# Europos Sąjungos C 341/2022

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 341 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 65 metai2022m. rugsėjo 6d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 341

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

65 metai2022m. rugsėjo 6d.

---

| Turinys | Puslapis |
| --- | --- |
| | II   Komunikatai |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI |
| | Europos Komisija |
| 2022/C 341/01 | Komisijos pareiškimas dėl Komisijos įgyvendinimo reglamento, kuriuo nustatomos tarpvalstybinio automatizuoto keitimosi įrodymais techninės sistemos techninės ir veikimo specifikacijos ir vienkartinio duomenų pateikimo principo taikymas, 9 straipsnio 1 dalies c punkto ir 11 straipsnio 1 dalies | 1 |

Turinys

Puslapis

II   Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

2022/C 341/01

Komisijos pareiškimas dėl Komisijos įgyvendinimo reglamento, kuriuo nustatomos tarpvalstybinio automatizuoto keitimosi įrodymais techninės sistemos techninės ir veikimo specifikacijos ir vienkartinio duomenų pateikimo principo taikymas, 9 straipsnio 1 dalies c punkto ir 11 straipsnio 1 dalies

1

---

| | IV   Pranešimai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Europos Komisija |
| 2022/C 341/02 | 2022 m. rugsėjo 5 d. Euro kursas | 2 |

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Komisija

2022/C 341/02

2022 m. rugsėjo 5 d. Euro kursas

2

---

| | V   Nuomonės |
| --- | --- |
| | PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU |
| | Europos Komisija |
| 2022/C 341/03 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla M.10864 - AGC GLASS EUROPE / INTERPANE). Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  ) | 3 |
| 2022/C 341/04 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla M.10894 BC PARTNERS / BAIN CAPITAL / FEDRIGONI). Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  ) | 5 |
| | KITI AKTAI |
| | Europos Komisija |
| 2022/C 341/05 | Paraiškos įregistruoti pavadinimą paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą | 7 |
| 2022/C 341/06 | Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 17 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodyto pranešimo apie vyno sektoriaus produkto specifikacijos standartinio pakeitimo patvirtinimą paskelbimas | 12 |
| 2022/C 341/07 | Paraiškos įregistruoti pavadinimą paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EEB) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies b punktą | 22 |

V   Nuomonės

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

2022/C 341/03

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla M.10864 - AGC GLASS EUROPE / INTERPANE). Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  )

1

3

2022/C 341/04

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla M.10894 BC PARTNERS / BAIN CAPITAL / FEDRIGONI). Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  )

1

5

KITI AKTAI

Europos Komisija

2022/C 341/05

Paraiškos įregistruoti pavadinimą paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą

7

2022/C 341/06

Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 17 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodyto pranešimo apie vyno sektoriaus produkto specifikacijos standartinio pakeitimo patvirtinimą paskelbimas

12

2022/C 341/07

Paraiškos įregistruoti pavadinimą paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EEB) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies b punktą

22

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE. |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE.

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

II Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

| 2022 9 6 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 341/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 9 6

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 341/1

---

KOMISIJOS PAREIŠKIMAS

dėl Komisijos įgyvendinimo reglamento, kuriuo nustatomos tarpvalstybinio automatizuoto keitimosi įrodymais techninės sistemos techninės ir veikimo specifikacijos ir vienkartinio duomenų pateikimo principo taikymas, 9 straipsnio 1 dalies c punkto ir 11 straipsnio 1 dalies

(2022/C 341/01)

9 straipsnio 1 dalies c punkte ir 11 straipsnio 1 dalyje pateiktos nuorodos į būsimus sprendimus, susijusius su atstovavimo ir kitais įgaliojimais („kai priimami tokie sprendimai ir pasirenkama, kokia apimtimi bus atstovaujama pagal Reglamentą (ES) Nr. 910/2014 ir juo remiantis priimtus įgyvendinimo aktus“) visų pirma yra susijusios su sprendimais, kuriais viršijami dabartiniai būtinųjų atstovo ir atstovaujamo asmens duomenų rinkiniai ir kurie apima papildomą semantiką, susijusią su atstovavimo apimtimi arba konkrečiais įgaliojimų apribojimais. Apie poreikį parengti tokius sprendimus jau buvo pareikšta 2016 m. birželio 20 d. vykusių Bendradarbiavimo tinklo diskusijų išvadose, pateikiamose 2.8 skirsnyje. FIZINIŲ IR JURIDINIŲ ASMENŲ ATSTOVAS, eIDAS SAML Attribute Profile V1.2., 2019 m. rugpjūčio 31 d. (1)

---

(1)  https://ec.europa.eu/cefdigital/wiki/download/attachments/82773108/eIDAS%20SAML%20Attribute%20Profile%20v1.2%20Final.pdf?version=2&modificationDate=1571068651772&api=v2

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Komisija

| 2022 9 6 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 341/2 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 9 6

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 341/2

---

Euro kursas (1)

2022 m. rugsėjo 5 d.

(2022/C 341/02)

1 euro =

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 0,9920 |
| JPY | Japonijos jena | 139,47 |
| DKK | Danijos krona | 7,4364 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,86358 |
| SEK | Švedijos krona | 10,7290 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 0,9747 |
| ISK | Islandijos krona | 142,70 |
| NOK | Norvegijos krona | 9,9188 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CZK | Čekijos krona | 24,622 |
| HUF | Vengrijos forintas | 403,90 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 4,7360 |
| RON | Rumunijos lėja | 4,8198 |
| TRY | Turkijos lira | 18,0792 |
| AUD | Australijos doleris | 1,4616 |
| CAD | Kanados doleris | 1,3043 |
| HKD | Honkongo doleris | 7,7867 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 1,6289 |
| SGD | Singapūro doleris | 1,3932 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 359,98 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 17,0880 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 6,8768 |
| HRK | Kroatijos kuna | 7,5173 |
| IDR | Indonezijos rupija | 14 782,83 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 4,4563 |
| PHP | Filipinų pesas | 56,477 |
| RUB | Rusijos rublis | |
| THB | Tailando batas | 36,263 |
| BRL | Brazilijos realas | 5,1407 |
| MXN | Meksikos pesas | 19,8192 |
| INR | Indijos rupija | 79,2332 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

0,9920

JPY

Japonijos jena

139,47

DKK

Danijos krona

7,4364

GBP

Svaras sterlingas

0,86358

SEK

Švedijos krona

10,7290

CHF

Šveicarijos frankas

0,9747

ISK

Islandijos krona

142,70

NOK

Norvegijos krona

9,9188

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CZK

Čekijos krona

24,622

HUF

Vengrijos forintas

403,90

PLN

Lenkijos zlotas

4,7360

RON

Rumunijos lėja

4,8198

TRY

Turkijos lira

18,0792

AUD

Australijos doleris

1,4616

CAD

Kanados doleris

1,3043

HKD

Honkongo doleris

7,7867

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

1,6289

SGD

Singapūro doleris

1,3932

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 359,98

ZAR

Pietų Afrikos randas

17,0880

CNY

Kinijos ženminbi juanis

6,8768

HRK

Kroatijos kuna

7,5173

IDR

Indonezijos rupija

14 782,83

MYR

Malaizijos ringitas

4,4563

PHP

Filipinų pesas

56,477

RUB

Rusijos rublis

THB

Tailando batas

36,263

BRL

Brazilijos realas

5,1407

MXN

Meksikos pesas

19,8192

INR

Indijos rupija

79,2332

---

(1)  Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

V Nuomonės

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

| 2022 9 6 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 341/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 9 6

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 341/3

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla M.10864 - AGC GLASS EUROPE / INTERPANE)

Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka

(Tekstas svarbus EEE)

(2022/C 341/03)

1.

Šis pranešimas susijęs su šiomis įmonėmis:

| — | „AGC Glass Europe SA“ (toliau – „AGC Glass Europe“, Belgija), |
| --- | --- |

—

„AGC Glass Europe SA“ (toliau – „AGC Glass Europe“, Belgija),

| — | „Interpane International Glas GmbH“ ir „Interpane Glass Holding AG Interpane“ (toliau kartu – „Interpane“, Vokietija). |
| --- | --- |

—

„Interpane International Glas GmbH“ ir „Interpane Glass Holding AG Interpane“ (toliau kartu – „Interpane“, Vokietija).

Įmonė „AGC Glass Europe“ įgis, kaip apibrėžta Susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, visos įmonės „Interpane“ kontrolę.

Koncentracija vykdoma perkant akcijas.

2.

| — | „AGC Glass Europe“ priklauso grupei „AGC Group“, o jos galutinę kontrolę vykdo „AGC Inc“. „AGC Glass Europe“ gamina ir perdirba plokščią stiklą statybos pramonei, automobilių pramonei, saulės energijos pramonei ir specializuotiems sektoriams, naudodamasi stiklo gamybos ir perdirbimo vietų tinklu visoje Europoje; |
| --- | --- |

—

„AGC Glass Europe“ priklauso grupei „AGC Group“, o jos galutinę kontrolę vykdo „AGC Inc“. „AGC Glass Europe“ gamina ir perdirba plokščią stiklą statybos pramonei, automobilių pramonei, saulės energijos pramonei ir specializuotiems sektoriams, naudodamasi stiklo gamybos ir perdirbimo vietų tinklu visoje Europoje;

| — | „Interpane“ yra šeimai priklausanti įmonė, vykdanti veiklą Europos architektūrinio stiklo gamybos ir perdirbimo srityje. |
| --- | --- |

—

„Interpane“ yra šeimai priklausanti įmonė, vykdanti veiklą Europos architektūrinio stiklo gamybos ir perdirbimo srityje.

3.

Pagal Komisijos pranešimą dėl supaprastintos tam tikrų koncentracijų nagrinėjimo pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004 procedūros (2) reikėtų pažymėti, kad šią bylą numatoma nagrinėti pranešime nurodyta tvarka.

4.

Pastabos Komisijai turi būti pateiktos per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Visoje korespondencijoje turėtų būti pateikiama ši nuoroda:

M.10864 - AGC GLASS EUROPE / INTERPANE

Pastabas Komisijai galima siųsti e. paštu, faksu arba paštu. Kontaktiniai duomenys:

E. paštas COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks. +32 22964301

Pašto adresas

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1 (Susijungimų reglamentas).

1

(2)  OL C 366, 2013 12 14, p. 5.

2

---

| 2022 9 6 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 341/5 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 9 6

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 341/5

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla M.10894 BC PARTNERS / BAIN CAPITAL / FEDRIGONI)

Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka

(Tekstas svarbus EEE)

(2022/C 341/04)

1.

Šis pranešimas susijęs su šiomis įmonėmis:

| — | „BC Partners LLP“ (toliau – „BC Partners“, Jungtinės Valstijos), |
| --- | --- |

—

„BC Partners LLP“ (toliau – „BC Partners“, Jungtinės Valstijos),

| — | „Bain Capital Investors, L.L.C“ (toliau – „Bain Capital“, Jungtinė Karalystė), |
| --- | --- |

—

„Bain Capital Investors, L.L.C“ (toliau – „Bain Capital“, Jungtinė Karalystė),

| — | „Fedrigoni S.p.A.“ (toliau – „Fedrigoni“, Italija), išskirtinai kontroliuojama įmonės „Bain Capital“. |
| --- | --- |

—

„Fedrigoni S.p.A.“ (toliau – „Fedrigoni“, Italija), išskirtinai kontroliuojama įmonės „Bain Capital“.

Įmonės „BC Partners“ ir „Bain Capital“ ketina įgyti, kaip apibrėžta Susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte ir 4 dalyje, bendrą įmonės „Fedrigoni“ kontrolę.

Koncentracija vykdoma perkant akcijas.

2.

| — | „BC Partners“ – tarptautinė privataus kapitalo įmonė, kurios vienintelė veikla yra konsultavimo paslaugų teikimas. „BC Partners“ konsultuojami fondai, įskaitant „BC Partners Management XI Limited“, kuris yra „BC Partners“ fondas, investavęs į „Fedrigoni“, yra vien finansiniai investuotojai, o jų portfeliui priklausančios įmonės veikia finansinių paslaugų, sveikatos priežiūros, švietimo, vartotojų ir mažmeninės prekybos sektoriuose Europoje ir Šiaurės Amerikoje; |
| --- | --- |

—

„BC Partners“ – tarptautinė privataus kapitalo įmonė, kurios vienintelė veikla yra konsultavimo paslaugų teikimas. „BC Partners“ konsultuojami fondai, įskaitant „BC Partners Management XI Limited“, kuris yra „BC Partners“ fondas, investavęs į „Fedrigoni“, yra vien finansiniai investuotojai, o jų portfeliui priklausančios įmonės veikia finansinių paslaugų, sveikatos priežiūros, švietimo, vartotojų ir mažmeninės prekybos sektoriuose Europoje ir Šiaurės Amerikoje;

| — | „Bain Capital“ – privataus kapitalo investicinė įmonė, kuri per savo fondų grupę investuoja į įvairių šalių ir pramonės sektorių įmones, įskaitant informacinių technologijų, sveikatos priežiūros, mažmeninės prekybos ir vartojimo prekių, ryšių, finansinių paslaugų ir pramonės / gamybos sektorius; |
| --- | --- |

—

„Bain Capital“ – privataus kapitalo investicinė įmonė, kuri per savo fondų grupę investuoja į įvairių šalių ir pramonės sektorių įmones, įskaitant informacinių technologijų, sveikatos priežiūros, mažmeninės prekybos ir vartojimo prekių, ryšių, finansinių paslaugų ir pramonės / gamybos sektorius;

| — | „Fedrigoni“ – specialaus popieriaus gaminių ir lipnių medžiagų, skirtų kūrybinėms ir prabangioms pakuotėms, taip pat raštinės reikmenų gamyba ir tiekimas visame pasaulyje. |
| --- | --- |

—

„Fedrigoni“ – specialaus popieriaus gaminių ir lipnių medžiagų, skirtų kūrybinėms ir prabangioms pakuotėms, taip pat raštinės reikmenų gamyba ir tiekimas visame pasaulyje.

