# Úřední věstník C 47/2020

| | ISSN 1977-0863 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 47 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Ročník 6311. února 2020 |

ISSN 1977-0863

Úřední věstník

Evropské unie

C 47

České vydání

Informace a oznámení

Ročník 6311. února 2020

---

| Obsah | Strana |
| --- | --- |
| | I   Usnesení, doporučení a stanoviska |
| | USNESENÍ |
| | Evropský hospodářský a sociální výbor |
| 2020/C 47/01 | Usnesení k příspěveku Evropského hospodářského a sociálního výboru k pracovnímu programu Komise na rok 2020 a poté | 1 |
| 2020/C 47/02 | Usnesení k zahájení přístupových jednání se Severní Makedonií a Albánií – EU by měla chránit svou důvěryhodnost a své geostrategické zájmy | 15 |
| | STANOVISKA |
| | Evropský hospodářský a sociální výbor |
| 2020/C 47/03 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Technologie blockchain a jednotný trh EU – další postup  (stanovisko z vlastní iniciativy) | 17 |
| 2020/C 47/04 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Zajištění inkluzivního přechodu k digitalizovanému železničnímu sektoru  (stanovisko z vlastní iniciativy) | 23 |
| 2020/C 47/05 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Při provádění Agendy pro udržitelný rozvoj 2030 nesmí být nikdo opomenut  (stanovisko z vlastní iniciativy) | 30 |
| 2020/C 47/06 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Úloha politiky EU v oblasti obchodu a investic při zvyšování hospodářské výkonnosti EU  (stanovisko z vlastní iniciativy) | 38 |
| 2020/C 47/07 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Konstruktivnější úloha občanské společnosti při provádění právních předpisů v oblasti životního prostředí (průzkumné stanovisko) | 50 |
| 2020/C 47/08 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Modrá bioekonomika (průzkumné stanovisko) | 58 |

Obsah

Strana

I   Usnesení, doporučení a stanoviska

USNESENÍ

Evropský hospodářský a sociální výbor

2020/C 47/01

Usnesení k příspěveku Evropského hospodářského a sociálního výboru k pracovnímu programu Komise na rok 2020 a poté

1

2020/C 47/02

Usnesení k zahájení přístupových jednání se Severní Makedonií a Albánií – EU by měla chránit svou důvěryhodnost a své geostrategické zájmy

15

STANOVISKA

Evropský hospodářský a sociální výbor

2020/C 47/03

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Technologie blockchain a jednotný trh EU – další postup  (stanovisko z vlastní iniciativy)

17

2020/C 47/04

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Zajištění inkluzivního přechodu k digitalizovanému železničnímu sektoru  (stanovisko z vlastní iniciativy)

23

2020/C 47/05

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Při provádění Agendy pro udržitelný rozvoj 2030 nesmí být nikdo opomenut  (stanovisko z vlastní iniciativy)

30

2020/C 47/06

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Úloha politiky EU v oblasti obchodu a investic při zvyšování hospodářské výkonnosti EU  (stanovisko z vlastní iniciativy)

38

2020/C 47/07

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Konstruktivnější úloha občanské společnosti při provádění právních předpisů v oblasti životního prostředí (průzkumné stanovisko)

50

2020/C 47/08

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Modrá bioekonomika (průzkumné stanovisko)

58

---

| | III   Přípravné akty |
| --- | --- |
| | Evropský hospodářský a sociální výbor |
| 2020/C 47/09 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Budování důvěry v umělou inteligenci zaměřenou na člověka  [COM(2019) 168 final] | 64 |
| 2020/C 47/10 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k  návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o strategickém programu inovací Evropského inovačního a technologického institutu (EIT) na období 2021–2027: Podpora talentu a kapacity pro inovace v Evropě  [COM(2019) 330 final – 2019/00152 (COD)]  a  návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o Evropském inovačním a technologickém institutu (přepracované znění)  [COM(2019) 331 final – 2019/00151 (COD)] | 69 |
| 2020/C 47/11 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Rady, kterou se mění směrnice 2006/112/ES o společném systému daně z přidané hodnoty a směrnice 2008/118/ES o obecné úpravě spotřebních daní, pokud jde o obranné úsilí v rámci Unie  [COM(2019) 192 final – 2019/0096 (CNS)] | 76 |
| 2020/C 47/12 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke zprávě Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Režimy občanství pro investory a režimy pobytu pro investory v Evropské unii  [COM(2019)12 final] | 81 |
| 2020/C 47/13 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke zprávě Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Pokrok při provádění strategie EU v oblasti lesnictví Nová strategie v oblasti lesnictví: pro lesy a odvětví založená na lesnictví [COM(2018) 811 final] | 87 |
| 2020/C 47/14 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke zprávě Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o provádění akčního plánu pro oběhové hospodářství [COM(2019) 190 final] | 92 |
| 2020/C 47/15 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Společně při dosahování cílů energetické unie a opatření v oblasti klimatu – vytvoření základů pro úspěšný přechod na čistou energii  [COM(2019) 285 final] | 98 |
| 2020/C 47/16 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o změně rozhodnutí č. 573/2014/EU o posílení spolupráce mezi veřejnými službami zaměstnanosti (VSZ)  [COM(2019) 620 final] | 105 |
| 2020/C 47/17 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Hospodářská politika eurozóny 2019 (dodatkové stanovisko)  [COM(2018) 759 final] | 106 |
| 2020/C 47/18 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Roční analýza růstu na rok 2019 (dodatkové stanovisko) [COM(2018) 770 final] | 113 |

III   Přípravné akty

Evropský hospodářský a sociální výbor

2020/C 47/09

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Budování důvěry v umělou inteligenci zaměřenou na člověka  [COM(2019) 168 final]

64

2020/C 47/10

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k  návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o strategickém programu inovací Evropského inovačního a technologického institutu (EIT) na období 2021–2027: Podpora talentu a kapacity pro inovace v Evropě  [COM(2019) 330 final – 2019/00152 (COD)]  a  návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o Evropském inovačním a technologickém institutu (přepracované znění)  [COM(2019) 331 final – 2019/00151 (COD)]

69

2020/C 47/11

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Rady, kterou se mění směrnice 2006/112/ES o společném systému daně z přidané hodnoty a směrnice 2008/118/ES o obecné úpravě spotřebních daní, pokud jde o obranné úsilí v rámci Unie  [COM(2019) 192 final – 2019/0096 (CNS)]

76

2020/C 47/12

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke zprávě Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Režimy občanství pro investory a režimy pobytu pro investory v Evropské unii  [COM(2019)12 final]

81

2020/C 47/13

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke zprávě Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Pokrok při provádění strategie EU v oblasti lesnictví Nová strategie v oblasti lesnictví: pro lesy a odvětví založená na lesnictví [COM(2018) 811 final]

87

2020/C 47/14

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke zprávě Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o provádění akčního plánu pro oběhové hospodářství [COM(2019) 190 final]

92

2020/C 47/15

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Společně při dosahování cílů energetické unie a opatření v oblasti klimatu – vytvoření základů pro úspěšný přechod na čistou energii  [COM(2019) 285 final]

98

2020/C 47/16

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o změně rozhodnutí č. 573/2014/EU o posílení spolupráce mezi veřejnými službami zaměstnanosti (VSZ)  [COM(2019) 620 final]

105

2020/C 47/17

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Hospodářská politika eurozóny 2019 (dodatkové stanovisko)  [COM(2018) 759 final]

106

2020/C 47/18

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Roční analýza růstu na rok 2019 (dodatkové stanovisko) [COM(2018) 770 final]

113

---

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

I Usnesení, doporučení a stanoviska

USNESENÍ

Evropský hospodářský a sociální výbor

| 11.2.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 47/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 47/1

---

Usnesení k příspěveku Evropského hospodářského a sociálního výboru k pracovnímu programu Komise na rok 2020 a poté

(2020/C 47/01)

Na plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 30. a 31. října 2019 (jednání dne 30. října), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující usnesení 170 hlasy pro, 5 hlasů bylo proti a 9 členů se zdrželo hlasování.

1.   Úvod

| 1.1. | Obecně existují čtyři hlavní trendy, které musí být středobodem politických priorit nového politického volebního období: digitalizace, změna klimatu a úbytek biologické rozmanitosti, demografie a globalizace. Tyto hlavní trendy mění způsob, jakým žijeme a pracujeme, a nabízejí nejen obrovské příležitosti, ale přinášejí i nové problémy (1). Hlavní otázkou je však rozsah a rychlost změny. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EU a její členské státy jsou pevně odhodlány provádět Agendu OSN pro udržitelný rozvoj 2030 a Pařížskou dohodu (2) a celosvětově prosazovat jejich provádění prostřednictvím celé řady vnějších činností. Kromě toho EU a 20 členských států podepsaly v prosinci 2018 v rámci COP24 Slezské prohlášení o solidaritě a spravedlivém přechodu (3). Zdůraznily v něm, že pro získání sociálního konsenzu ohledně změn, k nimž dochází, je důležité zvážit sociální aspekt přechodu k nízkouhlíkovému hospodářství. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Klíčovým nástrojem evropské integrace je i nadále jednotný trh. Evropě by prospělo jeho oživení, díky němuž by byla udržitelnější a soudržnější. Příležitosti nabízí kupříkladu jednotný digitální trh a je třeba jej rozvíjet, aby byla zajištěna konkurenceschopnost EU, a to vytvořením příznivého prostředí pro nové formy podniků, které se na tomto trhu objevují. EU musí rovněž zajistit, aby tyto nové formy podniků byly udržitelné a aby se rozšířily a zůstaly v Evropě. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Musíme jednat současně na všech úrovních a vytvořit dynamický postup pro řešení naléhavých hospodářských, sociálních a environmentálních výzev. EHSV se domnívá, že udržitelný rozvoj musí tedy být středobodem evropské budoucnosti (4) a vyzývá k vytvoření zastřešující unijní strategie pro udržitelnost do roku 2050 s cílem provádět Agendu OSN pro udržitelný rozvoj 2030 (5). Tato změna paradigmatu vyžaduje změny v oblasti: a) správy, tj. k rychlejšímu řešení naléhavých problémů a k řešení složitých otázek jsou zapotřebí specializované řídicí mechanismy, jejichž úkolem by bylo propojení na úrovni EU a členských států, nikoli nahrazování činností jednoho z nich, b) začlenění cílů udržitelného rozvoje do procesu hospodářského a sociálního monitorování a sestavování rozpočtu EU. V tomto ohledu by evropský semestr mohl mít k dispozici nové, vylepšené, měřitelné a vzájemně se doplňující sociální, hospodářské a environmentální ukazatele, které by monitorovaly a zaznamenávaly všechny aspekty a zásady evropského pilíře sociálních práv, jakož i 17 cílů udržitelného rozvoje. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Pokud jde o sociální rozměr, může být EU ve srovnání s jinými částmi světa hrdá na svůj sociální model. Sociální úspěchy a pokrok v Evropě však nelze považovat za samozřejmost. V roce 2017 potvrdila EU svůj závazek prosazovat evropský pilíř sociálních práv. Provádění evropského pilíře sociálních práv a další postup jsou klíčem k dosažení soudržné a vzájemně se posilující tvorby politiky EU a členských států, která by vedla k obnovenému konsensu ohledně udržitelné hospodářské a sociální strategie s cílem naplnit slibované úsilí o vyvážený hospodářský růst a sociální pokrok vedoucí k většímu blahobytu vlastních občanů (6). |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EU musí zlepšovat své politiky a činnosti tak, aby kromě zaručení toho, že všechny osoby potýkající se s kombinovanou diskriminací měly ve společnosti rovné příležitosti, zajistila i rovnost žen a mužů a další druhy rovnosti. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Aby bylo možné dostát novým i stávajícím sociálním, hospodářským a environmentálním prioritám, EHSV požaduje ambiciózní a lépe cílený rozpočet EU, který bude odrážet snahu reagovat na problémy EU, které by mohly být proměněny v příležitosti, nabízející EU nový směr. EHSV proto požaduje kontrolu účelnosti víceletého finančního rámce (VFR). |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Strukturované a soustavné zapojení občanské společnosti a občanský dialog plní ústřední úlohu v podpoře udržitelnosti ve všech jejích aspektech, hospodářském, sociálním i environmentálním, a měl by být stanoven jasný mandát pro zapojení občanské společnosti do rozvoje, provádění a monitorování strategie. EHSV vítá nový impuls pro evropskou demokracii, který přinesla nově zvolená předsedkyně Komise Ursula von der Leyen, a je připraven plně se zapojit do navrhované konference o budoucnosti Evropy. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Sociální dialog musí hrát i nadále klíčovou úlohu při navrhování a provádění politik a opatření na trhu práce, které účinně pomáhají podnikům a pracovníkům. Vzhledem k zásadním problémům souvisejícím se spravedlivým přechodem k zelené ekonomice a udržitelnému růstu je zapojení sociálních partnerů důležité k tomu, aby bylo možné zohlednit relevantní informace a dosáhnout konsensu ohledně opatření. Sociální dialog a kolektivní vyjednávání jsou předpoklady pro spravedlivou transformaci, lepší pracovní místa a důstojný příjem a pro boj proti sociálnímu dumpingu. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV podporuje spravedlivé zdanění a boj proti podvodům, daňovým únikům, praní peněz a finanční praxi daňových rájů. Společným cílem orgánů EU, vlád a podniků musí být spolupráce s cílem zavést účinné mechanismy, jako jsou obě směrnice proti vyhýbání se daňovým povinnostem. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Pracovní program Komise na rok 2020 a navrhované priority a činnosti budou tedy vyžadovat, aby byly upraveny cíle, postoje a pracovní metody Komise. Všechny její vnitřní i vnější politiky musí být soudržné a v souladu s cíli udržitelného rozvoje, aby tak byly náležitě zohledněny zásady účinnosti, subsidiarity, proporcionality a udržitelnosti. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EHSV při vytváření konkrétních návrhů pracovního programu Komise na rok 2020 zohlednil politické směry pro příští Evropskou komisi na období 2019–2024, které představila nově zvolená předsedkyně Komise v červenci 2019 (7). |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Nová podoba Komise, která byla představena dne 10. září, odráží priority a ambice uvedené v těchto politických směrech a její složení se zaměřuje na potřebu řešit změny v oblasti klimatu, technologií a demografie, které přetvářejí náš způsob života a práce. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Budování naší hospodářské základny: evropský model pro budoucnost – podpora setrvalého, inkluzivního a udržitelného ekonomického rozvoje, oživeného jednotného trhu, plné a produktivní zaměstnanosti a důstojných pracovních míst pro všechny

| 2.1. | Existuje zřejmá potřeba nové evropské ekonomické strategie – pozitivního obrazu budoucího vývoje ekonomiky EU v rámci okolního světa, který by pomohl zvýšit odolnost EU vůči ekonomickým otřesům i podpořit udržitelnost (ekonomickou, sociální a environmentální) jejího ekonomického modelu, a navrátit tak všem Evropanům důvěru, stabilitu a sdílenou prosperitu. Tato strategie by se mohla na základě pokroku, jehož bylo dosaženo v minulých letech, stát východiskem pro další ekonomickou, daňovou, finanční, sociální a politickou integraci, která je nutná pro dosažení cílů evropského jednotného trhu a hospodářské a měnové unie, jak je stanoveno v článku 3 SEU. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | EU může být založena pouze na zdravé ekonomické strategii, která se pevně opírá o sociální a environmentální udržitelnost. Environmentální rozměr strategie musí zajistit, aby byly dodržovány „limity naší planety“a aby nebyly nadměrně využívány přírodní zdroje, aby bylo i nadále možné z těchto zdrojů dlouhodobě a udržitelným způsobem těžit a aby byla účinně chráněna biologická rozmanitost (8). Podnikání umožňuje společenský a environmentální rozvoj a rovněž udržitelnou konkurenceschopnost. Evropské společnosti, spolu s pracovníky a zainteresovanými stranami, jsou připraveny plnit svou úlohu a dostát svým povinnostem. Evropa potřebuje podnikatelské prostředí, které pomůže připravit se na budoucnost, jejíž nedílnou součástí jsou sociální a environmentální aspekty, a které uzpůsobuje a podporuje podmínky pro podnikání, aby podniky mohly účinně a udržitelně růst, a tak vytvářet bohatství, které bude následně přerozděleno. To může mít rovněž podobu více kvalitních pracovních míst, lepších pracovních příležitostí a vymahatelných práv. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Jádro evropské integrace představuje jednotný trh se všemi svými hospodářskými, společenskými a environmentálními rozměry, který významně přispívá k evropskému sociálně tržnímu hospodářství. Musí však být plně dokončen, oživen a aktualizován, aby se proměnil v jednotný digitální trh. Je třeba se zaměřit na vytváření příznivých podmínek pro rozvoj různých forem podnikání (včetně nových hospodářských modelů), digitalizace a inovací a přeshraničních příležitostí. Jeho fungování by mělo být posíleno a měl by být zaručen plný závazek k jeho další integraci. Jednotný trh by proto měl být schopen přinášet udržitelný hospodářský rozvoj a inovace, přitahovat investice, pomáhat podnikatelům a podporovat udržitelnou konkurenceschopnost podniků na globalizovaných trzích. Je ovšem také důležité přiznat, že pozitivní dopad jednotného trhu není rovnoměrný a že ne všichni občané jsou v takovém postavení, aby mohli z jeho bohatství těžit (9). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Pokud jde o makroekonomický výhled, stále panuje nejistota. Očekávaný odchod Spojeného království z Evropské unie a globální napětí mezi Spojenými státy a Čínou budou i v blízké budoucnosti nadále výrazně ohrožovat hospodářský rozvoj a zaměstnanost. Podle letní hospodářské prognózy Evropské komise bylo zaznamenáno, že navzdory nízké souhrnné míře nezaměstnanosti, která byla registrována v posledních dvou desetiletích, nedosáhlo několik zemí úrovně zaměstnanosti před krizí. Očekávaný růst HDP je v EU tento rok pouhých 1,4 % a v eurozóně 1,2 % (10). EHSV se obává, že rizika nepříznivého hospodářského vývoje v eurozóně by se v poměrně blízké budoucnosti mohla snadno rozvinout do další sociálně-ekonomické krize, jež by představovala značné problémy pro přizpůsobení, (11) Aby se zabránilo riziku nové recese, je zapotřebí expanzivní rozpočtové orientace (pozitivní orientace fiskální politiky), která by doprovázela měnovou politiku vycházející z podobného přístupu. Rozšiřování rozpočtu musí být obzvláště výrazné v členských státech, které ve své platební bilanci vykazují značné přebytky a stabilní nebo přebytkovou fiskální rovnováhu. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Růst HDP neodráží blahobyt většiny občanů, zhoršování životního prostředí, ani vyčerpávání přírodních zdrojů. Je proto třeba vytvářet opatření pro společenský blahobyt a udržitelnost s vhodnějším souborem ukazatelů, které budou odrážet skutečný rozsah dlouhodobého hospodářského dopadu. Výhradní odkazování na HDP bude vytvářet politiky, které zohlední pouze jejich ekonomický dopad. Je proto nezbytné, aby se rozšířil referenční rámec tím, že se zahrnou sociální a environmentální ukazatele s cílem navrhnout skutečně udržitelné reformy. Je nutné, aby tyto ukazatele byly rovněž v souladu s cíli udržitelného rozvoje OSN (12). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Značně znepokojující jsou sociální rozdíly v rámci jednotlivých členských států a mezi nimi a v rámci regionů a územní nerovnováha mezi venkovskými a městskými oblastmi. Podíváme-li se na bohatství, i tady je zřejmá značná nerovnost. V této souvislosti EHSV vítá prioritní téma finského předsednictví Rady, jímž je „ekonomika blahobytu“, a souhlasí s tím, že zmírnění nerovností a rozdílů musí být politickou prioritou. Souhlasí rovněž s tím, že koncept ekonomiky blahobytu musí být začleněn do budoucích politik EU a zaslouží si, aby dostal v rozhodování o otázkách udržitelnosti a hospodářství větší prostor. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | EU čelí rychle se měnící geopolitické a hospodářské situaci, rostoucí sociální a společenské polarizaci, posilující úloze digitalizace a technologií ve všech aspektech života, jakož i změně klimatu a dalším problémům v oblasti životního prostředí. Průmyslová transformace EU má pro řešení těchto problémů zásadní význam a musí plně zohledňovat celosvětové cíle udržitelného rozvoje, které jsou klíčovým globálním rámcem pro spravedlivý a udržitelný hospodářský rozvoj. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | V této souvislosti by měla být věnována větší pozornost sociálním otázkám a otázkám zaměstnanosti mladých lidí, zejména pokud jde o diskusi o budoucnosti práce. Sem patří mimo jiné digitalizace, práce prostřednictvím platforem, roztříštění pracovního trhu a využívání příležitostného zaměstnání, které se dotýkají především mladých lidí. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Důsledky demografické změny budou základní příčinou některých z nejlépe předvídatelných problémů, s nimiž se Evropská unie a její členské státy budou ve střednědobém horizontu potýkat. Demografický vývoj ukazuje, že Evropa bude muset zlepšit pracovní zapojení žen, mladých a starších pracovníků, osob se zdravotním postižením a migrantů. Je zapotřebí dynamičtějších, účinnějších a účelnějších politik trhu práce, aby bylo možné využít jejich talentu, dovedností a podnikatelského potenciálu a zajistit kvalitní pracovní místa. Součástí této rovnice by měly být odpovídající systémy sociální ochrany, jakož i jistota rychlého přechodu z nezaměstnanosti ke stabilním pracovním smlouvám a podmínkám. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | S řešením těchto společných problémů mohou pomoci investice do lidí a sociální udržitelnosti. Zlepšení institucí trhu práce (tj. aktivní politiky trhu práce, účinnější úloha veřejných služeb zaměstnanosti (13)) by v zásadě měla vést k lepším hospodářským a sociálním podmínkám pro více Evropanů. EHSV mimo jiné požaduje – v zájmu řešení výše uvedených problémů – efektivnější, účinnější a udržitelnější systémy sociální ochrany. V tomto ohledu existuje prostor pro účinnější politická opatření ze strany Evropské unie a jejích členských států. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Tato opatření by se mohla zaměřit na závazek provádět pilíř sociálních práv. Tento závazek, jak je stanoven v interinstitucionálním vyhlášení, je založen mimo jiné na zásadách udržitelného růstu a podpory hospodářského a sociálního pokroku, jakož i na soudržnosti a konvergenci, rozmanitosti vnitrostátních systémů a klíčové úloze sociálních partnerů (14). |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | EU musí být navíc průkopníkem, co se týče provádění cílů udržitelného rozvoje OSN, přičemž uznává, že za prvé jsou domácí zdroje v první řadě vytvářeny hospodářským růstem, který je podporován příznivým prostředím na všech úrovních, a za druhé, že hlavními hnacími silami rozvoje jsou soukromá podnikatelská činnost, zkušenosti a kreativita zaměstnanců, investice a inovace (15). |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Sociální dialog se ukázal být nepostradatelným nástrojem ke zlepšení tvorby politik a právních předpisů EU, k předjímání právních předpisů nebo k hledání jejich alternativy a k posílení jejich společenské legitimity. Sociální dialog může být rovněž nástrojem pro provádění programu udržitelného rozvoje. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Během finanční a hospodářské krize hrála stabilizační úlohu ECB. EHSV doporučuje, aby byla zakotvena úloha ECB jako věřitele poslední instance. Přesto se i nadále setkáváme se znepokojujícími ekonomickými jevy, jako je nízká úroveň investic, a to i přes relativně expanzivní měnovou politiku, nebo skutečnost, že banky ukládají u ECB peněžní prostředky, i když jsou vystaveny negativním úrokovým sazbám. Vzhledem k tomu, že nemůžeme vyloučit další finanční nebo hospodářské krize, musí nadcházející Komise zavést opatření, která by snížila zranitelnost a zvýšila odolnost ekonomiky EU. Aby se zabránilo budoucím krizím, musí nadcházející Komise dále zavést opatření za účelem stabilizace finančních trhů a zejména posílení poptávkové strany ekonomiky. Přísné uplatňování fiskálních pravidel oslabuje hospodářský rozvoj, a to zejména v současné nejednoznačné situaci. EHSV opětovně doporučuje uplatňování zlatého pravidla (16). |
| --- | --- |

2.14.

