izglītības privatizācijas tendence, kas pārkāpj vienlīdzīgas izglītības pieejamības principu; tā kā lielākam publiskā sektora finansiālajam atbalstam izglītībai, tostarp skolotājiem un viņu darba apstākļiem, kā arī zinātniskiem pētījumiem ir izšķiroša nozīme, lai nodrošinātu bezmaksas, iekļaujošu un pieejamu publisko izglītību; |
| --- | --- |

G.

tā kā pārveides procesi un ekonomikas un finanšu krīze ir negatīvi ietekmējuši izglītību; tā kā daudzās valstīs ir pasīvi samazināts publiskais finansējums izglītībai; tā kā ir novērojama satraucoša izglītības privatizācijas tendence, kas pārkāpj vienlīdzīgas izglītības pieejamības principu; tā kā lielākam publiskā sektora finansiālajam atbalstam izglītībai, tostarp skolotājiem un viņu darba apstākļiem, kā arī zinātniskiem pētījumiem ir izšķiroša nozīme, lai nodrošinātu bezmaksas, iekļaujošu un pieejamu publisko izglītību;

| H. | tā kā visu izglītības sistēmas posmu modernizācija ietver daudzas nozares un tai ir vajadzīgi daudzi posmi, tostarp mācību programmu izstrāde un īstenošana, tiesiskā un normatīvā regulējuma pieņemšana vai pielāgošana kvalitātes nodrošināšanai, lai varētu izmantot jaunas mācīšanas un mācīšanās metodes, inovācijas noteikšana par prioritāti finansēšanas mehānismos un izglītības pārvaldības stiprināšana; |
| --- | --- |

H.

tā kā visu izglītības sistēmas posmu modernizācija ietver daudzas nozares un tai ir vajadzīgi daudzi posmi, tostarp mācību programmu izstrāde un īstenošana, tiesiskā un normatīvā regulējuma pieņemšana vai pielāgošana kvalitātes nodrošināšanai, lai varētu izmantot jaunas mācīšanas un mācīšanās metodes, inovācijas noteikšana par prioritāti finansēšanas mehānismos un izglītības pārvaldības stiprināšana;

| I. | tā kā digitālās prasmes ir būtiskas sociālajai līdzdalībai un sekmīgai profesionālai pašrealizācijai, jo digitālā pārveide maina publisko un politisko dialogu un darba tirgu un rada vajadzību pēc jaunu prasmju kopumiem; tā kā tādēļ ir svarīgi nodrošināt, ka visas skolas ir aprīkotas ar datoriem un tām ir pieejami interneta pieslēgumi; |
| --- | --- |

I.

tā kā digitālās prasmes ir būtiskas sociālajai līdzdalībai un sekmīgai profesionālai pašrealizācijai, jo digitālā pārveide maina publisko un politisko dialogu un darba tirgu un rada vajadzību pēc jaunu prasmju kopumiem; tā kā tādēļ ir svarīgi nodrošināt, ka visas skolas ir aprīkotas ar datoriem un tām ir pieejami interneta pieslēgumi;

| J. | tā kā pamatizglītībai par kiberhigiēnu, kiberdrošību, datu aizsardzību, autortiesībām un interneta lietotprasmi jābūt vērstai uz vecumu un attīstību, lai palīdzētu bērniem kļūt par analītiskiem izglītojamiem, aktīviem iedzīvotājiem, atbildīgiem interneta lietotājiem un demokrātiskas digitālās sabiedrības veidotājiem, pieņemt apzinātus lēmumus un būt informētiem par riskiem, kas saistīti ar internetu, piemēram, dezinformāciju tiešsaistē, uzmākšanos un personas datu pārkāpumiem, kā arī spēt novērst šos riskus; tā kā akadēmiskās izglītības un arodizglītības mācību programmās būtu jāievieš ar kiberdrošību saistītas mācību programmas; |
| --- | --- |

J.

tā kā pamatizglītībai par kiberhigiēnu, kiberdrošību, datu aizsardzību, autortiesībām un interneta lietotprasmi jābūt vērstai uz vecumu un attīstību, lai palīdzētu bērniem kļūt par analītiskiem izglītojamiem, aktīviem iedzīvotājiem, atbildīgiem interneta lietotājiem un demokrātiskas digitālās sabiedrības veidotājiem, pieņemt apzinātus lēmumus un būt informētiem par riskiem, kas saistīti ar internetu, piemēram, dezinformāciju tiešsaistē, uzmākšanos un personas datu pārkāpumiem, kā arī spēt novērst šos riskus; tā kā akadēmiskās izglītības un arodizglītības mācību programmās būtu jāievieš ar kiberdrošību saistītas mācību programmas;

| K. | tā kā nabadzība izglītības jomā ir problēma, ar ko saskaras ES un Austrumu partnerības valstis; |
| --- | --- |

K.

tā kā nabadzība izglītības jomā ir problēma, ar ko saskaras ES un Austrumu partnerības valstis;

| L. | tā kā, lai labāk izprastu un pārvaldītu mūsu planētas ekoloģiskās, sociālās un ekonomiskās problēmas, ir ļoti svarīgi, lai cilvēki attīstītu globālas izpratnes prasmes, jo īpaši saistībā ar globālo pilsoniskumu, starpkultūru dialogu un ilgtspējīgu attīstību; |
| --- | --- |

L.

