# Europos Sąjungos C 116I/2020

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 116I |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 63 metai2020m. balandžio 8d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 116I

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

63 metai2020m. balandžio 8d.

---

| Turinys | Puslapis |
| --- | --- |
| | II   Komunikatai |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI |
| | Europos Komisija |
| 2020/C 116 I/01 | Komisijos komunikatas, Optimalaus ir racionalaus vaistų tiekimo, siekiant išvengti jų stygiaus COVID-19 protrūkio metu, gairės | 1 |
| 2020/C 116 I/02 | Komisijos komunikatas, Laikinoji su įmonių bendradarbiavimu reaguojant į kritines situacijas, susidarančias dėl dabartinio COVID-19 protrūkio, susijusių antimonopolinių klausimų vertinimo sistema | 7 |

Turinys

Puslapis

II   Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

2020/C 116 I/01

Komisijos komunikatas, Optimalaus ir racionalaus vaistų tiekimo, siekiant išvengti jų stygiaus COVID-19 protrūkio metu, gairės

1

2020/C 116 I/02

Komisijos komunikatas, Laikinoji su įmonių bendradarbiavimu reaguojant į kritines situacijas, susidarančias dėl dabartinio COVID-19 protrūkio, susijusių antimonopolinių klausimų vertinimo sistema

7

---

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

II Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

| 8.4.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CI 116/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CI 116/1

---

KOMISIJOS KOMUNIKATAS

Optimalaus ir racionalaus vaistų tiekimo, siekiant išvengti jų stygiaus COVID-19 protrūkio metu, gairės

(2020/C 116 I/01)

1.   Tikslas ir taikymo sritis

Šiomis gairėmis siekiama apsaugoti visuomenės sveikatą ir išsaugoti bendrosios rinkos vientisumą, kartu užtikrinant, kad Europa COVID-19 protrūkio metu turėtų įperkamų reikalingų vaistų.

Jose daugiausia dėmesio skiriama racionaliam vaistų, skirtų COVID-19 sergantiems pacientams gydyti, tiekimui, skirstymui ir vartojimui. Jos taip pat apima visus vaistus, kurių dėl COVID-19 pandemijos gali pristigti.

Toliau išdėstytos gairės skirtos ES valstybėms narėms, taip pat jos svarbios ir Europos ekonominės erdvės (EEE) šalims. Gairėse pripažįstama valstybių narių kompetencija organizuoti sveikatos priežiūros paslaugų teikimą ir mažmeninį vaistų pardavimą. Reikėtų pabrėžti, kad jos grindžiamos nuostata, kad ES farmacijos pramonė veikia atsakingai ir solidariai.

Dėl protrūkio beprecedentiškumo valstybės narės gali turėti imtis išskirtinių priemonių visuomenės sveikatai apsaugoti. Šios gairės parengtos remiantis geriausia valstybių narių patirtimi, kuria jos pasidalijo su Komisija.

2.   Įvadas

Dabartinė krizė išryškino daug sunkumų užtikrinant ES reikalingų vaistų tiekimą COVID-19 protrūkio metu. Pasiūlos ir paklausos atotrūkį galima sumažinti įvairiais būdais.

Paklausa

Dėl COVID-19 pandemijos labai padidėjo tam tikrų vaistų paklausa.

Remiantis turimais duomenimis, ES ir EEE šalyse apie 30 proc. pacientų, kuriems diagnozuota COVID-19, hospitalizuojama (1), daugeliui iš jų reikia deguonies terapijos. Intensyviosios terapijos skyriuose gydomiems pacientams, kuriems reikia intubacijos, kartu būtinas gydymas anestetikais, antibiotikais, miorelaksantais, gaivinimo vaistais ir antidiuretikais. Dėl to labai išaugo šių vaistų ir medicininio deguonies paklausa. Be to, intensyviai ir palaikomajai tokių COVID-19 pacientų priežiūrai reikalingi kvėpavimo ir širdies vaistai, analgetikai, antikoaguliantai, medicininiai maisto produktai ir didelis kiekis parenterinių medžiagų. Piliečiai, reaguodami į pandemiją, taip pat kaupė nereceptinius vaistus nuo skausmo. Išaugusi COVID-19 gydyti skirtų vaistų paklausa kai kuriais atvejais gali kelti grėsmę jų prieinamumui pacientams, kuriems jų reikia lėtinėms ir (arba) retosioms ligoms gydyti.

Komisija, remiama Europos vaistų agentūros (EMA), renka duomenis, kad galėtų stebėti, vertinti ir numatyti ES lygmens stygių, visų pirma ligoninėse. Taip pat buvo surinkta informacija apie bendrą valstybių narių paklausą ir galimą trečiųjų šalių eksporto draudimų poveikį. Techniniu lygmeniu EMA vadovauja reguliariam keitimuisi informacija apie stygių su valstybėmis narėmis per vieno bendro informacinio punkto tinklą (toliau – SPOC tinklas). SPOC tinklas naudojamas informacijai apie esamą arba numatomą intensyviosios terapijos vaistų stygių rinkti. Panašus procesas taikomas siekiant iš tiekimo grandinės suinteresuotųjų subjektų surinkti tiesiogines ataskaitas apie faktinį ir numatomą tiek centriniu, tiek nacionaliniu lygmeniu registruotų pagrindinių vaistų, vartojamų dėl COVID-19, stygių.

Pasiūla

Nuo pat krizės pradžios Komisija atidžiai stebi padėtį. Kas savaitę rengiamais susitikimais su ES asociacijomis, atstovaujančiomis įvairiems vaistų tiekimo grandinės dalyviams, siekta paskatinti pramonės atstovus dalytis informacija, pranešti apie stygių ir užbėgti už akių bet kokiems ypatingos svarbos produktų tiekimo sutrikimams. Komisija oficialiai paragino farmacijos pramonę padidinti visų vaistų, kurių paklausa dėl COVID-19 padidėjo, ypač tokių, kurių pasiūlos trūkumo rizika yra didelė, gamybos pajėgumus.

Paaiškėjo, kad protekcionistinės priemonės daro poveikį pasaulinei vaistų tiekimo grandinei. Eksporto draudimai ir nacionalinių atsargų kaupimas ES ir už jos ribų gali nulemti šališką tiekimą ir stygių ES ir visame pasaulyje. Visiškas vaistų eksporto draudimas neatitinka Sutarties ir trukdo veikti bendrajai rinkai. Europos Komisija ragina visas valstybes nares panaikinti nepagrįstus vaistų eksporto draudimus vidaus rinkoje.

Atsargų kaupimas užbėgant už akių galimam stygiui gali dar labiau prisidėti prie faktinio stygiaus susidarymo. Tam tikras pagrindinių vaistų, skirtų ekstremaliajai situacijai, atsargų kaupimas apskritai yra suprantamas, tačiau kuo atsargų kaupimas lokalesnis, tuo didesnė tikimybė, kad išaugs netvari bendra paklausa, dėl kurios, jei pasiūla nebus pakankama ir dėl to stygius pasireikš vietovėse, kuriose bus faktinių poreikių. Todėl atsargų kaupimas ES lygmeniu (pvz., per programą „RescEU“) yra optimalus sprendimas visoms valstybėms narėms, o bet koks valstybių narių vykdomas atsargų kaupimas turėtų vykti nacionaliniu lygmeniu ir turėtų būti pamatuotas, atsižvelgiant į epidemiologinius duomenis.