Návrhy:

| — | V Agendě OSN pro udržitelný rozvoj 2030 je uvedeno 17 cílů udržitelného rozvoje, které se EU zavázala splnit do roku 2030. EHSV vyzývá k vytvoření zastřešující unijní strategie pro udržitelnost do roku 2050 s cílem provádět Agendu pro udržitelný rozvoj 2030, již bude zaručovat ambiciózní rozpočet EU, a domnívá se, že k tomu přispěje provádění evropského pilíře sociálních práv: (17)







  — | Nová evropská strategie pro jednotný trh a průmyslovou politiku zaměřená na vytvoření udržitelného sociálně tržního hospodářského modelu musí zajistit vedoucí pozici Evropy v oblasti technologií, inovací a udržitelnosti, a to prostřednictvím: |
| --- | --- | --- |

—

V Agendě OSN pro udržitelný rozvoj 2030 je uvedeno 17 cílů udržitelného rozvoje, které se EU zavázala splnit do roku 2030. EHSV vyzývá k vytvoření zastřešující unijní strategie pro udržitelnost do roku 2050 s cílem provádět Agendu pro udržitelný rozvoj 2030, již bude zaručovat ambiciózní rozpočet EU, a domnívá se, že k tomu přispěje provádění evropského pilíře sociálních práv: (17)

—

Nová evropská strategie pro jednotný trh a průmyslovou politiku zaměřená na vytvoření udržitelného sociálně tržního hospodářského modelu musí zajistit vedoucí pozici Evropy v oblasti technologií, inovací a udržitelnosti, a to prostřednictvím:

| — | oživení, reformy a dokončení jednotného trhu prostřednictvím přezkumu důležitých směrnic s cílem zajistit příznivé podmínky pro podniky, malé a střední podniky a různé druhy podniků (jako jsou nové hospodářské modely a sociální ekonomika), jakož i pro inovace a rozvoj dovedností. To zahrnuje přezkum režimů mobility a dalších přeshraničních příležitostí, a zejména jednotný trh služeb, |
| --- | --- |

—

oživení, reformy a dokončení jednotného trhu prostřednictvím přezkumu důležitých směrnic s cílem zajistit příznivé podmínky pro podniky, malé a střední podniky a různé druhy podniků (jako jsou nové hospodářské modely a sociální ekonomika), jakož i pro inovace a rozvoj dovedností. To zahrnuje přezkum režimů mobility a dalších přeshraničních příležitostí, a zejména jednotný trh služeb,

| — | s ohledem na rostoucí úlohu sociální ekonomiky při podpoře udržitelného hospodářského rozvoje podporujícího začlenění i sociálního rozměru EU se EHSV domnívá, že důležitým cílem, jejž je třeba začlenit do pracovního programu Komise, je příznivé prostředí pro sociální ekonomiku, které bude odpovídajícím způsobem financováno z prostředků EU, (18) |
| --- | --- |

—

s ohledem na rostoucí úlohu sociální ekonomiky při podpoře udržitelného hospodářského rozvoje podporujícího začlenění i sociálního rozměru EU se EHSV domnívá, že důležitým cílem, jejž je třeba začlenit do pracovního programu Komise, je příznivé prostředí pro sociální ekonomiku, které bude odpovídajícím způsobem financováno z prostředků EU, (18)

| — | vytvoření rámcových podmínek pro skutečnou digitální transformaci a jednotný digitální trh s cílem znovu nastolit celosvětovou udržitelnou konkurenceschopnost, zajistit udržitelný růst a zaměstnanost a zároveň rozvíjet evropskou vizi v oblastech, jako je rozvoj etické umělé inteligence a robotiky. Aby se Evropa stala nejdynamičtějším digitálním regionem světa, musí projít všeobsahující změnou, která zohlední příležitosti umožněné novými technologiemi, jež přetvářejí společnost, jako je technologie blockchain, celosvětový charakter digitálního hospodářství a začlenění podniků do globálních hodnotových řetězců (19), aby zajistila příznivé prostředí pro inovace a podnikání, které umožní vytvořit vysoce kvalitní produktivní pracovní místa s dobrým finančním ohodnocením, jež budou šetrná k životnímu prostředí, a zároveň nastartovala reálnou ekonomiku, z níž budou těžit všichni (20). Zvláštní pozornost by měla být věnována získávání digitálních dovedností v souvislosti s další podporou oborů STEM a učňovského vzdělávání. Vzdělávací systémy by měly být v případě potřeby reformovány tak, aby byly vhodné pro daný účel v digitální oblasti, a měly by být zlepšeny investice do vzdělávacích systémů, (21) |
| --- | --- |

—

vytvoření rámcových podmínek pro skutečnou digitální transformaci a jednotný digitální trh s cílem znovu nastolit celosvětovou udržitelnou konkurenceschopnost, zajistit udržitelný růst a zaměstnanost a zároveň rozvíjet evropskou vizi v oblastech, jako je rozvoj etické umělé inteligence a robotiky. Aby se Evropa stala nejdynamičtějším digitálním regionem světa, musí projít všeobsahující změnou, která zohlední příležitosti umožněné novými technologiemi, jež přetvářejí společnost, jako je technologie blockchain, celosvětový charakter digitálního hospodářství a začlenění podniků do globálních hodnotových řetězců (19), aby zajistila příznivé prostředí pro inovace a podnikání, které umožní vytvořit vysoce kvalitní produktivní pracovní místa s dobrým finančním ohodnocením, jež budou šetrná k životnímu prostředí, a zároveň nastartovala reálnou ekonomiku, z níž budou těžit všichni (20). Zvláštní pozornost by měla být věnována získávání digitálních dovedností v souvislosti s další podporou oborů STEM a učňovského vzdělávání. Vzdělávací systémy by měly být v případě potřeby reformovány tak, aby byly vhodné pro daný účel v digitální oblasti, a měly by být zlepšeny investice do vzdělávacích systémů, (21)

| — | další podpory transformace evropského trhu práce a zároveň zajištění jeho řádného fungování, spravedlnosti a bezpečnosti (22). EHSV doporučuje přijmout opatření k zajištění toho, aby všichni pracovníci v EU, včetně těch, kteří využívají nových forem práce, byli ve všech aspektech souvisejících s jejich zaměstnáním chráněni právními předpisy upravujícími ochranu zdraví a bezpečnost při práci (23)
  a mohli využívat nejlepší technologie pro zlepšení bezpečnosti a ochrany zdraví na pracovišti a prevenci nehod, a to s náležitým ohledem na možný dopad na soukromí a kontrolu výkonnosti (24), |
| --- | --- |

—

další podpory transformace evropského trhu práce a zároveň zajištění jeho řádného fungování, spravedlnosti a bezpečnosti (22). EHSV doporučuje přijmout opatření k zajištění toho, aby všichni pracovníci v EU, včetně těch, kteří využívají nových forem práce, byli ve všech aspektech souvisejících s jejich zaměstnáním chráněni právními předpisy upravujícími ochranu zdraví a bezpečnost při práci (23)
  a mohli využívat nejlepší technologie pro zlepšení bezpečnosti a ochrany zdraví na pracovišti a prevenci nehod, a to s náležitým ohledem na možný dopad na soukromí a kontrolu výkonnosti (24),

| — | zajištění práva na celoživotní vzdělávání pro všechny občany, které by mělo být součástí agendy EU, přičemž zvláštní pozornost by měla být věnována získávání digitálních dovedností. Je třeba dále rozvíjet vnitrostátní systémy vzdělávání, odborné přípravy a učňovského vzdělávání se zaměřením na oblasti přírodních věd, technologie, inženýrství a matematiky (STEM) a duální systémy. To povede k lepšímu sladění s potřebami trhu práce a k tomu, že lidé budou získávat nové dovednosti, budou se rekvalifikovat a zvyšovat svou kvalifikaci, aby byli schopni zvládat dopady digitální revoluce, změny klimatu a společenského a demografického vývoje, (25) |
| --- | --- |

—

zajištění práva na celoživotní vzdělávání pro všechny občany, které by mělo být součástí agendy EU, přičemž zvláštní pozornost by měla být věnována získávání digitálních dovedností. Je třeba dále rozvíjet vnitrostátní systémy vzdělávání, odborné přípravy a učňovského vzdělávání se zaměřením na oblasti přírodních věd, technologie, inženýrství a matematiky (STEM) a duální systémy. To povede k lepšímu sladění s potřebami trhu práce a k tomu, že lidé budou získávat nové dovednosti, budou se rekvalifikovat a zvyšovat svou kvalifikaci, aby byli schopni zvládat dopady digitální revoluce, změny klimatu a společenského a demografického vývoje, (25)

| — | navržení soudržné kombinace makroekonomických, průmyslových a odvětvových politik a politik zaměstnanosti s cílem zajistit ekologizaci evropského hospodářství (26). Účelem je zlepšit fungování celého dodavatelského řetězce a vytvořit v rámci celého řetězce důstojná pracovní místa a zároveň v širokém měřítku přinášet pracovní příležitosti. To by mělo zahrnovat využití potenciálu pro vytváření a podporu kvalitních zelených a produktivních pracovních míst prostřednictvím zelené agendy pro udržitelný růst a prováděním iniciativ, které podnikům, zejména malým a středním podnikům a mikropodnikům, umožní začlenit cíle udržitelného rozvoje do své obchodní strategie, |
| --- | --- |

—

navržení soudržné kombinace makroekonomických, průmyslových a odvětvových politik a politik zaměstnanosti s cílem zajistit ekologizaci evropského hospodářství (26). Účelem je zlepšit fungování celého dodavatelského řetězce a vytvořit v rámci celého řetězce důstojná pracovní místa a zároveň v širokém měřítku přinášet pracovní příležitosti. To by mělo zahrnovat využití potenciálu pro vytváření a podporu kvalitních zelených a produktivních pracovních míst prostřednictvím zelené agendy pro udržitelný růst a prováděním iniciativ, které podnikům, zejména malým a středním podnikům a mikropodnikům, umožní začlenit cíle udržitelného rozvoje do své obchodní strategie,

| — | na zaměstnanost a výkony v sociální oblasti se do určité míry zaměřuje evropský semestr jakožto rámec EU pro správu ekonomických záležitostí, nemá ovšem dostatečný dosah, pokud jde o nebezpečí, která představuje změna klimatu, a o pokrok EU v plnění cílů vyplývajících z Pařížské dohody, jak uvedla roční analýza růstu na rok 2019. EHSV proto vyzývá k přijetí progresivní strategie pro udržitelný rozvoj EU do roku 2050 začleněné do cyklu udržitelného rozvoje, a to na základě měřitelných a doplňujících se sociálních, hospodářských a environmentálních ukazatelů a cílů (27), aby byly navrhovány skutečně udržitelné reformy. |
| --- | --- |

—

na zaměstnanost a výkony v sociální oblasti se do určité míry zaměřuje evropský semestr jakožto rámec EU pro správu ekonomických záležitostí, nemá ovšem dostatečný dosah, pokud jde o nebezpečí, která představuje změna klimatu, a o pokrok EU v plnění cílů vyplývajících z Pařížské dohody, jak uvedla roční analýza růstu na rok 2019. EHSV proto vyzývá k přijetí progresivní strategie pro udržitelný rozvoj EU do roku 2050 začleněné do cyklu udržitelného rozvoje, a to na základě měřitelných a doplňujících se sociálních, hospodářských a environmentálních ukazatelů a cílů (27), aby byly navrhovány skutečně udržitelné reformy.

| — | srovnávací přehled sociálních ukazatelů se ukázal být užitečným nástrojem, lze jej ale vylepšit. U 14 ukazatelů a dílčích ukazatelů srovnávacího přehledu (z celkových 35) by měla probíhat průběžná revize, na níž by se měli podílet sociální partneři a organizace občanské společnosti, aby bylo možné přehled přizpůsobit politickým cílům a měnící se socioekonomické situaci v Evropě. |
| --- | --- |

—

srovnávací přehled sociálních ukazatelů se ukázal být užitečným nástrojem, lze jej ale vylepšit. U 14 ukazatelů a dílčích ukazatelů srovnávacího přehledu (z celkových 35) by měla probíhat průběžná revize, na níž by se měli podílet sociální partneři a organizace občanské společnosti, aby bylo možné přehled přizpůsobit politickým cílům a měnící se socioekonomické situaci v Evropě.

| — | Podle EHSV je třeba do akčního programu začlenit následující body jakožto klíčové prvky odolnosti: (28)







  — | posílení finanční stability: zvýšení finanční kapacity Evropského mechanismu stability, podpora evropské daňové politiky, která zahrnuje harmonizaci daní, usnadnění fiskální soběstačnosti členských států a zřízení účinných mechanismů pro boj s daňovými podvody, |
| --- | --- | --- |

—

Podle EHSV je třeba do akčního programu začlenit následující body jakožto klíčové prvky odolnosti: (28)

—

posílení finanční stability: zvýšení finanční kapacity Evropského mechanismu stability, podpora evropské daňové politiky, která zahrnuje harmonizaci daní, usnadnění fiskální soběstačnosti členských států a zřízení účinných mechanismů pro boj s daňovými podvody,

| — | dokončení hospodářské a měnové unie rozšířením cílů Evropské centrální banky (ECB), vytvořením jednotné evropské státní pokladny se schopností vydávat dluhopisy, zlepšením správy eurozóny a její větší demokratizací, |
| --- | --- |

—

dokončení hospodářské a měnové unie rozšířením cílů Evropské centrální banky (ECB), vytvořením jednotné evropské státní pokladny se schopností vydávat dluhopisy, zlepšením správy eurozóny a její větší demokratizací,

| — | zvýšení produktivity evropských ekonomik zaměřením na klíčové faktory, jako jsou investice (veřejné i soukromé), výzkum, vývoj, vzdělávání a odborná příprava, zlepšení řízení podniků a zapojení zaměstnanců, |
| --- | --- |

—

zvýšení produktivity evropských ekonomik zaměřením na klíčové faktory, jako jsou investice (veřejné i soukromé), výzkum, vývoj, vzdělávání a odborná příprava, zlepšení řízení podniků a zapojení zaměstnanců,

| — | trhy práce a kvalita pracovních míst: posílení kolektivního vyjednávání a sociálního dialogu, zajištění účinného fungování automatických stabilizátorů a vytvoření evropského systému podpory v nezaměstnanosti (pro doplnění vnitrostátních systémů) a vytváření většího množství lepších aktivních politik zaměstnanosti díky nové úloze veřejných služeb zaměstnanosti, |
| --- | --- |

—

trhy práce a kvalita pracovních míst: posílení kolektivního vyjednávání a sociálního dialogu, zajištění účinného fungování automatických stabilizátorů a vytvoření evropského systému podpory v nezaměstnanosti (pro doplnění vnitrostátních systémů) a vytváření většího množství lepších aktivních politik zaměstnanosti díky nové úloze veřejných služeb zaměstnanosti,

| — | podpora sociální soudržnosti rozvíjením a prováděním evropského pilíře sociálních práv s vhodným a cílenějším financováním a také prostřednictvím sociálního dialogu, |
| --- | --- |

—

podpora sociální soudržnosti rozvíjením a prováděním evropského pilíře sociálních práv s vhodným a cílenějším financováním a také prostřednictvím sociálního dialogu,

| — | podpora vytváření příznivého prostředí pro podnikatelskou činnost a investice zlepšením financování podniků. Co nejrychlejší dokončení unie kapitálových trhů a bankovní unie včetně evropského systému pojištění vkladů, |
| --- | --- |

—

podpora vytváření příznivého prostředí pro podnikatelskou činnost a investice zlepšením financování podniků. Co nejrychlejší dokončení unie kapitálových trhů a bankovní unie včetně evropského systému pojištění vkladů,

| — | boj proti dlouhodobé nezaměstnanosti a opětovné začleňování osob, které ztratily motivaci, je další klíčovou oblastí politiky, jež vyžaduje naléhavá cílená opatření. EHSV podporuje minimální požadavky v oblasti pojištění v nezaměstnanosti týkající se čistého náhradového poměru, doby vyplácení dávek v nezaměstnanosti, míry pokrytí a také dalšího vzdělávání a podpory pracovníků v případě nezaměstnanosti. |
| --- | --- |

—

boj proti dlouhodobé nezaměstnanosti a opětovné začleňování osob, které ztratily motivaci, je další klíčovou oblastí politiky, jež vyžaduje naléhavá cílená opatření. EHSV podporuje minimální požadavky v oblasti pojištění v nezaměstnanosti týkající se čistého náhradového poměru, doby vyplácení dávek v nezaměstnanosti, míry pokrytí a také dalšího vzdělávání a podpory pracovníků v případě nezaměstnanosti.

| — | Je naprosto nezbytné překonat veřejný a soukromý investiční deficit, aby bylo dosaženo míry krátkodobých investic v roce 2007 (22,5 % HDP v EU oproti současným 20,5 %, přičemž oba údaje jsou dosud značně nižší než v Číně a USA). Jednou z hlavních priorit rozpočtových politik tedy musí být veřejné investice, podpora soukromých investic a reformní proces zaměřený na zlepšení podnikatelského prostředí. Tyto reformy musí doprovázet další reformy, které zlepší kvalitu zaměstnanosti, sníží vysokou nejistotu a zajistí vysokou úroveň sociálních a pracovních práv (29). |
| --- | --- |

—

Je naprosto nezbytné překonat veřejný a soukromý investiční deficit, aby bylo dosaženo míry krátkodobých investic v roce 2007 (22,5 % HDP v EU oproti současným 20,5 %, přičemž oba údaje jsou dosud značně nižší než v Číně a USA). Jednou z hlavních priorit rozpočtových politik tedy musí být veřejné investice, podpora soukromých investic a reformní proces zaměřený na zlepšení podnikatelského prostředí. Tyto reformy musí doprovázet další reformy, které zlepší kvalitu zaměstnanosti, sníží vysokou nejistotu a zajistí vysokou úroveň sociálních a pracovních práv (29).

| — | EHSV se domnívá, že při stanovování referenčních hodnot a minimálních norem pro Evropu se sociálním ratingem „AAA“ (30) by se Evropská komise a členské státy měly dohodnout na souboru společných zásad, definic a metod pro zavedení přiměřeného minimálního příjmu ve všech členských státech. Současná činnost týkající se referenčních rozpočtů (31) a Evropské sítě pro minimální příjem (32) poskytuje Evropské komisi a členským státům východisko k tomu, aby se dohodly na společných kritériích pro stanovení toho, co představuje přiměřený minimální příjem, díky němuž by se lidé vymanili z chudoby a mohli vést slušný a důstojný život. Je třeba zvážit legislativní iniciativu EU v této oblasti, a to po konzultaci se všemi zúčastněnými stranami. |
| --- | --- |