tā kā, lai labāk izprastu un pārvaldītu mūsu planētas ekoloģiskās, sociālās un ekonomiskās problēmas, ir ļoti svarīgi, lai cilvēki attīstītu globālas izpratnes prasmes, jo īpaši saistībā ar globālo pilsoniskumu, starpkultūru dialogu un ilgtspējīgu attīstību;

| M. | tā kā digitalizācija un kopīgu izglītības platformu izveide palīdz modernizēt izglītības sistēmas, jo īpaši atvieglojot tālmācības un jaukta tipa mācību kursu piedāvāšanu; tā kā šādu norišu rezultātā rodas arī datu aizsardzības jautājumi; |
| --- | --- |

M.

tā kā digitalizācija un kopīgu izglītības platformu izveide palīdz modernizēt izglītības sistēmas, jo īpaši atvieglojot tālmācības un jaukta tipa mācību kursu piedāvāšanu; tā kā šādu norišu rezultātā rodas arī datu aizsardzības jautājumi;

| N. | tā kā būtu jāveicina mūžizglītība, piemēram, izmantojot formālās un ikdienējās mācīšanās sinerģiju un kvalitatīvas profesionālās izglītības un apmācības sistēmas; |
| --- | --- |

N.

tā kā būtu jāveicina mūžizglītība, piemēram, izmantojot formālās un ikdienējās mācīšanās sinerģiju un kvalitatīvas profesionālās izglītības un apmācības sistēmas;

| O. | tā kā visas ES un Austrumu partnerības valstis ir Eiropas augstākās izglītības telpas locekles; |
| --- | --- |

O.

tā kā visas ES un Austrumu partnerības valstis ir Eiropas augstākās izglītības telpas locekles;

| P. | tā kā Austrumu partnerības valstu izglītības sistēmās joprojām ir jūtams padomju mantojums un tādēļ šīm valstīm ir jārisina īpašas izglītības problēmas, kuras nepastāv ES; |
| --- | --- |

P.

tā kā Austrumu partnerības valstu izglītības sistēmās joprojām ir jūtams padomju mantojums un tādēļ šīm valstīm ir jārisina īpašas izglītības problēmas, kuras nepastāv ES;

| Q. | tā kā visos divpusējos nolīgumos starp ES un Austrumu partnerības valstīm ir sadaļa, kas veltīta izglītībai, apmācībai un jaunatnei; tā kā viens no Austrumu partnerības politikas 4. platformas mērķiem ir palielināt Austrumu partnerības valstu līdzdalību ES programmās, cita starpā izglītības, pētniecības un inovācijas jomā, veicināt sadarbību starp ES un Austrumu partnerības valstu izglītības un apmācības iestādēm, augstākās izglītības iestādēm, skolām un pētniecības iestādēm, kā arī uzlabot zināšanas un apmainīties ar labu praksi šajās jomās; tā kā augstākās izglītības un profesionālās izglītības un apmācības (PIA) sistēmu modernizācijas, internacionalizācijas, digitalizācijas (e-mācību) un kvalitātes uzlabošanas veicināšana ir minēta kā viena no prioritātēm 4. platformas darba grupas izglītības, kultūras un jaunatnes jomā 2018.–2019. gada darba programmā; |
| --- | --- |

Q.

tā kā visos divpusējos nolīgumos starp ES un Austrumu partnerības valstīm ir sadaļa, kas veltīta izglītībai, apmācībai un jaunatnei; tā kā viens no Austrumu partnerības politikas 4. platformas mērķiem ir palielināt Austrumu partnerības valstu līdzdalību ES programmās, cita starpā izglītības, pētniecības un inovācijas jomā, veicināt sadarbību starp ES un Austrumu partnerības valstu izglītības un apmācības iestādēm, augstākās izglītības iestādēm, skolām un pētniecības iestādēm, kā arī uzlabot zināšanas un apmainīties ar labu praksi šajās jomās; tā kā augstākās izglītības un profesionālās izglītības un apmācības (PIA) sistēmu modernizācijas, internacionalizācijas, digitalizācijas (e-mācību) un kvalitātes uzlabošanas veicināšana ir minēta kā viena no prioritātēm 4. platformas darba grupas izglītības, kultūras un jaunatnes jomā 2018.–2019. gada darba programmā;

| R. | tā kā vairākas ES programmas izglītības un inovācijas jomā ir pieejamas vai īpaši izstrādātas Austrumu partnerības valstīm, piemēram, Erasmus+, “E-mērķsadarbība plus”, “Austrumu partnerības savienojumu programma”, EU4Innovation, “Radošā Eiropa”, COSME un “Apvārsnis 2020”, kā arī to pēcteči laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam; tā kā šādas programmas var ievērojami palīdzēt stāties pretī sociālajām un ekonomiskajām pārmaiņām vai būtiskajām problēmām, ar kurām Eiropa saskarsies līdz šīs desmitgades beigām, cita starpā veicināt cīņu pret jauniešu bezdarbu, Eiropas sabiedrības lielāku integrāciju, jauniešu sociālā kapitāla attīstību, efektīvi funkcionējošu izglītības un apmācības sistēmu izveidi un attīstību, kā arī personu no nelabvēlīgas vides sociālo iekļaušanu; |
| --- | --- |

R.