Sumažėję gamybos pajėgumai, žaliavų ir (arba) vaistų veikliųjų medžiagų tiekėjų uždarymas, logistikos problemos paveiktose šalyse, vežimo tarp šalių kliūtys taip pat daro tiesioginį poveikį vaistų prieinamumui ir naujų COVID-19 gydymo būdų kūrimui. Dėl visame pasaulyje taikomų izoliavimo priemonių sutriko krovinių vežimo oro transportu ir laivais veikla ir išaugo jų kainos.

Reikia pažymėti, kad nė viena šalis nėra pajėgi apsirūpinti žaliavomis, tarpiniais produktais, vaistų veikliosiomis medžiagomis ir gatavais vaistais, kurių reikia gerai veikiančiai sveikatos priežiūros sistemai užtikrinti.

Dėl visų pirmiau išdėstytų faktų didėja rizika, kad pritrūks pagrindinių COVID-19 vaistų (toliau – pagrindiniai vaistai). Todėl labai svarbu optimizuoti ir racionalizuoti tiekimą, skirstymą ir vartojimą, kad būtų užtikrintas optimalus pagrindinių dėl pandemijos reikalingų vaistų prieinamumas.

3.   Rodyti solidarumą

a.   Eksporto draudimų ir ribojimų panaikinimas

Tikimasi, kad valstybės narės visuomenės sveikatos apsaugą vykdys laikydamosi Europos solidarumo principų (2). Norint pasiekti šio tikslo labai svarbu, kad valstybės narės panaikintų vaistų eksporto draudimą vidaus rinkoje. Nors suprantama, kad šalys nori užtikrinti pagrindinių vaistų prieinamumą nacionaliniu lygmeniu, eksporto draudimai, net jei jie yra teisiškai pagrįsti, kenkia Europos pacientų galimybėms gauti vaistų. Priemonės, kuriomis rekvizuojami vaistai, tarpiniai produktai ar vaistų veikliosios medžiagos arba jų gamyba, neturėtų būti laikomos viena iš galimybių. Tokios priemonės, ypač kai jos taikomos vaistų veikliosioms medžiagoms arba tarpiniams produktams, kelia pavojų pasiūlai, nes dėl jų sulėtėja pramonės produkcija.

b.   Vengti kaupti nacionalines atsargas

COVID-19 pandemija paveikė visas valstybes nares. Jos turi užtikrinti, kad pagrindinių vaistų būtų ligoninėse ir vaistinėse, kurioms jų labiausiai reikia, neatsižvelgiant į jų geografinę lokaciją. Valstybių narių vykdomas prevencinis atsargų kaupimas kelia pavojų tiekimui visose šalyse. A fortiori lokalesnis atsargų kaupimas gali dar labiau pakenkti, todėl valstybės narės turėtų užtikrinti, kad didmenininkai ir vaistinės (įskaitant ligoninių vaistines) nekauptų atsargų.

c.   Užkirsti kelią netinkamam naudojimui ir nereikalingam atsargų kaupimui dėl klaidingos informacijos

Siekdamos užkirsti kelią piliečių paniškam pirkimui ar neracionaliam vartojimui ir didmenininkų bei vaistinių pernelyg didelių kiekių įsigijimui, nacionalinės valdžios institucijos turėtų užtikrinti, kad tiekimo grandinės dalyviai gautų patikimą informaciją apie su COVID-19 susijusių vaistų vartojimą. Valstybės narės turėtų informuoti piliečius apie veiksmus, kurių imtasi siekiant spręsti esamas ir galimas prieinamumo problemas ir ištaisyti klaidingą informaciją apie stygių. Valstybės narės taip pat turėtų atsižvelgti į Europos vaistų agentūros pranešimus.

4.   Užtikrinti tiekimą

a.   Gamybos didinimas ir reorganizavimas

Dėl dabartinės krizės reikia gerokai padidinti gamybą. Tam taip pat gali prireikti pertvarkyti tiekimo grandines bei gamybos linijas ir panaudoti esamas atsargas, siekiant kuo greičiau padidinti produkcijos apimtis. Jei dėl tokių laikinų priemonių farmacijos bendrovėms reikia bendradarbiauti su kitomis bendrovėmis arba koordinuoti su jomis veiksmus, siekiant užtikrinti nepertraukiamą COVID-19 sergančių pacientų priežiūrą, Komisija yra pasirengusi šioms bendrovėms suteikti gaires ir teisinį tikrumą dėl atitikties ES konkurencijos taisyklėms (3).

Valstybės narės, padedamos Komisijos ir Europos vaistų agentūros, turėtų toliau:

| — | prašyti tiekimo grandinės dalyvių stebėti savo atsargas ir gamybos pajėgumus, dalytis informacija su valdžios institucijomis, pranešti apie stygių ir stebėti potencialius pagrindinių vaistų tiekimo sutrikimus; |
| --- | --- |

—

prašyti tiekimo grandinės dalyvių stebėti savo atsargas ir gamybos pajėgumus, dalytis informacija su valdžios institucijomis, pranešti apie stygių ir stebėti potencialius pagrindinių vaistų tiekimo sutrikimus;

| — | prireikus prašyti bendrų pramonės pastangų, sudaryti joms palankesnes sąlygas ir jas koordinuoti siekiant rasti veiksmingų priemonių ir išteklių stygiui mažinti ir COVID-19 vaistų paklausai patenkinti ir |
| --- | --- |

—

prireikus prašyti bendrų pramonės pastangų, sudaryti joms palankesnes sąlygas ir jas koordinuoti siekiant rasti veiksmingų priemonių ir išteklių stygiui mažinti ir COVID-19 vaistų paklausai patenkinti ir

| — | prireikus įgyvendinti paklausos rėmimo ir viešųjų pirkimų iniciatyvas, kad būtų skatinamas tinkamas tiekimas pacientams (gali būti svarstomos tokios ES lygmens priemonės kaip „RescEU“ ir ES bendrų viešųjų pirkimų susitarimas, taip pat Skubios paramos priemonė, kai ją patvirtins biudžeto valdymo institucija). |
| --- | --- |

—

prireikus įgyvendinti paklausos rėmimo ir viešųjų pirkimų iniciatyvas, kad būtų skatinamas tinkamas tiekimas pacientams (gali būti svarstomos tokios ES lygmens priemonės kaip „RescEU“ ir ES bendrų viešųjų pirkimų susitarimas, taip pat Skubios paramos priemonė, kai ją patvirtins biudžeto valdymo institucija).

b.   Užtikrinti, kad gamyba būtų tęsiama visu pajėgumu

Vaistų gamyba (įskaitant visas būtinas žaliavas ir komponentus) turėtų būti laikoma būtinąja veikla ir turėtų būti leidžiama ją toliau vykdyti. Visų pirma turėtų būti, jei įmanoma, didinama arba bent palaikoma dabartinio lygmens pagrindinių vaistų gamyba. Valstybės narės turėtų remti pramonės gamybos pajėgumų didinimą, visų pirma taikydamos mokestines paskatas ir teikdamos valstybės pagalbą (4). Itin svarbu užtikrinti, kad produktai, kurie laikomi būtinais visuomenės sveikatai apsaugoti, ir toliau būtų prieinami konkurencingomis kainomis (5).