—

EHSV se domnívá, že při stanovování referenčních hodnot a minimálních norem pro Evropu se sociálním ratingem „AAA“ (30) by se Evropská komise a členské státy měly dohodnout na souboru společných zásad, definic a metod pro zavedení přiměřeného minimálního příjmu ve všech členských státech. Současná činnost týkající se referenčních rozpočtů (31) a Evropské sítě pro minimální příjem (32) poskytuje Evropské komisi a členským státům východisko k tomu, aby se dohodly na společných kritériích pro stanovení toho, co představuje přiměřený minimální příjem, díky němuž by se lidé vymanili z chudoby a mohli vést slušný a důstojný život. Je třeba zvážit legislativní iniciativu EU v této oblasti, a to po konzultaci se všemi zúčastněnými stranami.

| — | Jsou zapotřebí další veřejné investice do zdravotnictví, vzdělávání a sociálního začleňování a do ekologizace hospodářství, zejména na místní a regionální úrovni. Těmto investicím by se mělo napomoci zavedením zlatého pravidla, které EHSV doporučoval v několika nejnovějších stanoviscích. Konkrétně se jedná o to, že by se do plnění cílů Paktu o stabilitě a růstu v oblasti schodku neměly započítávat investiční náklady, zejména ty, které podporují dlouhodobý udržitelný růst. To umožní v případě souběžného reformního procesu zajistit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí (33). |
| --- | --- |

—

Jsou zapotřebí další veřejné investice do zdravotnictví, vzdělávání a sociálního začleňování a do ekologizace hospodářství, zejména na místní a regionální úrovni. Těmto investicím by se mělo napomoci zavedením zlatého pravidla, které EHSV doporučoval v několika nejnovějších stanoviscích. Konkrétně se jedná o to, že by se do plnění cílů Paktu o stabilitě a růstu v oblasti schodku neměly započítávat investiční náklady, zejména ty, které podporují dlouhodobý udržitelný růst. To umožní v případě souběžného reformního procesu zajistit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí (33).

| — | EHSV bere na vědomí, že nově zvolená předsedkyně Komise se zavázala předložit návrh týkající se právního nástroje, který by měl zajistit, aby měl každý pracovník v Unii spravedlivou minimální mzdu. Pokládá za užitečné stanovit referenční měřítka, která pomohou posoudit přiměřenost nízkých mezd, za účelem prevence chudoby pracujících, a sice mj. podporou analýz a výměnou osvědčených postupů prostřednictvím dostupných procesů vzájemného učení a zavedením společných norem za účelem nastavení transparentních a předvídatelných minimálních mezd tam, kde existují, a v případě, že o ně mají zájem sociální partneři (34). |
| --- | --- |

—

EHSV bere na vědomí, že nově zvolená předsedkyně Komise se zavázala předložit návrh týkající se právního nástroje, který by měl zajistit, aby měl každý pracovník v Unii spravedlivou minimální mzdu. Pokládá za užitečné stanovit referenční měřítka, která pomohou posoudit přiměřenost nízkých mezd, za účelem prevence chudoby pracujících, a sice mj. podporou analýz a výměnou osvědčených postupů prostřednictvím dostupných procesů vzájemného učení a zavedením společných norem za účelem nastavení transparentních a předvídatelných minimálních mezd tam, kde existují, a v případě, že o ně mají zájem sociální partneři (34).

| — | Politickými prioritami příští Komise se musí stát zmírňování sociálních rozdílů, boj proti daňovým únikům a podvodům a podpora spravedlivějšího rozdělení daňové zátěže. Vyzývá proto k tomu, aby pravidla přijatá za účelem boje proti tomuto druhu trestných činů a nekalých praktik na evropské úrovni byla bezodkladně uplatňována a aby byla posouzena možnost stanovit další účinnější opatření, jež budou zahrnovat také nástroje k ukončení nezákonných aktivit daňových rájů (35). |
| --- | --- |

—

Politickými prioritami příští Komise se musí stát zmírňování sociálních rozdílů, boj proti daňovým únikům a podvodům a podpora spravedlivějšího rozdělení daňové zátěže. Vyzývá proto k tomu, aby pravidla přijatá za účelem boje proti tomuto druhu trestných činů a nekalých praktik na evropské úrovni byla bezodkladně uplatňována a aby byla posouzena možnost stanovit další účinnější opatření, jež budou zahrnovat také nástroje k ukončení nezákonných aktivit daňových rájů (35).

3.   Budování ekologičtější, spravedlivější a inkluzivnější budoucnosti – přijetí naléhavých opatření pro boj proti změně klimatu a jejímu dopadu

| 3.1. | EHSV zdůrazňuje, že ochrana životního prostředí musí být pro EU vysokou prioritou, a to s ohledem na aktuální zhoršování životního prostředí, a musí být začleněna do všech politik a opatření Unie. Výbor zdůrazňuje, že EU by měla uvést obnovenou strategii průmyslové politiky v soulad s potřebou přijmout účinná opatření ke snížení emisí skleníkových plynů, zvýšit podíl energie z obnovitelných zdrojů ve skladbě zdrojů energie a dosáhnout úspor energie s cílem zajistit, aby byly alespoň cíle Pařížské dohody plně a bezodkladně naplňovány. EU by zároveň měla přimět ostatní strany Pařížské dohody, aby splnily svůj závazek, jímž je zajištění rovných podmínek pro evropské podniky. To by se mělo odrazit i ve sladění cílů EU v oblasti snižování emisí na roky 2030 a 2050. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Další zásadní hrozbu pro obyvatelstvo, hospodářství a ekosystémy Evropy představují rychlejší změny klimatu, hroutící se biologická rozmanitost, další environmentální rizika a společný neúspěch, pokud jde o zavádění úspěšných politik. Proto potřebujeme silnou zastřešující strategii EU pro udržitelný rozvoj pro rok 2050, která umožní provádět Agendu OSN pro udržitelný rozvoj 2030. EU by měla urychlit spravedlivý a udržitelný přechod, aby bylo dosaženo co nejvyšší míry dodávek energie z obnovitelných zdrojů. Tato energie by měla být čistá, cenově dostupná a měla by zvýšit odpovědnost komunity a občanů. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Evropa musí mít v oblasti ochrany životního prostředí a řešení změny klimatu vedoucí postavení. EHSV vítá skutečnost, že zvýšené úsilí v oblasti klimatických opatření je jednou z priorit EU a že tomu bude tak i nadále, jak je uvedeno v politických směrech nově zvolené předsedkyně Komise Ursuly von der Leyen. Udržitelnost životního prostředí bude vyžadovat širokou kombinaci politik, včetně obchodní politiky. Bude rovněž vyžadovat včasné provedení opatření na celosvětové, unijní, vnitrostátní a regionální úrovni v oblastech, jako je energetika a doprava, zdanění, výzkum, průmyslová politika, politika hospodářské soutěže i politika zaměstnanosti a sociální politika. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Celkově lze říci, že z odhadů dopadu úplného provedení Pařížské dohody vyplývá, že přechod ke klimaticky neutrálnímu hospodářství by mohl zvýšit HDP o dalších 1,1 % a zaměstnanost o 0,5 % ve srovnání se scénářem, který s politikami v oblasti klimatu nepočítá. To znamená, že v EU vznikne do roku 2030 vedle již očekávaných 12 milionů nových pracovních míst ještě další 1,2 milionu pracovních míst (36). Aby se tak stalo, je třeba vytvořit rovné podmínky v oblasti mezinárodní hospodářské soutěže, zejména pro evropská průmyslová odvětví, která jsou náročná na zdroje a energii (37). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Přechod k oběhovému a klimaticky neutrálnímu hospodářství nebude automaticky inkluzivní, neboť by to pro konkrétní odvětví znamenalo potenciálně významné náklady a rizika. Spravedlivý přechod má dva hlavní rozměry: pokud jde o „výsledky“ (nové pracovní a sociálně-ekonomické prostředí v dekarbonizované ekonomice) a o „proces“ (jak ho dosáhneme). „Výsledkem“ by měla být zdravá průmyslová a hospodářská základna s podpůrným investičním prostředím a dobře fungujícími zaměstnaneckými a vzdělávacími systémy schopnými zajistit všem důstojnou práci v inkluzivní společnosti, v níž již neexistuje chudoba. Proces, jak toho dosáhnout, by měl být založen na řízeném přechodu se smysluplnými ekonomickými politikami a sociálním a občanským dialogem na všech úrovních, aby se zajistilo spravedlivé sdílení zátěže a zisků a nikdo nebyl opomenut. Nezbytná opatření a reformy mohou mít významný dopad na obyvatele a regiony, který může způsobit i významné přesuny pracovní síly mezi odvětvími a povoláními a velkou změnu budoucích požadavků týkající se kvalifikace. Udržitelný přechod vyžaduje investice do účinných a propojených systémů sociální ochrany. Musí být navíc úzce spojen s výrazným a demokratickým posílením hospodářské a měnové unie a s dobře strukturovanou finanční strategií schopnou zajistit přiměřené financování udržitelného přechodu prostřednictvím nového ambiciózního víceletého finančního rámce, udržitelných a spravedlivých vnitrostátních daňových systémů a vysokých veřejných investic na vnitrostátní a evropské úrovni. V této souvislosti je zapotřebí kontrola účelnosti víceletého finančního rámce (VFR). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Nástroje EU, jako je evropský semestr, Evropský sociální fond, Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci (EFG) a evropský sociální dialog mohou přispět k spravedlivému přechodu prostřednictvím podpory podniků, pracovníků a rodin, které budou během transformace záviset na práci v energeticky náročných odvětvích, mimo jiné prostřednictvím rekvalifikace, individuálního poradenství při hledání zaměstnání a případně nahrazování příjmů. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EHSV vítá nové pokyny o podávání zpráv ze strany podniků týkajících se informací o klimatu jako součást akčního plánu Komise pro udržitelné financování i klíčová doporučení týkající se druhů hospodářských činností, které mohou skutečně přispět ke zmírňování změny klimatu nebo přizpůsobení se této změně (taxonomie) (38). V tomto ohledu je zásadní zaručit, aby bylo předvídatelné, jisté a jasné, které činnosti jsou skutečně environmentálně udržitelné (39). |
| --- | --- |

3.7.

Návrhy:

| — | EHSV podporuje v rámci sociálního dialogu na příslušné vnitrostátní a evropské úrovni vytvoření přiměřených opatření pro „spravedlivou transformaci“, která zavedou opatření a činnosti pro řízení, změnu a zajištění minimální ochrany v případech reorganizace pracovišť nebo hromadného propouštění v důsledku transformace (technologické, demografické, dané globalizací, změnou klimatu, oběhovým hospodářstvím), včetně práva na zapojení se do kolektivního vyjednávání za účelem předjímání změny a poskytování podpory dotčeným pracovníkům (vývoj směrnice o hromadném propouštění) (40). |
| --- | --- |

—

EHSV podporuje v rámci sociálního dialogu na příslušné vnitrostátní a evropské úrovni vytvoření přiměřených opatření pro „spravedlivou transformaci“, která zavedou opatření a činnosti pro řízení, změnu a zajištění minimální ochrany v případech reorganizace pracovišť nebo hromadného propouštění v důsledku transformace (technologické, demografické, dané globalizací, změnou klimatu, oběhovým hospodářstvím), včetně práva na zapojení se do kolektivního vyjednávání za účelem předjímání změny a poskytování podpory dotčeným pracovníkům (vývoj směrnice o hromadném propouštění) (40).

| — | Spravedlivý přechod musí být nedílnou součástí rámce politiky udržitelného rozvoje. Politiky spravedlivého přechodu by měly být zaměřeny na nápravu nepříznivých distribučních účinků opatření politik v oblasti klimatu, měly by se soustředit na aktivní řízení přechodů na trhu práce a také by měly řešit otázky regionálního rozvoje. |
| --- | --- |

—

Spravedlivý přechod musí být nedílnou součástí rámce politiky udržitelného rozvoje. Politiky spravedlivého přechodu by měly být zaměřeny na nápravu nepříznivých distribučních účinků opatření politik v oblasti klimatu, měly by se soustředit na aktivní řízení přechodů na trhu práce a také by měly řešit otázky regionálního rozvoje.

| — | Má-li EU řešit výzvy v oblasti klimatu a životního prostředí, musí transformovat lineární ekonomiku na oběhové a uhlíkově neutrální hospodářství, které zajistí, že cykly budou mít dlouhou životnost a budou co nejúčinnější (41). |
| --- | --- |

—

Má-li EU řešit výzvy v oblasti klimatu a životního prostředí, musí transformovat lineární ekonomiku na oběhové a uhlíkově neutrální hospodářství, které zajistí, že cykly budou mít dlouhou životnost a budou co nejúčinnější (41).

| — | Podle EHSV by se měl Evropský pakt o financování opatření v oblasti klimatu vztahovat na všechny aspekty politiky boje proti změně klimatu: spravedlivý přechod (opatření, jež je třeba přijmout ke zmírnění dopadů změny klimatu, ale i ke kompenzaci ztrát a škod) i účinné politiky přizpůsobení se změně klimatu. Je třeba dát co největší prioritu modelu oběhového hospodářství a jeho právní rámec musí být zdokonalen. Veškeré tyto kroky budou muset být financovány z odpovídajících rozpočtových prostředků, které budou k dispozici díky přesměrování současných investic (na ekologická opatření) a novým dostupným zdrojům financování (42). |
| --- | --- |

—

Podle EHSV by se měl Evropský pakt o financování opatření v oblasti klimatu vztahovat na všechny aspekty politiky boje proti změně klimatu: spravedlivý přechod (opatření, jež je třeba přijmout ke zmírnění dopadů změny klimatu, ale i ke kompenzaci ztrát a škod) i účinné politiky přizpůsobení se změně klimatu. Je třeba dát co největší prioritu modelu oběhového hospodářství a jeho právní rámec musí být zdokonalen. Veškeré tyto kroky budou muset být financovány z odpovídajících rozpočtových prostředků, které budou k dispozici díky přesměrování současných investic (na ekologická opatření) a novým dostupným zdrojům financování (42).

| — | Pakt vyžaduje stanovení jasného a předvídatelného politického rámce EU v dlouhodobém měřítku, který zabezpečí plánování investic. Tento rámec bude muset být doplněn o aktivní úvahu o různých možnostech politik, jako jsou pohraniční mechanismy kompenzačních opatření, např. uhlíková hraniční daňová úprava, aby nedocházelo k úniku uhlíku, (43) a to pro ty výrobky, na něž by se nevztahovaly stejné sociální a environmentální normy (44). |
| --- | --- |

—

Pakt vyžaduje stanovení jasného a předvídatelného politického rámce EU v dlouhodobém měřítku, který zabezpečí plánování investic. Tento rámec bude muset být doplněn o aktivní úvahu o různých možnostech politik, jako jsou pohraniční mechanismy kompenzačních opatření, např. uhlíková hraniční daňová úprava, aby nedocházelo k úniku uhlíku, (43) a to pro ty výrobky, na něž by se nevztahovaly stejné sociální a environmentální normy (44).

| — | Jakmile bude přijata a plně používána taxonomie udržitelnosti (45), mělo by se zvážit, zda budou případně nutná další legislativní opatření, a to na základě důkladného posouzení dopadů. V této souvislosti EHSV odkazuje na stanovisko k evropskému paktu o financování opatření v oblasti klimatu (46) a na stanovisko k akčnímu plánu Komise: Financování udržitelného růstu (47). |
| --- | --- |

—

Jakmile bude přijata a plně používána taxonomie udržitelnosti (45), mělo by se zvážit, zda budou případně nutná další legislativní opatření, a to na základě důkladného posouzení dopadů. V této souvislosti EHSV odkazuje na stanovisko k evropskému paktu o financování opatření v oblasti klimatu (46) a na stanovisko k akčnímu plánu Komise: Financování udržitelného růstu (47).

| — | Je třeba navýšit veřejné i soukromé investice do uhlíkově neutrálního hospodářství, aby byly splněny vyšší cíle EU v oblasti snížení emisí do roku 2030, a bude zapotřebí radikální změny, aby bylo dosaženo uhlíkově neutrálního hospodářství do roku 2050 v souladu s cíli stanovenými Pařížskou dohodou. Trvale slabá investiční aktivita v Evropě v oblasti obnovitelných zdrojů je rovněž v rozporu s vysokou mírou stále existujících dotací na fosilní paliva a dalších dotací škodlivých pro životní prostředí, které jsou nadále přidělovány ve všech členských státech. Problémem nejsou jen nedostatečné investice, špatně funguje i přidělování stávajících prostředků. Ke zvrácení těchto negativních trendů jsou nezbytné jasné politické cíle a soudržnější politický rámec. V každém případě je třeba, aby konec éry fosilních paliv v Evropě byl doprovázen nezbytnými investicemi, které zajistí ochranu pracovníků, vytváření nových pracovních míst a podporu místního rozvoje. Procesy přechodu musí být dohodnuty se sociálními partnery a organizacemi občanské společnosti a spojeny s transparentními a účinnými komunikačními politikami. |
| --- | --- |

—

Je třeba navýšit veřejné i soukromé investice do uhlíkově neutrálního hospodářství, aby byly splněny vyšší cíle EU v oblasti snížení emisí do roku 2030, a bude zapotřebí radikální změny, aby bylo dosaženo uhlíkově neutrálního hospodářství do roku 2050 v souladu s cíli stanovenými Pařížskou dohodou. Trvale slabá investiční aktivita v Evropě v oblasti obnovitelných zdrojů je rovněž v rozporu s vysokou mírou stále existujících dotací na fosilní paliva a dalších dotací škodlivých pro životní prostředí, které jsou nadále přidělovány ve všech členských státech. Problémem nejsou jen nedostatečné investice, špatně funguje i přidělování stávajících prostředků. Ke zvrácení těchto negativních trendů jsou nezbytné jasné politické cíle a soudržnější politický rámec. V každém případě je třeba, aby konec éry fosilních paliv v Evropě byl doprovázen nezbytnými investicemi, které zajistí ochranu pracovníků, vytváření nových pracovních míst a podporu místního rozvoje. Procesy přechodu musí být dohodnuty se sociálními partnery a organizacemi občanské společnosti a spojeny s transparentními a účinnými komunikačními politikami.

| — | Emise CO2 by měly být v celé EU zdaněny sociálně spravedlivým způsobem, aby znečišťovatelé platili a byly podporovány investice do cenově dostupné čisté energie. Zdanění energie může podpořit přechod k čisté energii a přispět k udržitelnému a sociálně spravedlivému růstu. |
| --- | --- |

—

Emise CO2 by měly být v celé EU zdaněny sociálně spravedlivým způsobem, aby znečišťovatelé platili a byly podporovány investice do cenově dostupné čisté energie. Zdanění energie může podpořit přechod k čisté energii a přispět k udržitelnému a sociálně spravedlivému růstu.

| — | Jedním z největších rizik pro zdraví a životní prostředí v EU je znečištění ovzduší, které způsobuje ročně přibližně 400 000 předčasných úmrtí. Boj proti znečištění ovzduší prostřednictvím opatření v oblasti klimatu je příležitostí ke zvýšení popularity a politické podpory politik v oblasti změny klimatu. |
| --- | --- |

—

Jedním z největších rizik pro zdraví a životní prostředí v EU je znečištění ovzduší, které způsobuje ročně přibližně 400 000 předčasných úmrtí. Boj proti znečištění ovzduší prostřednictvím opatření v oblasti klimatu je příležitostí ke zvýšení popularity a politické podpory politik v oblasti změny klimatu.

| — | Boj proti energetické a vodní chudobě, zaručení dostupných, zdravých a kvalitních potravin, bezpečných produktů a nevystavování toxickým chemickým látkám, jež škodí zdraví. Široká kombinace politik spolu se zemědělskou politikou EU by měla přispět ke splnění nových požadavků ve společnosti, týkajících se mj. metod udržitelné produkce, lepší výživy, menšího plýtvání potravinami, lepších životních podmínek zvířat, ochrany klimatu a zachování biologické rozmanitosti. |
| --- | --- |

—

Boj proti energetické a vodní chudobě, zaručení dostupných, zdravých a kvalitních potravin, bezpečných produktů a nevystavování toxickým chemickým látkám, jež škodí zdraví. Široká kombinace politik spolu se zemědělskou politikou EU by měla přispět ke splnění nových požadavků ve společnosti, týkajících se mj. metod udržitelné produkce, lepší výživy, menšího plýtvání potravinami, lepších životních podmínek zvířat, ochrany klimatu a zachování biologické rozmanitosti.

| — | EU by měla podporovat úsilí partnerských zemí o postupné ukončování dotací, které škodí životnímu prostředí, aby jim pomohla s prováděním Agendy 2030 a Pařížské dohody o změně klimatu. |
| --- | --- |

—

EU by měla podporovat úsilí partnerských zemí o postupné ukončování dotací, které škodí životnímu prostředí, aby jim pomohla s prováděním Agendy 2030 a Pařížské dohody o změně klimatu.

| — | Obchodní politika EU musí být v souladu s Agendou pro udržitelný rozvoj 2030 a Pařížskou dohodou. Musí být účinně prosazována stávající ustanovení týkající se částí dohod, které jsou věnovány obchodu a udržitelnému rozvoji. |
| --- | --- |

—

Obchodní politika EU musí být v souladu s Agendou pro udržitelný rozvoj 2030 a Pařížskou dohodou. Musí být účinně prosazována stávající ustanovení týkající se částí dohod, které jsou věnovány obchodu a udržitelnému rozvoji.