tā kā vairākas ES programmas izglītības un inovācijas jomā ir pieejamas vai īpaši izstrādātas Austrumu partnerības valstīm, piemēram, Erasmus+, “E-mērķsadarbība plus”, “Austrumu partnerības savienojumu programma”, EU4Innovation, “Radošā Eiropa”, COSME un “Apvārsnis 2020”, kā arī to pēcteči laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam; tā kā šādas programmas var ievērojami palīdzēt stāties pretī sociālajām un ekonomiskajām pārmaiņām vai būtiskajām problēmām, ar kurām Eiropa saskarsies līdz šīs desmitgades beigām, cita starpā veicināt cīņu pret jauniešu bezdarbu, Eiropas sabiedrības lielāku integrāciju, jauniešu sociālā kapitāla attīstību, efektīvi funkcionējošu izglītības un apmācības sistēmu izveidi un attīstību, kā arī personu no nelabvēlīgas vides sociālo iekļaušanu;

| S. | tā kā Austrumu partnerības Jaunatnes forumā Kauņā tika pausta nepieciešamība pēc dziļākas un efektīvākas sadarbības starp neformālās un formālās izglītības iestādēm, lai nodarbinātu jauniešus un iekļautu tos pilsoniskās sabiedrības pasākumos; |
| --- | --- |

S.

tā kā Austrumu partnerības Jaunatnes forumā Kauņā tika pausta nepieciešamība pēc dziļākas un efektīvākas sadarbības starp neformālās un formālās izglītības iestādēm, lai nodarbinātu jauniešus un iekļautu tos pilsoniskās sabiedrības pasākumos;

| T. | tā kā dzimumu nevienlīdzība izglītības jomā kaitē gan personiskajai izaugsmei, gan nodarbinātībai un ietekmē daudzas sociālās un kultūras jomas; tā kā dzimumu līdztiesība ir viens no Eiropas Savienības un Austrumu partnerības politikas pamatprincipiem, kas ir nostiprināts Līgumos, un tā kā tam būtu jāatspoguļojas visu ES politikas virzienu īstenošanā, īpaši izglītības un kultūras jomā; tā kā izglītība ir spēcīgs instruments dzimumu nevienlīdzības pārvarēšanai; |
| --- | --- |

T.

tā kā dzimumu nevienlīdzība izglītības jomā kaitē gan personiskajai izaugsmei, gan nodarbinātībai un ietekmē daudzas sociālās un kultūras jomas; tā kā dzimumu līdztiesība ir viens no Eiropas Savienības un Austrumu partnerības politikas pamatprincipiem, kas ir nostiprināts Līgumos, un tā kā tam būtu jāatspoguļojas visu ES politikas virzienu īstenošanā, īpaši izglītības un kultūras jomā; tā kā izglītība ir spēcīgs instruments dzimumu nevienlīdzības pārvarēšanai;

| U. | tā kā darbs ar jaunatni un neformālā izglītība veicinātu to jauniešu integrāciju un aktivizēšanu, kurus skar sociālā un ekonomiskā atstumtība; |
| --- | --- |

U.

tā kā darbs ar jaunatni un neformālā izglītība veicinātu to jauniešu integrāciju un aktivizēšanu, kurus skar sociālā un ekonomiskā atstumtība;

| V. | tā kā dažās Austrumu partnerības valstīs joprojām pastāv ierobežojumi attiecībā uz izglītību minoritāšu valodās un piekļuve izglītībai nabadzīgos apgabalos ir ierobežota; |
| --- | --- |

V.

tā kā dažās Austrumu partnerības valstīs joprojām pastāv ierobežojumi attiecībā uz izglītību minoritāšu valodās un piekļuve izglītībai nabadzīgos apgabalos ir ierobežota;

| W. | tā kā Austrumu partnerības valstīs pēdējo desmit gadu laikā ir strauji samazinājies iedzīvotāju skaits un jaunieši mēdz pamest savas izcelsmes valstis un reģionus, lai meklētu labāku izglītību un pienācīgas kvalitātes darbvietas; |
| --- | --- |

W.

tā kā Austrumu partnerības valstīs pēdējo desmit gadu laikā ir strauji samazinājies iedzīvotāju skaits un jaunieši mēdz pamest savas izcelsmes valstis un reģionus, lai meklētu labāku izglītību un pienācīgas kvalitātes darbvietas;