4.

Pagal Komisijos pranešimą dėl supaprastintos tam tikrų koncentracijų nagrinėjimo pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004 (2) procedūros reikėtų pažymėti, kad šią bylą numatoma nagrinėti pranešime nurodyta tvarka.

5.

Pastabos Komisijai turi būti pateiktos per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Visoje korespondencijoje turėtų būti pateikiama ši nuoroda:

M.10894 BC PARTNERS / BAIN CAPITAL / FEDRIGONI

Pastabas Komisijai galima siųsti e. paštu, faksu arba paštu. Kontaktiniai duomenys:

E. paštas COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks. +32 22964301

Pašto adresas

| Europos Komisija |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Europos Komisija

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1 (Susijungimų reglamentas).

1

(2)  OL C 366, 2013 12 14, p. 5.

2

---

KITI AKTAI

Europos Komisija

| 2022 9 6 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 341/7 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 9 6

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 341/7

---

Paraiškos įregistruoti pavadinimą paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą

(2022/C 341/05)

Šiuo paskelbimu suteikiama teisė pareikšti prieštaravimą paraiškai pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51 straipsnį per tris mėnesius nuo šio paskelbimo.

BENDRASIS DOKUMENTAS

„Dalmatinska janjetina“

ES Nr. PDO-HR-02799 – 17.8.2021

SKVN (X) SGN ( )

1.   Pavadinimas (-ai) [SKVN arba SGN]

„Dalmatinska janjetina“

2.   Valstybė narė arba trečioji šalis

Valstybė narė arba trečioji šalis

Kroatija

3.   Žemės ūkio produkto arba maisto produkto aprašymas

Žemės ūkio produkto arba maisto produkto aprašymas

3.1.   Produkto rūšis

Produkto rūšis

1.1 klasė. Šviežia mėsa (ir subproduktai)

3.2.   Produkto, kurio pavadinimas nurodytas 1 punkte, aprašymas

Produkto, kurio pavadinimas nurodytas 1 punkte, aprašymas

„Dalmatinska janjetina“ yra vietinės Kroatijos avių veislės „Dalmatian Pramenka“ ėriukų, gimusių, auginamų ir skerdžiamų tik 4 punkte nurodytoje geografinėje vietovėje, mėsa.

Siekiant pagaminti produktą „Dalmatinska janjetina“, ėriukai skerdžiami sulaukę 70–130 dienų, jų svoris – 15–28 kg.

Skiriamieji veislės „Dalmatian Pramenka“ ėriukų skerdenų bruožai yra jų vidutinis arba labai geras raumeningumas ir nedidelis arba vidutinis riebalinio audinio sluoksnis (2 arba 3 laipsnio). Skerdenos su galva sveria 8–14 kg, yra iki 80 cm ilgio, o šiltos skerdenos išeiga ne mažesnė kaip 45 proc. Raumenų audinys yra nuo šviesiai rausvos iki rausvos spalvos, o ilgiausiojo nugaros raumens mėsoje yra mažiau nei 4 % riebalų ir mažiausiai penki skirtingi lakieji organiniai cheminiai junginiai iš terpenų grupės.

Produktas „Dalmatinska janjetina“ parduodamas ištisus metus, tik šviežias ir atšaldytas, kaip visa skerdena su galva, inkstais ir inkstų taukais (kurie lieka prisitvirtinę prie skerdenos) ir su subproduktais (kepenimis, plaučiais su trachėja ir širdimi) ir sėklidėmis, kurie, jei yra, laikomi skerdenos dalimi, arba be jų, arba kaip skerdenos pusė, gaunama simetriškai perpjaunant skerdeną išilgai skiriamosios linijos, einančios per galvos vidurį, kaklo, nugaros, juosmens ir kryžmens slankstelius, krūtinkaulį ir sėdinkaulį-gaktikaulį.

Produktas „Dalmatinska janjetina“ visada valgomas termiškai apdorotas. Mėsa sultinga ir švelni, tirpsta burnoje, neturi ryškaus avienos aromato ar skonio.

3.3.   Pašarai (taikoma tik gyvūniniams produktams) ir žaliavos (taikoma tik perdirbtiems produktams)

Pašarai (taikoma tik gyvūniniams produktams) ir žaliavos (taikoma tik perdirbtiems produktams)

Ėriukai, skerdžiami produktui „Dalmatinska janjetina“ gaminti, iki skerdimo šeriami tik motinos pienu ir ganyklų žole.

Ganyklos yra svarbiausias avių pašarų šaltinis, tenkinantis iki 80 proc. jų mitybos poreikių, o likusius 20 proc. sudaro pievų šienas ir (arba) rečiau – liucernos šienas (daugiausia žiemą). Ne mažiau kaip 80 proc. pašarų gaunama iš nustatytos produkto „Dalmatinska janjetina“ geografinės gamybos vietovės, nurodytos 4 punkte. Šienas dažniausiai gaunamas iš netoliese esančių pievų derlingesnėse nuo pakrančių nutolusiose Dalmatijos teritorijose – kalnuotose Dalmatijos vietovėse, o esant dideliam poreikiui ir sausros metu jis taip pat gaunamas už nustatytos produktui „Dalmatinska janjetina“ gaminti skirtų galvijų auginimo vietovės teritorijos, konkrečiai iš Likos ir Kalnų apskrities pievų, bet tik iš šių apskričių: Zadaro apskrities (Gračaco miesto srities), Likos-Senio apskrities (visos apskrities), Karlovaco apskrities (tik Ogulino miesto ir Josipdolo, Plaškų ir Saborsko savivaldybių teritorijos) ir Pajūrio-Kalnų apskrities (tik Vrbovsko, Delnicės ir Čabaro miestų teritorijos bei Lokvės, Fužinės, Mrkopalio, Ravna Goros, Skrado ir Brod Moravicės savivaldybių). Šienas iš pirmiau nurodytų plotų gali būti naudojamas kaip papildomas pašaras avims (bet ne ėriukams) žiemą, kai vyksta užtrūkimo laikotarpis (nėštumas), todėl jis neturi įtakos ėriukų mėsos kokybei ir cheminei sudėčiai.

3.4.   Specialūs gamybos veiksmai, atliktini nustatytoje geografinėje vietovėje

Specialūs gamybos veiksmai, atliktini nustatytoje geografinėje vietovėje

Visi produkto „Dalmatinska janjetina“ gamybos etapai turi vykti nustatytoje 4 punkte nurodytoje geografinėje gamybos vietovėje.

Produkto „Dalmatinska janjetina“ gamybos procesas apima veislės „Dalmatian Pramenka“ avių auginimą, poravimą ir ėriavimą bei jų ėriukų auginimą ir skerdimą.

3.5.   Specialios produkto, kurio pavadinimas nurodytas, pjaustymo, smulkinimo, pakavimo ir kt. taisyklės

Specialios produkto, kurio pavadinimas nurodytas, pjaustymo, smulkinimo, pakavimo ir kt. taisyklės

Prieš pateikiant rinkai veislės „Dalmatian Pramenka“ ėriukų skerdenas ir skerdenų puses, jos turi būti paženklintos patvirtintos skerdyklos, kurioje buvo skerdžiamos, antspaudu ir suvyniotos į skaidrią lipnią plastikinę plėvelę.

Pakavimas, t. y. apipjaustytos ir atšaldytos produkto „Dalmatinska janjetina“ ėriuko skerdenos įvyniojimas į plastikinę plėvelę, vyksta skerdyklose, esančiose 4 punkte nurodytoje vietovėje, prieš pateikiant produktą rinkai, visų pirma siekiant užtikrinti mėsos higieną (apsaugoti skerdenas nuo sąlyčio su mikrobinio užteršimo šaltiniais jas tvarkant ir transportuojant), šviežumą ir kokybę (kad skerdenos nesiliestų su oru ir taip sulėtėtų cheminiai procesai, kurie skaido mėsoje esančius riebalus ir baltymus).

3.6.   Specialios produkto registruotu pavadinimu ženklinimo taisyklės

Specialios produkto registruotu pavadinimu ženklinimo taisyklės

4.   Glaustas geografinės vietovės apibūdinimas

Glaustas geografinės vietovės apibūdinimas

Produktas „Dalmatinska janjetina“ gaminamas Likos-Senio apskrities administracinėje teritorijoje (tik Novaljos miesto rajone ir Velebito kalnyno pakrantės šlaituose Karlobago savivaldybės teritorijoje) ir Zadaro apskrityje (tik šių miestų teritorijose: Benkovac, Biograd, Nin, Obrovac, Pag, Zadar, taip pat šiose savivaldybėse: Bibinje, Galovac, Jasenice, Kali, Kolan, Kukljica, Lišane Ostrovičke, Novigrad, Pakoštane, Pašman, Polača, Poličnik, Posedarje, Povljana, Preko, Privlaka, Ražanac, Sali, Stankovci, Starigrad, Sukošan, Sveti Filip i Jakov, Škabrnja, Tkon, Vir, Vrsi, Zemunik Donji) ir visoje Šibeniko-Knino apskrities, Splito-Dalmatijos apskrities ir Dubrovniko-Neretvos apskrities teritorijoje.

5.   Ryšys su geografine vietove

Ryšys su geografine vietove

Geografinės vietovės ypatumai

Geografinės vietovės ypatumai

Gamtos veiksniai

Dalmatijos geografinę vietovę sudaro trys skirtingos geomorfologinės ir klimato zonos (pakrančių ir salų zona, pasižyminti Viduržemio jūros klimatu, nuo pakrančių nutolusios Dalmatijos vietovės, pasižyminčios daliniu Viduržemio jūros klimatu, ir kalnuota zona, pasižyminti žemyniniu klimatu), kurios kartu su žmonių veiklos poveikiu per šimtmečius turėjo tiesioginės įtakos šios srities augalinei dangai. Vietose, kurios yra stipriai veikiamos boros vėjo arba kurių dirvožemis yra labiausiai nualintas ir uolėtas (pvz., Velebito kalnyno papėdėse), daugiausia plyti vaistinių šalavijų ir ašuočių (Ass. Stipo-Salvietum officinalis) ganyklos, kuriose yra daug Ilyrijos, Ilyrijos ir Adrijos jūros endeminių rūšių, daugiausia tų, kurios yra prisitaikiusios prie sausros ir stipraus boros vėjo, ypač aromatinių ir vaistinių augalų. Dalmatija yra vienas iš turtingiausios augmenijos Europos regionų, nes čia auga apie 3 500 skirtingų augalų rūšių, iš kurių daugiau nei 7 proc. yra endeminės, taip pat daug stenoendeminių rūšių (Ozimec et al., 2009, Poljoprivredna bioraznolikost Dalmacije. Tradicijske sorte i pasmine Dalmacije, p. 430). Nuo pakrančių nutolusiose Dalmatijos ganyklose daugiausia auga ilyrinių eraičinų ir svogūninių koelijų (Ass. Festuco-Koelerietum officinalis), jų augmenijos sudėtyje dominuoja daugybė žemų, dažniausiai žemę nuklojusių žolinių augalų rūšių, tikriausiai dėl atrankos proceso, kuris vyko tūkstantmečius ganant avis. Šios ganyklos laikomos tipiškomis avių ganyklomis (Rogošić, 2000: Gospodarenje mediteranskim prirodnim resursima, p. 112). Tai – aiškus įrodymas, kad vietinė veislė „Dalmatian Pramenka“ ne tik yra prisitaikiusi prie natūralių sąlygų, kai trūksta maistinių medžiagų, bet ir kad ji turėjo įtakos ganyklų botaninei sudėčiai ir savybėms. Be skirtingų augalų rūšių gausos, Dalmatijos ganyklų pakrantėse ir salų plotuose bei nuo pakrančių nutolusiose Dalmatijos vietovėse skiriamieji bruožai – nedidelis ganyklų plotas, ypač sausais metų laikotarpiais, ir tai, kad didelė dalis šiose ganyklose augančių augalų priklauso rūšims, kurių augalai yra mažos maistinės vertės, tačiau juose daug aromatinių ir antioksidacinių cheminių junginių (magnolijainiai) (6.4 priedas, Krvavica et al., 2015, „Isparljivi sastojci arome dalmatinske janjetine“, Meso 1, p. 58). Dėl šių savybių Dalmatijos ganyklos yra tikrai unikalios ir labai skiriasi nuo esančių žemyninėse vietovėse, o kalnuotose zonose, kur augalų augimas vasarą nesulėtėja (ir kur nėra sausros, skirtingai nei žemesnėse nuo pakrančių nutolusiose Dalmatijos vietovėse, pakrantėje ir salose), ne tik gausu augalų rūšių, bet ir daug ganyklų, taigi jos tradiciškai naudojamos kaip pievos kokybiškam šienui gaminti arba galvijams ganytis sausuoju metų laiku.