Be to, siekiant užtikrinti optimalų gamybos pajėgumų veikimą, labai svarbios yra toliau nurodytos priemonės.

| — | Valstybės narės turėtų užtikrinti galimybę vaistų tiekimo grandinės dalyviams naudotis asmeninėmis apsaugos priemonėmis (AAP) – jų ne tik reikalaujama pagal taikomus ES darbuotojų saugos ir sveikatos teisės aktus, bet jos taip pat būtinos siekiant užkirsti kelią užsikrėtimui vieniems nuo kitų ir užtikrinti vaistų kokybę. |
| --- | --- |

—

Valstybės narės turėtų užtikrinti galimybę vaistų tiekimo grandinės dalyviams naudotis asmeninėmis apsaugos priemonėmis (AAP) – jų ne tik reikalaujama pagal taikomus ES darbuotojų saugos ir sveikatos teisės aktus, bet jos taip pat būtinos siekiant užkirsti kelią užsikrėtimui vieniems nuo kitų ir užtikrinti vaistų kokybę.

| — | Gamybos darbuotojams turėtų būti leidžiama toliau vykti į savo darbo vietą. Vadovaujantis Komisijos gairėmis, ypač daug lankstumo turėtų būti suteikta tarpvalstybiniams darbuotojams (6). |
| --- | --- |

—

Gamybos darbuotojams turėtų būti leidžiama toliau vykti į savo darbo vietą. Vadovaujantis Komisijos gairėmis, ypač daug lankstumo turėtų būti suteikta tarpvalstybiniams darbuotojams (6).

c.   Užtikrinti reguliavimo lankstumą

Siekiant užtikrinti pakankamą tiekimą ir optimizuoti gamybos pajėgumus, rekomenduojama, kad valstybės narės, keisdamos rinkodaros leidimus, farmacijos pramonei suteiktų reguliavimo lankstumo pagal atitinkamas gaires.

Atsižvelgiant į dabartinę precedento neturinčią krizę, turėtų būti paspartintos vaistų veikliųjų medžiagų tiekėjų keitimo, naujų gamybos vietų paskyrimo arba galiojimo pabaigos datų pratęsimo procedūros, jei tik užtikrinama kokybė.

Taip pat galėtų būti nustatytos supaprastintos kontroliuojamų medžiagų, kurioms taikomos tarptautinės kovos su neteisėta prekyba narkotikais ir psichotropinėmis medžiagomis taisyklės ir kurios naudojamos daugeliui intensyviosios terapijos vaistų gaminti, kontrolės procedūros. Kai kuriais atvejais dėl administracinių procedūrų sulėtėja šių medžiagų tarpvalstybinis judėjimas ES. Todėl turėtų būti paspartintas importo leidimų tvarkymas ir apsvarstyta galimybė palengvinti vaistų, kurių sudėtyje yra kontroliuojamų medžiagų, judėjimą tarp valstybių narių, laikantis Tarptautinės narkotikų kontrolės valdybos rekomendacijų.

d.   Nacionaliniu lygmeniu stebėti turimas atsargas

Valstybės narės su rinkodaros leidimų turėtojais, didmenininkais ir ligoninių vaistinėmis turėtų dalytis informacija, pavyzdžiui, epidemiologinėmis prognozėmis (7), kurios padėtų jiems geriau pasirengti didesnei paklausai ir patenkinti tų valstybių narių poreikius. Nacionalinių valdžios institucijų ir pramonės atstovų ryšiai turėtų būti palaikomi per vieną bendrą informacinį punktą. Iš pramonės sektoriaus gauta informacija turėtų būti dalijamasi ES lygmeniu per Europos vaistų agentūros koordinuojamą SPOC tinklą. Europos Komisija turėtų būti nedelsiant informuojama apie visas su trečiųjų šalių eksporto draudimais susijusias tiekimo problemas, dėl kurių reikia imtis politinių veiksmų. Rinkodaros leidimo turėtojai savo ruožtu turėtų užtikrinti, kad valstybių narių valdžios institucijos būtų nedelsiant informuojamos apie bet kokį galimą ar tikėtiną stygių ir gautų kitą susijusią informaciją.

e.   Užtikrinti būtiną paramą didmenos sektoriui

Už vaistų platinimą ES ir EEE atsakingi vaistų didmenininkai. Jiems turi būti leidžiama toliau dirbti visu pajėgumu ir tiekti vaistus ligoninėms ir vaistinėms. Jų darbuotojai turėtų turėti galimybę naudotis būtinomis AAP. Siekiant užtikrinti pristatymą, transporto priemonių vairuotojai taip pat turėtų gauti leidimus keliauti be apribojimų ir patekti į ligonines, vaistines ir kitas išdavimo vietas (visų pirma karantino zonose).

f.   Visapusiškas žaliųjų koridorių užtikrinimas

Vaistų gamyba ir platinimas yra tarpvalstybinė veikla, kurią gaišatis dėl sienų kontrolės gali paveikti neigiamai. Svarbu visapusiškai įdiegti žaliuosius koridorius, sumanytus siekiant palengvinti visų prekių vežimą, nes tai sudarys sąlygas sklandžiai vežti ne tik vaistus, bet ir žaliavas, tarpinius produktus, vaistų veikliąsias medžiagas, medžiagas, gautas iš žmogaus (pvz., plazmą), ir susijusias medžiagas, pvz., pakuotes (8). Siekiant veiksmingai palengvinti vežimą, į gamybos vietas ir (arba) iš jų po pakrovimo ar prieš pakrovimą vykstantiems sunkvežimiams turi būti leidžiama negaištant kirsti sienas.

g.   Sudaryti palankesnes sąlygas krovinių vežimui oro transportu ir kitų rūšių transportui

Dėl dabartinių izoliavimo priemonių sumažėjo krovinių vežimo oro transportu pajėgumai ir padidėjo kainos. Farmacijos pramonė dažniausiai nedidelės apimties siuntas veža oro transportu. Valstybės narės turėtų apsvarstyti veiksmus, kuriais būtų užtikrintas krovininio oro transporto pajėgumas vaistams, vaistų veikliosioms medžiagoms ir žaliavoms gabenti, laikantis Komisijos gairių (9). Valstybės narės turėtų skatinti krovinių ir skubių siuntų oro transporto bendroves rezervuoti pajėgumus išskirtinai būtiniausioms prekėms, visų pirma medicininėms ir skubiosios pagalbos priemonėms, tiekti, ir tokioms prekėms taikytų pagrįstus vežimo tarifus.