Vispārīgi apsvērumi

| 1. | uzsver, ka vienlīdzīgas piekļuves nodrošināšana kvalitatīvai iekļaujošai izglītībai ir galvenais faktors, lai attīstītu plaukstošu sabiedrību un panāktu pastāvīgu sociālo kohēziju, apkarotu nabadzību, sociālo atstumtību un dzimumu stereotipus; aicina ES dalībvalstis un Austrumu partnerības valstis savos politikas virzienos par prioritāti noteikt publiskos ieguldījumus izglītībā visos līmeņos, tostarp nodrošinot pienācīgus finanšu resursus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver, ka ir vajadzīgi jauni mācīšanās veidi, lai apmierinātu arvien mobilākas un digitālākas sabiedrības prasības; uzskata, ka izglītība būtu jānodrošina ne tikai ar lekcijām, teorētisko mācīšanos un pasīvo mācīšanos, bet tai būtu jāietver arī uz pieredzi un līdzdalību balstīta mācīšanās skolotāju uzraudzībā vai kopā ar viņiem, un tai vajadzētu būt saistītai ar skolēnu un studentu izvēlētajām profesijām; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzsver, ka valstīm ir jāpārveido visi izglītības un apmācības sistēmu līmeņi, lai pilnībā izmantotu iespējas, ko sniedz informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT) un bērnu dabiskās prasmes, un lai palīdzētu bērniem attīstīt prasmes un spējas, kuras būs vajadzības nākotnes sabiedrībās un darba tirgos; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver, ka ir nepieciešams atbilstošs finansējums, lai reformētu izglītības sistēmas un nodrošinātu, ka inovatīva un kvalitatīva izglītība ir pieejama ne tikai lielajās pilsētās, bet arī lauku apvidos, kur ir maz piekļuves iespēju; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzsver – lai nodrošinātu izglītības pieejamību un kvalitāti, ir ne tikai jāpalielina finansējums infrastruktūras uzlabošanai, jāpaaugstina skolotāju un pētnieku algas, bet arī jānodrošina finansiālā atbalsta pārredzams sadalījums starp izglītības un pētniecības iestādēm; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzsver, ka digitālajā laikmetā izglītības un apmācības vadošajiem principiem ir jābūt iekļautībai, vienlīdzīgai piekļuvei un inovācijām; uzskata, ka digitālajām tehnoloģijām nevajadzētu pastiprināt pašreizējo nevienlīdzību, bet gan tās būtu jāizmanto, lai novērstu digitālo plaisu starp skolēniem, studentiem un izglītojamiem no dažādām sociāli ekonomiskajām vidēm un ES reģioniem; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzsver, ka, lai gan ir būtiski palielināt izglītojamo pamatprasmes un padziļinātās digitālās prasmes, tomēr turpmāk kā būtisks izglītības sistēmu elements ir jāsaglabā arī citas prasmes, tostarp sociālās un pilsoniskās prasmes un ētikas izpratne; uzskata, ka ir arī svarīgi mācīt cilvēkiem personīgās un pilsoniskās prasmes, kas viņiem palīdzētu sadzīvot un sastrādāties; turklāt uzsver, ka ir ārkārtīgi svarīgi visās izglītības sistēmās par prioritāti noteikt analītiskas, konstruktīvas un inovatīvas domāšanas attīstīšanu, kā arī plašsaziņas līdzekļu lietotprasmi; uzsver, cik svarīga ir literatūras un vēstures mācīšana un kultūras kompetenču attīstīšana; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pieņem zināšanai, ka kultūru daudzveidība un daudzvalodība skolās pozitīvi ietekmē skolēnu valodas un kognitīvo attīstību, kā arī veicina starpkultūru izpratni, cieņu un plurālismu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzsver formālās un neformālās izglītības būtisko nozīmi, veicinot cilvēktiesību, pamatbrīvību, cieņas un kultūras daudzveidības pamatizpratni un ievērošanu, novēršot un izskaužot visu veidu neiecietību, diskrimināciju, ekstrēmismu un naida runu un apkarojot antisemītisma, antičigānisma, homofobijas un etnisko un kultūras grupu nomelnošanu; aicina ES dalībvalstis un Austrumu partnervalstis nodrošināt, ka visi skolotāji ir efektīvi apmācīti veidot attieksmi un uzvedības modeļus, pamatojoties uz nediskriminācijas, savstarpējas cieņas un iecietības principiem; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzsver, ka izglītības iestāžu pielāgošanos jaunajām tehnoloģijām un inovatīvām pedagoģiskām pieejām nevajadzētu uzskatīt par pašmērķi, bet gan par instrumentu izglītības kvalitātes un iekļautības uzlabošanai; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzsver, ka seksuālā izglītība ir neatņemama daļa no skolu mācību programmas, lai izpildītu PVO Eiropai noteiktos standartus nolūkā izglītot un aizsargāt jauniešus; apstiprina, ka šādā izglītībā būtu jāiekļauj tādi temati kā dzimumizpausme, attiecības un apstiprinoša piekrišana un informācija par negatīviem iznākumiem vai veselības stāvokļiem, piemēram, seksuāli transmisīvajām infekcijām (STI) un HIV, neplānotu grūtniecību, seksuālu vardarbību un kaitīgu praksi, piemēram, iedraudzināšanu un sieviešu dzimumorgānu kropļošanu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzsver iespējas izstrādāt e-novērtēšanas instrumentus izglītības sistēmām un plašāk izmantot digitālos risinājumus, piemēram, analīzi un radošos testus, lai skolotāji varētu izmantot uz audzēkņiem orientētu pieeju; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzsver skolotāju un pasniedzēju izšķirošo lomu ikvienā izglītības sistēmā un nepieciešamību ar pienācīgu atalgojumu mudināt viņus ieviest jauninājumus, nodrošināt viņiem atbilstošas apmācības iespējas un izveidot atlīdzības sistēmas; uzsver līdzbiedru pasākumu un paraugprakses apmaiņas svarīgo nozīmi šajā jomā; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzsver, ka nedrīkst sagaidīt, ka skolas vienas pašas bez palīdzības pārveidos izglītības sistēmu, un tām ir vajadzīgs citu ieinteresēto personu atbalsts; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pauž nožēlu par to, ka Austrumu partnerības valstīs vidējais to jauniešu skaits, kuri nemācās, nestrādā un neapgūst arodu, ir daudz lielāks nekā ES; tādēļ uzsver, ka Austrumu partnerības valstīs ir pamatīgi jāreformē mācību programmas un vispārējā pieeja izglītībai, tostarp mūžizglītībai, lai panāktu atbilstību darba tirgus vajadzībām; |
| --- | --- |

15.