Ass. Stipo-Salvietum officinalis

Poljoprivredna bioraznolikost Dalmacije. Tradicijske sorte i pasmine Dalmacije

Ass. Festuco-Koelerietum officinalis

Gospodarenje mediteranskim prirodnim resursima

Meso 1

Žmogiškieji veiksniai

Pavadinimas „Dalmatia“ glaudžiai susijęs su šios vietovės avių auginimo tradicija. Dar IV amžiuje prieš Kristų dabartinės Dalmatijos teritorijoje apsigyveno ilyrių gentis Dalmatae arba Delmatae. Šios genties pavadinimas kilęs iš ilyriško žodžio, reiškiančio avį – dalma arba delma, o Romos Dalmatijos provincija buvo pavadinta genties vardu (Ozimec et al., 2009, Poljoprivredna bioraznolikost Dalmacije; Tradicijsko poljoprivredno bilje i domaće životinje, p. 203, 204). Pirmieji rašytiniai liudijimai apie avių auginimą Dalmatijoje siekia XVII a. pabaigą ir XIX a. pradžią, o 1808 m. šaltinyje pasakojama apie beveik dviejų milijonų avių ir ožkų auginimą (Defilippis, 2001, Dalmatinska poljoprivreda u prošlosti, p. 83; šaltinis: Kraljski Dalmatin, 1808, p. 218, 222). Esama istorinių pasakojimų apie Dalmatijos avių augintojų klajoklišką gyvenimo būdą – vasaros mėnesiais (birželio–rugpjūčio mėn.) jie varydavo avis ir ožkas į netoliese esančius kalnus ir ten kartu su jomis gyvendavo. Šis paprotys šiame regione gyvuoja ir šiandien (Velebito, Dinaros Alpių, Svilajaus, Kamešnicos, Mosor, Biokovo kalnynuose). Avių augintojai tai daro daugiausia dėl to, kad vasarą žemumose nustoja augti augalija, kitaip tariant, nėra pakankamai ganyklų ir vandens.

Dalmatae

Delmatae

dalma

delma

Poljoprivredna bioraznolikost Dalmacije

Tradicijsko poljoprivredno bilje i domaće životinje

Dalmatinska poljoprivreda u prošlosti

Kraljski Dalmatin

Tradicinis produkto „Dalmatinska janjetina“ gaminimo būdas, kepant visą ėrienos skerdeną su galva (Brusić, 8000 godina uzgoja ovaca na hrvatskom Jadranu, p. 416, 427, 428, 431), turėjo esminės įtakos veislės „Dalmatian Pramenka“ ėriukų skerdenos savybėms (ėriukų amžiui ir svoriui), todėl skerdenos visada parduodamos su galva.

8000 godina uzgoja ovaca na hrvatskom Jadranu

Produkto ypatumai

Produkto ypatumai

Produktas „Dalmatinska janjetina“ yra labai vertinamas vartotojų ir dėl išskirtinės kokybės laikomas Dalmatijos kulinarijos patiekalu. Veislės „Dalmatian Pramenka“ ėriukų skerdenos pagal svorį priskiriamos lengvųjų ėriukų skerdenų kategorijai. Palyginti su ėriukais, auginamais žemyninėse vietovėse arba daugiausia tvartuose, iš veislės „Dalmatian Pramenka“ ėriukų skerdenų gaunama didesnė skerdyklos išeiga, raumeninis audinys yra kiek tamsesnės spalvos ir turi mažiau riebalų. Ilgiausiojo nugaros raumens mėsa turi mažiau nei 4 % riebalų (Vnučec, 2011, Odlike trupa i kakvoća mesa janjadi iz različitih sustava uzgoja, daktaro disertacija, p. 61), joje yra daugiau įvairių lakiųjų aromatinių junginių, ypač terpenų (Krvavica et al., 2015, op. cit., p. 62), ir ji pasižymi specifine riebalų rūgščių sudėtimi. Visų šių savybių derinys suteikia specifinių juslinių savybių, kurias ypač pripažįsta ir vertina vartotojai. Ėriukų amžius ir kūno svoris skerdimo metu bei skerdenų apdirbimo būdas skerdykloje daugiausia priklauso nuo avininkystės tradicijų, produkto paskirties ir vartotojų įpročių; todėl veislės „Dalmatian Pramenka“ ėriukų skerdenos, t. y. produktas „Dalmatinska janjetina“, visada pateikiamos į rinką su galva, inkstais ir inkstų taukais, su subproduktais ir sėklidėmis arba be jų.

Odlike trupa i kakvoća mesa janjadi iz različitih sustava uzgoja

Pavadinimas „Dalmatinska janjetina“ tradiciškai vartojamas kasdienėje kalboje, jį galima rasti daugelio Dalmatijos restoranų ir žemyninės Kroatijos restoranų valgiaraščiuose, toks pat pavadinimas vartojamas ir mokslinėje bei profesinėje literatūroje.

Geografinės vietovės ir produkto priežastinis ryšys

Geografinės vietovės ir produkto priežastinis ryšys

Geografinės vietovės ir produkto „Dalmatinska janjetina“ priežastinis ryšys yra pagrįstas ypatinga veislės „Dalmatian Pramenka“ ėriukų mėsos kokybe ir tradiciniu auginimo metodu konkrečioje geografinėje vietovėje.

Produktas „Dalmatinska janjetina“ pavadintas vietovės, kurioje auginamos veislės „Dalmatian Pramenka“ avys, pavadinimu (Dalmatija), o pats Dalmatijos pavadinimas taip pat kilęs iš ilyriško žodžio, reiškiančio avis – dalma arba delma. Todėl galima teigti, kad Dalmatija nuo neatmenamų laikų buvo avių ir avių augintojų kraštas.

dalma

delma

Veislės „Dalmatian Pramenka“ ėriukų savybės – atsparumas ir judrumas, ypač maža, smailėjanti galva, žandikaulio lankstumas ir lūpos – rodo, kad šios veislės galvijai per tūkstančius metų prisitaikė prie atšiaurių Dalmatijos karstinio kraštovaizdžio sąlygų, sugebėdami ganytis sunkiai pasiekiamose ganyklose uolėtoje Dalmatijos žemėje, apaugusioje krūmynais ir krūmais, ir išgyventi net labiausiai nepasiekiamose ir laukinėse vietovėse, besidriekiančiose labai stačiuose pakrantės regiono šlaituose. Be to, nuo pakrančių nutolusios Dalmatijos ganyklos laikomos tipiškomis avių ganyklomis, kurios greičiausiai susiformavo dėl augalų atrankos, vykusios ištisus tūkstantmečius ten ganantis galvijams, daugiausia avims, tačiau prisitaikymo procesas akivaizdžiai veikė abipusiškai. Specifinį produkto „Dalmatinska janjetina“ kvapą ir skonį lemia daugybė augalų rūšių, augančių trijose skirtingose augmenijos zonose, įskaitant daug mažos maistinės vertės augalų, turinčių daug aromatinių ir antioksidacinių cheminių junginių, kurie turi lemiamos įtakos specifinei produkto cheminei sudėčiai, ypač jo riebalų rūgščių sudėčiai (Vnučec, 2011, op. cit., p. 67) ir lakiųjų aromatinių junginių sudėčiai. Dėl to produkto „Dalmatinska janjetina“ aromatines savybes lemia daug daugiau skirtingų lakiųjų junginių, palyginti su kitų rūšių ėriena, ypač kalbant apie bendrą terpenų skaičių ir jų bendrą santykinę dalį, palyginti su žemynine ėriena (Krvavica et al., 2016, „Isparljivi sastojci mesa janjadi iz različitih zemljopisnih područja“, byla, p. 162). Terpenai yra magnolijainių augalų metabolitai, kurių daug galima rasti unikalioje ir įvairioje Dalmatijos ganyklų augmenijos sudėtyje ir kurie nepažeisti tiesiogiai absorbuojasi į gyvūnų audinius (Krvavica et al., 2015, op.cit., p. 58), todėl literatūroje laikomi unikaliais augalų atsekamaisiais požymiais (Krvavica et al., 2016, op. cit., p. 162). Be to, kadangi vietovėje, kurioje auginami veislės „Dalmatian Pramenka“ ėriukai, didžiąją metų dalį yra mažai ganyklų, avys ir ėriukai kasdien įveikia didelius atstumus ieškodami maisto, produktas „Dalmatinska janjetina“ turi mažiau riebalų ir yra šiek tiek tamsesnės spalvos (nuo šviesiai rožinės iki rožinės) nei kitų rūšių ėriena. Dėl mažo ganyklų ploto ėriukai taip pat auga lėčiau, todėl jų virškinimo sistema prasčiau išvystyta; dėl šios priežasties skerdyklos skerdenų išeiga yra didesnė, palyginti su žemyniniais ėriukais (Mioč et al., 2012, „Dalmatinska janjetina“, bylos, p. 31, 32, 34). Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, galima daryti išvadą, kad išskirtinį, specifinį produkto „Dalmatinska janjetina“ aromatą ir skonį lemia ne tik veislės ypatybės ir tradicinis avių ir ėriukų auginimo būdas, bet ir – svarbiausia – geografinės vietovės, kurioje auginami veislės „Dalmatinska Pramenka“ ėriukai, ypatumai.

Nuoroda į paskelbtą produkto specifikaciją

Nuoroda į paskelbtą produkto specifikaciją

https://poljoprivreda.gov.hr/UserDocsImages/dokumenti/hrana/zoi-zozp-zts/dokumenti-zoi-zozp-zts/Specifikacija%20DJ%20-%20izmijenjena_02.2022_%C4%8Distopis.pdf

---

(1)  OL L 343, 2012 12 14, p. 1.

1

---

| 2022 9 6 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 341/12 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 9 6

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 341/12

---

Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 17 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodyto pranešimo apie vyno sektoriaus produkto specifikacijos standartinio pakeitimo patvirtinimą paskelbimas

(2022/C 341/06)

Šis pranešimas skelbiamas Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 (1) 17 straipsnio 5 dalį.

PRANEŠIMAS APIE STANDARTINĮ BENDROJO DOKUMENTO PAKEITIMĄ

Priorat / Priorato

PDO-ES-A1560-AM03

Pranešimo data: 2022 6 10

PATVIRTINTO PAKEITIMO APRAŠYMAS IR PAGRINDIMAS

1.   Naujų mažesnių geografinių vienetų įtraukimas

APRAŠYMAS

Įtraukta keletas naujų mažesnių geografinių vienetų (vietos ir vynuogynai).

Šiuo pakeitimu iš dalies keičiamas produkto specifikacijos 4.2 skirsnis, papildant jį b ir c punktais. Tačiau jis neturi poveikio bendrajam dokumentui.

Tai yra standartinis pakeitimas, nes jo negalima priskirti nė vienai iš rūšių, nustatytų 2018 m. spalio 17 d. Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 14 straipsnio 1 dalyje.

PAGRINDIMAS

Be šiuo metu produkto specifikacijoje pripažintų mažesnių geografinių vienetų, SKVN „Priorat“ reguliavimo valdyba siekia nustatyti SKVN „Priorat“ žymimų vynų gamybos vietovėje esančių vietų, kurios yra įtrauktos į žemės kadastrą ir (arba) oficialius žemėlapius, pavadinimus, kad būtų išsaugoti vietiniai vietovardžiai ir būtų skatinama jų sklaida.

Todėl reguliavimo valdyba, remdamasi dabartiniais ir istoriniais žemėlapiais bei žemės kadastro dokumentais, sudarė ir patvirtino SKVN „Priorat“ žymimų vynų gamybos vietovėje esančių vietų sąrašą, siekdama užtikrinti, kad tos vietos būtų gerai apibrėžtos žemėlapiuose ir nuorodomis į atitinkamus kadastrinius poligonus ir sklypus pagal Reglamento (ES) 2019/33 55 straipsnį.