4.   Ochrana občanů a svobod – mír, spravedlnost a silné instituce

| 4.1. | EU přináší mír, stabilitu a prosperitu v celé Evropě i mimo ni, a to navzdory četným vnitřním i vnějším výzvám. EU pevně hájí zásady demokracie, právního státu a základních práv. Ty řídí naše politiky a podporují pocit sounáležitosti vycházející ze společné kultury. Demokracie musí být respektována v Evropě a prosazována v zahraničí. Na všech úrovních je třeba posilovat občanskou angažovanost, odpovědnost vůči veřejnosti a spravedlivější, transparentnější a inkluzivnější rozhodování. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Společnost v EU musí být otevřená a dynamická, jednotlivci v ní musí mít stejná práva a možnost žít bez diskriminace a jejich soukromí a bezpečnost musí být plně respektovány. Kulturní rozmanitost obohacuje Evropu a její obyvatele Rozmanitost je součástí identity a síly Evropy. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Evropa čelí velkým výzvám, jež je třeba řešit a projednávat z evropské perspektivy, a nikoli pouze z perspektivy vnitrostátní, a musí plně provádět ustanovení, jež jsou zakotvena v článcích 10 a 11 SEU. Z tohoto důvodu musí evropská demokracie posílit nadnárodní rozměr svých cílů a výzev a současně podporovat evropské občanství založené na společných hodnotách v Evropské unii, více institucionálního vzdělávání na evropské úrovni a poradní sociální rámec, který bude více participativní, i silnější evropskou perspektivu. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Demografický vývoj ukazuje, že Evropa bude potřebovat migranty, jejich talent, dovednosti a podnikatelský potenciál. Je nezbytně zapotřebí změnit diskurs a politiky v oblasti migrace na základě užší spolupráce s třetími zeměmi, aby byla zaručena racionální debata založená na faktech. Uprchlíci a migranti by neměli být vnímáni jako hrozba, nýbrž jako příležitost pro evropský hospodářský a sociální model. Za tímto účelem potřebujeme komplexní přístup a strategii týkající se migrace, a to i té nelegální. |
| --- | --- |

4.4.

Návrhy:

| — | EU potřebuje komplexní donucovací mechanismus pro pravidelné monitorování stavu demokracie a právního státu ve všech zemích EU. |
| --- | --- |

—

EU potřebuje komplexní donucovací mechanismus pro pravidelné monitorování stavu demokracie a právního státu ve všech zemích EU.

| — | Je třeba podporovat svobodné a nezávislé sdělovací prostředky a občanskou společnost, aby mohly v demokracii plnit svou úlohu. |
| --- | --- |

—

Je třeba podporovat svobodné a nezávislé sdělovací prostředky a občanskou společnost, aby mohly v demokracii plnit svou úlohu.

| — | Vliv na ztotožnění lidí s integračním procesem EU může mít spotřebitelská politika, neboť se dotýká zájmů veřejnosti. EHSV vyzývá Komisi, aby zajistila prosazování a respektování práv spotřebitelů v rámci Programu pro účelnost a účinnost právních předpisů (REFIT), v digitálním světě a v oblasti bezpečnosti výrobků a služeb. Komise by měla posílit opatření, jejichž cílem je odstranit energetickou chudobu a chudobu v oblasti spotřeby a zlepšit přístup k potravinám a službám pro všechny Evropany. Komise by rovněž měla prosazovat práva spotřebitelů na informace, vzdělávání a účast a jejich právo sdružovat se za účelem zastoupení svých zájmů, když jsou vytvářena pravidla, která jsou pro ně relevantní. |
| --- | --- |

—

Vliv na ztotožnění lidí s integračním procesem EU může mít spotřebitelská politika, neboť se dotýká zájmů veřejnosti. EHSV vyzývá Komisi, aby zajistila prosazování a respektování práv spotřebitelů v rámci Programu pro účelnost a účinnost právních předpisů (REFIT), v digitálním světě a v oblasti bezpečnosti výrobků a služeb. Komise by měla posílit opatření, jejichž cílem je odstranit energetickou chudobu a chudobu v oblasti spotřeby a zlepšit přístup k potravinám a službám pro všechny Evropany. Komise by rovněž měla prosazovat práva spotřebitelů na informace, vzdělávání a účast a jejich právo sdružovat se za účelem zastoupení svých zájmů, když jsou vytvářena pravidla, která jsou pro ně relevantní.

| — | Komise musí dokončit přezkum hlavních právních a jiných než právních nástrojů evropské spotřebitelské politiky jako průřezové a horizontální politiky zaměřené na občany a předložit nový akční plán pro ochranu a obranu spotřebitelů na příštích deset let. |
| --- | --- |

—

Komise musí dokončit přezkum hlavních právních a jiných než právních nástrojů evropské spotřebitelské politiky jako průřezové a horizontální politiky zaměřené na občany a předložit nový akční plán pro ochranu a obranu spotřebitelů na příštích deset let.

| — | EHSV navíc vzhledem k tomu, že přístup ke službám obecného zájmu je důležitým pilířem sociální spravedlnosti, opírá se o zásadu rovného zacházení s uživateli a zakazuje jakoukoli diskriminaci či vyloučení, požaduje, aby byl objasněn pojem univerzálního přístupu ke službám obecného zájmu a aby byla přijata legislativní opatření, která členským státům uloží povinnost zavést ukazatele přístupu (48). |
| --- | --- |

—

EHSV navíc vzhledem k tomu, že přístup ke službám obecného zájmu je důležitým pilířem sociální spravedlnosti, opírá se o zásadu rovného zacházení s uživateli a zakazuje jakoukoli diskriminaci či vyloučení, požaduje, aby byl objasněn pojem univerzálního přístupu ke službám obecného zájmu a aby byla přijata legislativní opatření, která členským státům uloží povinnost zavést ukazatele přístupu (48).

| — | Komise by měla předložit evropský program pro boj proti diskriminaci, jenž by vycházel z článku 19 Lisabonské smlouvy, a rovněž přijmout konkrétní opatření k odblokování a přezkumu směrnice o provádění zásad rovného zacházení a zabývat se podmínkami dětí, žen, osob se zdravotním postižením a starších osob nacházejících se v tíživé situaci i novými formami zranitelnosti. EHSV doporučuje Komisi, aby v této oblasti přijala ihned na začátku svého funkčního období naléhavá opatření. |
| --- | --- |

—

Komise by měla předložit evropský program pro boj proti diskriminaci, jenž by vycházel z článku 19 Lisabonské smlouvy, a rovněž přijmout konkrétní opatření k odblokování a přezkumu směrnice o provádění zásad rovného zacházení a zabývat se podmínkami dětí, žen, osob se zdravotním postižením a starších osob nacházejících se v tíživé situaci i novými formami zranitelnosti. EHSV doporučuje Komisi, aby v této oblasti přijala ihned na začátku svého funkčního období naléhavá opatření.

| — | Komise by měla provádět konkrétní iniciativy v souladu s doporučeními Výboru OSN pro práva osob se zdravotním postižením a uplatňovat úmluvu UNCRPD ve svých vnějších politikách a programech, včetně zavedení evropského průkazu osob se zdravotním postižením uznaného ve všech členských státech. EU by měla v roce 2020 předložit svůj návrh evropského programu týkajícího se práv osob se zdravotním postižením na období 2020–2030 a vyhlásit rok 2023 Evropským rokem práv osob se zdravotním postižením. |
| --- | --- |

—

Komise by měla provádět konkrétní iniciativy v souladu s doporučeními Výboru OSN pro práva osob se zdravotním postižením a uplatňovat úmluvu UNCRPD ve svých vnějších politikách a programech, včetně zavedení evropského průkazu osob se zdravotním postižením uznaného ve všech členských státech. EU by měla v roce 2020 předložit svůj návrh evropského programu týkajícího se práv osob se zdravotním postižením na období 2020–2030 a vyhlásit rok 2023 Evropským rokem práv osob se zdravotním postižením.

| — | EHSV rovněž vybízí Komisi, aby podporovala činnosti ve vzdělávacích institucích na všech úrovních, jež by pomáhaly studentům rozlišovat mezi falešnými zprávami a vědecky podloženými fakty. |
| --- | --- |

—

EHSV rovněž vybízí Komisi, aby podporovala činnosti ve vzdělávacích institucích na všech úrovních, jež by pomáhaly studentům rozlišovat mezi falešnými zprávami a vědecky podloženými fakty.

| — | EU musí zlepšovat své politiky a činnosti tak, aby zajistila rovnost žen a mužů prováděním agendy pro rovnost žen a mužů, která umožní změny, jejíž výsledky budou měřitelné a která bude součástí integrované a ambiciózní pětileté strategie EU pro rovnost žen a mužů. K cílům této strategie by mělo patřit odstranění rozdílů v odměňování žen a mužů mj. prostřednictvím zvláštního nástroje, který umožní zvýšit transparentnost v podnicích v oblasti jejich mzdové politiky a strategií snižování rozdílů v odměňování žen a mužů, a přijetí opatření ve všech oblastech stanovených v akčním plánu odstranění rozdílů v odměňování žen a mužů. EU musí navíc zaručit, aby všechny osoby potýkající se s kombinovanou diskriminací měly ve společnosti rovné příležitosti. |
| --- | --- |

—

EU musí zlepšovat své politiky a činnosti tak, aby zajistila rovnost žen a mužů prováděním agendy pro rovnost žen a mužů, která umožní změny, jejíž výsledky budou měřitelné a která bude součástí integrované a ambiciózní pětileté strategie EU pro rovnost žen a mužů. K cílům této strategie by mělo patřit odstranění rozdílů v odměňování žen a mužů mj. prostřednictvím zvláštního nástroje, který umožní zvýšit transparentnost v podnicích v oblasti jejich mzdové politiky a strategií snižování rozdílů v odměňování žen a mužů, a přijetí opatření ve všech oblastech stanovených v akčním plánu odstranění rozdílů v odměňování žen a mužů. EU musí navíc zaručit, aby všechny osoby potýkající se s kombinovanou diskriminací měly ve společnosti rovné příležitosti.

| — | EHSV zdůrazňuje naléhavou nutnost poskytovat pomoc uprchlíkům a žadatelům o azyl a zajistit jejich integraci. Vyzývá Komisi, aby urychleně zahájila a uskutečnila účinnou reformu společného evropského azylového systému, který bude dodržovat lidská práva, a zavedla tak skutečně společný systém pro všechny členské státy. Doporučuje rovněž, aby bylo dosaženo pokroku v oblasti víz pro přesídlení a humanitárních víz pro uprchlíky s cílem reagovat na skutečné potřeby. Vyzývá Komisi, aby intenzivněji usilovala o monitorování a snazší provádění dohody o rozdělení uprchlíků mezi členské státy. |
| --- | --- |

—

EHSV zdůrazňuje naléhavou nutnost poskytovat pomoc uprchlíkům a žadatelům o azyl a zajistit jejich integraci. Vyzývá Komisi, aby urychleně zahájila a uskutečnila účinnou reformu společného evropského azylového systému, který bude dodržovat lidská práva, a zavedla tak skutečně společný systém pro všechny členské státy. Doporučuje rovněž, aby bylo dosaženo pokroku v oblasti víz pro přesídlení a humanitárních víz pro uprchlíky s cílem reagovat na skutečné potřeby. Vyzývá Komisi, aby intenzivněji usilovala o monitorování a snazší provádění dohody o rozdělení uprchlíků mezi členské státy.

| — | Dále vyzývá k tomu, aby při přezkumu dohod o partnerství uzavřených s třetími zeměmi tranzitu a původu migračních toků byla dodržována lidská práva a mezinárodní právní předpisy a aby byly vytvářeny finanční nástroje zaměřené na řešení hlavních příčin migrace. |
| --- | --- |

—

Dále vyzývá k tomu, aby při přezkumu dohod o partnerství uzavřených s třetími zeměmi tranzitu a původu migračních toků byla dodržována lidská práva a mezinárodní právní předpisy a aby byly vytvářeny finanční nástroje zaměřené na řešení hlavních příčin migrace.

| — | Zásadní význam má spolupráce s partnerskými zeměmi při řešení základních příčin migrace, pomáhání uprchlíkům, zvládání smíšených migračních toků, boji proti převaděčství a při navracení a zpětném přebírání osob. K poskytování účinné pomoci lidem v jejich domovských zemích je nutné koordinovat humanitární, rozvojové a politické nástroje. |
| --- | --- |

—

Zásadní význam má spolupráce s partnerskými zeměmi při řešení základních příčin migrace, pomáhání uprchlíkům, zvládání smíšených migračních toků, boji proti převaděčství a při navracení a zpětném přebírání osob. K poskytování účinné pomoci lidem v jejich domovských zemích je nutné koordinovat humanitární, rozvojové a politické nástroje.

| — | EU by měla přijmout politiky a opatření, jež zajistí bezpečnou, řízenou a legální migraci a rovněž posílí začlenění a sociální soudržnost. EU by měla upravit status „osob vysídlených z environmentálních důvodů“ a blíže spolupracovat s MOP na programech pracovní migrace a začleňování do trhu práce (49). |
| --- | --- |

—

EU by měla přijmout politiky a opatření, jež zajistí bezpečnou, řízenou a legální migraci a rovněž posílí začlenění a sociální soudržnost. EU by měla upravit status „osob vysídlených z environmentálních důvodů“ a blíže spolupracovat s MOP na programech pracovní migrace a začleňování do trhu práce (49).

| — | EHSV vyzývá k vytvoření bezpečných a legálních tras pro uprchlíky, kteří přicházejí do EU. K poskytnutí více možností ke slučování rodin, relokaci a přesídlování je zapotřebí koordinovaný přístup všech členských států a evropských a vnitrostátních zainteresovaných stran, který se bude zakládat na sdílení odpovědnosti, spravedlivém rozdělování, sbližování a dodržování základních práv. |
| --- | --- |

—

EHSV vyzývá k vytvoření bezpečných a legálních tras pro uprchlíky, kteří přicházejí do EU. K poskytnutí více možností ke slučování rodin, relokaci a přesídlování je zapotřebí koordinovaný přístup všech členských států a evropských a vnitrostátních zainteresovaných stran, který se bude zakládat na sdílení odpovědnosti, spravedlivém rozdělování, sbližování a dodržování základních práv.

5.   Podpora evropských zájmů a hodnot ve světě – navýšení prostředků na provádění a oživení globálního partnerství pro udržitelný rozvoj

| 5.1. | V čím dál roztříštěnějším a multipolárním světě musí EU posílit svou pozici, aby zaručila svou prosperitu, bezpečnost a hodnoty. Jak bylo zdůrazněno v globální strategii z června 2016, musí Evropa převzít celosvětové vedení tím, že bude důsledně a důrazně podporovat mnohostranné uspořádání světa, jež je založeno na pravidlech a jehož jádrem je Organizace spojených národů. EU by měla prosazovat globální správu založenou na klíčových hodnotách – sociálně tržním hospodářství, lidských právech, právním státu, udržitelném rozvoji, mnohostrannosti a dodržování mezinárodního humanitárního práva. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | EU by také měla přijmout za svou prioritu rozvíjení pevných vztahů s blízkými sousedy, a to na základě jasně vyvážených práv a povinností. V tomto ohledu lze jako jednu z priorit EU uvést politiku sousedství a rozvojovou politiku EU nebo to, že EU je největším dárcem na světě. Do monitorování těchto politik by se měla zapojit občanská společnost. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | EU musí zachovat dynamiku procesu rozšíření a pokračovat v přístupových jednáních a programech se zeměmi západního Balkánu. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Obchodní politika EU je klíčovým faktorem, který se týká EU jako celku a skutečně sjednocuje všechny její členské státy. Obchodní politika napomohla EU zvýšit její blahobyt pomocí obchodních výměn s celou řadou partnerů. Zároveň EU prostřednictvím obchodu ztělesňuje a podporuje hodnoty, jako je sociální začleňování a ochrana životního prostředí, které jsou nezbytné pro utváření udržitelné globalizace – tedy takové globalizace, která nebude přínosná pouze pro velké společnosti a investory, ale i pro obyčejné lidi, pracovníky, zemědělce, spotřebitele, řemeslnou výrobu, svobodná povolání a malé a střední podniky (zejména mikropodniky). Obchod je také důležitým nástrojem pro podporu politiky EU vůči rozvojovému světu, neboť přispívá k posunu od rozvoje k partnerství, zejména s Afrikou. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Evropa potřebuje spravedlivou a moderní daňovou politiku přizpůsobenou výzvám spojeným s digitální ekonomikou a zajišťující rovné podmínky pro internetové giganty, online obchodní platformy i místní podniky. Potírání daňových úniků, podvodů a vyhýbání se daňovým povinnostem bude vyžadovat rozsáhlejší spolupráci na mezinárodní úrovni i mezi vnitrostátními daňovými orgány. |
| --- | --- |

5.5.

Návrhy:

| — | EHSV požaduje zejména ambiciózní agendu obchodní politiky na všech třech úrovních – jednostranné, dvoustranné a mnohostranné. Jde o to mít takovou politiku, která bude vytvářet růst a kvalitní pracovní místa v EU a zároveň na celosvětové úrovni podporovat obchodní politiku založenou na pravidlech. |
| --- | --- |

—

EHSV požaduje zejména ambiciózní agendu obchodní politiky na všech třech úrovních – jednostranné, dvoustranné a mnohostranné. Jde o to mít takovou politiku, která bude vytvářet růst a kvalitní pracovní místa v EU a zároveň na celosvětové úrovni podporovat obchodní politiku založenou na pravidlech.

| — | EU se musí spolu s evropskou občanskou společností, včetně podniků, také aktivně zasazovat o plné dodržování lidských práv při jednáních o obchodních dohodách. Kromě toho by měly být dodržovány úmluvy MOP. Tyto dohody by měly podléhat demokratickému dohledu, přičemž je nutné náležitě zapojit občanskou společnost. V případě, že úmluvy MOP nejsou řádně ratifikovány nebo prováděny, by měl být vypracován plán přijímání řádných závazků (50). |
| --- | --- |

—

EU se musí spolu s evropskou občanskou společností, včetně podniků, také aktivně zasazovat o plné dodržování lidských práv při jednáních o obchodních dohodách. Kromě toho by měly být dodržovány úmluvy MOP. Tyto dohody by měly podléhat demokratickému dohledu, přičemž je nutné náležitě zapojit občanskou společnost. V případě, že úmluvy MOP nejsou řádně ratifikovány nebo prováděny, by měl být vypracován plán přijímání řádných závazků (50).

| — | EU musí rovněž stanovit pevný závazek týkající se Pařížské dohody a Úmluvy o biologické rozmanitosti, aby byla ustanovení o skutečné sociální ochraně, ochraně spotřebitelů a ochraně životního prostředí součástí všech obchodních dohod (to by se týkalo všech potenciálních obchodních partnerů EU, neboť dohodu podepsalo 195 ze 197 členských zemí OSN). Dále by měla být podrobněji prozkoumána možnost globálního stanovování cen uhlíku, zejména co se týče evropských průmyslových odvětví náročných na zdroje a energii (EEII) (51), a měla by být aktivně prosazována, pokud bude systém propracovaný a v souladu s pravidly EU a WTO (52). K dosažení tohoto cíle by mohla přispět uhlíková hraniční daň. |
| --- | --- |

—

EU musí rovněž stanovit pevný závazek týkající se Pařížské dohody a Úmluvy o biologické rozmanitosti, aby byla ustanovení o skutečné sociální ochraně, ochraně spotřebitelů a ochraně životního prostředí součástí všech obchodních dohod (to by se týkalo všech potenciálních obchodních partnerů EU, neboť dohodu podepsalo 195 ze 197 členských zemí OSN). Dále by měla být podrobněji prozkoumána možnost globálního stanovování cen uhlíku, zejména co se týče evropských průmyslových odvětví náročných na zdroje a energii (EEII) (51), a měla by být aktivně prosazována, pokud bude systém propracovaný a v souladu s pravidly EU a WTO (52). K dosažení tohoto cíle by mohla přispět uhlíková hraniční daň.

| — | EHSV vybízí Komisi k intenzivnějšímu dialogu s občanskou společností, který povede k lepšímu fungování kapitol o obchodu a udržitelném rozvoji v současných i budoucích obchodních dohodách. EHSV však Komisi vyzývá k ambicióznějšímu přístupu, zvláště pokud jde o posílení účinné vymahatelnosti závazků stanovených v kapitolách o obchodu a udržitelném rozvoji (53). EU musí rovněž do všech budoucích obchodních dohod zahrnout co nejvyšší míru ochrany lidských práv, spotřebitele a práv zaměstnanců. Kromě toho by měly být dodržovány úmluvy MOP. Tyto dohody by měly podléhat demokratickému dohledu, přičemž je nutné náležitě zapojit občanskou společnost. |
| --- | --- |

—

EHSV vybízí Komisi k intenzivnějšímu dialogu s občanskou společností, který povede k lepšímu fungování kapitol o obchodu a udržitelném rozvoji v současných i budoucích obchodních dohodách. EHSV však Komisi vyzývá k ambicióznějšímu přístupu, zvláště pokud jde o posílení účinné vymahatelnosti závazků stanovených v kapitolách o obchodu a udržitelném rozvoji (53). EU musí rovněž do všech budoucích obchodních dohod zahrnout co nejvyšší míru ochrany lidských práv, spotřebitele a práv zaměstnanců. Kromě toho by měly být dodržovány úmluvy MOP. Tyto dohody by měly podléhat demokratickému dohledu, přičemž je nutné náležitě zapojit občanskou společnost.

| — | EHSV podporuje spravedlivé zdanění a boj proti podvodům, daňovým únikům, praní peněz a finanční praxi daňových rájů. Společným cílem orgánů EU, vlád a podniků musí být spolupráce s cílem zavést účinné mechanismy, jako jsou obě směrnice proti vyhýbání se daňovým povinnostem. |
| --- | --- |

—

EHSV podporuje spravedlivé zdanění a boj proti podvodům, daňovým únikům, praní peněz a finanční praxi daňových rájů. Společným cílem orgánů EU, vlád a podniků musí být spolupráce s cílem zavést účinné mechanismy, jako jsou obě směrnice proti vyhýbání se daňovým povinnostem.

| — | EU musí spolupracovat s ostatními hospodářskými regiony s cílem účinně bojovat proti korupci a daňovým únikům na celém světě a zajistit, aby byla mezinárodní pravidla pro daň z příjmu právnických osob jasná, transparentní, objektivní a předvídatelná. |
| --- | --- |

—

EU musí spolupracovat s ostatními hospodářskými regiony s cílem účinně bojovat proti korupci a daňovým únikům na celém světě a zajistit, aby byla mezinárodní pravidla pro daň z příjmu právnických osob jasná, transparentní, objektivní a předvídatelná.

| — | Nové podnikatelské modely, které využívají internetové platformy a další digitální nástroje, mají za následek to, že společnosti již nejsou tak odkázané na fyzickou přítomnost v dané zemi. EHSV je přesvědčen, že je velmi důležité vypracovat nové zásady pro přisuzování zisku společností jednotlivým zemím EU a pro jeho zdanění, a to v rámci dialogu s obchodními partnery, a aktivně se zapojit do probíhajících jednání na úrovni OECD a G20 o globální dohodě o digitalizované ekonomice, aby se zamezilo jakékoli eskalaci obchodního a daňového napětí mezi významnými světovými hospodářskými aktéry (54). |
| --- | --- |

—

Nové podnikatelské modely, které využívají internetové platformy a další digitální nástroje, mají za následek to, že společnosti již nejsou tak odkázané na fyzickou přítomnost v dané zemi. EHSV je přesvědčen, že je velmi důležité vypracovat nové zásady pro přisuzování zisku společností jednotlivým zemím EU a pro jeho zdanění, a to v rámci dialogu s obchodními partnery, a aktivně se zapojit do probíhajících jednání na úrovni OECD a G20 o globální dohodě o digitalizované ekonomice, aby se zamezilo jakékoli eskalaci obchodního a daňového napětí mezi významnými světovými hospodářskými aktéry (54).