| 16. | šajā sakarībā atzinīgi vērtē to, ka 2017. gada Austrumu partnerības samitā un mērķuzdevumos 2020. gadam liela uzmanība tika pievērsta jauniešiem un izglītībai, kā arī to, ka ES ir palielinājusi atbalstu šajās jomās; turklāt atzinīgi vērtē pirmās Austrumu partnerības Eiropas skolas atvēršanu Tbilisi 2018. gada septembrī; |
| --- | --- |

16.

| 17. | iesaka vērsties pret Austrumu partnerības valstu iedzīvotāju skaita samazināšanās tendenci, a) stiprinot saikni starp izglītības sistēmu reformu un darba tirgus prasībām, b) ieguldot jaunatnes (īpašu uzmanību pievēršot lauku jauniešiem) un sociālās uzņēmējdarbības programmās un c) izveidojot jaunu programmu jaunajiem profesionāļiem, kuras pamatā ir Erasmus+ (EU4Young Professionals); |
| --- | --- |

17.

| 18. | aicina ES dalībvalstis un Austrumu partnerības valstis atzīt izglītību par ieguldījumu un nodrošināt lielāku publisko finansējumu agrīnajai pirmsskolas izglītībai un aprūpei, valsts skolām, arodapmācībai, mūžizglītībai, valsts universitātēm un pētniecībai; |
| --- | --- |

18.

Ieteikumi

| 19. | iesaka veidot partnerības starp valdībām, bezpeļņas organizācijām, izglītības iestādēm un uzņēmumiem, lai izprastu pastāvošās nepilnības un izstrādātu veidus to novēršanai; atkārtoti aicina Eiropas Parlamentu izveidot Eiropas Garantiju bērniem kā galveno instrumentu cīņā pret bērnu nabadzību un sociālo atstumtību, veicinot bērnu vienlīdzīgu piekļuvi bezmaksas izglītībai, bezmaksas bērnu aprūpei, bezmaksas veselības aprūpei, pienācīgam mājoklim un atbilstošam uzturam; |
| --- | --- |

19.

| 20. | aicina Austrumu partnerības valstu atbildīgās struktūras un ES piemērot pieejas tādas izglītības kvalitātes novērtēšanai, kuras galvenais mērķis ir palielināt motivāciju, nevis sodīt; |
| --- | --- |

20.

| 21. | aicina dalībvalstis un Austrumu partnerības valstis apkarot dzimumu stereotipus izglītībā, lai nodrošinātu, ka sievietēm būtu vienlīdzīgas iespējas un izvēles brīvība attiecībā uz iecerēto profesionālo karjeru; šajā sakarībā pauž bažas, ka dažu valstu mācību materiālos joprojām ir konstatējami dzimumu stereotipi un skolotāji no meitenēm un zēniem sagaida atšķirīgus uzvedības modeļus; uzsver, ka izglītības sistēmās ir jāņem vērā to cilvēku vajadzības, kuri cieš no diskriminācijas; |
| --- | --- |

21.

| 22. | mudina palielināt atbalstu mācībām par globālas izpratnes veidošanas prasmēm un jauniem izglītības paņēmieniem, piemēram, padziļinātu mācīšanos, skolotāju un studentu attiecību attīstību un jauniem mācību paņēmieniem, piemēram, STEAM (zinātne, tehnoloģija, inženierzinātnes, māksla un matemātika); |
| --- | --- |

22.

| 23. | iesaka visās Eiropas Parlamenta un Austrumu partnerības valstu parlamentu starpparlamentārajās sanāksmēs iekļaut darba kārtības punktu, kas veltīts izglītības reformām un attiecīgo divpusējo nolīgumu klauzulu īstenošanas uzraudzībai; |
| --- | --- |

23.

| 24. | aicina ES, dalībvalstis un Austrumu partnervalstis pastiprināt centienus uzlabot plašsaziņas līdzekļu lietotprasmi un pilsonisko izglītību, jau no agrīna vecuma izmantojot kultūru un izglītību, lai iedzīvotāji varētu atpazīt un efektīvi kontekstualizēt nepatiesu informāciju un neobjektīvus ziņojumus; mudina dalībvalstis un Austrumu partnervalstis to skolu mācību programmās iekļaut īpašus kursus vai mācības par plašsaziņas līdzekļu lietotprasmi un izstrādāt informācijas kampaņas, kas vērstas uz tām iedzīvotāju grupām, kuras ir īpaši pakļautas dezinformācijai un/vai neaizsargātas pret to; |
| --- | --- |

24.

| 25. | aicina Komisiju, galvenokārt ar ES delegāciju starpniecību, aktīvi izplatīt izglītības iestādēm Austrumu partnerības valstīs pārskatu par visiem pieejamajiem resursiem (tostarp tiešsaistes resursiem, piemēram, School Education Gateway) un izglītības finansējumu, kas šīm iestādēm un īpaši tajās strādājošajiem skolotājiem varētu būt atbilstīgi; iesaka katrā ES delegācijā Austrumu partnerības valstī izveidot vienu skaidri noteiktu centrālo izglītības kontaktpunktu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | atkārto Eiropas Parlamenta 2018. gada 11. decembra rezolūcijā par izglītību digitālajā laikmetā pausto aicinājumu formulēt ieteikumus par minimālo digitālās kompetences līmeni, kas studentiem jāapgūst studiju laikā; uzskata, ka gan ES dalībvalstīs, gan Austrumu partnerības valstīs varētu ieviest īpašu IKT moduli, piemēram, pamatojoties uz PISA IKT moduli, lai nodrošinātu, ka izglītības iestādes visās šajās valstīs cenšas panākt vienādu digitālās kompetences minimālo līmeni; |
| --- | --- |