Taip pat pastebėjome, kad dar mažesniu mastu tam tikriems vynuogynams taip pat suteikiami konkretūs pavadinimai, pagal kuriuos jie gali būti identifikuojami. Siekiant oficialiai identifikuoti konkrečiu vietovardžiu ar tradiciniu pavadinimu žinomus vynuogynus, reguliavimo valdyba turi juos įtraukti į vynuogių augintojų registrą. Pagal Reglamento dėl kilmės vietos nuorodos „Priorat“ (2006 m. balandžio 18 d. Katalonijos Vyriausybės įsakymas Nr. ARP 188/2006) 20 straipsnio 2 dalį į registrą, be kita ko, turi būti įtraukta: „[...] vynuogyno pavadinimas, vynuogyno sklypo vieta ir savivaldybė, gamybos vietovė, duomenys apie poligoną ir sklypus iš Katalonijos vynuogynų registro (isp. Registro vitivinícola de Cataluña), auginamos (-ų) vynuogių veislės (-ių) pavadinimas (-ai) ir bet kokia informacija, kurios reikia norint tiksliai klasifikuoti atitinkamą vynuogyną ir nustatyti jo vietą.“

Vietų, esančių atitinkamoje vietovėje (savivaldybės dalis), pavadinimai atlieka ir techninę, ir kultūrinę funkciją: techninę, nes identifikuoja vietas geografiškai, ir kultūrinę, nes perteikia informaciją apie vietas pavadinusių asmenų kultūrą, kalbą ar papročius. Šiomis aplinkybėmis vietovardžiai yra kolektyvinis paveldas, kurį reikėtų saugoti kaip tam tikros vietos kalbinio ir kultūrinio paveldo dalį.

Vietovardžių, kaip tautos nematerialiojo kultūros paveldo dalies, vertę, be kita ko, pripažino ir 9-oji geografinių pavadinimų standartizacijos konferencija (Rezoliucija IX/4, Niujorkas, 2007 m. rugpjūčio mėn.). Apie šią vertę kalbama ir 2001 m. sausio 23 d. Katalonijos Vyriausybės dekreto 59/2001, kuriuo įsteigiamas Vietovardžių komitetas (isp. Comisión de Toponimia) ir iš dalies keičiamas Dekretas 78/1991 dėl vietovardžių naudojimo, preambulėje.

Vynuogių auginimo srityje, ypač SKVN „Priorat“ vietovėje, ilgalaikė ekonominė ir kultūrinė vynuogynų reikšmė vietos gyventojams ir kalbinėms bei etninėms grupėms aiškiai rodo jų, kaip nematerialiojo kultūros paveldo, vertę. Dėl galimybės ženklinti vyną konkrečios vietos ar vynuogyno kaip mažesnio geografinio vieneto pavadinimu galima tiksliai geografiškai nustatyti vietą, kurioje buvo auginamos vynuogės. Be to, dėl šios galimybės išsaugomi pavadinimai, kuriuos ankstesnės vynuogių augintojų kartos SKVN „Priorat“ gamybos vietovėje suteikė skirtingoms vietoms (savivaldybių dalims), sudarančioms nustatytą geografinę vietovę, bei skatinama šių pavadinimų sklaida.

Taip siekiama suteikti galimybę vynų, kuriuos leidžiama žymėti SKVN, gamintojams tiksliai geografiškai nustatyti vietą, kurioje buvo auginamos vynuogės, naudojamos konkrečiam vynui gaminti. Tokiu būdu vartotojai gautų kuo daugiau informacijos apie vynuogių auginimo vietą, taip pat būtų išsaugomi pavadinimai, kuriais pagal vietos papročius vadinamos vietovės vietos ir vynuogynai, ir skatinama šių pavadinimų sklaida.

2.   Nauja didžiausia vynuogių derliaus išeiga

APRAŠYMAS

Buvo sumažintas didžiausios vynuogių išeigos parametras vynui, kuris turi būti ženklinamas bet kuria iš šių nuorodų, susijusių su įvairiais pripažintais geografiniais vienetais: „vila“ (miestelis), „paraje“ (vieta), „viña clasificada“ (klasifikuotas vynuogynas) ir „gran viña clasificada“ (didysis klasifikuotas vynuogynas).

Šiuo pakeitimu iš dalies keičiamas produkto specifikacijos 8.3 skirsnio B poskirsnis ir bendrojo dokumento 5.2 skirsnis.

Tai yra standartinis pakeitimas, nes jo negalima priskirti nė vienai iš rūšių, nustatytų 2018 m. spalio 17 d. Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 14 straipsnio 1 dalyje.

PAGRINDIMAS

Siekiama pagerinti produkto kokybę ir tiksliau informuoti vartotoją apie vynuogių auginimo vietą.

3.   Naujų ženklinimo nuorodų naudojimo kartu su mažesniais geografiniais vienetais reikalavimai

APRAŠYMAS

Pakeisti frazės „vino de vila de“ (miestelio vynas iš) naudojimo reikalavimai, taip pat nustatytos naujų nuorodų „paraje“, „viña clasificada“ ir „gran viña clasificada“ naudojimo nurodant mažesnio geografinio vieneto pavadinimą sąlygos.

Šiuo pakeitimu iš dalies keičiamas produkto specifikacijos 8.3 skirsnio B poskirsnis ir bendrojo dokumento 9 skirsnis.

Tai yra standartinis pakeitimas, nes jo negalima priskirti nė vienai iš rūšių, nustatytų 2018 m. spalio 17 d. Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 14 straipsnio 1 dalyje.

PAGRINDIMAS

Siūloma nustatyti, kad tais atvejais, kai pirmiau minėtos neprivalomos nuorodos naudojamos nurodant mažesnius geografinius vienetus, tuose geografiniuose vienetuose būtų išauginta 100 proc. vynuogių. Taip pat siūloma nustatyti apribojimus atsižvelgiant į atitinkamus vynuogių auginimo ir vynininkystės metodus, kad mažesni geografiniai vienetai būtų nurodomi tik tada, kai SKVN „Priorat“ žymimi vynai pasižymi visomis jiems būdingomis savybėmis, o didžioji dalis vynuogių yra surinktos iš ilgamečių, mažos vynuogių išeigos vynmedžių, priskiriamų veislėms „Garnacha Negra“, „Garnacha Peluda“, „Garnacha Blanca“ arba „Cariñena“, kurios dažniausiai naudojamos SKVN „Priorat“ žymimiems vynams gaminti.

BENDRASIS DOKUMENTAS

1.   Produkto pavadinimas

Priorat

Priorato

2.   Geografinės nuorodos tipas

SKVN – saugoma kilmės vietos nuoroda

3.   Vynuogių produktų kategorijos

| 1. | Vynas |
| --- | --- |

1.

Vynas

| 3. | Likerinis vynas |
| --- | --- |

3.

Likerinis vynas

| 16. | Vynas iš pernokusių vynuogių |
| --- | --- |

16.

Vynas iš pernokusių vynuogių

4.   Vyno (-ų) aprašymas

1.   VYNAS. Baltieji ir rožiniai vynai bei baltieji ir rožiniai vynai su nuoroda „vino de finca“ (ypatinga Katalonijos aukštos kokybės atskirų vynuogynų vynų kategorija)

TRUMPAS TEKSTINIS APIBŪDINIMAS

Be nuosėdų, skaidrūs ir vaiskūs. Tinkamas aromato intensyvumas ir kokybė.

Baltieji vynai: intensyvaus kvapo, vaisių, gėlių arba pieno aromatas. Subalansuoti, švelnūs ir gaivūs.

Medinėje talpykloje brandinti baltieji vynai: vaisių ir (arba) prieskonių aromatas. Ragaujant subalansuotas, gomuriu juntama tinkama struktūra.

Rožiniai vynai: vaisių ir (arba) gėlių aromatai. Gomuriu juntamas vaisių skonis, poskonis išlieka maloniai ilgai, todėl šie vynai palieka gerą pirmą įspūdį, kuris atsiskleidžia ragaujant.

Be to, nuoroda „vino de finca“ žymimi vynai turi būti be nuosėdų ir skaidrūs, pasižymėti tinkamu aromato intensyvumu ir gomuriu juntama gera struktūra.

| * | Lakusis rūgštingumas: jaunesnių nei vienų metų vynų – 16,5 miliekvivalentų litre; senesnių nei vienų metų vynų – 18 miliekvivalentų litre. |
| --- | --- |

*

| * | Didžiausias sieros dioksido kiekis: 200 mg/l, jeigu cukraus kiekis yra mažesnis kaip 5 g/l, ir 250 mg/l, jeigu cukraus kiekis yra didesnis arba lygus 5 g/l. |
| --- | --- |

*

| * | Jeigu ribos nenurodytos, taikomos galiojančios teisės normos. |
| --- | --- |

*

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | 13 |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 3,5 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

13

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

3,5 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

2.   VYNAS. Raudonieji vynai ir raudonieji vynai su nuoroda „vino de finca“

TRUMPAS TEKSTINIS APIBŪDINIMAS

Be nuosėdų, skaidrūs ir vaiskūs. Juntamas pirminis vaisių ir (arba) gėlių, ir (arba) mineralų kvapas. Subalansuotas pirmas įspūdis, palaipsniui atsiskleidžiantis ragaujant, pasižymintis struktūra ir gaivumu.

Medinėje talpykloje brandinti vynai: be nuosėdų ir skaidrus. Pirminių, antrinių ir tretinių aromatų pusiausvyra. Intensyvus ir malonus pirmas įspūdis, palaipsniui atsiskleidžiantis ragaujant, maloni taninų struktūra.

Be to, nuoroda „vino de finca“ žymimi vynai turi būti be nuosėdų ir skaidrūs, pasižymėti tinkamu aromato intensyvumu ir gomuriu juntama gera struktūra.

| * | Lakusis rūgštingumas: jaunesnių nei vienų metų vynų – 16,5 miliekvivalentų litre; senesnių nei vienų metų vynų – 20 miliekvivalentų litre. |
| --- | --- |

*

| * | Didžiausias sieros dioksido kiekis: 150 mg/l, jeigu cukraus kiekis yra mažesnis kaip 5 g/l, ir 200 mg/l, jeigu cukraus kiekis yra didesnis arba lygus 5 g/l. |
| --- | --- |

*

| * | Jeigu ribos nenurodytos, taikomos galiojančios teisės normos. |
| --- | --- |

*

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | 13,5 |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 3,5 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

13,5

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

3,5 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

3.   LIKERINIS VYNAS (vynas „Rancio“, saldusis likerinis vynas, baltasis ir raudonasis vynai „Mistela“, natūralus saldusis vynas)

TRUMPAS TEKSTINIS APIBŪDINIMAS

Vynas „Rancio“: be nuosėdų, skaidrus, spalva įvairuoja nuo rubino raudonumo iki rudos spalvos su terakotos atspalviais. Su brandinimu susiję tretiniai aromatai. Juntamas lakusis rūgštingumas, galimas džiovintų vaisių aromatas. Gomuriu juntamas subalansuotas rūgštingumas ir kreminė tekstūra.

Saldusis vynas „Rancio“: išvaizda ir aromatas tokie pat, kaip ir pirmiau minėto vyno. Skonis – aiškiai išreikštas salsvumas ir juntamas saldumas.

Saldusis likerinis vynas: be nuosėdų ir skaidrus. Vaisių, gėlių, prieskonių ir (arba) džiovintų vaisių aromatai. Tinkamas gomuriu juntamas salsvumas ir saldumas.

Baltasis vynas „Mistela“: be nuosėdų ir skaidrus, šiaudų geltonumo spalvos su galimais aukso atspalviais. Šviežių vynuogių aromatai, pasižymintys gėlių, vaisių ir (arba) prieskonių pokvapiu. Tinkamas salsvumas, subalansuotas rūgštingumas ir juntamas saldumas.

Raudonasis vynas „Mistela“: toks pat, kaip ir pirmiau nurodytas vynas, tik raudonos spalvos su galimais violetinės spalvos atspalviais.

Natūralus saldusis vynas: be nuosėdų ir skaidrus. Vaisių, gėlių, prieskonių ir (arba) džiovintų vaisių aromatai. Galimi tretiniai aromatai. Tinkamas gomuriu juntamas salsvumas ir saldumas.

| * | Lakusis rūgštingumas: baltųjų ir rožinių vynų – ne didesnis kaip 18 miliekvivalentų litre; raudonųjų vynų – ne didesnis kaip 20 miliekvivalentų litre; vynų „Rancio“ – ne didesnis kaip 40 miliekvivalentų litre. |
| --- | --- |

*

| * | Didžiausias sieros dioksido kiekis: 150 mg/l, jeigu cukraus kiekis yra mažesnis kaip 5 g/l, ir 200 mg/l, jeigu cukraus kiekis yra didesnis arba lygus 5 g/l. |
| --- | --- |

*

| * | Jeigu ribos nenurodytos, taikomos galiojančios teisės normos. |
| --- | --- |

*

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | 15 |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 3,5 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

15

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

3,5 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

4.   VYNAS IŠ PERNOKUSIŲ VYNUOGIŲ

TRUMPAS TEKSTINIS APIBŪDINIMAS

Vynai iš pernokusių vynuogių yra gaminami dirbtinai nedidinant natūralios alkoholio koncentracijos, alkoholis išsiskiria tik fermentacijos metu. Jų natūrali alkoholio koncentracija turi būti didesnė kaip 15 tūrio proc., o mažiausia faktinė alkoholio koncentracija – 13,5 tūrio proc.

Šioje vyno kategorijoje „Vimblanc“ laikomas vynu, gautu iš raudonųjų vynuogių veislės „Garnacha Tinta“ vynuogių misos, fermentuojamos ne didesnės kaip 100 litrų talpos talpyklose, pageidautina ąžuolinėse.