Jūrų krovinių vežimo paslaugos taip pat turi būti teikiamos sklandžiai ir be reikalo negaištant, kad būtų užtikrintas tiekimo grandinių tęstinumas (10). Siekiant veiksmingai palengvinti vežimą, į gamybos vietas ir (arba) iš jų po pakrovimo ar prieš pakrovimą vykstantiems vidaus vandenų laivams turi būti leidžiama negaištant kirsti sienas.

h.   Užtikrinti sąžiningą pasiūlos paskirstymą

Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad didmenininkai, visuomeninės vaistinės ir ligoninės gautų jiems įprastus vaistų kiekius. Papildomas poreikis (savanoriškai kaupiamos atsargos) turi būti grindžiamas COVID-19 sergančių asmenų skaičiumi paveiktoje teritorijoje. Esant didelei paklausai, reikėtų užtikrinti valdžios institucijų, perkančiųjų organizacijų ir pramonės atstovų veiksmų koordinavimą nacionaliniu lygmeniu, kad būtų užtikrintas teisingas vaistų paskirstymas. Siekiant užtikrinti pakankamą pasiūlą, ypač susidarius skubiai paklausai, reikėtų atsižvelgti į Komisijos gairėse dėl viešųjų pirkimų sistemos naudojimo COVID-19 krizės sukeltos nepaprastosios padėties sąlygomis nustatytas lankstumo priemones (11).

Rekomenduojama viešuosius pirkimus organizuoti reguliariai ir dažnai, kad būtų išvengta stygiaus ir atsargų kaupimo. Siekiant kuo labiau padidinti efektyvumą, pirkimus ligoninėms turėtų apjungti ir organizuoti sveikatos priežiūros sektoriuje veikiančios centrinės perkančiosios organizacijos.

5.   Optimalus vaistų naudojimas ligoninėse

a.   Teisingas turimų vaistų paskirstymas

Nacionalinės valdžios institucijos turėtų turėti galimybę perskirstyti atsargas tarp ligoninių atsižvelgdamos į poreikius. Pagrindinių vaistų tiekimas ligoninių vaistinėms turi būti koordinuojamas tinkamu lygmeniu, kad būtų galima veiksmingai ir teisingai paskirstyti turimus vaistus, atsižvelgiant į valstybės narės tvarką ir struktūrą. Nacionalinės valdžios institucijos turėtų stebėti atsargas ir paklausą, naudodamosi veiksminga ataskaitų teikimo sistema, kuri leistų ligoninių vaistinėms kartą ar net kelis kartus per savaitę pranešti apie turimas ir reikalingas pagrindinių vaistų atsargas. Tai turėtų sudaryti sąlygas perskirstyti atsargas ligoninėms, kurioms jų labiausiai reikia. Koordinuotas arba bendras pirkimas taip pat padeda paskirstyti išteklius atsižvelgiant į ligoninių poreikius.

b.   Keistis ligoninių protokolais pacientams gydyti

Vaistai ligoninėse turėtų būti naudojami laikantis patvirtintų ligoninės protokolų, kuriais optimizuojamas pacientams gydyti skirtų vaistų kiekis. Tokie protokolai turėtų būti pagrįsti įrodymais ir pritaikyti atsižvelgiant į COVID-19 pacientų gydymo patirtį. Valstybės narės turėtų skatinti keitimąsi šia patirtimi. Turėtų būti parengti optimizuoti protokolai su patvirtintais rezultatais ir tais protokolais galėtų būti dalijamasi su kitomis ES ligoninėmis. Ligoninėms gali būti naudingas Komisijos suburtas COVID-19 gydytojų tinklas (12), kurio tikslas – pritaikyti jų protokolus, siekiant geresnių klinikinių rezultatų ir optimalaus vaistų naudojimo.

c.   Apsvarstyti alternatyvius vaistus remiantis ligoninių protokolais ir nacionalinėmis gairėmis

Atsiradus vaistų stygiui, ligoninės turėtų pritaikyti esamus protokolus arba parengti naujus patvirtintus protokolus, kuriuose būtų nustatyta optimali alternatyva. Šia informacija turėtų būti atitinkamai dalijamasi su rinkodaros leidimo turėtoju ir didmenininkais, kad jiems būtų lengviau tiekti alternatyvius vaistus pristigus pirmosios eilės vaistų.

d.   Pratęsti vaistų galiojimo pabaigos datą

Ligoninių vaistinės gali turėti vaistų atsargų, kurių galiojimas artėja prie pabaigos arba yra pasibaigęs. Rinkodaros leidimų turėtojai turėtų būti raginami, jei įmanoma, prašyti atitinkamų nacionalinių valdžios institucijų pratęsti pagrindinių vaistų partijų galiojimo pabaigos datas, remdamiesi stabilumo duomenimis.

e.   Apsvarstyti kartinių vaistų arba veterinarinių vaistų naudojimą

Vaistus, kurių neįmanoma gauti, reikėtų pakeisti kartiniais vaistais. Esant kritiniam pagrindinių registruotų žmonėms skirtų vaistų stygiui, taip pat reikėtų apsvarstyti galimybę naudoti lygiaverčius (su ta pačia veikliąja medžiaga, tokio paties stiprumo ir tokios pačios farmacinės formos) registruotus veterinarinius vaistus. Pakaitalus visada turėtų kruopščiai įvertinti ir patvirtinti atitinkama nacionalinė valdžios institucija, atsižvelgdama į galimus veterinarijos sektoriaus ypatumus. Ypač daug dėmesio reikėtų skirti tinkamam dozavimui užtikrinti ir papildomam pranešimui apie nepageidaujamas reakcijas. Išnaudojus įprastinius šaltinius, turėtų būti leidžiama pagrindinių vaistų įsigyti už ES ir EEE ribų, prižiūrint nacionalinėms valdžios institucijoms arba Europos vaistų agentūrai.

f.   Vaistų naudojimas ne pagal indikacijas ir klinikiniuose tyrimuose

Kalbant apie kuriamus vaistus arba vaistus, šiuo metu registruotus kitoms ligoms gydyti, bet naudojamus COVID-19 pacientams gydyti ne pagal jų patvirtintas indikacijas, taip pat naudojamus pagal nacionalines ankstyvos prieigos programas arba klinikiniuose tyrimuose, svarbu, kad būtų galima išsamiai prognozuoti reikiamą tiekimą, atsižvelgiant į pacientų, vartojančių šiuos vaistus pagal indikacijas, poreikius. Pirmenybę reikia teikti plataus masto, jei įmanoma – Europos masto, klinikiniams tyrimams, nes tai yra būtina norint surinkti patikimus jų veiksmingumui įrodyti reikalingus duomenis ir tokiu būdu suteikti tinkamas rekomendacijas sveikatos priežiūros specialistams bei pacientams ir sudaryti sąlygas priimti reguliavimo sprendimus.