6.   Plnění priorit díky pevné správě věcí veřejných a většímu rozpočtu EU

| 6.1. | Naši Unii již dnes utvářejí měnící se ekonomiky a pracovní prostředí, měnící se klima a proměny geopolitiky. Tyto faktory budou významně určovat naši budoucnost. EU potřebuje k formulování a provádění politik EU nový přístup ke správě a případně i nová pravidla a nové nástroje. Udržitelný rozvoj vyžaduje celostní a průřezový přístup k politikám, který zajistí společné řešení ekonomických, sociálních a environmentálních problémů. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | EHSV zdůrazňuje, že EU musí tyto problémy řešit prostřednictvím výraznější politické angažovanosti, větší a lepší politické integrace, za plného dodržování a podpory lidských práv, základních svobod a demokratických hodnot a s pomocí spolupráce. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | EHSV upozorňuje na to, že finanční a hospodářská krize narušila rovnováhu mezi hlavními orgány Unie. Jsou tedy zapotřebí nové formy správy a řízení na úrovni EU. Je třeba posílit úlohu Evropského parlamentu s cílem prosadit větší demokratickou odpovědnost. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Provádění evropského pilíře sociálních práv a plnění cílů udržitelného rozvoje vyžaduje silnou rozpočtovou základnu, příznivé podnikatelské prostředí a veřejné i soukromé investice. Cílem vyjednávání o příštím víceletém finančním rámci by mělo být zajištění náležitého financování politiky zaměstnanosti, sociální politiky, politiky v oblasti životního prostředí a produktivních investic. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Prvním krokem k posílení klimatického rozměru příštího VFR by bylo zvýšení cíle týkajícího se zohledňování aspektu klimatu pro celý VFR na 40 % tak, jak požaduje EHSV. To by vyžadovalo odpovídající přizpůsobení všech odvětvových cílů v oblasti klimatu a jejich právní závaznost. Komise a Parlament by také měly spolupracovat na zajištění toho, aby byla z ekologického hlediska účinně zaváděna zelená struktura nové SZP, konkrétně podmíněnost a ekorežimy, postupně se rušily podpory na projekty poškozující klima a zlepšovala metodika pro sledování klimatu. Měly by rovněž uvolnit značné zdroje na podporu těch jednotlivců a území, jež jsou nejvíce zasaženi transformací energetiky, přičemž by měly být vytvořeny nové nástroje nebo reformovány nástroje stávající. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Jednomyslnost, kterou Smlouvy vyžadují v některých zásadních záležitostech, je v důležitých okamžicích a při klíčovém rozhodování téměř nepřekonatelnou překážkou, a proto Výbor v souvislosti s rozhodovacími postupy zastává názor, že by se měla v Radě uplatňovat zásada hlasování kvalifikovanou většinou, a v souvislosti s právními předpisy se domnívá, že by se měl využívat řádný legislativní postup ve všech oblastech, v nichž je to možné. EHSV připomíná, že podle současných Smluv toho lze dosáhnout využitím různých překlenovacích ustanovení, nebo v případě posílené spolupráce pomocí článku 333 SFEU (55). |
| --- | --- |

6.6.

Návrhy:

| — | Prosazovat význam spolupráce na interinstitucionální úrovni a zároveň respektovat pravomoci jednotlivých orgánů a institucí zakotvené ve Smlouvách, přičemž tato spolupráce dostala uzavřením interinstitucionální dohody o zdokonalení tvorby právních předpisů ze dne 13. dubna 2016 nový rámec. EHSV je toho názoru, že by do této spolupráce měl být zapojen, aby bylo zaručeno zohlednění názorů všech příslušných zainteresovaných stran a v konečném důsledku bylo rovněž usnadněno zapojení občanů do činnosti EU. |
| --- | --- |

—

Prosazovat význam spolupráce na interinstitucionální úrovni a zároveň respektovat pravomoci jednotlivých orgánů a institucí zakotvené ve Smlouvách, přičemž tato spolupráce dostala uzavřením interinstitucionální dohody o zdokonalení tvorby právních předpisů ze dne 13. dubna 2016 nový rámec. EHSV je toho názoru, že by do této spolupráce měl být zapojen, aby bylo zaručeno zohlednění názorů všech příslušných zainteresovaných stran a v konečném důsledku bylo rovněž usnadněno zapojení občanů do činnosti EU.

| — | Dalším způsobem, jak zajistit větší začlenění udržitelného rozvoje do evropských politik, je využívání nástrojů Evropské komise pro zlepšování právní úpravy. Má-li být aspekt udržitelnosti řádně zohledněn a zahrnut, musí Komise ve všech posouzeních dopadu, která provede, vyhodnotit environmentální, klimatické, sociální a hospodářské dopady. Všechny tři oblasti musí být prozkoumány i při hodnoceních ex post, a to s použitím důsledného integrovaného přístupu. Zapotřebí jsou rovněž konzultace se sociálními partnery v souladu s ustanoveními Smlouvy, která požadují zvláštní konzultace se zaměstnanci a vedením v souvislosti s právními předpisy o sociálních otázkách (čl. 154 odst. 2). Další složkou souboru nástrojů v oblasti zlepšování právní úpravy, jejímž účelem je splnit požadavek na začleňování, který je ústředním motivem Agendy pro udržitelný rozvoj 2030, jsou konzultace s Evropským hospodářským a sociálním výborem, Evropským výborem regionů a vnitrostátními parlamenty (56). |
| --- | --- |

—

Dalším způsobem, jak zajistit větší začlenění udržitelného rozvoje do evropských politik, je využívání nástrojů Evropské komise pro zlepšování právní úpravy. Má-li být aspekt udržitelnosti řádně zohledněn a zahrnut, musí Komise ve všech posouzeních dopadu, která provede, vyhodnotit environmentální, klimatické, sociální a hospodářské dopady. Všechny tři oblasti musí být prozkoumány i při hodnoceních ex post, a to s použitím důsledného integrovaného přístupu. Zapotřebí jsou rovněž konzultace se sociálními partnery v souladu s ustanoveními Smlouvy, která požadují zvláštní konzultace se zaměstnanci a vedením v souvislosti s právními předpisy o sociálních otázkách (čl. 154 odst. 2). Další složkou souboru nástrojů v oblasti zlepšování právní úpravy, jejímž účelem je splnit požadavek na začleňování, který je ústředním motivem Agendy pro udržitelný rozvoj 2030, jsou konzultace s Evropským hospodářským a sociálním výborem, Evropským výborem regionů a vnitrostátními parlamenty (56).

| — | EHSV je pevně přesvědčen, že navrhovaný víceletý finanční rámec na období 2021–2027 není přizpůsoben novým výzvám uvedeným ve strategické agendě Evropské rady na období 2019–2024 a v politických směrech pro příští Evropskou komisi na období 2019–2024. EHSV navrhuje navýšit financování tak, aby se umožnilo i) provádění evropského pilíře sociálních práv členskými státy s cílem povzbudit tvorbu kvalitních pracovních míst v kontextu udržitelného hospodářského rozvoje, ii) uskutečňování Agendy OSN pro udržitelný rozvoj 2030 a iii) provádění Pařížské dohody, které podpoří spravedlivý přechod na ekologickou a digitalizovanou společnost. |
| --- | --- |

—

EHSV je pevně přesvědčen, že navrhovaný víceletý finanční rámec na období 2021–2027 není přizpůsoben novým výzvám uvedeným ve strategické agendě Evropské rady na období 2019–2024 a v politických směrech pro příští Evropskou komisi na období 2019–2024. EHSV navrhuje navýšit financování tak, aby se umožnilo i) provádění evropského pilíře sociálních práv členskými státy s cílem povzbudit tvorbu kvalitních pracovních míst v kontextu udržitelného hospodářského rozvoje, ii) uskutečňování Agendy OSN pro udržitelný rozvoj 2030 a iii) provádění Pařížské dohody, které podpoří spravedlivý přechod na ekologickou a digitalizovanou společnost.

| — | Podmínit přijímání finančních prostředků z EU členskými státy dodržováním zásady právního státu, která je podle článku 2 Smlouvy o Evropské unii (SEU) jednou ze základních hodnot Unie. EHSV se rovněž domnívá, že by tato podmíněnost mohla být rozšířena i na další zásady spojené s právním státem a obsažené ve Smlouvách EU (57). |
| --- | --- |

—

Podmínit přijímání finančních prostředků z EU členskými státy dodržováním zásady právního státu, která je podle článku 2 Smlouvy o Evropské unii (SEU) jednou ze základních hodnot Unie. EHSV se rovněž domnívá, že by tato podmíněnost mohla být rozšířena i na další zásady spojené s právním státem a obsažené ve Smlouvách EU (57).

| — | Podporované projekty, které budou v souladu s cíli OSN v oblasti udržitelného rozvoje a vyžadují rozsáhlé prostředky na inovace, výzkum a vývoj, budou muset být prosazovány prostřednictvím nástroje umožňujícího vizualizaci různých zdrojů financování (i budoucího víceletého finančního rámce) a vycházet z různých opatření (58), k nimž patří konkrétně:






  — | přesměrování finančních prostředků do udržitelných investic na základě ekologického přidělování a v tomto rámci také podporování půjček od Evropské investiční banky (EIB) s „ekoznačkou“, |
| --- | --- | --- |

—

Podporované projekty, které budou v souladu s cíli OSN v oblasti udržitelného rozvoje a vyžadují rozsáhlé prostředky na inovace, výzkum a vývoj, budou muset být prosazovány prostřednictvím nástroje umožňujícího vizualizaci různých zdrojů financování (i budoucího víceletého finančního rámce) a vycházet z různých opatření (58), k nimž patří konkrétně:

—

přesměrování finančních prostředků do udržitelných investic na základě ekologického přidělování a v tomto rámci také podporování půjček od Evropské investiční banky (EIB) s „ekoznačkou“,

| — | využívání kvantitativního uvolňování ze strany Evropské centrální banky (ECB) jakožto zdroje financování, |
| --- | --- |

—

využívání kvantitativního uvolňování ze strany Evropské centrální banky (ECB) jakožto zdroje financování,

| — | zvýšení podílu Evropského fondu pro strategické investice, určeného na boj proti změně klimatu, na 40 %, |
| --- | --- |

—

zvýšení podílu Evropského fondu pro strategické investice, určeného na boj proti změně klimatu, na 40 %,

| — | výše ambicí EU musí odpovídat rozsahu výzev souvisejících s bojem proti změně klimatu. Na tento cíl musí být vyčleněno v průměru 40 % jejího celkového rozpočtu (VFR 2021–2027), |
| --- | --- |

—

výše ambicí EU musí odpovídat rozsahu výzev souvisejících s bojem proti změně klimatu. Na tento cíl musí být vyčleněno v průměru 40 % jejího celkového rozpočtu (VFR 2021–2027),

| — | navýšení podílu Fondu soudržnosti EU nad stávajících 20 %, |
| --- | --- |

—

navýšení podílu Fondu soudržnosti EU nad stávajících 20 %,

| — | získání 3 % z penzijních a pojistných fondů, |
| --- | --- |

—

získání 3 % z penzijních a pojistných fondů,

| — | podporování podniků, zejména malých a středních (a v prvé řadě mikropodniků), v jejich investicích do výzkumu a vývoje prostředky ve výši až 100 miliard EUR vyhrazenými na tento účel, |
| --- | --- |

—

podporování podniků, zejména malých a středních (a v prvé řadě mikropodniků), v jejich investicích do výzkumu a vývoje prostředky ve výši až 100 miliard EUR vyhrazenými na tento účel,

| — | dodržování závazků finanční pomoci vůči jižním zemím, které se podílejí na boji proti změně klimatu (59). |
| --- | --- |

—

dodržování závazků finanční pomoci vůči jižním zemím, které se podílejí na boji proti změně klimatu (59).

7.   EHSV vede a usnadňuje účast občanské společnosti na fungování EU – posílení, zapojení a konzultování organizací občanské společnosti

| 7.1. | Podpora udržitelnosti ve všech jejích aspektech – hospodářském, sociálním a environmentálním – vyžaduje značné úsilí a zapojení všech zúčastněných aktérů. Otevřená demokratická diskuse opírající se o strukturované zapojení občanské společnosti hraje při zajištění spravedlivého a účinného přechodu klíčovou úlohu. Je třeba otevřeně a transparentně řešit důležité otázky týkající se „výsledků“, „způsobů realizace“a toho, jak zajistit, aby bylo sdílení zátěže a přínosů spravedlivé a nikdo nebyl opomenut. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | EHSV zdůrazňuje stěžejní úlohu organizací občanské společnosti při navrhování, provádění a monitorování politik ve všech fázích a na všech úrovních, včetně místní. V tomto ohledu je nutná změna kultury a uznání hodnoty občanské společnosti na úrovni EU a na úrovni členských států, která je již zakotvena v článku 11 SEU, jenž stanoví, že orgány EU podporují a zprostředkovávají horizontální a vertikální občanský dialog, vedou rozsáhlé konzultace a pokládají základy pro evropské občanské iniciativy. Tyto doplňkové procesy se uskutečňují, aniž je dotčena konzultace EHSV a sociální dialog. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Občanská společnost má schopnost odrážet skutečně velmi odlišné a někdy protichůdné zájmy a informovat o nich rozhodovací subjekty. EHSV je velmi dobrým příkladem tohoto procesu a je plně odhodlán i nadále plnit svou úlohu, tzn. usnadňovat dialog a budovat vazby mezi občanskou společností a ostatními evropskými orgány. |
| --- | --- |

7.3.

Návrhy:

| — | Vzhledem k tomu, že EHSV je instituce zastupující občanskou společnost na úrovni EU, měla by být jeho úloha jednoznačně a výrazně posílena a využita při usměrňování a usnadňování účasti a konzultace v souvislosti s fungováním EU. Měl by proto být aktivně zapojen do přípravy a pořádání konference o budoucnosti Evropy, která má být zahájena v roce 2020 a o níž Ursula von der Leyen informovala ve své agendě pro Evropu. |
| --- | --- |

—

Vzhledem k tomu, že EHSV je instituce zastupující občanskou společnost na úrovni EU, měla by být jeho úloha jednoznačně a výrazně posílena a využita při usměrňování a usnadňování účasti a konzultace v souvislosti s fungováním EU. Měl by proto být aktivně zapojen do přípravy a pořádání konference o budoucnosti Evropy, která má být zahájena v roce 2020 a o níž Ursula von der Leyen informovala ve své agendě pro Evropu.

| — | EHSV pečlivě sleduje strukturovaný dialog a konzultační fóra (například Evropskou platformu zainteresovaných stran pro oběhové hospodářství, Evropské fórum pro migraci), která sdružují a zapojují organizace občanské společnosti a další subjekty z orgánů a institucí EU a z členských států, a aktivně se jich účastní. Komise by při vytváření takových platforem, jako je REFIT, měla vzít v úvahu zastoupení EHSV v souladu s mandátem, který mu udělují Smlouvy, a zaručit při tom, že budou odrážet složení Výboru a jeho tří skupin. |
| --- | --- |

—

EHSV pečlivě sleduje strukturovaný dialog a konzultační fóra (například Evropskou platformu zainteresovaných stran pro oběhové hospodářství, Evropské fórum pro migraci), která sdružují a zapojují organizace občanské společnosti a další subjekty z orgánů a institucí EU a z členských států, a aktivně se jich účastní. Komise by při vytváření takových platforem, jako je REFIT, měla vzít v úvahu zastoupení EHSV v souladu s mandátem, který mu udělují Smlouvy, a zaručit při tom, že budou odrážet složení Výboru a jeho tří skupin.

| — | EHSV poukazuje na to, že na úrovni EU neexistuje strukturované zapojení organizací občanské společnosti do procesu monitorování provádění politiky soudržnosti. Důrazně tedy doporučuje, aby Komise zřídila fórum soudržnosti evropské občanské společnosti (60) se zapojením organizací zaměstnavatelů a zaměstnanců a dalších příslušných organizací občanské společnosti. |
| --- | --- |

—

EHSV poukazuje na to, že na úrovni EU neexistuje strukturované zapojení organizací občanské společnosti do procesu monitorování provádění politiky soudržnosti. Důrazně tedy doporučuje, aby Komise zřídila fórum soudržnosti evropské občanské společnosti (60) se zapojením organizací zaměstnavatelů a zaměstnanců a dalších příslušných organizací občanské společnosti.

| — | Při zřizování internetových portálů určených k získávání názorů veřejnosti, a to i organizací a jednotlivců, by Komise měla rozlišovat mezi příspěvky organizací občanské společnosti a příspěvky jednotlivců. Za tímto účelem by Komise ve spolupráci s EHSV měla provést mapování zainteresovaných stran s cílem určit reprezentativní a geograficky vyvážené cílové skupiny, přičemž by měla využít rejstřík transparentnosti. Kromě toho by Komise měla zajistit, aby byly příspěvky posuzovány z kvantitativního i kvalitativního hlediska. Dále by měla neustále pracovat na zlepšování transparentnosti těchto konzultací, jejich dostupnosti, zpětné vazby a odpovědnosti ve vztahu k účastníkům. |
| --- | --- |

—

Při zřizování internetových portálů určených k získávání názorů veřejnosti, a to i organizací a jednotlivců, by Komise měla rozlišovat mezi příspěvky organizací občanské společnosti a příspěvky jednotlivců. Za tímto účelem by Komise ve spolupráci s EHSV měla provést mapování zainteresovaných stran s cílem určit reprezentativní a geograficky vyvážené cílové skupiny, přičemž by měla využít rejstřík transparentnosti. Kromě toho by Komise měla zajistit, aby byly příspěvky posuzovány z kvantitativního i kvalitativního hlediska. Dále by měla neustále pracovat na zlepšování transparentnosti těchto konzultací, jejich dostupnosti, zpětné vazby a odpovědnosti ve vztahu k účastníkům.

| — | Aby Komise zaujala strategičtější přístup k těmto postupům a prováděla je na strukturovanějším institucionálním a reprezentativním základě, měla by úzce spolupracovat s EHSV a vyžádat si průzkumné stanovisko pojednávající o tom, jak by měl být občanský dialog účinně a soustavně organizován, a na jeho základě poté vypracovat zvláštní sdělení. |
| --- | --- |

—

Aby Komise zaujala strategičtější přístup k těmto postupům a prováděla je na strukturovanějším institucionálním a reprezentativním základě, měla by úzce spolupracovat s EHSV a vyžádat si průzkumné stanovisko pojednávající o tom, jak by měl být občanský dialog účinně a soustavně organizován, a na jeho základě poté vypracovat zvláštní sdělení.

| — | Bylo by třeba zlepšit účinnost evropské občanské iniciativy tím, že by se zkoumaly nové způsoby, jak zvýšit zapojení mladých lidí, a zejména příslušníků zranitelných skupin (např. používání digitálních nástrojů). |
| --- | --- |

—

Bylo by třeba zlepšit účinnost evropské občanské iniciativy tím, že by se zkoumaly nové způsoby, jak zvýšit zapojení mladých lidí, a zejména příslušníků zranitelných skupin (např. používání digitálních nástrojů).

V Bruselu dne 30. října 2019.

předseda

Evropského hospodářského a sociálního výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Studie EP s názvem Global Trends to 2035 (Globální trendy do roku 2035) a zpráva Evropského systému pro strategickou a politickou analýzu (ESPAS) s názvem Global Trends to 2030: Challenges and Choices for Europe (Globální trendy do roku 2030: evropské výzvy a perspektivy), 9. dubna 2019.

1

(2)  Podpora cílů udržitelného rozvoje po celém světě: Společná souhrnná zpráva Evropské unie a jejích členských států z roku 2019, 16. května 2019.