26.

| 27. | aicina Komisiju sadarboties ar Austrumu partnerības valstīm, lai atvērtu vēl citas Austrumu partnerības Eiropas skolas un mudinātu Austrumu partnerības valstis izpildīt priekšnoteikumus šādu skolu izveidei; |
| --- | --- |

27.

| 28. | atzinīgi vērtē to, ka nākamās paaudzes daudzgadu finanšu shēmas (DFS) programmās ir palielināts digitālajām prasmēm pieejamais finansējums, tomēr uzstāj, ka Komisijai ir jāveicina sinerģija un koordinācija starp DFS programmām, tostarp Erasmus+, “Apvārsnis Eiropa”, Eiropas Sociālo fondu, InvestEU un Digitālo Eiropu, lai maksimāli palielinātu finansējuma efektivitāti augstas kvalitātes digitālo prasmju attīstībai; |
| --- | --- |

28.

| 29. | mudina topošos skolotājus iegūt praktisku mācīšanas pieredzi ārzemēs, izmantojot Erasmus+ shēmu, piemēram, piesakoties dalībai starptautiskajā kredītpunktu mobilitātes programmā; aicina Erasmus (2021–2027) īpašu uzmanību pievērst pamatskolu un vidusskolu skolotājiem no Austrumu partnerības valstīm, lai viņi varētu piedalīties mobilitātes shēmās ES skolās; |
| --- | --- |

29.

| 30. | mudina Austrumu partnerības valstu skolu darbiniekus, t. i., skolotājus, bibliotekārus, skolu vadītājus iesaistīties e-mērķsadarbībā, kas ir daļa no Erasmus programmas sadarbībai, projektu izstrādei, apmaiņai un kļūšanai par daļu no mācību kopienas; |
| --- | --- |

30.

| 31. | mudina Komisiju sadarboties ar Austrumu partnerības valstīm, lai – iespējams, kā daļu no īpašās Austrumu partnerības platformas veiktā darba – sagatavotu pārskatu par visos izglītības sistēmas posmos veiktajām reformām Austrumu partnerības valstīs; |
| --- | --- |

31.

| 32. | iesaka Austrumu partnerības valstīm palielināt duālās izglītības plūsmas un iekļaut studentu programmā uzņēmumu vadītus praktiskus kursus, kas atbilst to fakultāšu profilam, kurās tie mācās. |
| --- | --- |

32.

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 50. lpp.

(2)  OV C 193, 31.5.2016., 17. lpp.

(3)  OV C 334, 19.9.2018., 112. lpp.

(4)  OV C 356, 4.10.2018., 130. lpp.

(5)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0247.

(6)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0485.

(7)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0247.

---

| 24.4.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 134/22 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 134/22

---

REZOLŪCIJA

par par “Trio plus stratēģijas 2030” nākotni – Austrumu partnerības nākotnes veidošana

(2020/C 134/05)

EURONEST PARLAMENTĀRĀ ASAMBLEJA,

| — | ņemot vērā 2011. gada 3. maijaEuronest parlamentārās asamblejas dibināšanas aktu un Austrumu partnerības samitā 2017. gada 24. novembrī pieņemto kopīgo deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 3. maijaEuronest parlamentārās asamblejas dibināšanas aktu un Austrumu partnerības samitā 2017. gada 24. novembrī pieņemto kopīgo deklarāciju,

| — | ņemot vērā asociācijas nolīgumus starp ES, no vienas puses, un Gruziju, Moldovu un Ukrainu no otras puses, jo īpaši padziļinātās un visaptverošās brīvās tirdzniecības zonas (DCFTA), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā asociācijas nolīgumus starp ES, no vienas puses, un Gruziju, Moldovu un Ukrainu no otras puses, jo īpaši padziļinātās un visaptverošās brīvās tirdzniecības zonas (DCFTA),

| — | ņemot vērā Eiropas Komisijas un Eiropas Ārējās darbības dienesta 2017. gada 9. jūnija kopējo darba dokumentu “Austrumu partnerība – 20 mērķpasākumi 2020. gadam, pievēršot uzmanību galvenajām prioritātēm un taustāmiem ieguvumiem”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Komisijas un Eiropas Ārējās darbības dienesta 2017. gada 9. jūnija kopējo darba dokumentu “Austrumu partnerība – 20 mērķpasākumi 2020. gadam, pievēršot uzmanību galvenajām prioritātēm un taustāmiem ieguvumiem”,

| — | ņemot vērā Reglamenta 9. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 9. panta 3. punktu,

| A. | tā kā ES ir pierādījusi savu milzīgo transformatīvo spēku ar savu paplašināšanās politiku, ko apliecina Centrāleiropas un Austrumeiropas valstu panākumi, jo tās ar Eiropas integrācijas palīdzību pēc totalitārā režīma, kuram raksturīga regulēta ekonomika, attīstījās par eiropeiskām demokrātijām; |
| --- | --- |

A.

tā kā ES ir pierādījusi savu milzīgo transformatīvo spēku ar savu paplašināšanās politiku, ko apliecina Centrāleiropas un Austrumeiropas valstu panākumi, jo tās ar Eiropas integrācijas palīdzību pēc totalitārā režīma, kuram raksturīga regulēta ekonomika, attīstījās par eiropeiskām demokrātijām;

| B. | tā kā Ukrainā, Gruzijā un Moldovā jau ir panākts ievērojams progress reformu īstenošanā un valstu tiesību aktu saskaņošanā ar ES standartiem; |
| --- | --- |