6.   Pardavimo visuomeninėse vaistinėse optimizavimas siekiant išvengti kaupimo

a.   Priimti priemones, skirtas nuraminti nuo vaistų priklausomus asmenis

Pacientai gali būti linkę kaupti vaistus, kad nereikėtų lankytis vaistinėse ir patirti koronaviruso riziką pandemijos metu. Todėl valstybės narės, siekdamos užkirsti kelią tam, kad piliečiai pirktų pernelyg didelius vaistų kiekius, turėtų skatinti alternatyvias pristatymo priemones bent jau rizikos grupėms priklausantiems pacientams (pvz., sukuriant vietos visuomeninių vaistinių pristatymo į namus paslaugą).

b.   Nustatyti pardavimo ribojimus visuomeninėse vaistinėse

Valstybės narės turėtų apriboti tam tikrų receptinių ir nereceptinių vaistų išdavimą ir pardavimą (pavyzdžiui, leisti įsigyti receptinių vaistų tik vienam mėnesiui arba ne daugiau kaip vieną nereceptinių vaistų pakuotę vienam vartotojui). Valstybės narės turėtų taikyti šiuos apribojimus vaistams, kurių gali pristigti arba kurių paklausa gali padidėti.

c.   Apriboti riziką keliančių produktų pardavimą internetu

Siekiant geriau kontroliuoti pagrindinių vaistų tiekimą pacientams, gali būti svarstoma galimybė laikinai riboti pagrindinių vaistų pardavimą internetu. Valstybės narės taip pat turėtų apsvarstyti galimybę teikti daugiau informacijos apie bendrą ES logotipą, kuriuo žymimi teisėti internetu prekiaujantys mažmenininkai, kad pacientai nenusipirktų falsifikuotų vaistų iš leidimo neturinčių pardavėjų.

d.   Nuraminti pacientus

Valstybės narės turėtų skatinti racionalų vaistų vartojimą ir nuraminti visuomenę dėl vaistų prieinamumo ir saugaus vartojimo. Valstybės narės taip pat turėtų informuoti piliečius apie visas Europos vaistų agentūros rekomendacijas (13).

---

(1)  2020 m. kovo 25 d. ECDC ataskaita „Coronavirus disease 2019 (COVID-19) pandemic: increased transmission in the EU/EEA and the UK – seventh update“.

(2)  2020 m. kovo 13 d. Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Europos Centriniam Bankui, Europos investicijų bankui ir Euro grupei „Suderintas ekonominis atsakas į COVID-19 protrūkį“, COM(2020) 112 final.

(3)  Dar žr. 2020 m. balandžio 8 d. Komisijos komunikatą „Laikinoji su įmonių bendradarbiavimu reaguojant į kritines situacijas, susijusias su dabartiniu COVID-19 protrūkiu, susijusių antimonopolinių klausimų vertinimo sistema“ C(2020)3200.

(4)  2020 m. balandžio 3 d. Komisijos komunikatas „Laikinosios valstybės pagalbos priemonių, skirtų ekonomikai remti reaguojant į dabartinį COVID-19 protrūkį, sistemos pakeitimai“, C(2020) 2215 final.

(5)  2020 m. kovo 23 d. bendras Europos konkurencijos tinklo (EKT) pareiškimas dėl konkurencijos teisės taikymo koronaviruso krizės metu (https://ec.europa.eu/competition/ecn/202003_joint-statement_ecn_corona-crisis.pdf)

(6)  2020 m. kovo 30 d. Komisijos komunikatas „Darbuotojų naudojimosi laisvo judėjimo teise COVID-19 protrūkio metu gairės“ (OL C 102 I, 2020 3 30, p. 12.).

(7)  Vienas iš „EPI forecasts“ pavyzdžių: https://epiforecasts.io/covid/posts/global/

(8)  2020 m. kovo 16 d. priimtos „Sienų valdymo priemonių, skirtų sveikatai apsaugoti ir prekių bei pagrindinių paslaugų prieinamumui užtikrinti, gairės“ (COM(2020) 1753 final) ir Komunikatas dėl žaliųjų koridorių įgyvendinimo (C(2020) 1897 final).

(9)  2020 m. kovo 26 d. Komisijos komunikatas „Krovinių vežimo oro transportu supaprastinimas COVID-19 protrūkio metu“, C(2020) 2010 final.

(10)  2020 m. balandžio 8 d. Komisijos komunikatas dėl jūrininkų, keleivių ir kitų laivuose esančių asmenų sveikatos apsaugos, repatriacijos ir kelionės paslaugų gairių C(2020) 3100

(11)  Europos Komisijos gairės, kaip naudotis viešųjų pirkimų sistema COVID-19 krizės sukeltos nepaprastosios padėties sąlygomis (OL C 108 I, 2020 4 1, p. 1).

(12)  COVID-19 klinikinio valdymo pagalbos sistema: https://ec.europa.eu/eusurvey/runner/COVID19CENTRES

(13)  Pavyzdžiui, Europos vaistų agentūros (EMA) rekomendaciją dėl nesteroidinių priešuždegiminių vaistų vartojimo COVID-19 atveju: https://www.ema.europa.eu/en/documents/press-release/ema-gives-advice-use-non-steroidal-anti-inflammatories-covid-19_en.pdf

---

| 8.4.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CI 116/7 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CI 116/7

---

KOMISIJOS KOMUNIKATAS

Laikinoji su įmonių bendradarbiavimu reaguojant į kritines situacijas, susidarančias dėl dabartinio COVID-19 protrūkio, susijusių antimonopolinių klausimų vertinimo sistema

(2020/C 116 I/02)

1.   COVID-19 protrūkis, jo poveikis ekonomikai ir galimi antimonopoliniai padariniai

| (1) | Dėl COVID-19 protrūkio piliečiai ir visuomenės atsidūrė ekstremalioje didelio pavojaus visuomenės sveikatai situacijoje. Tai taip pat yra didelis precedento neturintis sukrėtimas pasaulio ir Sąjungos ekonomikai. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Šio sukrėtimo poveikis visai ekonomikai pasireiškia per įvairius kanalus ir įvairiais būdais. Sutrikus tiekimo grandinėms atsiranda bendras pasiūlos sukrėtimas, o kartu kyla asimetrinis paklausos sukrėtimas, kurį sukelia staigus tam tikrų produktų ir paslaugų vartotojų paklausos sumažėjimas arba staigus kitų produktų ir paslaugų, visų pirma susijusių su sveikatos sektoriumi (įskaitant farmacijos įmones, medicinos reikmenų gamintojus ir jų produktų platintojus), paklausos padidėjimas. Šiame etape taip pat yra daug netikrumo dėl sukrėtimo trukmės ir intensyvumo, daugiausia susijusių su veiksniais, kuriuos ne visus kontroliuoja įmonės ir kurie grindžiami valdžios institucijų sprendimais, nulemtais, inter alia, visuomenės sveikatos sumetimų. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Todėl įmonės dėl COVID-19 krizės susiduria su išskirtiniais iššūkiais ir gali atlikti labai svarbų vaidmenį įveikiant krizės padarinius. Dėl išskirtinių šio laikotarpio aplinkybių ir su jomis susijusių iššūkių įmonėms gali prireikti bendradarbiauti tarpusavyje, kad atsižvelgiant į piliečių interesus būtų įveikti arba bent sušvelninti krizės padariniai. Atsižvelgiant į daugialypį ir asimetrinį krizės pobūdį, įmonės gali susidurti su skirtingais iššūkiais, todėl joms gali tekti įvairiai bendradarbiauti. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Šiame komunikate aptariamos galimos įmonių bendradarbiavimo formos siekiant užtikrinti būtiniausių stingamų produktų ir paslaugų pasiūlą ir tinkamą paskirstymą per COVID-19 protrūkį ir taip mažinti tokių būtiniausių produktų ir paslaugų stygių, visų pirma atsirandantį dėl spartaus ir eksponentinio paklausos augimo (1). Tai visų pirma apima vaistus ir medicinos reikmenis (2), kurie naudojami COVID-19 sergantiems pacientams tirti ir gydyti arba yra būtini protrūkiui sušvelninti ir galbūt įveikti. Taip bendradarbiauti siekdamos pašalinti šį stygių galėtų atitinkamame sektoriuje veikiančios įmonės, taip pat kituose sektoriuose veikiančios įmonės (pvz., tam tikros įmonės, kurios dalį savo gamybos linijų pertvarko taip, kad pradėtų gaminti stingamus produktus). Priklausomai nuo krizės raidos, Komisija gali iš dalies pakeisti arba papildyti šį komunikatą, kad jis apimtų ir kitų formų bendradarbiavimą. |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Šiuo komunikatu siekiama paaiškinti:






  a. | pagrindinius kriterijus, kurių Komisija laikysis vertindama šiuos galimus bendradarbiavimo projektus, kuriais siekiama mažinti būtiniausių produktų ir paslaugų stygių per COVID-19 protrūkį, ir nustatydama taisyklių vykdymo užtikrinimo prioritetus šios krizės metu, ir |
| --- | --- | --- |

(5)

a.

pagrindinius kriterijus, kurių Komisija laikysis vertindama šiuos galimus bendradarbiavimo projektus, kuriais siekiama mažinti būtiniausių produktų ir paslaugų stygių per COVID-19 protrūkį, ir nustatydama taisyklių vykdymo užtikrinimo prioritetus šios krizės metu, ir

| b. | laikiną procesą, kurį Komisija nustatė išimties tvarka, kad prireikus įmonėms suteiktų ad hoc raštišką patikinimą dėl konkrečių ir aiškiai apibrėžtų bendradarbiavimo projektų šiomis aplinkybėmis. |
| --- | --- |

b.

laikiną procesą, kurį Komisija nustatė išimties tvarka, kad prireikus įmonėms suteiktų ad hoc raštišką patikinimą dėl konkrečių ir aiškiai apibrėžtų bendradarbiavimo projektų šiomis aplinkybėmis.

2.   Pagrindiniai įmonių bendradarbiavimo projektų, kuriais siekiama mažinti būtiniausių produktų ir paslaugų stygių per COVID-19 protrūkį, antimonopolinio vertinimo kriterijai

| (6) | Nuo tada, kai įsigaliojo Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1/2003 (3), įmonės nebegali pranešti Komisijai apie savo susitarimus, kad joms būtų taikoma individuali SESV 101 straipsnio taikymo išimtis, tačiau jos pačios turi įvertinti savo susitarimų ir veiksmų teisėtumą. Ši sistema, kai vertinimą atlieka pačios įmonės, paremta išsamiomis Komisijos gairėmis (4), dabar yra konsoliduota. |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Komisija supranta, kad įmonių bendradarbiavimas gali padėti efektyviau mažinti būtiniausių produktų ir paslaugų stygių per COVID-19 protrūkį ir šiomis aplinkybėmis įmonėms gali prireikti konkrečių gairių dėl jų bendradarbiavimo iniciatyvų, kad joms būtų lengviau atlikti vertinimą. Netgi gali būti tikslinga įmonėms teikti ad hoc grįžtamąją informaciją arba patikinimą dėl konkrečių bendradarbiavimo iniciatyvų teisėtumo. Todėl Komisija yra pasirengusi įmonėms ar įmonių asociacijoms teikti tokias gaires ir patikinimą, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos iniciatyvoms, kurias reikia skubiai įgyvendinti siekiant veiksmingai kovoti su COVID-19 protrūkiu, visų pirma tais atvejais, kai vis dar gali būti neaišku, ar tokios iniciatyvos yra suderinamos su ES konkurencijos teise (5). Šiuo tikslu Komisijos Konkurencijos generalinis direktoratas jau sukūrė specialų tinklalapį (https://ec.europa.eu/competition/antitrust/coronavirus.html) ir specialią e. pašto dėžutę (COMP-COVID-ANTITRUST@ec.europa.eu), kuriais galima naudotis kreipiantis neoficialių gairių dėl konkrečių iniciatyvų. |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Daugelis ES valstybių narių nurodė, kad joms jau stinga arba labai greitai pristigs vaistų, skirtų COVID-19 sergantiems pacientams gydyti (6). Per pastarąsias savaites Komisija gavo kelis įmonių ir verslo asociacijų prašymus pateikti gairių dėl numatomo jų bendradarbiavimo, visų pirma sveikatos sektoriuje ir atsižvelgiant į riziką, kad ligoninėms pristigs svarbių vaistų, skirtų COVID-19 sergantiems pacientams gydyti. |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Šie prašymai yra naudingas bendradarbiavimo, kurio gali prireikti siekiant reaguoti į ekstremaliąsias situacijas, susijusias su dabartiniu COVID-19 protrūkiu, ir jo vertinimo pagal SESV 101 straipsnį toliau nustatytais aspektais pavyzdys. |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Padėti sumažinti paklausos ir pasiūlos atotrūkį gali įvairios priemonės. Tam gali prireikti net labai ir greitai padidinti produktų, kurių reikia, bet kurių pasiūla nepakankama, gamybą. Todėl gali sumažėti kitų produktų gamyba. Taip pat gali reikėti perskirstyti atsargas, o tam reikėtų, kad įmonės sutiktų keistis informacija apie pardavimą ir atsargas ir (arba) tokią informaciją perduoti. Kad padidintų gamybą, įmonėms gali tekti pakeisti kai kurių nebūtinų ir (arba) nestingamų vaistų (ar kitų produktų) gamybos linijas, kad būtų galima pradėti gaminti vaistus (ar kitus produktus), būtinus kovai su protrūkiu. Be to, gamybos apimtis galėtų būti dar labiau ir efektyviau padidinta, jei tam tikroje gamybos vietoje būtų gaminamas tik vienas vaistas (o ne varijuojama tarp skirtingų produktų gamybos, nes reikia daug laiko įrenginiams išvalyti ir kt.) – taip masto ekonomija būtų suderinta su poreikiu išvengti per didelės priklausomybės nuo kokios nors konkrečios gamybos vietos. |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Tai rodo, kad reaguojant į ekstremaliąsias situacijas, susijusias su COVID-19 protrūkiu, gali prireikti skirtingo lygio bendradarbiavimo, o galimų su antimonopolinėmis taisyklėmis susijusių konkurencijos problemų mastas gali būti skirtingas. |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Remdamasi naujausia patirtimi, Komisija supranta, kad bendradarbiavimas sveikatos sektoriuje galėtų apsiriboti pavedimu verslo asociacijai (arba nepriklausomam konsultantui, nepriklausomam paslaugų teikėjui arba viešajai įstaigai), pvz.:






  a. | koordinuoti bendrą žaliavų transportavimą; |
| --- | --- | --- |

(12)

a.