Be nuosėdų ir skaidrus. Jauni vynai „Vimblanc“ turėtų būti raudonai purpurinės spalvos (jos intensyvumas gali įvairuoti), o subrandinti vynai „Vimblanc“ gali įgyti net rubino spalvą. Džiovintų vaisių aromatai. Galimi tretiniai aromatai. Tinkamas gomuriu juntamas salsvumas ir saldumas.

| * | Lakusis rūgštingumas: jaunesnių nei vienų metų vynų – ne didesnis kaip 16,5 miliekvivalentų litre; senesnių nei vienų metų baltųjų ir rožinių vynų – ne didesnis kaip 18 miliekvivalentų litre; senesnių nei vienų metų raudonųjų vynų – ne didesnis kaip 20 miliekvivalentų litre. |
| --- | --- |

*

| * | Didžiausias sieros dioksido kiekis: baltųjų ir rožinių vynų – 200 mg/l; raudonųjų vynų – 150 mg/l. |
| --- | --- |

*

| * | Jeigu ribos nenurodytos, taikomos galiojančios teisės normos. |
| --- | --- |

*

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | 13,5 |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 3,5 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

13,5

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

3,5 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

5.   Vynininkystės metodai

5.1.   Specifiniai vynininkystės metodai

1.   Auginimo praktika

| — | Auginimo praktika turi būti tradicinė siekiant gauti aukščiausios kokybės vynuoges.
  Visos auginimo praktikos metu turi būti atsižvelgiama į aplinką ir vynmedžių fiziologinę pusiausvyrą. Turi būti taikomos agronominės žinios siekiant išauginti vynuoges, kurios geriausiai tiktų vynui gaminti. |
| --- | --- |

—

Auginimo praktika turi būti tradicinė siekiant gauti aukščiausios kokybės vynuoges.

Visos auginimo praktikos metu turi būti atsižvelgiama į aplinką ir vynmedžių fiziologinę pusiausvyrą. Turi būti taikomos agronominės žinios siekiant išauginti vynuoges, kurios geriausiai tiktų vynui gaminti.

| — | Vynmedžiai turi būti genimi tradiciniu metodu suteikiant taurės formą ar bet kuriuo kitu metodu, kuriuo būtų užtikrinama geriausia vynų kokybė ir aromatingumas. |
| --- | --- |

—

Vynmedžiai turi būti genimi tradiciniu metodu suteikiant taurės formą ar bet kuriuo kitu metodu, kuriuo būtų užtikrinama geriausia vynų kokybė ir aromatingumas.

| — | Mažiausias ir didžiausias sodinimo tankumas yra atitinkamai 2 500 ir 9 000 vynmedžių viename hektare. Nuo 2013 m. sausio 1 d. naujai sodinamų vynuogynų mažiausias ir didžiausias sodinimo tankumas yra atitinkamai 3 000 ir 9 000 vynmedžių viename hektare. |
| --- | --- |

—

Mažiausias ir didžiausias sodinimo tankumas yra atitinkamai 2 500 ir 9 000 vynmedžių viename hektare. Nuo 2013 m. sausio 1 d. naujai sodinamų vynuogynų mažiausias ir didžiausias sodinimo tankumas yra atitinkamai 3 000 ir 9 000 vynmedžių viename hektare.

| — | Drėkinimas turi būti leidžiamas iš anksto ir vykdomas tik tuo atveju, jei to reikia vynmedžiams išlikti arba vynuogių kokybei užtikrinti ar pagerinti. |
| --- | --- |

—

Drėkinimas turi būti leidžiamas iš anksto ir vykdomas tik tuo atveju, jei to reikia vynmedžiams išlikti arba vynuogių kokybei užtikrinti ar pagerinti.

| — | Pageidautina, kad derlius būtų nuimamas rankomis. Saugoma nuoroda ženklinami vynai gali būti gaminami tik iš vynuogių, kurių mažiausia potencinė alkoholio koncentracija yra: vynus gaminant iš raudonųjų vynuogių veislių – 12,5 tūrio proc., o iš baltųjų vynuogių veislių –12 tūrio proc. |
| --- | --- |

—

Pageidautina, kad derlius būtų nuimamas rankomis. Saugoma nuoroda ženklinami vynai gali būti gaminami tik iš vynuogių, kurių mažiausia potencinė alkoholio koncentracija yra: vynus gaminant iš raudonųjų vynuogių veislių – 12,5 tūrio proc., o iš baltųjų vynuogių veislių –12 tūrio proc.

2.   Atitinkami vynų gamybos apribojimai

| — | Misai ruošti turi būti taikomi tradiciniai metodai, šiuo tikslu naudojant technologiją, kuria siekiama užtikrinti kuo geresnę vynų kokybę. Išgaunant misą arba vyną ir atskiriant misą arba vyną nuo vynuogių odelių / išspaudų, reikia taikyti tinkamą spaudimą siekiant užtikrinti, kad vyno išeiga neviršytų 65 l vyno iš 100 kg nuskintų vynuogių. |
| --- | --- |

—

Misai ruošti turi būti taikomi tradiciniai metodai, šiuo tikslu naudojant technologiją, kuria siekiama užtikrinti kuo geresnę vynų kokybę. Išgaunant misą arba vyną ir atskiriant misą arba vyną nuo vynuogių odelių / išspaudų, reikia taikyti tinkamą spaudimą siekiant užtikrinti, kad vyno išeiga neviršytų 65 l vyno iš 100 kg nuskintų vynuogių.

| — | Vynai, kurie bus žymimi nuoroda „vino de finca“, vyno darykloje turi būti gaminami ir brandinami visiškai atskirai nuo kitų vynų, ir bet kuriuo metu turi būti galima juos identifikuoti. Didžiausia leidžiama vynuogių, iš kurių bus gaminamas nuoroda „vino de finca“ žymimi vynai, išeiga yra 15 proc. mažesnė nei riba, taikoma saugomai kilmės vietos nuorodai. Vynuogių derliaus nuėmimo, vynuogių vežimo ir tvarkymo metodai, spaudimo, fermentacijos kontrolės, darant vyną taikomi vynininkystės metodai ir vyno brandinimo būdai turėtų užtikrinti, kad būtų pagaminti aukščiausios kokybės produktai. |
| --- | --- |

—

Vynai, kurie bus žymimi nuoroda „vino de finca“, vyno darykloje turi būti gaminami ir brandinami visiškai atskirai nuo kitų vynų, ir bet kuriuo metu turi būti galima juos identifikuoti. Didžiausia leidžiama vynuogių, iš kurių bus gaminamas nuoroda „vino de finca“ žymimi vynai, išeiga yra 15 proc. mažesnė nei riba, taikoma saugomai kilmės vietos nuorodai. Vynuogių derliaus nuėmimo, vynuogių vežimo ir tvarkymo metodai, spaudimo, fermentacijos kontrolės, darant vyną taikomi vynininkystės metodai ir vyno brandinimo būdai turėtų užtikrinti, kad būtų pagaminti aukščiausios kokybės produktai.

| — | Vynai, kuriuos ženklinant leidžiama nurodyti mažesnį geografinį vienetą, vyno darykloje turi būti gaminami ir brandinami atskirai nuo kitų vynų, ir bet kuriuo metu turi būti galima juos identifikuoti. |
| --- | --- |

—

Vynai, kuriuos ženklinant leidžiama nurodyti mažesnį geografinį vienetą, vyno darykloje turi būti gaminami ir brandinami atskirai nuo kitų vynų, ir bet kuriuo metu turi būti galima juos identifikuoti.

5.2.   Didžiausia išeiga

| 1. | Raudonųjų vynuogių veislės
  6 000 kg vynuogių iš hektaro |
| --- | --- |

1.

Raudonųjų vynuogių veislės

6 000 kg vynuogių iš hektaro

| 2. | 39 hektolitrai iš hektaro |
| --- | --- |

2.

39 hektolitrai iš hektaro

| 3. | Baltųjų vynuogių veislės
  8 000 kg vynuogių iš hektaro |
| --- | --- |

3.

Baltųjų vynuogių veislės

8 000 kg vynuogių iš hektaro

| 4. | 52 hektolitrai iš hektaro |
| --- | --- |

4.

52 hektolitrai iš hektaro

| 5. | Raudonųjų vynuogių veislės, skirtos nuoroda „vino de finca“ žymimam vynui gaminti
  5 100 kg vynuogių iš hektaro |
| --- | --- |

5.

Raudonųjų vynuogių veislės, skirtos nuoroda „vino de finca“ žymimam vynui gaminti

5 100 kg vynuogių iš hektaro

| 6. | 33,15 hektolitro iš hektaro |
| --- | --- |

6.

33,15 hektolitro iš hektaro

| 7. | Baltųjų vynuogių veislės, skirtos nuoroda „vino de finca“ žymimam vynui gaminti
  6 800 kg vynuogių iš hektaro |
| --- | --- |

7.

Baltųjų vynuogių veislės, skirtos nuoroda „vino de finca“ žymimam vynui gaminti

6 800 kg vynuogių iš hektaro

| 8. | 44,2 hektolitro iš hektaro |
| --- | --- |

8.

44,2 hektolitro iš hektaro

| 9. | Raudonųjų vynuogių veislės, auginamos tankiai apsodintuose žemės sklypuose (5 000–9 000 vynmedžių viename hektare). Prie didžiausios išeigos pridedama po 0,5 kg už kiekvieną vynmedį, kai viename hektare pasodinta daugiau kaip 5 000 vynmedžių.
  6 000 kg vynuogių iš hektaro |
| --- | --- |

9.

Raudonųjų vynuogių veislės, auginamos tankiai apsodintuose žemės sklypuose (5 000–9 000 vynmedžių viename hektare). Prie didžiausios išeigos pridedama po 0,5 kg už kiekvieną vynmedį, kai viename hektare pasodinta daugiau kaip 5 000 vynmedžių.

6 000 kg vynuogių iš hektaro

| 10. | 39 hektolitrai iš hektaro |
| --- | --- |

10.

39 hektolitrai iš hektaro

| 11. | Baltųjų vynuogių veislės, auginamos tankiai apsodintuose žemės sklypuose (5 000–9 000 vynmedžių viename hektare). Prie didžiausios išeigos pridedama po 0,5 kg už kiekvieną vynmedį, kai viename hektare pasodinta daugiau kaip 5 000 vynmedžių.
  8 000 kg vynuogių iš hektaro |
| --- | --- |

11.

Baltųjų vynuogių veislės, auginamos tankiai apsodintuose žemės sklypuose (5 000–9 000 vynmedžių viename hektare). Prie didžiausios išeigos pridedama po 0,5 kg už kiekvieną vynmedį, kai viename hektare pasodinta daugiau kaip 5 000 vynmedžių.

8 000 kg vynuogių iš hektaro

| 12. | 52 hektolitrai iš hektaro |
| --- | --- |

12.

52 hektolitrai iš hektaro

| 13. | Raudonųjų vynuogių veislės, skirtos nuoroda „vila“ žymimiems vynams gaminti
  5 000 kilogramų vynuogių iš hektaro |
| --- | --- |

13.

Raudonųjų vynuogių veislės, skirtos nuoroda „vila“ žymimiems vynams gaminti

5 000 kilogramų vynuogių iš hektaro

| 14. | 32,5 hektolitro iš hektaro |
| --- | --- |

14.

32,5 hektolitro iš hektaro

| 15. | Baltųjų vynuogių veislės, skirtos nuoroda „vila“ žymimiems vynams gaminti
  7 000 kg vynuogių iš hektaro |
| --- | --- |

15.

Baltųjų vynuogių veislės, skirtos nuoroda „vila“ žymimiems vynams gaminti

7 000 kg vynuogių iš hektaro

| 16. | 45,5 hektolitro iš hektaro |
| --- | --- |

16.

45,5 hektolitro iš hektaro

| 17. | Raudonųjų vynuogių veislės, skirtos nuoroda „paraje“ arba nuoroda „viña clasificada“ žymimiems vynams gaminti
  4 000 kg vynuogių iš hektaro |
| --- | --- |

17.

Raudonųjų vynuogių veislės, skirtos nuoroda „paraje“ arba nuoroda „viña clasificada“ žymimiems vynams gaminti

4 000 kg vynuogių iš hektaro

| 18. | 26 hektolitrai iš hektaro |
| --- | --- |

18.

26 hektolitrai iš hektaro

| 19. | Baltųjų vynuogių veislės, skirtos nuoroda „paraje“ arba nuoroda „viña clasificada“ žymimiems vynams gaminti
  6 000 kg vynuogių iš hektaro |
| --- | --- |

19.

Baltųjų vynuogių veislės, skirtos nuoroda „paraje“ arba nuoroda „viña clasificada“ žymimiems vynams gaminti

6 000 kg vynuogių iš hektaro

| 20. | 39 hektolitrai iš hektaro |
| --- | --- |

20.

39 hektolitrai iš hektaro

| 21. | Raudonųjų vynuogių veislės, skirtos nuoroda „gran viña clasificada“ žymimiems vynams gaminti
  3 000 kg vynuogių iš hektaro |
| --- | --- |

21.

Raudonųjų vynuogių veislės, skirtos nuoroda „gran viña clasificada“ žymimiems vynams gaminti

3 000 kg vynuogių iš hektaro

| 22. | 19,5 hektolitro iš hektaro |
| --- | --- |

22.