B.

tā kā Ukrainā, Gruzijā un Moldovā jau ir panākts ievērojams progress reformu īstenošanā un valstu tiesību aktu saskaņošanā ar ES standartiem;

| C. | tā kā šis paplašināšanās radītais pārveidojošais spēks tiks izmantots Rietumbalkānos un Austrumu partnerības valstīs, kuras vēlas pievienoties ES; |
| --- | --- |

C.

tā kā šis paplašināšanās radītais pārveidojošais spēks tiks izmantots Rietumbalkānos un Austrumu partnerības valstīs, kuras vēlas pievienoties ES;

| D. | tā kā ES paplašināšanās process sniedz potenciālas priekšrocības Austrumu partnerības valstīm un tas nāktu par labu ES, jo, kā norādīja ES komisārs J. Hahn, mums jākļūst viedākiem stabilitātes eksportēšanā, citādi Eiropa turpinās importēt nestabilitāti; |
| --- | --- |

D.

tā kā ES paplašināšanās process sniedz potenciālas priekšrocības Austrumu partnerības valstīm un tas nāktu par labu ES, jo, kā norādīja ES komisārs J. Hahn, mums jākļūst viedākiem stabilitātes eksportēšanā, citādi Eiropa turpinās importēt nestabilitāti;

| E. | tā kā šogad Austrumu partnerībai aprit 10 gadi, un ir pierādījies, ka tā ir efektīvs instruments, lai sniegtu pielāgotu atbalstu, kura pamatā ir princips “vairāk par vairāk“ un “mazāk par mazāk“, kas saistīts ar reformu īstenošanu; |
| --- | --- |

E.

tā kā šogad Austrumu partnerībai aprit 10 gadi, un ir pierādījies, ka tā ir efektīvs instruments, lai sniegtu pielāgotu atbalstu, kura pamatā ir princips “vairāk par vairāk“ un “mazāk par mazāk“, kas saistīts ar reformu īstenošanu;

| F. | tā kā Austrumu partnerības politika ir īpaši pielāgota sadarbības koncepcija visām sešām valstīm, proti, Armēnijai, Azerbaidžānai, Baltkrievijai, Gruzijai, Moldovai un Ukrainai, un to turpmākais progress ceļā uz Eiropu ir atkarīgs no atbilstības Eiropas vērtībām un standartiem, kurus šīs valstis ir apņēmušās ievērot; |
| --- | --- |

F.

tā kā Austrumu partnerības politika ir īpaši pielāgota sadarbības koncepcija visām sešām valstīm, proti, Armēnijai, Azerbaidžānai, Baltkrievijai, Gruzijai, Moldovai un Ukrainai, un to turpmākais progress ceļā uz Eiropu ir atkarīgs no atbilstības Eiropas vērtībām un standartiem, kurus šīs valstis ir apņēmušās ievērot;

| G. | tā kā visaptveroša un pastiprināta partnerības nolīguma (CEPA) parakstīšana un ratifikācija, ko Armēnijas parlaments veica 2018. gada aprīlī, ir uzskatāma par alternatīvu uzlabotai un stratēģiski pastiprinātai partnerībai starp Armēniju un ES; |
| --- | --- |

G.

tā kā visaptveroša un pastiprināta partnerības nolīguma (CEPA) parakstīšana un ratifikācija, ko Armēnijas parlaments veica 2018. gada aprīlī, ir uzskatāma par alternatīvu uzlabotai un stratēģiski pastiprinātai partnerībai starp Armēniju un ES;

| H. | tā kā Starptautiskā Demokrātijas un vēlēšanu palīdzības institūta ziņojumā par demokrātijas stāvokli pasaulē 2019. gadā ir teikts: “Armēnija ir vienīgā valsts Eiropā, kas pāriet no jaukta režīma 2017. gadā uz demokrātiju 2018. gadā”; |
| --- | --- |

H.

tā kā Starptautiskā Demokrātijas un vēlēšanu palīdzības institūta ziņojumā par demokrātijas stāvokli pasaulē 2019. gadā ir teikts: “Armēnija ir vienīgā valsts Eiropā, kas pāriet no jaukta režīma 2017. gadā uz demokrātiju 2018. gadā”;

| I. | tā kā Austrumu partnerības valstis, jo īpaši tās, kuras izrāda vēlmi pievienoties ES, turpina saskarties ar agresīviem hibrīddraudiem no Kremļa puses, kas vēlas paturēt tās savā ietekmes zonā un kavēt ES integrācijas procesu, neļaujot tām kļūt par veiksmīgām Eiropas valstīm; |
| --- | --- |

I.

tā kā Austrumu partnerības valstis, jo īpaši tās, kuras izrāda vēlmi pievienoties ES, turpina saskarties ar agresīviem hibrīddraudiem no Kremļa puses, kas vēlas paturēt tās savā ietekmes zonā un kavēt ES integrācijas procesu, neļaujot tām kļūt par veiksmīgām Eiropas valstīm;

| J. | tā kā dinamiski mainīgā starptautiskā sistēma rada milzīgas problēmas starptautiskajai drošības videi un cilvēktiesību dimensijai; |
| --- | --- |

J.

tā kā dinamiski mainīgā starptautiskā sistēma rada milzīgas problēmas starptautiskajai drošības videi un cilvēktiesību dimensijai;

1.