2

(3)  Ministerské prohlášení Slezské prohlášení o solidaritě a spravedlivém přechodu přijaté na summitu vedoucích představitelů během 24. konference smluvních stran (COP24) Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu (UNFCCC) dne 3. prosince 2018 v polských Katowicích.

3

(4)  Stanovisko EHSV ze dne 26. září 2019 k diskusnímu dokumentu Směřování k udržitelné Evropě do roku 2030 (dosud nezveřejněno v Úředním věstníku).

4

Směřování k udržitelné Evropě do roku 2030

(5)  Stanovisko EHSV ze dne 13. března 2019 Naslouchat občanům Evropy v zájmu udržitelné budoucnosti (Sibiu a ještě dále), Úř. věst. C 228, 5.7.2019, s. 37.

5

(6)  Stanovisko EHSV ze dne 25. ledna 2017 Evropský pilíř sociálních práv (Úř. věst. C 125, 21.4.2017, s. 10).

6

(7)  Unie, která si klade vyšší cíle: Moje agenda pro Evropu – Politické směry pro příští Evropskou komisi (2019–2024).

7

(8)  Rozhodnutí č. 1386/2013/EU ze dne 20. listopadu 2013 o všeobecném akčním programu Unie pro životní prostředí na období do roku 2020 „Spokojený život v mezích naší planety“(Úř. věst. L 354, 28.12.2013, s. 171).

8

(9)  Viz poznámka pod čarou 5.

9

(10)  Letní prognóza EK 2019: https://ec.europa.eu/info/business-economy-euro/economic-performance-and-forecasts/economic-forecasts/summer-2019-economic-forecast-growth-clouded-external-factors_cs.

10

(11)  Stanovisko EHSV ze dne 24. ledna 2019 Doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny (Úř. věst. C 159, 10.5.2019, s. 49).

11

(12)  Zpráva OECD ze dne 1. března 2019 Going beyond GDP: Measuring What Counts for Economic and Social Performance (Nejen HDP: hodnocení toho, co je pro hospodářskou a sociální výkonnost důležité). Stanovisko EHSV ze dne 29. března 2012 Nejen HDP – zapojení občanské společnosti do výběru doplňkových ukazatelů (Úř. věst. C 181, 21.6.2012, s. 14).

12

(13)  Stanovisko EHSV ze dne 17. července 2019Nová úloha veřejných služeb zaměstnanosti v souvislosti s prováděním evropského pilíře sociálních práv, Úř. věst. C 353, 18.10.2019, s. 46.

13

Nová úloha veřejných služeb zaměstnanosti v souvislosti s prováděním evropského pilíře sociálních práv

(14)  Interinstitucionální vyhlášení evropského pilíře sociálních práv (Úř. věst. C 428, 13.12.2017, s. 10).

14

(15)  Rezoluce přijatá Valným shromážděním OSN dne 25. září 2015 Přeměna našeho světa: Agenda pro udržitelný rozvoj 2030.

15

(16)  Viz zejména stanovisko ze dne 24. ledna 2019 Doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny (Úř. věst.C 159, 10.5.2019, s. 49), stanovisko ze dne 14. února 2018 Poučení, jak se vyhnout přísným politikám úsporných opatření v EU (Úř. věst. C 227, 28.6.2018, s. 1), stanovisko ze dne 18. ledna 2018 Doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny (Úř. věst. C 197, 8.6.2018, s. 33), stanovisko ze dne 10. července 2013 Zelená kniha – Dlouhodobé financování evropské ekonomiky (Úř. věst. C 327, 12.11.2013, s.11), stanovisko ze dne 26. března 2014 Dopady sociálních investic na zaměstnanost a na veřejné rozpočty (Úř. věst. C 226, 16.7.2014, s. 21), stanovisko ze dne 14. dubna 2018 Financování evropského pilíře sociálních práv (Úř. věst. C 262, 25.7.2018, s. 1) a stanovisko ze dne 20. února 2019 Roční analýza růstu na rok 2019: Pro silnější Evropu tváří v tvář celosvětové nejistotě (Úř. věst. C 190, 5.6.2019, s. 24).

16

(17)  Viz poznámka pod čarou 5.

17

(18)  Stanovisko EHSV ze dne 17. října 2018 Evropský sociální fond plus (ESF+) (Úř. věst. C 62, 15.2.2019, s. 165).

18

(19)  Viz poznámka pod čarou 5.

19

(20)  Stanovisko EHSV ze dne 17. října 2018 Evropský pakt o financování opatření v oblasti klimatu (Úř. věst. C 62, 15.2.2019, s. 8).

20

(21)  Viz poznámka pod čarou 5.

21

(22)  Zpráva Celosvětové komise MOP pro budoucnost práce – Práce pro lepší budoucnost ze dne 22. ledna 2019. Tato zpráva považuje zdraví a bezpečnost za součást univerzální záruky práce.

22

(23)  Stanovisko EHSV ze dne 25. září 2019Přehled nákladů a přínosů investic v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci (BOZP) (dosud nezveřejněno v Úředním věstníku).

23

Přehled nákladů a přínosů investic v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci

(24)  Employment and social development in Europe 2019 (Vývoj zaměstnanosti a sociální situace v Evropě za rok 2019). Čtvrtletní přezkum ze dne 26. března 2019.

24

(25)  Stanovisko EHSV ze dne 25. září 2019Evropský pilíř sociálních práv – hodnocení počátku provádění a doporučení do budoucna (dosud nezveřejněno v Úředním věstníku).

25

Evropský pilíř sociálních práv – hodnocení počátku provádění a doporučení do budoucna

(26)  Stanovisko EHSV ze dne 21. září 2017 Přechod k udržitelnější budoucnosti Evropy – strategie pro rok 2050 (Úř. věst. C 81, 2.3.2018, s. 44).

26

(27)  Viz poznámka pod čarou 5.

27

(28)  Stanovisko EHSV ze dne 17. července 2017Budování odolnější a udržitelnější evropské ekonomiky (Úř. věst. C 353, 18.10.2019, s. 23).

28

Budování odolnější a udržitelnější evropské ekonomiky

(29)  Viz poznámka pod čarou 11.

29

(30)  Stanovisko EHSV ze dne 20. února 2019 Evropská rámcová směrnice o minimálním příjmu (Úř. věst. C 190, 5.6.2019, s. 1).

30

(31)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=1092&intPageId=2312&langId=cs

31

(32)  https://emin-eu.net/what-is-emin/.

32

(33)  Viz poznámka pod čarou 16.

33

(34)  Viz poznámka pod čarou 25.

34

(35)  Viz poznámka pod čarou 11.

35

(36)  Eurofound (2019), Future of manufacturing - Energy scenario: Employment implications of the Paris Climate Agreement (Budoucnost výroby – energetický scénář: dopady Pařížské dohody na zaměstnanost), zpráva Eurofound, únor 2019.

36

(37)  Stanovisko EHSV ze dne 17. července 2019Zajištění souladu mezi politikami v oblasti klimatu a energetiky z pohledu průmyslových odvětví (Úř. věst. C 353, 18.10.2019, s. 59).

37

Zajištění souladu mezi politikami v oblasti klimatu a energetiky z pohledu průmyslových odvětví

(38)  Sdělení Komise ze dne 18. června 2019 Pokyny pro vykazování nefinančních informací: dodatek o vykazování informací souvisejících se změnou klimatu.

38

(39)  Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 17. října 2018 Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o zřízení rámce pro usnadnění udržitelného investování [COM(2018) 353 final – 2018/0178 (COD)] a návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) 2016/1011, pokud jde o referenční hodnoty pro nízkouhlíkové investice a investice s pozitivním uhlíkovým dopadem (COM(2018) 355 final —2018/0180 (COD)) (Úř. věst. C 62, 15.2.2019, s. 103).

39

(40)  Viz poznámka pod čarou 25.

40

(41)  Viz poznámka pod čarou 5.

41

(42)  Viz poznámka pod čarou 19.

42

(43)  Viz poznámka pod čarou 7.

43

(44)  Viz poznámka pod čarou 19.

44

(45)  Viz poznámka pod čarou 38.

45

(46)  Viz poznámka pod čarou 19.

46

(47)  Stanovisko EHSV ze dne 17. října 2018 Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Evropské radě, Radě, Evropské centrální bance, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Akční plán: Financování udržitelného růstu [COM(2018) 97 final] (Úř. věst. C 62, 15.2.2019, s. 73).

47

(48)  Stanovisko EHSV ze dne 19. června 2019Úsilí o lepší provádění pilíře sociálních práv a podpora základních služeb (Úř. věst. C 282, 20.8.2019, s. 7).

48

Úsilí o lepší provádění pilíře sociálních práv a podpora základních služeb

(49)  Viz poznámka pod čarou 5.

49

(50)  Stanovisko EHSV ze dne 14. února 2018 Kapitoly o obchodu a udržitelném rozvoji v dohodách EU o volném obchodu (Úř. věst. C 227, 26.8.2018, s. 27).

50

(51)  Stanovisko EHSV ze dne 17. července 2019Zajištění souladu mezi politikami v oblasti klimatu a energetiky z pohledu průmyslových odvětví (Úř. věst. C 353, 18.10.2019, s. 59).

51

Zajištění souladu mezi politikami v oblasti klimatu a energetiky z pohledu průmyslových odvětví

(52)  Viz poznámka pod čarou 19.

52

(53)  Stanovisko EHSV ze dne 14. února 2018 Kapitoly o obchodu a udržitelném rozvoji v dohodách EU o volném obchodu (Úř. věst. C 227, 28.6.2018, s. 27).

53

(54)  Stanovisko EHSV ze dne 12. července 2018 Zdanění zisků nadnárodních společností plynoucích z digitální ekonomiky (Úř. věst. C 367, 10.10.2018, s. 73).

54

(55)  Stanovisko EHSV ze dne 17. září 2015 Zlepšení fungování Evropské unie využitím potenciálu Lisabonské smlouvy (Úř. věst. C 13, 15.1.2016, s. 183).

55

(56)  Viz poznámka pod čarou 5.

56

(57)  Stanovisko EHSV ze dne 19. září 2018 Víceletý finanční rámec na období 2021–2027 (Úř. věst. C 440, 6.12.2018, s. 106).

57

(58)  Viz poznámka pod čarou 19.

58

(59)  Viz poznámka pod čarou 19.

59

(60)  Stanovisko EHSV ze dne 17. října 2018 Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o Evropském fondu pro regionální rozvoj a o Fondu soudržnosti (Úř. věst. C 62, 15.2.2019, s. 90).

60

---

| 11.2.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 47/15 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 47/15

---

Usnesení k zahájení přístupových jednání se Severní Makedonií a Albánií – EU by měla chránit svou důvěryhodnost a své geostrategické zájmy

(2020/C 47/02)

Na plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 30. a 31. října 2019 (jednání dne 31. října), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující usnesení 174 hlasy pro, 12 hlasů bylo proti a 15 členů se zdrželo hlasování.

| 1. | Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) je nesmírně zklamán tím, že se vedoucí představitelé EU na zasedání Evropské rady ve dnech 17. a 18. října rozhodli opětovně odložit zahájení přístupových jednání se Severní Makedonií a Albánií, a to z důvodu absence jednomyslné shody mezi členskými státy. |
| --- | --- |

1.

| 2. | EHSV vyjadřuje hluboké politování nad tímto nedodržením závazků, jež byly vůči těmto dvěma zemím přijaty. Evropská rada totiž ve svých závěrech ze dne 28. června 2018, v nichž potvrdila závěry o rozšíření a procesu stabilizace a přidružení přijaté Radou dne 26. června 2018, vytyčila jasnou cestu k zahájení přístupových jednání v červnu 2019. Dne 18. června 2019 se Evropská rada již rozhodla, že se k otázce doporučení Komise zahájit přístupová jednání se Severní Makedonií a Albánií vrátí nejpozději v říjnu 2019. |
| --- | --- |

2.

| 3. | EHSV zdůrazňuje, že skutečnost, že již podruhé nebylo učiněno rozhodnutí ve věci zahájení přístupových jednání s těmito dvěma zeměmi, které splnily všechny nezbytné podmínky (1), je z geostrategického a historického hlediska chybou zpochybňující důvěryhodnost a spolehlivost EU. EU měla příležitost zahájit jednání a přesně při tom vymezit podmínky týkající se řádné správy věcí veřejných, vyžadovat důsledné plnění kritérií pro členství v průběhu jednání a navrhnout lepší nástroje pro monitorování dodržování zásad právního státu po vstupu těchto zemí do EU. |
| --- | --- |

3.

| 4. | EHSV je přesvědčen o tom, že v zájmu „poevropštění“ tohoto regionu je nezbytné provést v zemích západního Balkánu rozsáhlé strukturální reformy. |
| --- | --- |

4.

| 5. | EHSV nemá pochyb o tom, že v některých členských státech vyvolává otázka rozšíření u velké části občanů EU rozmrzelé pocity. Nepochybuje ani o tom, že se politice rozšíření nedostalo potřebné politické podpory v důsledku rozporů, které v EU panují ohledně takových otázek, jako je přistěhovalectví a nový rozpočet. Nelze však ignorovat to, že v Severní Makedonii i v Albánii existuje v tomto ohledu politický konsensus a veřejnost přistoupení k EU v rozsáhlé míře podporuje. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Mladí lidé v zemích západního Balkánu vkládají do EU velká očekávání, a my bychom je neměli zklamat. EHSV je přesvědčen o tom, že bychom jim měli poskytnout pozitivní vyhlídky do budoucna tak, aby mohli žít ve stabilním a prosperujícím regionu. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Organizace občanské společnosti jsou pevně přesvědčeny o tom, že západní Balkán je jedním z geostrategicky nejdůležitějších regionů v Evropě. Leží přímo před naším prahem a své zraky k němu se zájmem upírají jiní globální aktéři. |
| --- | --- |

7.

| 8. | V závěrečném prohlášení ze 7. fóra občanské společnosti zemí západního Balkánu, které EHSV uspořádal ve dnech 16. a 17. dubna 2019 v Tiraně, organizace občanské společnosti znovu zdůraznily, že rozšíření EU a zejména šíření jejích demokratických hodnot a právních norem do oblasti západního Balkánu je v zájmu tohoto regionu i EU, přestože se v současnosti potýká s množstvím problémů (2). |
| --- | --- |

8.

| 9. | EHSV již několikrát vyjádřil znepokojení nad tím, že se v řadě zemí západního Balkánu omezuje prostor pro působení občanské společnosti, a vyzval orgány těchto zemí, aby se intenzivněji snažily zajistit dodržování zásad právního státu a základních lidských práv, uskutečnění reformy soudnictví, potírání korupce a diskriminace, nezávislost novinářů a svobodu tisku. To vše patří k základním evropským hodnotám, jež by měl každý členský stát EU respektovat. Je nutné důrazně podporovat a prosazovat sociální dialog a úlohu sociálních partnerů a organizací občanské společnosti v oblasti hospodářského a sociálního rozvoje. |
| --- | --- |

9.

| 10. | EHSV bude s občanskou společností v zemích západního Balkánu i nadále úzce a intenzivně spolupracovat s cílem pomoci jí a ubezpečit ji v tom, že má v Evropské unii své oprávněné místo. Uděláme, co je v našich silách, abychom podpořili usmíření a evropské hodnoty v tomto regionu, a budeme neochvějně zastávat svůj postoj ohledně rozšíření EU. Jsme přesvědčeni o tom, že jasná perspektiva přistoupení k EU má zásadní význam pro stabilitu tohoto regionu, a doufáme, že rozšíření zůstane pro EU jednou z priorit, přestože se v současnosti potýká s množstvím problémů (3). |
| --- | --- |

10.

| 11. | My sami pak budeme prostřednictvím naší pravidelné činnosti realizované spolu s našimi partnery z tohoto regionu (v rámci smíšených poradních výborů občanské společnosti s Černou Horou a Srbskem, fór občanské společnosti zemí západního Balkánu a konferencí občanské společnosti na vysoké úrovni pořádaných před summity EU a zemí západního Balkánu) i nadále prezentovat postoje občanské společnosti zemí západního Balkánu a fungovat jako prostředník ve vztahu k orgánům EU a vládám těchto zemí. |
| --- | --- |

11.

| 12. | EHSV je velice potěšen usnesením, které přijal Evropský parlament dne 24. října 2019, a stvrzuje, že je plně odhodlán podporovat Evropský parlament a novou Evropskou komisi při posilování politiky rozšíření EU a vylepšování souboru jejích nástrojů pro spolupráci se zeměmi západního Balkánu. |
| --- | --- |

12.

| 13. | EHSV žádá všechny zainteresované strany, aby podnikly veškeré nezbytné kroky s cílem zajistit, aby Evropská rada před summitem EU a zemí západního Balkánu, který se bude konat v květnu 2020 v Záhřebu, jednomyslně přijala kladné rozhodnutí. Žádá rovněž nadcházející chorvatské předsednictví Rady EU, aby na tomto summitu poskytlo procesu rozšíření nový impuls. |
| --- | --- |

13.

V Bruselu dne 31. října 2019.

předseda

Evropského hospodářského a sociálního výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Závěry Rady z června 2018.

1

(2)  Závěrečné prohlášení ze 7. fóra občanské společnosti zemí západního Balkánu, https://www.eesc.europa.eu/en/agenda/our-events/events/7th-western-balkans-civil-society-forum/final-declarations.

2

(3)  https://www.eesc.europa.eu/sites/default/files/files/7th_eesc_western_balkans_civil_society_forum_-_final_declaration.pdf.

3

---

STANOVISKA

Evropský hospodářský a sociální výbor

| 11.2.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 47/17 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 47/17

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Technologie blockchain a jednotný trh EU – další postup

(stanovisko z vlastní iniciativy)

(2020/C 47/03)

Zpravodajka: Ariane RODERT

Spoluzpravodaj: Gonçalo LOBO XAVIER

| Rozhodnutí plenárního shromáždění | 21.2.2019 |
| --- | --- |
| Právní základ | čl. 32 odst. 2 jednacího řádu
  stanovisko z vlastní iniciativy |
| Odpovědná sekce | Jednotný trh, výroba a spotřeba |
| Přijato v sekci | 18.10.2019 |
| Přijato na plenárním zasedání | 30.10.2019 |
| Plenární zasedání č. | 547 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 182/1/5 |

Rozhodnutí plenárního shromáždění

21.2.2019

Právní základ

čl. 32 odst. 2 jednacího řádu

stanovisko z vlastní iniciativy

Odpovědná sekce

Jednotný trh, výroba a spotřeba

Přijato v sekci

18.10.2019

Přijato na plenárním zasedání

30.10.2019

Plenární zasedání č.

547

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

182/1/5

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | Toto stanovisko se zabývá technologií blockchain coby technologií jako takovou. Je-li využita, může být pozitivní transformační silou napříč mnoha sektory společnosti a přinášet s sebou hodnoty, jako je důvěra a transparentnost, demokracie a bezpečnost. V konečném důsledku může pomoci transformovat socioekonomické modely, a tím podpořit společenské inovace potřebné k řešení dnešních společenských výzev. Nicméně vzhledem k tomu, že je velmi diskutována otázka kryptoměn, měl by EHSV tyto nástroje v blízké budoucnosti přezkoumat jednotlivě, pokud jde o riziko praní peněz a/nebo daňové úniky. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Používání technologie blockchain je již společnosti ku prospěchu. Technologie blockchain přispívá k dosahování cílů udržitelného rozvoje, posiluje postavení občanů, podporuje podnikání a inovace, zlepšuje mobilitu a přeshraniční příležitosti pro podniky a zvyšuje transparentnost pro spotřebitele. Kromě toho může omezovat daňové úniky a korupci a rozvíjet soukromé i veřejné služby. Je však ještě třeba se zabývat některými výzvami, zejména naléhavou otázkou poskytnutí právní srozumitelnosti a jistoty a otázkou ochrany soukromí. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Orgány EU sice technologii blockchain do jisté míry posoudily, ale společný přístup EU je stále nutné vypracovat. S ohledem na dosavadní výsledky má EU jedinečnou příležitost udržet si vedoucí postavení na globálním trhu, ale pouze v případě okamžitých opatření na úrovni EU. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV proto vyzývá Evropskou komisi, aby zahájila komplexní iniciativu pro technologii blockchain, která stanoví společný přístup a vizi EU, přičemž v jejím jádru budou cíle udržitelného rozvoje. To by mělo být doplněno akčním plánem pro Evropu, který by se stal referenčním bodem pro technologii blockchain na celém světě. Stávající evropské partnerství pro technologii blockchain a fórum a středisko EU pro sledování technologie blockchain by měly být posíleny vytvořením platformy EU pro strany zúčastněné na technologii blockchain, která bude sdružovat zástupce orgánů EU, včetně EHSV a VR, průmyslového sektoru, spotřebitelů, členských států, akademických pracovníků atd. s cílem poskytnout prostor pro společné učení a budování kapacit, síť sítí, a sdílení osvědčených postupů. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV se může aktivně podílet na pořádání takové „platformy“ zajišťující transparentnost, inkluzivnost, spolupráci a zapojení organizované občanské společnosti. |
| --- | --- |

1.5.