19,5 hektolitro iš hektaro

| 23. | Baltųjų vynuogių veislės, skirtos nuoroda „gran viña clasificada“ žymimiems vynams gaminti
  4 000 kg vynuogių iš hektaro |
| --- | --- |

23.

Baltųjų vynuogių veislės, skirtos nuoroda „gran viña clasificada“ žymimiems vynams gaminti

4 000 kg vynuogių iš hektaro

| 24. | 26 hektolitrai iš hektaro |
| --- | --- |

24.

26 hektolitrai iš hektaro

6.   Nustatyta geografinė vietovė

Belmunt del Prioratas, Grataljopsas, El Ljoaras, La Morera de Montsantas ir jo miestelis Eskaladėjus, Poboleda, Porera, Torodža del Prioratas, La Vilelja Alta, La Vilelja Baiša, šiaurinė Falseto savivaldybės dalis, apimanti visus 1, 4, 5, 6, 7, 21 ir 25 kadastrinio poligono sklypus; taip pat 38, 39, 40, 71, 92 sklypai, 93 sklypo vakarinė dalis (1.69 ha), 96, 97, 98, 99, 100, 101 sklypai, 102 sklypo šiaurinė dalis (0.16 ha), 103, 104, 105, 106, 107, 108, 109, 110, 111, 112, 113, 114, 115, 116, 117, 118, 119, 120, 121, 122, 123, 124, 126, 128, 129, 130, 146, 147, 149 ir 150 sklypai 2 poligone; 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 12, 13, 14, 15, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31, 32, 33, 34, 35, 36, 37, 38, 39, 40, 41, 42, 43, 44, 45, 46 sklypai, 47 sklypo šiaurinė dalis (17 ha), 50 sklypo šiaurinė dalis (2.6 ha), 52 sklypo šiaurinė dalis (3 ha), 53 sklypo šiaurinė dalis (14 ha), 54, 55, 56, 57, 58, 59 ir 60 sklypai 3 poligone, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27 sklypai, 28 sklypo šiaurinė dalis (1.36 ha), 29 sklypo šiaurinė dalis (3.85 ha), 63, 69, 72, 73, 74 ir 75 sklypai 19 poligone, 18, 19, 20, 21 sklypai, 27 sklypo šiaurinė dalis (1.36 ha), 28 sklypo šiaurinė dalis (2.04 ha), 31, 34, 35, 36, 37, 38, 39, 40, 41, 42, 43, 44, 45, 46, 47, 48, 49, 50, 51, 52, 53, 54, 55, 56, 57, 58 sklypai, 65 sklypo šiaurinė dalis (0.85 ha), 67, 69, 70, 71, 75, 76, 77 ir 78 sklypai 20 poligone; 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31, 32, 33, 34, 35, 36, 37, 38, 39 ir 40 sklypai 22 poligone ir 9, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 36, 38, 39, 40, 41, 42, 43, 44, 45, 46, 47 ir 48 sklypai 24 poligone; taip pat El Molaro savivaldybės rytinė dalis, apimanti visus 5, 6 ir 7 poligonus, 8 sklypo rytinę dalį (0.45 ha) ir 9, 10, 11, 12, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31, 32, 33, 37, 39, 40, 44, 49, 50, 51, 52, 53, 54, 55, 60, 62, 63, 65 ir 68 sklypus 4 poligone; 29, 30, 31, 38, 39, 40, 41, 42, 43, 44, 45, 46, 47, 48, 49, 50, 51, 52, 53, 54, 55, 56, 57, 58, 59, 60, 61, 62, 63, 64, 65, 66, 67, 68, 69, 71, 72, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 79, 80, 81, 82, 84, 85, 86, 87, 88, 89, 90, 91, 92, 93, 94, 95, 96, 97, 98, 99, 100, 101, 102, 103, 105, 106, 107, 108, 109, 110, 111, 112, 113, 114, 115, 116, 117, 118, 119, 120, 121, 122, 123, 124, 125, 126, 127, 128, 129, 130, 131, 132, 133, 134, 135, 136, 137, 138, 139, 140, 141, 142, 143, 144, 145, 146, 147, 148, 149, 150, 151, 152, 153, 154, 155, 156, 157, 158, 159, 160, 161, 162, 163, 164, 165, 166, 167, 169, 170, 171, 172, 173, 174, 176, 194, 197, 198, 201, 203, 204, 205, 206, 207, 208, 209, 211 ir 212 sklypai 8 poligone; 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 33, 34, 38, 39, 40, 44 ir 45 sklypai 9 poligone ir 8, 13, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 35, 36, 37, 38, 39, 41, 42, 43, 44, 48, 49, 50, 51, 52, 53, 55, 56, 57, 58, 59, 60, 61, 62, 63, 64, 65 ir 72 sklypai 10 poligone.

7.   Vyninių vynuogių veislė (-s)

„GARNACHA TINTA“

„MAZUELA“ – „CARIÑENA“

„MAZUELA“ – „SAMSÓ“

8.   Ryšys (-iai) su geografine vietove

Vietovę, kuri yra labai kalvota, sudaro paleozojaus eros medžiaga, daugiausia skalūnai iš devono ir karboro periodų. Tai seniausi Katalonijoje rasti su vynuogių auginimu susiję skalūnai. Šie negilūs dirvožemiai, kurių sudėtyje yra mažai organinių medžiagų, daugiausia susidaro skylant skalūnams, kurie katalonų kalboje vadinami llicorell arba llicorella. Vynmedžių šaknys siekia skalūnų skaldą ieškodamos vandens ir maisto medžiagų. Tai suteikia „Priorat / Priorato“ vynams jiems būdingą mineralų poskonį.

Kalbant apie klimatą, dėl to, kad vietovė yra palyginti toli nuo jūros, o Montsanto kalnai saugo ją nuo šaltų šiaurinių vėjų, vidutinė metinė temperatūra siekia 12–14 laipsnių (žemiausioje vietovės dalyje Montsanto kalnų papėdėje). Tačiau dienos ir nakties temperatūra labai skiriasi, ypač vasarą, kai žemiausia temperatūra naktį gali būti vos 12 laipsnių, o aukščiausia temperatūra vidurdienį gali siekti 40 laipsnių. Uolėto dirvožemio paviršiuje temperatūra gali būti dar aukštesnė. Šie temperatūros svyravimai skatina laipsnišką nokimo procesą ir pageidaujamą fenolio junginių susidarymą vynuogėse.

Dėl nedidelio metinio kritulių kiekio (400–500 litrų vienam kvadratiniam metrui) ir šiaurės vakarų vėjų, nuo paviršiaus greitai išgarinančių drėgmę, taip pat dėl geologinės žemės sudėties ir ypatingos dirvožemio struktūros vaisiai ant vynmedžių sunoksta lėtai ir derlius nuimamas vynuogėms pasiekus optimalią brandą. Kita vertus, kietas dirvožemis ir sausas klimatas paprastai stabdo vynmedžių augimą. Tačiau tai reiškia, kad augalams gresia mažai ligų ir taip užtikrinama gera vynuogių kokybė.

Šie gamtos veiksniai ir vynuogynų ypatybės suteikia „Priorat“ vynams skonį, stiprumą ir struktūrą.

Tai taip pat reiškia, kad vynai iš pirmojo derliaus vynuogių (baltieji, rožiniai ir raudonieji vynai) yra skaidrūs ir vaiskūs, pasižymi savitu vaisių aromatu ir aiškiai juntamu mineralų poskoniu. Kalbant apie rūgštingumą, jie pasižymi gaivumu ir maloniu poskoniu.

Tam tikrų vynams „Priorat“ gaminti naudojamų vynuogių sudėtyje yra didelis cukraus kiekis, o tai lemia ypatingas likerinių vynų savybes. Anksčiau dėl vynams „Priorat“ gaminti naudojamoms vynuogėms būdingo didelio cukraus kiekio buvo gaminama daug vynų, pasižyminčių liekamuoju saldumu ir (arba) didele alkoholio koncentracija. Laipsniškas tokių vynuogių veislių kaip „Garnacha“ nokimas leidžia gaminti didelės alkoholio koncentracijos vynus, kuriuose išsaugoma šios veislės įvairovė ir gaivumas.

Vynai „Rancio“ yra vynai, kurių sudėtyje nėra liekamojo cukraus ir kuriuose yra daug mineralinių medžiagų. Šie vynai gaunami vykstant oksidacijai ąžuolinėse statinėse arba stiklinėse talpyklose. Oksidacijos metu vynai įgyja tretinius aromatus, įskaitant džiovintų vaisių aromatus, ir būdingą spalvą – nuo rubino raudonumo iki rudos spalvos su terakotos atspalviais.

Saldieji likeriniai vynai gaminami iš vynuogių, kuriose yra didelė cukraus koncentracija. Kai gaunama natūrali 8 tūrio proc. alkoholio koncentracija, pilama vyno kilmės alkoholio, kol alkoholio koncentracija pasiekia 15 tūrio proc. Šiems vynams būdingas skaidrumas, džiovintų vaisių aromatai, tinkama gomuriu juntama struktūra ir juntamas saldumas.

Vynai „Mistela“ gaminami iš misos, į kurią pilama vyno kilmės alkoholio, kol alkoholio koncentracija pasiekia 15 tūrio proc. Tai įvyksta per septynias dienas, misą nukošiant, kad būtų išvengta natūralaus cukraus fermentacijos. Vynams būdingi gėlių ir šviežių vaisių aromatai su ryškiu prieskonių pokvapiu.

Natūralūs saldieji vynai gaminami iš misos, kurioje yra labai daug cukraus ir kuri iš dalies fermentuojama tol, kol pasiekiama natūrali alkoholio koncentracija yra ne mažesnė kaip 7 tūrio proc., o tada į misą pilama vyno kilmės alkoholio, kol pasiekiama bent 15 tūrio proc. alkoholio koncentracija. Šie vynai pasižymi vaisių ir prieskonių aromatais su džiovintų vaisių pokvapiu.

Auginti vynuoges įkalnėse ir ant stačių šlaitų šioje vietovėje yra sunku ir brangu, be to, gaunamas mažas derlius. Tačiau šios sąlygos yra labai palankios norint gaminti aukščiausios kokybės koncentruotą vyną, kurio alkoholio koncentracija yra didelė, – tai privalumas, suteikiantis šiam vynui išskirtinai malonų ir subtilų aromatą. Kai vynai gaminami iš pernokusių vynuogių, vynuogės vytinamos arba sunokusios vynuogės ilgam laikui paliekamos ant vynmedžio, taip iš jų išgaruoja drėgmė. Taikant šiuos būdus išauginamos vynuogės su labai didele natūralaus cukraus koncentracija, kuri yra tokių vynų gamybos pagrindas. Šių vynų mažiausia natūrali alkoholio koncentracija siekia 15 tūrio proc. ir nėra dirbtinai padidinta. Vynai pasižymi tretiniais džiovintų vaisių aromatais ir tinkama gomuriu juntama struktūra.

9.   Kitos pagrindinės sąlygos (išpilstymas, ženklinimas, kiti reikalavimai)

Teisės aktų sistema:

nacionalinės teisės aktai.

Kitų sąlygų tipas:

išpilstymas nustatytoje geografinėje vietovėje.

Sąlygos aprašymas

Pagrindimas

| — | Geresnis atsekamumas: ribojant vynų gabenimą geriau užtikrinamas jų identifikavimas. |
| --- | --- |

—

Geresnis atsekamumas: ribojant vynų gabenimą geriau užtikrinamas jų identifikavimas.

| — | Išvengiama pavojaus kokybei: vietovėje esantys išpilstymo į butelius įrenginiai pritaikyti prie produkto kokybės ir kiekio. Trumpinant transportavimo laiką išvengiama šilumos ir šviesos sukeliamos žalos bei vėlavimo. |
| --- | --- |

—

Išvengiama pavojaus kokybei: vietovėje esantys išpilstymo į butelius įrenginiai pritaikyti prie produkto kokybės ir kiekio. Trumpinant transportavimo laiką išvengiama šilumos ir šviesos sukeliamos žalos bei vėlavimo.

| — | Išpilstymo į butelius vieta paprastai padeda nustatyti vyno kilmės vietą. Jeigu į butelius būtų išpilstoma ir pačioje vietovėje, ir už jos ribų, sumažėtų vartotojų, kurie yra įsitikinę, jog visi SKVN nuoroda žymimo vyno gamybos etapai vykdomi prižiūrint teisę naudoti saugomą pavadinimą turintiems subjektams, pasitikėjimas. |
| --- | --- |

—

Išpilstymo į butelius vieta paprastai padeda nustatyti vyno kilmės vietą. Jeigu į butelius būtų išpilstoma ir pačioje vietovėje, ir už jos ribų, sumažėtų vartotojų, kurie yra įsitikinę, jog visi SKVN nuoroda žymimo vyno gamybos etapai vykdomi prižiūrint teisę naudoti saugomą pavadinimą turintiems subjektams, pasitikėjimas.