koordinuoti bendrą žaliavų transportavimą;

| b. | padėti nustatyti tuos būtiniausius vaistus, kurių, atsižvelgiant į prognozuojamą gamybą, gali stigti; |
| --- | --- |

b.

padėti nustatyti tuos būtiniausius vaistus, kurių, atsižvelgiant į prognozuojamą gamybą, gali stigti;

| c. | apibendrinti informaciją apie gamybą ir pajėgumus, nesikeičiant atskirų įmonių informacija; |
| --- | --- |

c.

apibendrinti informaciją apie gamybą ir pajėgumus, nesikeičiant atskirų įmonių informacija;

| d. | parengti modelį, pagal kurį būtų galima prognozuoti paklausą valstybės narės lygmeniu ir nustatyti pasiūlos stygių; |
| --- | --- |

d.

parengti modelį, pagal kurį būtų galima prognozuoti paklausą valstybės narės lygmeniu ir nustatyti pasiūlos stygių;

| e. | dalytis apibendrinta informacija apie pasiūlos stygių ir prašyti dalyvaujančių įmonių individualiai ir nesidalijant ta informacija su konkurentais nurodyti, ar jos gali užpildyti pasiūlos atotrūkį nuo paklausos (naudodamos turimas atsargas arba didindamos gamybą). |
| --- | --- |

e.

dalytis apibendrinta informacija apie pasiūlos stygių ir prašyti dalyvaujančių įmonių individualiai ir nesidalijant ta informacija su konkurentais nurodyti, ar jos gali užpildyti pasiūlos atotrūkį nuo paklausos (naudodamos turimas atsargas arba didindamos gamybą).

| (13) | Tokia veikla su antimonopolinėmis taisyklėmis susijusių konkurencijos problemų nekelia, jeigu jai taikomos pakankamos apsaugos priemonės (pvz., konkurentams neteikiama individualizuota įmonių informacija), kaip nurodyta Komisijos nustatytose SESV 101 straipsnio taikymo horizontaliesiems bendradarbiavimo susitarimams gairėse (7). |
| --- | --- |

(13)

| (14) | Siekiant pašalinti kritinį pasiūlos stygių, sveikatos sektoriuje gali prireikti net dar aktyvesnio bendradarbiavimo. Pavyzdžiui, bendradarbiavimą gali tekti išplėsti, kad jis apimtų ir gamybos reorganizavimo koordinavimą siekiant padidinti ir optimizuoti gamybos apimtį taip, kad visos įmonės nesutelktų dėmesio į vieno ar kelių vaistų gamybą, o kitų vaistų ir toliau būtų gaminama nepakankamai, jei toks reorganizavimas leistų gamintojams patenkinti skubiai reikalingų vaistų paklausą visose valstybėse narėse. |
| --- | --- |

(14)

| (15) | Taikant gamybos, atsargų valdymo ir gal net paskirstymo sektoriuje pritaikymo priemones, gali reikėti keistis neskelbtina komercine informacija ir tam tikru mastu koordinuoti, kur ir kokius vaistus gaminti, kad visos įmonės nesutelktų dėmesio į vieno ar kelių vaistų gamybą, o kitų vaistų ir toliau būtų gaminama nepakankamai. Toks įmonių keitimasis informacija ir veiklos koordinavimas įprastomis aplinkybėmis kelia problemų pagal ES konkurencijos taisykles. Vis dėlto dabartinėmis išskirtinėmis aplinkybėmis tokios priemonės pagal ES konkurencijos teisę nekeltų problemų arba, atsižvelgiant į ekstremaliąją situaciją ir laikiną pobūdį, dėl jų Komisijai neatsirastų taisyklių vykdymo užtikrinimo prioriteto, jeigu tokios priemonės būtų: i) sukurtos ir objektyviai būtinos siekiant efektyviausiu būdu faktiškai padidinti gamybos apimtį, kad būtų sumažintas būtiniausių produktų ar paslaugų, pavyzdžiui, skirtų COVID-19 sergantiems pacientams gydyti, pasiūlos stygius arba jo išvengta; ii) laikino pobūdžio (t. y. taikomos tik tol, kol esama stygiaus rizikos arba bet kuriuo atveju per COVID-19 protrūkį) ir iii) neviršijančios to, kas griežtai būtina tikslui, t. y. mažinti pasiūlos stygių arba jo išvengti, pasiekti. Visus tarpusavio informacijos mainus ir susitarimus įmonės turėtų įforminti dokumentais ir paprašius pateikti dokumentus Komisijai. Tai, kad valdžios institucija skatina ir (arba) koordinuoja bendradarbiavimą (arba jis vykdomas pagal jos nustatytą sistemą), taip pat yra svarbus veiksnys, į kurį reikia atsižvelgti darant išvadą, kad toks bendradarbiavimas nekeltų problemų pagal ES konkurencijos teisę arba nebūtų taisyklių vykdymo užtikrinimo prioritetas Komisijai. |
| --- | --- |

(15)

| (16) | Jeigu valdžios institucijos įmonėms pateikia privalomą prašymą laikinai bendradarbiauti reaguojant į kritines situacijas, susijusias su dabartiniu COVID-19 protrūkiu (pvz., siekiant organizuoti gamybą ir pristatymą, kad būtų patenkintas skubus poreikis išlaikyti COVID-19 sergančių pacientų sveikatos priežiūros veikimą), toks bendradarbiavimas leidžiamas. |
| --- | --- |

(16)

3.   Išimtinė procedūra, pagal kurią teikiamos ad hoc gairės dėl konkrečių bendradarbiavimo projektų, kuriais siekiama mažinti būtiniausių produktų ir paslaugų stygių per COVID-19 protrūkį

| (17) | Komisija per Konkurencijos generalinį direktoratą toliau teiks gaires įmonėms ir verslo asociacijoms dėl konkrečių ES aspektą turinčių bendradarbiavimo iniciatyvų, kurias reikia skubiai įgyvendinti siekiant veiksmingai kovoti su COVID-19 protrūkiu, visų pirma tais atvejais, kai vis dar neaišku, ar tokios iniciatyvos suderinamos su ES konkurencijos teise. |
| --- | --- |

(17)

| (18) | Siekdama padidinti su antimonopolinėmis gairėmis susijusį teisinį tikrumą per laikotarpį, kuris atitinka tam tikrų su dabartiniu COVID-19 protrūkiu susijusių situacijų skubumą, Komisija per Konkurencijos generalinį direktoratą yra pasirengusi tokias gaires išimties tvarka ir savo nuožiūra pateikti kaip ad hoc patikinimo raštą. |
| --- | --- |

(18)