2.   Úvod

| 2.1. | Technologie blockchain a technologie distribuované účetní knihy mají potenciál přetvořit společnost. Blockchain je matematická struktura pro ukládání dat způsobem, který omezuje korupci a falešná data. Tato technologie nabízí nový způsob, jak vytvořit důvěru, která umožňuje bezpečnou výměnu hodnotných prvků. Technologie blockchain je považována za novou fázi internetové éry se silnějším transformačním potenciálem, je však třeba poznamenat, že je to jedna z mnoha nových technologických příležitostí. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Toto stanovisko se zabývá technologií blockchain coby technologií, kterou lze uplatnit v celé řadě oblastí a průmyslových odvětví, jako je energetika, finance, potraviny a zemědělství, lékařství a zdravotnictví, volby a správa věcí veřejných. Na toto téma se zaměřuje toto stanovisko, zejména na vztah technologie blockchain a jednotného trhu EU. Pokud bude řádně uplatňována, může technologie blockchain přeměnit koncepce, jako je hospodářská soutěž a správa, a tím řešit společenské výzvy a přechody. Nicméně vzhledem k tomu, že je velmi diskutována otázka kryptoměn, měl by EHSV tyto nástroje v blízké budoucnosti přezkoumat jednotlivě, pokud jde o riziko praní peněz a/nebo daňové úniky. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Nedávné stanovisko EHSV Technologie blockchain a technologie distribuované účetní knihy jako ideální infrastruktura pro sociální ekonomiku (1) definuje technologii blockchain takto: „je kódem, tj. komunikačním protokolem, a zároveň i veřejným registrem, v němž jsou všechny transakce uskutečněné mezi účastníky sítě velmi transparentně a neměnně „zaznamenány“ podle sekvenčního pořadí“. Evropská komise tuto definici doplňuje názorem, že „blockchain je technologie na podporu důvěry uživatelů. Umožňuje sdílet on-line informace a sjednávat a zaznamenávat transakce ověřitelným, bezpečným a trvalým způsobem“ (2). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Orgány EU již podnikly některé kroky na podporu rozvoje technologie blockchain. V roce 2017 zveřejnila výzkumná služba Evropského parlamentu (EPRS) zprávu „How blockchain technology could change our lives“ (Jak může technologie blockchain změnit naše životy) (3) a Evropská komise zřídila v roce 2018 fórum a středisko EU pro sledování technologie blockchain (4). Mělo by to urychlit inovace a rozvoj technologie blockchain, aby se udrželo vedoucí postavení Evropy na světovém trhu, co se této nové technologie s transformačním potenciálem týče. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Jedním z mezníků byl duben 2018, kdy Evropská komise společně s 21 členskými státy a Norskem podepsala prohlášení o vytvoření evropského partnerství pro technologii blockchain a spolupráci na vytvoření evropské infrastruktury blockchainových služeb (5). Cílem je podporovat přeshraniční digitální veřejné služby s nejvyššími standardy bezpečnosti a soukromí. Od té doby se k partnerství připojilo 27 členských států. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | V roce 2018 přijal Evropský parlament nelegislativní usnesení (6) o technologii blockchain a technologii distribuované účetní knihy, v němž zdůraznil příležitost EU stát se „světovou špičkou“ a „důvěryhodným aktérem“ při utváření rozvoje trhu na celém světě a napříč odvětvími a poznamenal, že EU stojí ve srovnání s USA a Čínou v popředí rozvoje a aplikace technologie blockchain (7). |
| --- | --- |

2.6.

3.   Technologie blockchain – příležitosti pro jednotný trh a EU

| 3.1. | I když je technologie blockchain poměrně novým jevem, objevují se již významné příležitosti na jednotném trhu. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Technologie blockchain přispívá k dosahování cílů udržitelného rozvoje. Důvěra, otevřenost a transparentnost jsou začleněny již do její koncepce a hodnotové nabídky (8), což je zdůrazněno v souvislosti s dosahováním cílů OSN v oblasti udržitelného rozvoje (9). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Jako příklad lze uvést (10):






  — | cíl 1 „vymýcení chudoby“ a použití kryptoměn u lidí, kteří nemají bankovní účet, |
| --- | --- | --- |

3.3.

—

cíl 1 „vymýcení chudoby“ a použití kryptoměn u lidí, kteří nemají bankovní účet,

| — | cíl 3 „zdraví a kvalita života“ a možnost bezpečnějšího a účinnějšího sdílení zdravotních záznamů pacientů a |
| --- | --- |

—

cíl 3 „zdraví a kvalita života“ a možnost bezpečnějšího a účinnějšího sdílení zdravotních záznamů pacientů a

| — | cíle 12, 14 a 15 „odpovědná výroba a spotřeba“, kde může technologie blockchain zajistit sledování původu v dodavatelských řetězcích. |
| --- | --- |

—

cíle 12, 14 a 15 „odpovědná výroba a spotřeba“, kde může technologie blockchain zajistit sledování původu v dodavatelských řetězcích.

Technologie blockchain také přispívá k několika dalším cílům udržitelného rozvoje, jako jsou rovné příležitosti, lidská práva týkající se osobních údajů, důstojná práce a hospodářský růst, demokratická účast atd.

| 3.4. | Posílení vlivu občanů. Technologie blockchain má potenciál navrátit sílu informací zpět lidem, kteří je vlastní. Transparentním sdílením údajů a omezením potřeby zprostředkovatelů může technologie blockchain posílit vliv aktérů, kteří se dříve nacházeli ve zranitelném postavení vůči centralizovaným subjektům. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Podpora podnikání a inovací. Díky způsobu fungování spočívajícímu na spolupráci a shodě vznikají inovativní řešení a nové podniky na základě ekonomické, environmentální a sociální udržitelnosti. Technologie blockchain umožňuje inkluzivnost, která skýtá základ pro ekonomiku platforem a další nové obchodní modely – a pro sociální ekonomiku, jak již EHSV prozkoumal. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Zlepšení mobility a přeshraničních příležitostí pro podniky a současná ochrana spotřebitelů: prostřednictvím minimalizace překážek obchodu v EU a na celém světě a zajištění ochrany a bezpečnosti plateb a transakcí v procesu směny. Zlepší to tržní podmínky a přístup ke zboží a službám v EU a zároveň ochrání soukromí spotřebitelů, důvěrnost a sdílení informací (11). |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Podpora jednotné digitální brány. Jednotná digitální brána zavádí zásadu „pouze jednou“, což znamená, že jakákoli data lze do platformy zadat pouze jednou. Rozvoj evropské infrastruktury blockchainových služeb, který je podmíněn prováděním této zásady „pouze jednou“, tedy může sloužit jako nástroj a prostředek umožňující efektivní, odolný a udržitelný jednotný trh. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Rozvoj veřejných a soukromých služeb založených na technologii blockchain umožňuje obrovské pozitivní účinky digitální transformace hospodářství a společnosti EU jako celku. V rámci evropské infrastruktury blockchainových služeb jsou nyní vypracovávány čtyři možnosti využití (12): notářské ověřování a autentizace, diplomy, evropská svrchovaná identita, zdanění a sdílení důvěryhodných údajů. Hospodářských přínosů je na úrovni členských států dosaženo přímým přístupem na trhy s nulovými nebo minimálními náklady na zprostředkování, přičemž se skutečná hodnota přenáší na spotřebitele. To je možné zlepšit spolu s vysokou úrovní bezpečnosti a zabezpečení pro spotřebitele prostřednictvím sledovatelnosti na technologii blockchain a participativního společného vytváření zboží a služeb. Kromě toho mohou hlasovací systémy založené na technologii blockchain zajistit bezpečnou registraci a identifikaci voličů a poskytnout spolehlivý a ověřitelný hlasovací systém. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Vytváření a ověřování digitálních identit pro jednotlivce a organizace. Kombinací decentralizovaných zásad technologie blockchain s ověřováním identity a šifrováním lze vytvořit digitální identitu a přiřadit ji ke každé online transakci s aktivem. To má několik potenciálních výhod pro spotřebitele, podniky i regulační orgány. Digitální identita na technologii blockchain poskytuje možnost vzájemného uznávání a provádění operací pomocí kódu inteligentní smlouvy, což také zjednodušuje zakládání podniků. Tyto digitální identity a elektronické podpisy se musí řídit postupem stanoveným v nařízení o elektronické identifikaci a službách (eIDAS). Měly by také zajistit interoperabilitu a kompatibilitu. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Zmírňování rizik narušení zabezpečení osobních údajů. Rizika narušení zabezpečení údajů lze zmírnit nebo jim zabránit pomocí odpovědného používání datových struktur blockchainu. Pomůže to chránit citlivé údaje a zároveň zajistí bezpečný přenos údajů, aby se zaručilo právo jednotlivců na důvěrnost a soukromí. Jedním ze způsobů, jak toho lze dosáhnout, je vyhnout se volnému ukládání soukromých údajů na blockchainu. Místo toho lze soukromé údaje ukládat mimo řetězec a vyměňovat je pouze podle potřeby a v rovnocenné síťové komunikaci (peer-to-peer). |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Podmínkou pro přeshraniční interoperabilitu a zavádění technologie blockchain jsou standardizační postupy. Některé byly otestovány a přezkoumány regulačními orgány, ale jako u každé inovace musí být i standardizační iniciativy vyváženy vytvořením příznivého prostředí za účelem úplného prozkoumání příležitostí nabízených touto technologií. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Rovněž by se mělo usilovat o harmonizaci šifrovacích norem mezi technologií blockchain a dalšími technologiemi souvisejícími s eIDAS (13), aby byly vytvořeny nové úrovně interoperability mezi současnými a budoucími technologickými modely. Tím by se vyřešilo riziko vytváření izolovaných jednotek technologie blockchain. Mezinárodní organizace pro normalizaci (ISO) předložila plán normalizace na období do roku 2020, včetně zvážení normalizace v oblastech, jako je terminologie, taxonomie, ověřování totožnosti, interoperabilita, správa, bezpečnost a soukromí, možnosti využití a inteligentní smlouvy. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Zlepšení transparentnosti prostřednictvím inteligentních smluv. Řešení založená na technologii blockchain poskytují transparentnost prostřednictvím decentralizace, která umožňuje zúčastněným stranám prohlížet a ověřovat údaje. Příkladem jsou „inteligentní smlouvy“ (14). |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Omezení daňových úniků a vyhýbání se daňovým povinnostem. Jednotný trh EU má potenciál posílit elektronický obchod a zároveň zajistit minimalizaci negativních externalit doprovázejících dnešní mezinárodní obchod. Systémy zpracování daní na technologii blockchain mohou zajistit vyšší transparentnost jak pro plátce, tak pro orgány státní správy. Technologie blockchain může omezit daňové úniky a praní peněz, neboť zvyšuje odpovědnost za transakce a operace, a tedy může zvýšit konkurenceschopnost jednotného trhu EU. Evropská komise by mohla zahájit studii o tom, jak může v této oblasti blockchain pomoci. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Vytváření nových modelů financování, jako jsou skupinové financování, počáteční nabídky mincí nebo tokenů, coby konceptů univerzálního získávání finančních prostředků (zeměpisně a demograficky) prostřednictvím vydání měny specifické pro určitý projekt se zvláštním mechanismem zhodnocování. Je to vyvrcholením trendu skupinového financování. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Transformace socioekonomických modelů. Získají-li jednotlivci opětovně vliv, může to transformovat společnost. Jestliže hlavním aktivem technologie blockchain je řešení problému důvěry mezi jednotlivci, aniž by se museli obracet na třetí strany, umožňuje to také vytváření nových typů správy a vztahů založených na transparentnosti interakcí. Jako u každé společenské změny musí být věnována pozornost ochraně před vznikem struktur vedoucích ke zneužívání a zároveň je třeba ponechat prostor pro experimentování, které by mohlo mít pro lidstvo velký prospěch. Technologie a sítě blockchainu by navíc neměly vytvářet trhlinu mezi těmi, kteří je ovládají nebo si to mohou dovolit, a těmi, kteří k nim mají přístup pouze prostřednictvím modelů ovládaných velkými korporacemi. Podpora a posilování organizací, jako jsou družstva, s otevřenými a demokratickými modely správy a řízení, s cílem rozvíjet podnikání založené na blockchainu, je klíčem k úspěchu technologie blockchain mezi malými a středními podniky a menšími organizacemi. |
| --- | --- |

3.16.

4.   Blockchain – některé výzvy, které je třeba řešit

| 4.1. | Aby bylo možné využít potenciál, který má technologie blockchain na jednotném trhu EU a pro evropské společnosti, je třeba řešit několik otázek, mezi nimiž je prioritou stávající právní nejistota. Pro kryptoměny a počáteční nabídky mincí existují určitá regulační řešení, avšak legislativní rámec je nadále nejasný, pokud jde o návrh systému a oblasti, v nichž se využívá technologie blockchain, což vede k fragmentovanému přístupu na úrovni členského státu. Bez společné iniciativy EU zaměřené na právní jistotu a srozumitelnost napříč EU budou přeshraniční příležitosti omezeny. Počáteční fází sloužící k pochopení budoucích právních požadavků by mohly být případy použití a experimentální regulační oblasti pro určité typy služeb a použití. Výhodou s ohledem na budoucí regulaci blockchainu mohou být zkušenosti, jež má EU s vývojem komplexní přeshraniční regulace a politiky. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Zásadní je ochrana soukromí. Pro řešení nejnaléhavějších problémů s údaji bylo zavedeno obecné nařízení o ochraně osobních údajů (GDPR) (15). Nicméně v době, kdy bylo toto nařízení připravováno, byla technologie blockchain převážně neznámá, a proto je zapotřebí přezkoumat možné napětí mezi obecným nařízením o ochraně osobních údajů a technologií blockchain. EHSV vyzývá Evropskou komisi, aby obecné nařízení o ochraně osobních údajů přezkoumala a aby navrhla úpravy a další pokyny týkající se vztahu mezi tímto nařízením a technologií blockchain. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Právní rozlišení mezi anonymizovanými a pseudonymizovanými údaji se týká klasifikace osobních údajů. Pseudonymní údaje stále umožňují určitou formu opětovné identifikace (i nepřímé a vzdálené), zatímco anonymní údaje znovu identifikovat nelze. V případě blockchainu s kontrolou přístupu (permissioned blockchain) je za řešení pro vztahy umožňované technologií blockchain považována pseudonymizace, nicméně anonymizace je dosud regulační překážkou pro širší použití blockchainu bez kontroly přístupu (permissionless blockchain), což je možné vyřešit pomocí řešení digitální identity začleněných do regulačních omezení. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Konsensuální mechanismus „proof-of-work“ je vysoce energeticky náročný. S rozvojem alternativního konsensuálního mechanismu „proof-of-stake“ lze tuto důležitou otázku udržitelnosti z hlediska životního prostředí řešit. Řešení již existují, musí být ale sdílena a plně uplatňována (16). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Další technickou výzvou je interoperabilita s různými platformami blockchainu. Různé blockchainy nemusí být kompatibilní vzhledem k riziku pro strany, které si potřebují vyměňovat údaje. Dalším problémem je kompatibilita mezi platformami blockchainu a stávajícími správními systémy, což orgánům státní správy brání v přechodu z jejich stávajících platforem na interoperabilitu založenou na technologii blockchain. Zajištění interoperability by mělo být v blízké budoucnosti pro vývojáře blockchainu prioritou, aby se umožnilo hromadné přijetí této technologie. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Míra využívání blockchainu závisí na přijetí různými formami podniků, přičemž malé a střední podniky tvoří v EU většinu. V současné době jsou transakční náklady v mnoha případech neúnosné, takže technické a poradenské služby jsou pro malé a střední podniky nedosažitelné. Podpora vytváření nových blockchainových sítí, jako jsou družstva, je zásadní pro zajištění spravedlivého přístupu pro malé a střední podniky a další menší subjekty a umožnění lepší demokratické správy. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Jako u každé přelomové technologie je třeba řešit společenské výzvy. Je naléhavě zapotřebí správně informovat širokou veřejnost o přelomových technologiích. Mají skutečný dopad na každodenní život lidí a je třeba se tím pečlivě zabývat. Občanský a sociální dialog se tak stává rozhodujícím aspektem. EHSV bude i nadále rozvíjet znalosti a zajišťovat pohled organizované občanské společnosti na další rozvoj technologie blockchain. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Je naprosto nezbytné plně pochopit a prověřit, jak technologie blockchain ovlivňuje ochranu a práva spotřebitelů. Je třeba vyjasnit vztahy například mezi důvěrností a soukromím, které prosazuje právní předpis (např. právní předpisy EU o ochraně údajů), nařízení (důvěrný přístup ke klientům) nebo smlouva (obchodní tajemství). |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Stejně jako u každé nové technologie a všech obchodních modelů založených na technologiích by bylo vhodné a potřebné analyzovat vliv a možné dopady na pracovní místa, pracovní podmínky, práva a ochranu pracovníků a sociální dialog. Tato analýza by také měla posoudit dopad na zprostředkovatelské organizace. Pro průmyslová odvětví využívající technologii blockchain budou pravděpodobně nabývat na důležitosti dovednosti v oblasti přírodních věd, technologií, inženýrství a matematiky (STEM). Vzhledem k nedostatečnému všeobecnému pochopení fungování a možných omezení blockchainu EHSV vyzývá k celoživotnímu učení, které lidem umožní získávat dovednosti, rekvalifikovat se a zvyšovat svou kvalifikaci za účelem lepšího využívání příležitostí a výzev technologie blockchain. |
| --- | --- |

4.9.

5.   Další směřování

| 5.1. | Orgány EU sice technologii blockchain do jisté míry posoudily, ale stále chybí komplexní a společný přístup EU. EU má s ohledem na dosavadní výsledky jedinečnou příležitost udržet si vedoucí postavení na globálním trhu, ale pouze v případě, že učiní určitá opatření. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Rozvoj technologie blockchain je v členských státech stále velmi roztříštěný. EHSV proto naléhavě žádá orgány EU, aby zajistily srozumitelnost a společný základ, aby bylo možné rozvinout plný potenciál blockchainu pro Evropu. Jako první krok by měla Evropská komise vydat sdělení o rozvoji technologií blockchain a distribuované účetní knihy v EU na základě zásad blockchainu (17), aby vyjádřila politickou vůli a odpovědnost a vytyčila vizi a akční plán k vytvoření příznivého prostředí. Tuto iniciativu by mělo doplnit opětovné zřízení meziskupiny EP pro digitalizaci, která by se měla zabývat otázkou technologií blockchain a distribuované účetní knihy. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Společná vize EU by se mohla zaměřit na to, aby se Evropa stala světovým pilotním kontinentem založeným na technologii blockchain, čímž by se zajistilo, že EU zůstane konkurenceschopná a zároveň bude rozvíjet svůj vlastní přístup k digitalizaci, v jehož centru budou cíle udržitelného rozvoje. Podporu by měly poskytnout veřejností podporované pilotní iniciativy a programy na úrovni členských států a EU. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Je načase rozšířit iniciativu nyní spočívající v evropském partnerství pro technologii blockchain a fóru a středisku EU pro sledování technologie blockchain, a to vytvořením platformy EU pro strany zúčastněné na technologii blockchain, která bude sdružovat zástupce orgánů a institucí EU, včetně EHSV a VR, průmyslového sektoru, spotřebitelů, občanské společnosti, členských států, akademických pracovníků atd. Kromě toho by tato platforma měla být otevřena všem občanům EU ke spolupráci, aby mohli být součástí projektu blockchainu. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Tato platforma by poskytla prostor pro společné učení a budování kapacit, ale také by spojila zúčastněné strany a fungovala by jako síť sítí a zajišťovala by místo pro setkávání a sdílení osvědčených postupů. EHSV má dobrou pozici a nezbytné zkušenosti k tomu, aby se aktivně podílel na pořádání takové „platformy“ zajišťující transparentnost, inkluzivnost, spolupráci a zapojení organizované občanské společnosti, přičemž by vycházel z obdobných stávajících iniciativ (18). |
| --- | --- |

5.5.

V Bruselu dne 30. října 2019.

předseda

Evropského hospodářského a sociálního výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Úř. věst. C 353, 18.10.2019, s. 1.

1

(2)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/blockchain-technologies.

2

(3)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/IDAN/2017/581948/EPRS_IDA(2017)581948_EN.pdf.

3

(4)  https://www.eublockchainforum.eu/.

4

(5)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/european-countries-join-blockchain-partnership.

5

(6)  http://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-8-2018-0373_CS.html?redirect.

6

(7)  Jedno z opatření je, že jen v roce 2018 získaly počáteční nabídky mincí (ICO) v Evropě přibližně 4,1 miliardy USD, což je téměř dvojnásobek 2,3 miliardy USD dosud získané v Asii a výrazně více než 2,6 miliardy USD získané v USA. https://www.newsbtc.com/2018/10/16/europe-surpasses-us-and-asia-in-cryptocurrency-token-sales.

7

(8)  Nabídka sociální hodnoty technologie blockchain se týká svrchované identity (autentizace, autorizace), důvěry a transparentnosti, demokracie, neměnitelnosti a koncepce nezprostředkování.

8

(9)  https://blockchain4sdg.com/how-blockchains-can-tackle-the-un-sustainable-development-goals/.

9

(10)  UN/CEFACT, ECE/TRADE/C/CEFACT/2019/INF.3: Blockchain in trade facilitation: sectoral challenges and examples, http://www.unece.org/fileadmin/DAM/cefact/cf_plenary/2019_plenary/CEFACT_2019_INF03.pdf.

10

(11)  Důvěrnost odkazuje na ochranu údajů sdílených mezi entitou (tj. jednotlivcem nebo organizací) a oprávněnou stranou před neoprávněnými třetími stranami. Soukromí odkazuje na ochranu před vniknutím do osobní identity a osobních transakcí.

11

(12)  https://ec.europa.eu/cefdigital/wiki/display/CEFDIGITAL/EBSI.

12

(13)  Jako jsou elektronické podpisy a časová razítka, s využitím stávajících navzájem kompatibilních šifrovacích algoritmů.