Išpilstymo į butelius už nustatytos vietovės ribų negalima lyginti su išpilstymu į butelius nustatytoje vietovėje, tačiau kitoje įmonėje nei ta, kurioje vynas buvo pagamintas, nes:

| — | vietovėje turi būti leidžiama gabenti neišpilstytą vyną; |
| --- | --- |

—

vietovėje turi būti leidžiama gabenti neišpilstytą vyną;

| — | išpilstyti į butelius gali tik leidimą turinčios vyno daryklos, atitinkančios tam tikrus techninius reikalavimus; |
| --- | --- |

—

išpilstyti į butelius gali tik leidimą turinčios vyno daryklos, atitinkančios tam tikrus techninius reikalavimus;

| — | leidimą turinčios daryklos gali priimti tik tas vynuoges, misą arba vyną ir gaminti bei į butelius pilstyti tik tuos vynus, kuriems taikoma SKVN; |
| --- | --- |

—

leidimą turinčios daryklos gali priimti tik tas vynuoges, misą arba vyną ir gaminti bei į butelius pilstyti tik tuos vynus, kuriems taikoma SKVN;

| — | dėl nedidelės nustatytos vietovės ploto transportavimo laiką galima sumažinti iki minimumo, taip pat |
| --- | --- |

—

dėl nedidelės nustatytos vietovės ploto transportavimo laiką galima sumažinti iki minimumo, taip pat

| — | vyno mikroklimatas nekinta ir jo neveikia temperatūros bei aukščio pokyčiai, dėl kurių jis galėtų per anksti subręsti. |
| --- | --- |

—

vyno mikroklimatas nekinta ir jo neveikia temperatūros bei aukščio pokyčiai, dėl kurių jis galėtų per anksti subręsti.

Teisės aktų sistema

Nacionalinės teisės aktai.

Kitų sąlygų tipas

Papildomos su ženklinimu susijusios nuostatos.

Sąlygos aprašymas

Visų rūšių pakuotėse turi būti vienkartinis apsauginis lipdukas arba numeruota etiketė, kurią pritvirtino pati vyno darykla.

Tradicinis terminas ir pavadinimas „Denominación de Origen Calificada Priorat“ (SKVN „Priorat“) turi būti aiškiai matomas į butelius išpilstytų vynų etiketėse, tame pačiame regėjimo lauke kaip ir privaloma informacija. Nuorodos „Priorat“ ženklų aukštis neturi būti didesnis kaip 4 mm, o nuorodos „Denominación de Origen Calificada“ (SKVN) – ne didesnis kaip 2 mm.

Be to, etiketėse turi būti nurodyta išpilstytojo arba siuntėjo savivaldybė ar pašto kodas. Savivaldybei nurodyti naudojamų ženklų aukštis neturi būti didesnis kaip 3 mm, išskyrus atvejus, kai jos pavadinimas sutampa arba į jį įeina galimas naudoti mažesnio geografinio vieneto pavadinimas.

Jei taikoma, etiketėje kartu su SKVN pavadinimu turi būti pateikta nuoroda „vino de finca“.

Ženklinant produktus negali būti naudojamos nuorodos „vino de vila de“, „paraje“, „viña clasificada“ ir „gran viña clasificada“, po kurių eina mažesnio geografinio vieneto pavadinimas, jei produktai neatitinka šių reikalavimų:

| — | visos produktui pagaminti panaudotos vynuogės buvo užaugintos atitinkamame mažesniame geografiniame vienete; |
| --- | --- |

—

visos produktui pagaminti panaudotos vynuogės buvo užaugintos atitinkamame mažesniame geografiniame vienete;

| — | vynuogių išeiga iš hektaro neviršija tam tikrų ribų; |
| --- | --- |

—

vynuogių išeiga iš hektaro neviršija tam tikrų ribų;

| — | vynmedžiai viršija tam tikrą amžiaus ribą; |
| --- | --- |

—

vynmedžiai viršija tam tikrą amžiaus ribą;

| — | bent 60 proc. vynui pagaminti panaudotų vynuogių (90 proc., kai vynas žymimas nuoroda „gran viña clasificada“) yra veislių „Mazuela“, „Garnacha Tinta“, „Garnacha Blanca“ arba „Garnacha Peluda“. |
| --- | --- |

—

bent 60 proc. vynui pagaminti panaudotų vynuogių (90 proc., kai vynas žymimas nuoroda „gran viña clasificada“) yra veislių „Mazuela“, „Garnacha Tinta“, „Garnacha Blanca“ arba „Garnacha Peluda“.

Nuoroda į produkto specifikaciją

http://incavi.gencat.cat/.content/005-normativa/plecs-condicions-do-catalanes/arxius-plecs/pc-priorat-doq-nov-21-control-de-canvis.pdf

---

(1)  OL L 9, 2019 1 11, p. 2.

---

| 2022 9 6 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 341/22 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 9 6

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 341/22

---

Paraiškos įregistruoti pavadinimą paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EEB) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies b punktą

(2022/C 341/07)

Šiuo paskelbimu suteikiama teisė pareikšti prieštaravimą paraiškai pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51 straipsnį per tris mėnesius nuo šio paskelbimo.

GARANTUOTO TRADICINIO GAMINIO SPECIFIKACIJA

„ЛУКАНКА ТРОЯНСКА / LUKANKA TROYANSKA / ТРОЯНСКА ЛУКАНКА / TROYANSKA LUKANKA“

ES Nr.: TSG-BG-02797 – 16.8.2021

Valstybė narė arba trečioji šalis: Bulgarija

1.   Registruojamas pavadinimas

„Луканка Троянска / Lukanka Troyanska / Троянска луканка / Troyanska lukanka“

2.   Produkto rūšis

Produkto rūšis

1.2 klasė Mėsos produktai (virti, sūdyti, rūkyti ir kt.)

3.   Registravimo pagrindas

Registravimo pagrindas

3.1.   Produktas:

Produktas:

| ☒ | kurio gamybos ar perdirbimo metodas arba sudėtis atitinka to produkto ar maisto produkto gaminimo tradicijas; |
| --- | --- |

☒

kurio gamybos ar perdirbimo metodas arba sudėtis atitinka to produkto ar maisto produkto gaminimo tradicijas;

| ☐ | kuris gaminamas iš tradiciškai naudojamų žaliavų ar sudedamųjų dalių.
  Produkto „Lukanka Troyanska / Troyanska lukanka“ gamyba yra susijusi su tradiciniu gamybos metodu, kurį taikant mėsos sudedamosiose dalyse vykstantys mikrobiologiniai, fiziniai, cheminiai ir biocheminiai procesai suteikia gatavam produktui stabilią spalvą, gerą struktūrą, malonų aromatą ir skonį. Mikrobiologinio brandinimo procesas, kuris prasideda išdžiovinus dešrą (lukanka) ir tęsiasi visą gamybos ciklą, ypač per pradinius sūdymo etapus, yra labai svarbus produkto kokybei.
  Šie brandinimo metu vykstantys mikrobiologiniai, biocheminiai ir fiziniai procesai iš esmės ir lemia specifines produkto „Lukanka Troyanska / Troyanska lukanka“ juslines savybes, t. y. aromatą ir konsistenciją.
  Specifinį skonį ir aromatą taip pat tam tikru mastu lemia šaltojo rūkymo procesas. |
| --- | --- |

☐

kuris gaminamas iš tradiciškai naudojamų žaliavų ar sudedamųjų dalių.

Produkto „Lukanka Troyanska / Troyanska lukanka“ gamyba yra susijusi su tradiciniu gamybos metodu, kurį taikant mėsos sudedamosiose dalyse vykstantys mikrobiologiniai, fiziniai, cheminiai ir biocheminiai procesai suteikia gatavam produktui stabilią spalvą, gerą struktūrą, malonų aromatą ir skonį. Mikrobiologinio brandinimo procesas, kuris prasideda išdžiovinus dešrą (lukanka) ir tęsiasi visą gamybos ciklą, ypač per pradinius sūdymo etapus, yra labai svarbus produkto kokybei.

lukanka

Šie brandinimo metu vykstantys mikrobiologiniai, biocheminiai ir fiziniai procesai iš esmės ir lemia specifines produkto „Lukanka Troyanska / Troyanska lukanka“ juslines savybes, t. y. aromatą ir konsistenciją.

Specifinį skonį ir aromatą taip pat tam tikru mastu lemia šaltojo rūkymo procesas.

3.2.   Pavadinimas:

Pavadinimas:

| ☒ | buvo tradiciškai naudojamas konkrečiam produktui pavadinti; |
| --- | --- |

☒

buvo tradiciškai naudojamas konkrečiam produktui pavadinti;

| ☐ | nurodo produkto tradicinį ar specifinį pobūdį.
  Dėl produkto „Lukanka Troyanska / Troyanska lukanka“ populiarumo jo pavadinimas plačiai paplito visuose šalies regionuose ir jis imtas gaminti pramoniniu būdu, laikantis recepto ir gamybos būdo. Džiovinti pradėta kondicionuojamose džiovinimo kamerose, todėl produktą galima gaminti ištisus metus, neatsižvelgiant į metų laiką ar regionus. Taigi pavadinimas „Lukanka Troyanska / Troyanska lukanka“ pradėtas naudoti visuotinai, o geografinė vietovė neturi įtakos produkto kokybei ir savybėms.
  Pats pavadinimas „Troyanska“ kilęs iš Trojano miesto, kuriame produktas pirmą kartą buvo pagamintas ir išpopuliarintas Ilios Taslakovo, pavadinimo. Jis buvo vienas pirmųjų dešrų gamintojų Bulgarijoje. 1883 m. jis į Bulgariją importavo pirmąsias mėsos malimo mašinas. (Hristo Tsachev, Sofia Yoncheva ir Magdalena Mladenova. „From the cusp of the 21st century: Past, present and future of the meat processing industry in Bulgaria. Sofia“„HVP Cooperative Publishing House“, 1999, p. 65). |
| --- | --- |

☐

nurodo produkto tradicinį ar specifinį pobūdį.

Dėl produkto „Lukanka Troyanska / Troyanska lukanka“ populiarumo jo pavadinimas plačiai paplito visuose šalies regionuose ir jis imtas gaminti pramoniniu būdu, laikantis recepto ir gamybos būdo. Džiovinti pradėta kondicionuojamose džiovinimo kamerose, todėl produktą galima gaminti ištisus metus, neatsižvelgiant į metų laiką ar regionus. Taigi pavadinimas „Lukanka Troyanska / Troyanska lukanka“ pradėtas naudoti visuotinai, o geografinė vietovė neturi įtakos produkto kokybei ir savybėms.

Pats pavadinimas „Troyanska“ kilęs iš Trojano miesto, kuriame produktas pirmą kartą buvo pagamintas ir išpopuliarintas Ilios Taslakovo, pavadinimo. Jis buvo vienas pirmųjų dešrų gamintojų Bulgarijoje. 1883 m. jis į Bulgariją importavo pirmąsias mėsos malimo mašinas. (Hristo Tsachev, Sofia Yoncheva ir Magdalena Mladenova. „From the cusp of the 21st century: Past, present and future of the meat processing industry in Bulgaria. Sofia“„HVP Cooperative Publishing House“, 1999, p. 65).

(Hristo Tsachev, Sofia Yoncheva ir Magdalena Mladenova. „From the cusp of the 21st century: Past, present and future of the meat processing industry in Bulgaria. Sofia“„HVP Cooperative Publishing House“, 1999, p. 65)

4.   Aprašymas

Aprašymas

4.1.   Produkto, kurio pavadinimas nurodytas 1 punkte, aprašymas, įskaitant pagrindines fizines, chemines, mikrobiologines ar juslines savybes, kuriomis grindžiamas to produkto specifinis pobūdis (šio reglamento 7 straipsnio 2 dalis)

Produkto, kurio pavadinimas nurodytas 1 punkte, aprašymas, įskaitant pagrindines fizines, chemines, mikrobiologines ar juslines savybes, kuriomis grindžiamas to produkto specifinis pobūdis (šio reglamento 7 straipsnio 2 dalis)

„Lukanka Troyanska / Troyanska lukanka“ – spaustos, vytintos ir šaltai rūkytos mėsos produktas, pagamintas iš maltos jautienos arba buivolienos (atšaldytos arba užšaldytos) ir kiaulienos (atšaldytos arba užšaldytos), papildomų sudedamųjų dalių ir natūralių prieskonių, kemšamų į natūralias arba dirbtines prie įdaro tvirtai priglundančias žarnas. Produktas skirtas tiesiogiai vartoti pašalinus žarną.

Fizinės savybės. Forma ir matmenys

Tiesūs arba šiek tiek išlenkti 50–80 mm skersmens suspausti gabalai, surišti virvele arba abiejuose galuose sutvirtinti spaustukais; 20–60 cm ilgio arba iki 90 cm, jei produktas skirtas pjaustyti.

Cheminės savybės

| — | vandens kiekis: ≤ 40 % viso svorio; |
| --- | --- |

—

vandens kiekis: ≤ 40 % viso svorio;

| — | iš viso baltymų: ≥ 16,8 %; |
| --- | --- |

—

iš viso baltymų: ≥ 16,8 %;

| — | druska: ≤ 5 %; |
| --- | --- |

—

druska: ≤ 5 %;

| — | pH: ne mažiau kaip 5,2. |
| --- | --- |

—

pH: ne mažiau kaip 5,2.