uzsver Austrumu partnerības maigās varas instrumentus, piemēram, bezvīzu režīma ieviešanu, lai saglabātu politisko motivāciju reformām, un norāda uz progresu, ko ir panākušas partnerības valstis, īstenojot 20 mērķuzdevumus 2020. gadam, kamēr pašlaik tiek apspriestas jaunās pamatnostādnes nākamajai desmitgadei līdz 2030. gadam;

2.

norāda uz Austrumu partnerības iniciatīvas panākumiem, atbalstot ES asociētās valstis, lai tās varētu ātrāk īstenot reformas un padziļināt politisko un ekonomisko integrāciju ar ES;

3.

uzsver, ka šodien ir izšķirošs brīdis, kad mums savā stratēģijā būtu jāpievieno jauni papildu ilgtermiņa instrumenti, lai palīdzētu attīstītākajām Austrumu partnerības valstīm saglabāt motivāciju un impulsu reformām nākamajā desmitgadē līdz 2030. gadam, un uzsver, ka ES ir jāuzlabo un jāreformē savi politikas instrumenti, nodrošinot, ka tie atbilst mūsu austrumu partnervalstu panāktajam progresam;

4.

aicina sākt diskusiju par tālredzīgu Austrumu partnerības stratēģisko programmu nākamajai desmitgadei, lai turpinātu veicināt vērienīgākas diferenciācijas, principu “vairāk par vairāk” un “mazāk par mazāk” izmantošanu, un iesniegtu jaunu pamatiniciatīvu – “Trio plus stratēģija 2030”;

5.

uzskata, ka “Trio plus stratēģija 2030“ nodrošinātu Eiropas Trio procesam dziļākus integrācijas instrumentus ES un tās asociētajām valstīm, līdzīgi kā 2014. gadā uzsāktajā Berlīnes procesā, kura mērķis bija stiprināt ES vadību un līdzīgi domājošu ES dalībvalstu koalīciju Rietumbalkānu valstu integrācijai ES; turklāt ierosina īstenot aktīvu ES atvērto durvju politiku tām Austrumu partnerības valstīm, kuras panāk būtisku un vērtīgu progresu;

6.

aicina panākt, ka “Trio plus stratēģija 2030“ kļūst par vērienīgu Eiropas ģeopolitisko instrumentu, kurā izmanto jaunas paaudzes iestādes un politikas virzienus, ilgtspējīgas tirdzniecības un stabilizācijas nolīgumus un to instrumentus (ES Trio atbalsta grupa, Trio investīciju platforma, Eiropas zaļais kurss, Digitālā Eiropa, Eiropas dzīvesveida un Eiropas demokrātijas veicināšana, nolīgumi par atbilstības novērtēšanu un rūpniecisko izstrādājumu pieņemamību (ACAA), savienojamības programma, TEN, “Apvārsnis 2020”, konference par Eiropas nākotni un citas ES iniciatīvas);

7.

uzsver, ka turpmāki šķēršļi demokrātijai, reformām un tiesiskumam un Eiropas ievirzes vājināšanās trio valstīs apdraudēs iepriekš aprakstīto “Trio plus stratēģiju 2030“;

8.

uzsver, ka “Trio plus stratēģijai 2030“ būtu jāpapildina Austrumu partnerības instrumenti, tā neaizstās pašreizējās iniciatīvas šajā jomā un veicinās diskusiju par to, kā uzlabot Austrumu partnerības politikas efektivitāti;

9.

ierosina, pamatojoties uz principiem un nostājām, kas atkārtoti apstiprinātas ES un Armēnijas visaptverošajā un pastiprinātajā partnerības nolīgumā, paplašināt un palielināt stratēģisko formātu “Trio + 1“, iekļaujot tajā Armēniju;

10.

norāda, ka tas, ka ES asociētās trio valstis sekmīgi īstenos ES integrācijas reformas, radīs jaunus stimulus pārējām Austrumu partnerības valstīm izvēlēties vērienīgu Eiropas integrācijas ceļu;

11.

uzsver, ka “Trio plus stratēģijai 2030“, ko atbalsta Eiropas Trio process, būs liela pozitīva pārveidojoša ietekme uz Krievijas vienkāršo iedzīvotāju viedokli, palīdzot viņiem tiekties pēc atvērtas, demokrātiskas Eiropas valsts;

12.

aicina steidzami izstrādāt kopīgus mehānismus, lai pretotos Kremļa hibrīddraudiem, kas apdraud ES vienotību un drošību tajās Austrumu partnerības valstīs, kuras cenšas tuvināties ES;

13.

norāda, ka Austrumu partnerības panākumi, iekļaujot Eiropas Trio procesu un “Trio plus stratēģiju 2030“, būs izšķiroši svarīgi gan austrumu kaimiņreģiona valstīm, gan ES, jo tie ir labākais ieguldījums tādas Eiropas izveidē, kas ir “vienota, brīva un mierīga”, un ka šie panākumi likvidēs Eiropas kontinenta sadalošās robežas, kuras joprojām atdala Austrumu partnerības valstis no pārējās ES;

14.

uzdod līdzpriekšsēdētājiem šo rezolūciju nosūtīt Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam, Eiropadomei, Eiropas Komisijai, Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos un Komisijas priekšsēdētāja vietniekam, Eiropas kaimiņattiecību politikas un paplašināšanās sarunu komisāram, Eiropas Ārējās darbības dienestam un ES dalībvalstu un Austrumeiropas partnervalstu valdībām un parlamentiem.

---