4.   Išvada

| (19) | Komisija žino apie išskirtinius iššūkius, su kuriais įmonės susiduria dėl COVID-19 protrūkio, ir apie jų esminį vaidmenį įveikiant tokios krizės padarinius. Komisija skatina konkurenciją stiprinantį bendradarbiavimą, kuriuo siekiama atsakyti į šiuos iššūkius, visų pirma reaguojant į kritines situacijas, susijusias su dabartiniu COVID-19 protrūkiu, ir yra įsipareigojusi teikti antimonopolines gaires ir paramą, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos tinkamai ir greitai įgyvendinti bendradarbiavimą, kurio atsižvelgiant į piliečių interesus reikia krizei įveikti. |
| --- | --- |

(19)

| (20) | Kartu Komisija pabrėžia, kad šiomis išskirtinėmis aplinkybėmis kaip niekad svarbu, kad įmonės ir vartotojai būtų apsaugoti pagal konkurencijos teisę. Todėl ji toliau atidžiai ir aktyviai stebės atitinkamus rinkos pokyčius, kad nustatytų atvejus, kai įmonės, sudarydamos antikonkurencinius susitarimus arba piktnaudžiaudamos dominuojančia padėtimi, naudojasi dabartine situacija ir pažeidžia ES antimonopolinę teisę. Visų pirma Komisija netoleruos elgesio tų įmonių, kurios oportunistiškai siekia pasinaudoti krize kaip priedanga antikonkurenciniams neteisėtiems susitarimams arba piktnaudžiavimui dominuojančia padėtimi (įskaitant dominuojančią padėtį, atsiradusią dėl ypatingų šios krizės aplinkybių), pavyzdžiui, išnaudodamos klientus ir vartotojus (pvz., nustatydamos didesnes nei normalaus konkurencinio lygio kainas) arba apribodamos gamybą taip, kad galiausiai padaroma žala vartotojų interesams (pvz., trukdydamos bandymams plėsti gamybą, siekiant įveikti pasiūlos stygių). Todėl apie bet kokius pastebėtus kartelius ir kitus antimonopolinių taisyklių pažeidimus, įskaitant piktnaudžiavimą dominuojančia padėtimi, Komisija ragina įmones ir piliečius ir toliau pranešti naudojantis įprastomis tam skirtomis priemonėmis (8). |
| --- | --- |

(20)

| (21) | Atsižvelgdama į COVID-19 protrūkio poveikį, reikalaujantį nedelsiant imtis veiksmų, Komisija šį komunikatą taikys nuo balandžio 8 d. Priklausomai nuo COVID-19 protrūkio raidos, Komisija komunikatą gali peržiūrėti. Komunikatas taikomas tol, kol Komisija jį atšaukia (kai ji mano, kad išskirtinių aplinkybių nebėra). |
| --- | --- |

(21)

---

(1)  Kiti veiksniai, dėl kurių didėja stygius, yra masinis prevencinis atsargų kaupimas visoje platinimo grandinėje, gamyklų uždarymas dėl karantino ar izoliavimo priemonių taikymo, logistikos problemos dėl sienų uždarymo, eksporto draudimai, karantinas trečiosiose šalyse, tiekiančiose prekes ES.

(2)  Jei nenurodyta kitaip, nuorodos į vaistus šiame komunikate taip pat apima medicinos reikmenis.

(3)  2002 m. gruodžio 16 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1/2003 dėl konkurencijos taisyklių, nustatytų Sutarties 81 ir 82 straipsniuose, įgyvendinimo (OL L 1, 2003 1 4, p. 1).

(4)  Komisija paskelbė keletą gairių rinkinių, kurie gali padėti įmonėms įvertinti savo verslo susitarimų suderinamumą su ES konkurencijos teise, visų pirma žr. Komisijos pranešimą „Sutarties 81 straipsnio 3 dalies taikymo gairės“ (OL C 101, 2004 4 27, p. 97) (101 straipsnio 3 dalies taikymo gaires), Komisijos komunikatą „Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 101 straipsnio taikymo horizontaliesiems bendradarbiavimo susitarimams gairės“ (OL C 11, 2011 1 14, p. 1) (Horizontaliąsias gaires) ir Komisijos pranešimą „Vertikaliųjų apribojimų gairės“ (OL C 130, 2010 5 19, p. 1) (Vertikaliąsias gaires). Taip pat žr. 2010 m. gruodžio 14 d. Komisijos reglamentą (ES) Nr. 1217/2010 dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 101 straipsnio 3 dalies taikymo tam tikrų rūšių mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros susitarimams (OL L 335, 2010 12 18, p. 36) (MTTP bendrosios išimties reglamentą), 2010 m. gruodžio 14 d. Komisijos reglamentą (ES) Nr. 1218/2010 dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 101 straipsnio 3 dalies taikymo tam tikrų rūšių specializacijos susitarimams (OL L 335, 2010 12 18, p. 43) (Specializacijos bendrosios išimties reglamentą), 2014 m. kovo 21 d. Komisijos reglamentą (ES) Nr. 316/2014 dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 101 straipsnio 3 dalies taikymo technologijų perdavimo susitarimų kategorijoms (OL L 93, 2014 3 28, p. 17) (Technologijų perdavimo bendrosios išimties reglamentą), 2010 m. balandžio 20 d. Komisijos reglamentą (ES) Nr. 330/2010 dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 101 straipsnio 3 dalies taikymo vertikaliųjų susitarimų ir suderintų veiksmų rūšims (OL L 102, 2010 4 23, p. 1) (Vertikaliųjų susitarimų bendrosios išimties reglamentą).

(5)  Taip pat žr. paskelbtą bendrą Europos Komisijos, ELPA priežiūros institucijos ir nacionalinių konkurencijos institucijų, kurios kartu sudaro Europos konkurencijos tinklą, pareiškimą dėl antimonopolinių taisyklių taikymo per COVID-19 krizę (https://ec.europa.eu/competition/ecn/202003_joint-statement_ecn_corona-crisis.pdf).

(6)  Taip pat žr. 2020 m. balandžio 8 d. Komisijos priimtas Optimalaus ir racionalaus vaistų tiekimo, siekiant išvengti jų stygiaus COVID-19 protrūkio metu, gaires.

(7)  Komisijos komunikatas „Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 101 straipsnio taikymo horizontaliesiems bendradarbiavimo susitarimams gairės“ (OL C 11, 2011 1 14, p. 1).

(8)  Be įprastų būdų susisiekti su Europos Komisija arba pateikti skundą dėl antimonopolinių taisyklių pažeidimo (https://ec.europa.eu/competition/contacts/electronic_documents_en.html), padėti kovoti su karteliais ir kitais antikonkurenciniais veiksmais asmenys gali naudodamiesi Komisijos anoniminio informavimo apie pažeidimus priemone (https://ec.europa.eu/competition/cartels/whistleblower/index.html). Šiuo išskirtiniu laikotarpiu taip pat visapusiškai taikoma Komisijos atleidimo nuo baudų arba jų sumažinimo programa, pagal kurią įmonės gali pranešti apie savo dalyvavimą kartelyje mainais į joms skirtos baudos sumažinimą (https://ec.europa.eu/competition/cartels/leniency/leniency.html).

---