Juslinės savybės

Išvaizda ir spalva:

| — | Žarna: švari, lygi, be dėmių, defektų ar pernelyg didelių nelygumų, be riebalų sankaupų ar įdubų ir be po ja esančių ertmių; nuo tamsiai raudonos iki rusvai raudonos spalvos, su sausu baltu pelėsiu, neprasiskverbiančiu į vidų; žarna tvirtai prigludusi prie įdaro. |
| --- | --- |

—

Žarna: švari, lygi, be dėmių, defektų ar pernelyg didelių nelygumų, be riebalų sankaupų ar įdubų ir be po ja esančių ertmių; nuo tamsiai raudonos iki rusvai raudonos spalvos, su sausu baltu pelėsiu, neprasiskverbiančiu į vidų; žarna tvirtai prigludusi prie įdaro.

Perpjautos dešros paviršius: pjūvio piešinys tolygios struktūros ir vienalytis.

Konsistencija: tanki ir elastinga.

Skonis ir kvapas: išskirtinis, malonus, vidutiniškai sūrus; išskirtinis naudojamų prieskonių aromatas ir būdingas dūmų aromatas, nėra skonio ir kvapų, kurie skirtųsi nuo naudojamų prieskonių skonio ar kvapo.

Produktas „Lukanka Troyanska / Troyanska lukanka“ gali būti pardavinėjamas nesupjaustytas, supjaustytas, vakuuminėse pakuotėse, celofane arba modifikuotos atmosferos pakuotėse.

4.2.   Produkto, kurio pavadinimas nurodytas 1 punkte, gamybos metodo, kurio privalo laikytis gamintojai, įskaitant, jei tinka, naudojamų žaliavų ar sudedamųjų dalių rūšį bei savybes, ir paruošimo metodo aprašymas (šio reglamento 7 straipsnio 2 dalis)

Produkto, kurio pavadinimas nurodytas 1 punkte, gamybos metodo, kurio privalo laikytis gamintojai, įskaitant, jei tinka, naudojamų žaliavų ar sudedamųjų dalių rūšį bei savybes, ir paruošimo metodo aprašymas (šio reglamento 7 straipsnio 2 dalis)

Produkto „Lukanka Troyanska / Troyanska lukanka“ gamybai naudojamos šios žaliavos ir papildomos sudedamosios dalys:

mėsa 100 kg žaliavos (dešros mišinys):

| — | jautiena ir (arba) buivoliena (atšaldyta arba užšaldyta), kurios riebumas ne didesnis kaip 15 %: 60 kg; |
| --- | --- |

—

jautiena ir (arba) buivoliena (atšaldyta arba užšaldyta), kurios riebumas ne didesnis kaip 15 %: 60 kg;

| — | kiauliena (atšaldyta arba užšaldyta), kurios riebumas ne didesnis kaip 10 %: 20 kg; |
| --- | --- |

—

kiauliena (atšaldyta arba užšaldyta), kurios riebumas ne didesnis kaip 10 %: 20 kg;

| — | kiauliena (atšaldyta arba užšaldyta), kurios riebumas ne didesnis kaip 50 %: 20 kg. |
| --- | --- |

—

kiauliena (atšaldyta arba užšaldyta), kurios riebumas ne didesnis kaip 50 %: 20 kg.

Jautiena ir (arba) buivoliena ir kiauliena imamos iš visos skerdenos, išskyrus išpjovą ir nugarinę, t. y. iš grynos mėsos.

Prieskoniai (100 kg mėsos):

| — | natūralūs juodieji arba baltieji pipirai: 300 g; |
| --- | --- |

—

natūralūs juodieji arba baltieji pipirai: 300 g;

| — | cukrus: 300 g. |
| --- | --- |

—

cukrus: 300 g.

Kita:

| — | druska: 2,3 kg; |
| --- | --- |

—

druska: 2,3 kg;

| — | kalio nitratas (E252): 100 g arba natrio nitratas (E251): 85 g; |
| --- | --- |

—

kalio nitratas (E252): 100 g arba natrio nitratas (E251): 85 g;

| — | antioksidantas – askorbo rūgštis (E300): 50 g. |
| --- | --- |

—

antioksidantas – askorbo rūgštis (E300): 50 g.

100 kg dešros leidžiama naudoti 20–50 g raugo kultūrų.

Šios kultūros yra optimalus atskirų pasirinktų Lactobacillus ir Micrococcus bakterijų padermių ir nepatogeninių koagulazės negaminančių Staphylococcus ir Pediococcus padermių derinys įvairiomis proporcijomis. Pradinės kultūros daro įtaką brandinimo ir džiovinimo procesams, nes jos turi poveikio rūgštėjimui ir spalvos, skonio ir aromato susidarymui. Jos taip pat neleidžia atsirasti nepageidaujamai mikroflorai.

Lactobacillus

Micrococcus

Staphylococcus

Pediococcus

Žarna: natūrali (iš sūdytos galvijų storosios žarnos arba avių aklosios žarnos) arba dirbtinė, skersmuo (φ) – 50–80 mm.

Maistui skirta naudoti virvelė arba spaustukai ir kabliukai.

Gamybos metodas

Produktas „Lukanka Troyanska / Troyanska lukanka“ gaminamas iš jautienos (buivolienos) ir kiaulienos, kaip nurodyta pirmiau. Pašalinus kaulus ir sausgysles ir suskirsčius mėsą, ji sukapojama rankomis arba mašina. Sukapota mėsa pasveriama pagal receptą, o dešros mišinys paruošiamas vienu iš šių trijų būdų:

| — | malant mėsmalėje (mėsos malimo įrankyje) ir maišant pjaustyklėje, |
| --- | --- |

—

malant mėsmalėje (mėsos malimo įrankyje) ir maišant pjaustyklėje,

| — | malant mėsmalėje (mėsos malimo įrankyje) ir maišant maišytuve, |
| --- | --- |

—

malant mėsmalėje (mėsos malimo įrankyje) ir maišant maišytuve,

| — | malant ir maišant pjaustyklėje. |
| --- | --- |

—

malant ir maišant pjaustyklėje.

Malimo ir maišymo proceso metu recepte nurodytais kiekiais sudedami visi prieskoniai ir sūdymo sudedamosios dalys bei raugo kultūra. Tada gautas dešros mišinys mechaniniu būdu kemšamas į žarną iš galvijų storosios žarnos arba avių aklosios žarnos arba į dirbtinę žarną. Žarna surišama virvele arba abiejuose galuose sutvirtinama spaustukais. Prikimštos „Lukanka Troyanska / Troyanska lukanka“ dešros nuimamos nuo medinių arba metalinių karkasų (strypų) ir sudėliojamos ant ratinių dešrų laikiklių. 2–3 dienas dešros džiovinamos ir nusausinamos esant nuo 8 °C (nenaudojant raugo kultūrų) iki 24 °C (kai raugo kultūros naudojamos) oro temperatūrai ir 65–90 % santykiniam drėgniui, po to jos perkeliamos į džiovinimo patalpą.

Išdžiovintos ir nusausintos dešros „Lukanka Troyanska / Troyanska lukanka“ rūkomos šaltai. Ši techninė operacija atliekama 2–24 val. specializuotose šaltojo rūkymo kamerose, kuriose dūmų ir oro temperatūra yra 14–25 °С, atsižvelgiant į gamykloje esančias rūkymo kameras. Paskui dešros džiovinamos. Jos džiovinamos ne aukštesnėje kaip 17 °С oro temperatūroje ir esant ne didesniam kaip 85 % santykiniam drėgniui paprastose arba kondicionuojamose kamerose. Džiovinimo ir brandinimo metu dešros du arba tris kartus spaudžiamos mediniais, plastikiniais arba metaliniais plokščiais presais. Gamybos vadovas iš pažiūros nustato, ar dešros jau tinkamos spausti. Dešros į presą dedamos, kai palietus apatinį kraštą ir paviršių juntama, kad jis visiškai išdžiūvęs ir po žarna matomi atsikišę riebalų gabalėliai. Toliau spaudžiama tik tuo atveju, jei gamybos vadovas laiko tai esant reikalinga. Dešros kiekvieną kartą spaudžiant lieka prese 12–24 valandas. Spaudimui naudojami įvairių rūšių mechaniniai arba hidrauliniai presai. Spaudimas įvairių rūšių presais priklauso nuo sausumo laipsnio, kurį vertina gamybos vadovas. Džiovinimo proceso pradžioje slėgis yra mažesnis ir padidėja džiovinimo proceso pabaigoje. Spaudžiant mechaniniu būdu šiek tiek pakyla produkto temperatūra. Dėl to ir dėl kondensuotos drėgmės ant paviršiaus susiformuoja baltojo pelėsio sluoksnis.

Produkto „Lukanka Troyanska / Troyanska lukanka“ gamybos procesas trunka ne mažiau kaip 20 dienų ir yra užbaigiamas, kai produktas įgyja jam būdingą struktūrą ir konsistenciją.

4.3.   Pagrindinių produkto tradicinį pobūdį lemiančių elementų aprašymas (šio reglamento 7 straipsnio 2 dalis)

Pagrindinių produkto tradicinį pobūdį lemiančių elementų aprašymas (šio reglamento 7 straipsnio 2 dalis)

Produktas „Lukanka Troyanska / Troyanska lukanka“ gaminamas naudojant tradicinius gamybos būdus ir yra susijęs su bulgarų tautos istorija ir tapatybe. Jis yra plataus dešimtmečiais Bulgarijoje gaminamų vytintos ir šaltai rūkytos mėsos produktų asortimento dalis.

XIX a. ir XX a. pradžioje produktas „Lukanka Troyanska / Troyanska lukanka“ būdavo gaminamas pagal namudinį gamybos metodą. Tradiciškai jis buvo gaminamas atsižvelgiant į sezoną paprastose džiovinimo kamerose kalnuotuose regionuose, kuriuose buvo tinkamos oro sąlygos, pvz., Trojano mieste.

Šis produktas yra laikomas firminiu Bulgarijos produktu dėl tradicinio gamybos metodo, kuriam būdingas vytinimo ir rūkymo procesas. Vytinimo proceso metu kontroliuojami tam tikri parametrai (temperatūra ir drėgnis). Dėl savo populiarumo ir dėl to, kad atsirado kondicionuojamos džiovinimo kameros, atitinkančios natūralios aplinkos džiovinimo kriterijus, produkto „Lukanka Troyanska / Troyanska lukanka“ gamyba paplito po visus šalies regionus ir tapo pramonine, tačiau kokybę lemiančios savybės ir produkto receptas išliko nepakitę iki šių dienų. Ilgalaikė praktika parodė, kad taikant tradicinį metodą su nusistovėjusiu receptu ir technologija pagaminamas tam tikros formos ir originalaus skonio vytintos ir rūkytos mėsos produktas „Lukanka Troyanska /Troyanska lukanka“.

Produktas „Lukanka Troyanska / Troyanska lukanka“ gaminamas nuo XIX a. vidurio. Pirmasis profesionalus produkto gamintojas buvo Ilia Taslakovas (1846–1942 m.) iš Trojano.

Vėliau, remiantis 1909 m. paskelbto leidinio „International Trade and Industry Almanac“ duomenimis, Bulgarijoje oficialiai registruoti 58 pastarma ir sujuk dešrų gamintojai ir 56 lukanka dešrų, įskaitant „Lukanka Troyanska / Troyanska lukanka“, gamintojai. (Tsachev, H. et al. „From the cusp of the 20st century: Past, present and future of the meat processing industry in Bulgaria“, p. 66).

pastarma

sujuk

lukanka

(Tsachev, H. et al. „From the cusp of the 20st century: Past, present and future of the meat processing industry in Bulgaria“, p. 66)

Produkto „Lukanka Troyanska / Troyanska lukanka“ sudėtis ir kokybės reikalavimai pirmą kartą buvo oficialiai standartizuoti 1958 m. Bulgarijos valstybės standarte 2589-58 dėl lukanka dešrų. Nustatytos pagrindinės šio aukštos kokybės produkto gamybos metodo taisyklės ir standartai.

lukanka

Produkto „Lukanka Troyanska / Troyanska lukanka“ gamybos būdas taip pat aprašytas leidinyje Proizvodstvo i plasment na mesni produkti („Mėsos produktų gamyba ir platinimas“), 1963 m. ir Sbornik tehnologichni instruktsii za proizvodstvo ma mesni proizvedeniya („Mėsos produktų gamybos instrukcijos“), 1980 m., taip pat Techniniame standarte Nr. 34–83 „Lukanka Troyanska“, Nacionalinė žemės ūkio pramonės sąjunga (NAPS), Sofija, 1983 m., kuriame sudėtis buvo šiek tiek pakeista, tačiau tai neturėjo įtakos juslinėms produkto savybėms. Paruošimo metodas laikui bėgant išliko nepakitęs.

Proizvodstvo i plasment na mesni produkti

Sbornik tehnologichni instruktsii za proizvodstvo ma mesni proizvedeniya

---

(1)  OL L 343, 2012 12 14, p. 1.

1

---