13

(14)  Jedná se o samoprováděcí smluvní prvky uložené na blockchainu, které nikdo neovládá, a proto jim každý může důvěřovat. Příkladem jsou zúčtování a vypořádání obchodu, dárkové/věrnostní kupony, elektronické zdravotní záznamy, distribuce licenčních poplatků, sledování původu produktu, přímé transakce („peer-to-peer“), půjčování, pojištění, energetické kredity a hlasování.

14

(15)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 ze dne 27. dubna 2016 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů a o zrušení směrnice 95/46/ES (obecné nařízení o ochraně osobních údajů (Úř. věst. L 119, 4.5.2016, s. 1), https://gdpr-info.eu/.

15

(16)  www.tolar.io je příkladem technologie blockchain s nízkou spotřebou energie.

16

(17)  Zásady technologie blockchain jsou: samosprávná identita – autentizace, autorizace, sledovatelnost, důvěra, neměnnost, demokracie, žádné zprostředkování.

17

(18)  Např. Evropská platforma zainteresovaných stran pro oběhové hospodářství je společnou iniciativou EHSV a Komise. Výbor je rovněž aktivní v odborné skupině na vysoké úrovni pro umělou inteligenci (AI HLEG) a expertní skupině Komise pro sociální podnikání (GECES).

18

---

| 11.2.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 47/23 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 47/23

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Zajištění inkluzivního přechodu k digitalizovanému železničnímu sektoru

(stanovisko z vlastní iniciativy)

(2020/C 47/04)

Zpravodaj: Alberto MAZZOLA

Spoluzpravodaj: Guy GREIVELDING

| Rozhodnutí plenárního shromáždění | 21. února 2019 |
| --- | --- |
| Právní základ | čl. 32 odst. 2 jednacího řádu
  stanovisko z vlastní iniciativy |
| Odpovědný orgán | Poradní komise pro průmyslové změny (CCMI) |
| Přijato v CCMI | 2.10.2019 |
| Přijato na plenárním zasedání | 30.10.2019 |
| Plenární zasedání č. | 547 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 202/0/5 |

Rozhodnutí plenárního shromáždění

21. února 2019

Právní základ

čl. 32 odst. 2 jednacího řádu

stanovisko z vlastní iniciativy

Odpovědný orgán

Poradní komise pro průmyslové změny (CCMI)

Přijato v CCMI

2.10.2019

Přijato na plenárním zasedání

30.10.2019

Plenární zasedání č.

547

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

202/0/5

1.   Doporučení

| 1.1. | Digitalizace přispívá ke zvýšení účinnosti a pohodlnosti osobní i nákladní železniční dopravy, rovněž však vystavuje železniční systémy rizikům v oblasti kybernetické bezpečnosti. EHSV proto doporučuje posílit spolupráci mezi Agenturou Evropské unie pro bezpečnost sítí a informací (ENISA) a Agenturou Evropské unie pro železnice (ERA). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV se domnívá, že by se mělo zásadním způsobem urychlit zavádění evropského systému řízení železničního provozu (ERTMS), které představuje stěžejní prvek digitální strategie EU pro železniční dopravu. Požadované investice ve výši více než 100 miliard EUR by se měly realizovat prostřednictvím cílené iniciativy Komise s vyčleněním značného množství finančních prostředků EU, konkrétní podpory ze strany členských států a velkého objemu soukromého kapitálu (InvestEU). |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV vyzývá odvětví železniční dopravy, aby společně s ostatními druhy veřejné dopravy vypracovalo komplexní a interoperabilní rámec pro mobilitu jako službu, který všem občanům zaručí přístup k cenově dostupné mobilitě a veřejné dopravě jakožto službě obecného zájmu, a aby usilovalo o vytvoření otevřeného rámce informačních technologií typu plug and play pro prodej multimodálních jízdenek v Evropě. Odvětví železniční dopravy by mohlo sehrát zásadní roli při rozvíjení aspektu mobility v rámci evropské digitální identity. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV vyzývá Evropskou federaci pracovníků v dopravě (ETF), Společenství evropských železničních a infrastrukturních podniků (CER) a Sdružení evropských provozovatelů železniční infrastruktury (EIM), aby jako součást sociálního dialogu v EU navázaly proaktivní transparentní dialog (například v podobě „digitálního plánu“) a aby zahájily společné iniciativy, díky nimž bude možné lépe určit a předvídat dopad automatizace a digitalizace a zachovat vysokou úroveň zaměstnanosti a sociálních záruk v rámci sociálně spravedlivého přechodu. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV požaduje, aby byl zřízen regulační orgán EU pro železniční dopravu, který bude napomáhat rozvíjení jednotného trhu železniční dopravy v EU, jenž bude zahrnovat i digitální aspekty. |
| --- | --- |

1.5.

2.   Úvod

Evropský systém mobility a dopravy v současné době přechází na mnohem ekologičtější a digitalizovanější systém.

Promění se logistické řetězce, jelikož nové technologie zajistí snadnější digitální integraci různých způsobů dopravy, hustší tok informací o dopravě a jejím sledování, snadnější přístup cestujících ke službám a informacím, účinnější využívání infrastrukturní kapacity a lepší časovou předvídatelnost.

Digitalizace rovněž zvýší objem dat, která mají k dispozici železniční podniky. Použití těchto dat, v plném souladu s pravidly pro ochranu soukromí a vlastnictví dat, vytvoří příležitosti pro nové podnikatelské iniciativy.

3.   Potřeba zajistit digitalizaci železničního sektoru

3.1.   
  Železnice jako součást jednotné digitální Evropy

Propojenost je základ, který umožňuje plnou realizaci evropského jednotného digitálního trhu a digitalizaci železnic.

Vysoká míra propojenosti je rovněž nezbytná k poskytování spolehlivých informací, např. co se týče vlakových jízdních řádů, dostupnosti jízdenek, plánovačů spojení, údajů z terminálů nákladní dopravy atd. Odpovídá to výrazným očekáváním zákazníků i zaměstnanců, neboť to umožní zkvalitnit služby a údržbu.

Další digitalizace železnic závisí na dobré spolupráci jak v rámci železničního sektoru, tak mezi ním a subjekty z odvětví telekomunikací. Nové sítě 5G nabídnou železnicím skvělou příležitost tím, že mj. umožní realizovat internet věcí a poskytovat lepší informace v reálném čase.

Odvětví železniční dopravy by mohlo sehrát zásadní roli při rozvíjení aspektu mobility v rámci evropské digitální identity, a to díky regulačnímu prostředí podporujícímu konkurenci a inovace a posilujícímu postavení občanů i podniků prostřednictvím důvěry a informovanosti o výhodách digitálních technologií pro občany, spotřebitele, podniky i pracovníky, jakož i pro kombinaci všech uvedených skupin do jediné „elektronické osoby“ (1).

3.2.   
  Nové specifické produkty a informační technologie

Ústředním prvkem technické strategie EU by mělo být zavádění ERTMS, aby bylo možné plně využít jeho výhod (mezi něž patří např. technická a provozní harmonizace, zvýšená kapacita sítě, lepší bezpečnost a spolehlivost či nižší náklady na údržbu). V posledních 20 letech bylo systémem ERTMS vybaveno méně než 10 % hlavní sítě TEN-T. Je třeba urychlit jeho zavádění, aniž by byla opomíjena dostupnost regionální železniční sítě.

Kromě toho by mezi hlavní body agendy měly patřit rozvoj technického a právního rámce (při plném respektování sociálního dialogu) pro zvyšování míry automatického provozu vlaků, lepší připojení k datovým službám na železničních tratích (mj. pomocí technologie 5G) a další opatření na poli digitalizace vhodná pro železniční dopravu.

3.2.1.   Interní procesy v železniční dopravě

3.2.1.1.   Příležitosti: zvyšování kapacity infrastruktury, údržba a prediktivní údržba, snižování nákladů, automatický provoz vlaků, bezpečnost, řízení krizí

Kontrolní, řídicí a komunikační systémy by neměly pouze přispívat ke kontrole a bezpečnému oddělování vlaků, ale měly by se stát flexibilním, inteligentním systémem pro řízení dopravy a podporu rozhodování, který bude fungovat v reálném čase.

Stávající systémy dostatečně nevyužívají nové technologie a postupy, např. družicové určování polohy, vysokorychlostní a vysokokapacitní datové a hlasové komunikační systémy (wi-fi, 4G/LTE, 5G) a automatizaci, ani inovativní systémy sběru dat v reálném čase, jejich zpracování a předávání. Ty však mají potenciál výrazně zlepšit provoz, a posílit tak kapacitu, snížit spotřebu trakční energie a emise uhlíku, omezit provozní náklady, zvýšit bezpečnost – a to i na železničních přejezdech prostřednictvím kooperativního inteligentního dopravního systému (C-ITS) – a spolehlivost a poskytovat spotřebitelům přístupné, spolehlivé a srozumitelné informace. Účinnost, spolehlivost a odolnost systému, jak co se týče infrastruktury, tak co se týče kolejových vozidel, radikálně zlepší údržba vycházející z reálného stavu určeného čidly a digitálními technologiemi.

3.2.1.2.   Hrozby: bezpečnost a kybernetická bezpečnost

Digitalizace přispívá ke zvýšení účinnosti a pohodlnosti železniční dopravy, rovněž však vystavuje železniční systémy rizikům v oblasti kybernetické bezpečnosti. Velkou výzvu tak pro celý železniční sektor představuje zohlednění potřeby spolehlivých opatření na poli kybernetické bezpečnosti a připravenost na řešení kybernetických útoků, včetně těch rozsáhlých.

„Jednotný výklad pravidel v oblasti kybernetické bezpečnosti, včetně vzájemného uznávání mezi členskými státy [...] společným základem [pro digitalizaci] by mohly být rámce pro certifikaci a systémy certifikace [...] by do tohoto procesu měly být zapojeny [...] [ERA] a v některých případech by po dohodě s agenturou ENISA v zájmu zaručení soudržnosti měly být pověřeny vypracováním systému kybernetické bezpečnosti. Ve spolupráci s CEN/CENELEC/ETSI by měly být přijaty minimální evropské normy pro bezpečnost v oblasti IT.“ (2)

3.2.2.   Nové služby

3.2.2.1.   Nové aplikace pro cestující: elektronické jízdenky, elektronické rezervace, integrované jízdenky, multimodální jízdenky, mobilita jako služba, digitální platformy, digitální stanice

Za účelem zlepšení informací o dopravních spojích a usnadnění volby vhodného vlaku a kombinace různých dopravních prostředků a výdeje jízdenek platných na všechny tyto prostředky zahájily některé evropské železniční společnosti ve spolupráci s hlavními prodejci jízdenek společný projekt s názvem „Full Service Model“ (model kompletních služeb). Namísto dvoustranných řešení prodejců a poskytovatelů železničních služeb tak vznikne otevřený rámec informačních technologií typu plug and play pro prodej vlakových jízdenek.

V tomto novém kontextu znamená pojetí mobility jako služby přechod od osobně vlastněných dopravních prostředků k řešením mobility využívaným ve formě služeb. Klíčovým konceptem tohoto pojetí je nabídnout cestujícím řešení mobility „ode dveří ke dveřím“, která budou vycházet z jejich cestovních potřeb a volby, aby tak byl zaručen přístup k cenově dostupné mobilitě a veřejné dopravě jakožto službě obecného zájmu. Pojetí mobility jako služby se vztahuje na celý dopravní systém jakožto jeden celek a železniční doprava se svými nízkými emisemi musí být jeho součástí.

3.2.2.1.1.   
  Nová problematika: ochrana dat, soukromí, práva cestujících

Klíčový význam má legislativní stabilita, aby bylo možné provést zásadní posun v oblasti prodeje jízdenek. S ohledem na splnitelné požadavky EU stanovené v nařízení o právech cestujících v železniční dopravě jsou zásadní uživatelsky vstřícné informace o jízdenkách platných na všechny druhy dopravy.

Železnice musí nadále podporovat přístupnost nákladově efektivním způsobem. Zbytečná ustanovení mezi podniky způsobují zbytečnou byrokracii a měla by se přijímat na smluvním základě a v náležitém případě pomocí příslušného právního rámce pro výměnu dat.

3.2.2.2.   Pro nákladní dopravu

Železniční sektor přijal u příležitosti dnů TEN-T v Rotterdamu v roce 2016 společné prohlášení s názvem Prohlášení sektoru, v němž nastínil kroky, které je potřeba přijmout za účelem zlepšení mezinárodní nákladní železniční dopravy v Evropě. Na základě tohoto prohlášení bylo určeno deset prioritních opatření, k nimž patří mj. sledování vlaků, očekávaný čas příjezdu a podpora konkrétního zavádění ERTMS. Mimoto podepsali evropští sociální partneři v odvětví železniční dopravy dne 2. prosince 2015 prohlášení o železniční nákladní dopravě, v němž formulovali návrhy, jak tuto dopravu vylepšit.

Testování automatických brzdných systémů umožní výrazně zvýšit efektivitu řazení vlakových souprav. Je rovněž nezbytné zaručit ochranu obchodních údajů v odvětví nákladní dopravy.

3.3.   
  Financování digitalizace a VaI

3.3.1.   Financování digitalizace železnic: Digitální Evropa, Nástroj pro propojení Evropy, InvestEU, národní programy

Měla by být zaručena odpovídající podpora ze strany EU a z vnitrostátních prostředků, a to pro všechny části železničního systému a na dokončení fungující evropské železniční sítě.

Musí pokračovat podpora z Nástroje pro propojení Evropy, jehož prostředky by měly být po roce 2020 navýšeny. Je nutné zdůraznit, že by se Nástroj pro propojení Evropy měl zaměřit na otázky digitalizace, jako jsou traťová a palubní zařízení ERTMS. Zavedení ERTMS, jehož součástí jsou digitální stavědla, do sítě TEN-T vyžaduje více než 100 miliard EUR. Tyto investice lze podpořit pouze prostřednictvím cílené iniciativy s vyčleněním značného množství finančních prostředků EU, které doplní konkrétní podpora ze strany členských států a soukromý kapitál (InvestEU). Výbor se domnívá, že je za účelem uvolnění potřebných prostředků potřeba posílit proaktivní úlohu Komise a vypracovat regulační rámec. Z Nástroje pro propojení Evropy II by se mělo rovněž financovat vybavení přeshraničních železničních koridorů technologií 5G, aby se zlepšilo připojení.

3.3.2.   Shift2Rail a Shift2Rail2

Je rovněž zapotřebí podpora EU, která bude stimulovat inovace v odvětví železniční dopravy, zejména pokud jde o pokračování úspěšného společného podniku Shift2Rail. Budoucí evropské institucionalizované partnerství by mělo získat větší rozpočet a být vybaveno zdokonaleným a zjednodušeným systémem správy, který více zohlední potřeby provozovatelů železniční dopravy a infrastruktury a jejich zákazníků a bude stále schopen aktivovat ve všech členských státech celý inovační ekosystém v železničním sektoru. V rámci financování výzkumu v oblasti digitálních inovací je nutné vyčlenit značné množství prostředků na posouzení souvisejících sociálních dopadů a na opatření zaměřená na usnadnění spravedlivého přechodu.

4.   Potřeba zaručit, aby byl tento přechod inkluzivní

4.1.   
  Pro zaměstnance

Očekává se, že zavedení digitálních technologií v železničním sektoru povede ke zvýšení účinnosti a produktivity, které bude přínosem pro konkurenceschopnost tohoto sektoru, a bude současně vyžadovat kvalitativní a kvantitativní změny v pracovních místech a organizaci práce na železnici.

Tato transformace již probíhá a železniční společnosti se musejí připravit, aby mohly včas a inkluzivním způsobem zvládat změny dotýkající se jejich pracovníků, a zůstaly tak i nadále kvalitními a atraktivními zaměstnavateli.

Dojde k zásadním změnám, co se týče povahy práce a poptávky po dovednostech. EHSV zdůrazňuje, že s těmito strukturálními změnami je důležité se vyrovnat podporou spravedlivé a hladké transformace a reagováním na nedostatek v oblasti dovedností, ve spojení s odpovídajícím monitorováním pokroku.

Neměl by se podceňovat dopad na zdraví železničních pracovníků, k němuž patří mj. vytváření psychické zátěže, která by mohla vést k onemocněním a způsobit napětí v soukromém životě lidí.

Zajistit inkluzivní přechod znamená zvládat změny sociálně odpovědným způsobem, počínaje otevřeným a transparentním dialogem se zaměstnanci a jejich zástupci. V rámci tohoto dialogu je třeba věnovat pozornost případným obavám, které digitalizace vyvolává, a zajistit nezbytné zapojení zaměstnanců v průběhu transformace.

Při zavádění digitalizace by se mělo postupovat s maximální opatrností, aby se předešlo narušujícím změnám a sociálnímu sváru. Je naprosto nezbytné, aby se evropští sociální partneři (Evropská federace pracovníků v dopravě – ETF, Společenství evropských železničních a infrastrukturních podniků – CER a Sdružení evropských provozovatelů železniční infrastruktury – EIM) sešli v rámci unijního odvětvového sociálního dialogu o železnicích, aby rozhodli o společných projektech, díky nimž se lépe určí a bude předvídat dopad automatizace a digitalizace, aby se zachovala vysoká míra zaměstnanosti a sociálních záruk v rámci sociálně spravedlivého přechodu.

Evropští a vnitrostátní političtí činitelé a sociální partneři by měli zajistit koordinaci mezi evropským sociálním dialogem a jednáními v jednotlivých členských státech, aby bylo možné se zabývat pracovními a sociálními důsledky digitalizace v integrovaném evropském železničním systému.

Na vnitrostátní úrovni musejí železniční společnosti společně se zástupci zaměstnanců vypracovat v rané fázi určitý „digitální plán“ a poskytnout zástupcům zaměstnanců odbornou přípravu zaměřenou na identifikaci digitálních procesů a ovlivňujících faktorů.

Kromě toho je nutné vyjednat se zástupci zaměstnanců na vnitrostátní úrovni kolektivní smlouvy ohledně těchto aspektů:

| — | práva na konzultace, účasti a kolektivního zastoupení před zavedením nových technologií, |
| --- | --- |

—

práva na konzultace, účasti a kolektivního zastoupení před zavedením nových technologií,

| — | definice a podmínek pro alternativní činnosti/zaměstnání, rekvalifikaci a kvalifikace, |
| --- | --- |

—

definice a podmínek pro alternativní činnosti/zaměstnání, rekvalifikaci a kvalifikace,

| — | bezpečnosti a ochrany zdraví na pracovišti, práva odpojit se, ochrany údajů o zaměstnancích (před stálým sledováním), |
| --- | --- |

—

bezpečnosti a ochrany zdraví na pracovišti, práva odpojit se, ochrany údajů o zaměstnancích (před stálým sledováním),

| — | kratší pracovní doby a/nebo (pružného) rozvržení pracovní doby. |
| --- | --- |

—

kratší pracovní doby a/nebo (pružného) rozvržení pracovní doby.

Bezpečnost provozu a bezpečnost cestujících a zaměstnanců nelze zaručit pouze prostřednictvím digitálních a automatizovaných systémů – v tomto směru je nezbytná přítomnost člověka.

Klíčem k řešení této výzvy je položení důrazu na přechod mezi zaměstnáními, který bude podpořen celoživotním učením a investicemi do zaměstnatelnosti pracovníků, aby se předešlo jejich propouštění. U železniční dopravy jsou dvěma důležitými výzvami nevyvážená věková pyramida pracovní síly a potíže při náboru zaměstnanců, zejména mladých lidí a žen. Železniční společnosti se tedy musí postarat o to, aby byli starší pracovníci schopni i nadále setrvávat na pracovních místech, která se velmi rychle proměňují, aby se zaručilo předávání klíčových znalostí z generace na generaci a rozšířila se základna těchto společností pro nábor pracovníků.

Z hlediska vnitrostátních a celounijních systémů je možné nerovnováhu v rámci pracovní síly snížit nebo jí dokonce předejít řádným dialogem a dobrou spoluprací mezi vzdělávacím sektorem a podniky, aby bylo možné zajistit „pracovní sílu budoucnosti“ prostřednictvím odborné přípravy a rekvalifikace pracovníků a školitelů s cílem vybavit je digitálními dovednostmi.

Jak bylo uvedeno výše, hrají vnitrostátní vzdělávací systémy, zejména odborné vzdělávání, důležitou úlohu v zajišťování toho, aby byla budoucí pracovní síla vybavena správnými dovednostmi. Doporučuje se vytvořit odvětvové rady pro dovednosti.

4.2.   
  Cestující: starší lidé využívající služby náročné z hlediska IT, osoby se zdravotním postižením, venkovské oblasti atd.

| 4.2.1. | Digitalizace přinese větší příležitosti k dalšímu snížení dopadu našeho dopravního systému na životní prostředí a ke zvýšení účinnosti mobility. Vlivem rostoucí propojenosti bude rovněž snadnější využívat možností mobility jako služby a multimodality. To by přineslo užitek venkovským oblastem, ovšem pouze při vynaložení nezbytných investic. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Vzhledem k tomu, že je železniční doprava služba, je důležité, aby se partnery v její digitalizaci mohli rovněž stát občanská společnost, spotřebitelská sdružení, ekologická sdružení, organizace osob se zdravotním postižením, sdružení podporující spravedlivou mobilitu a sdružení zastupující starší osoby. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | „EHSV se domnívá, že v zájmu využití potenciálu hospodářské síly 25 % občanů Unie v seniorském věku není s ohledem na růst vhodné pohlížet na seniory jako na kategorii občanů, jež stojí mimo hlavní běh života, a že by naopak bylo třeba uznat jejich schopnosti i jejich očekávání a zapojit je do digitální éry coby hospodářské a sociální subjekty.“ (3) |
| --- | --- |

4.2.3.

5.   V kontextu evropské ekonomiky založené na datech

| 5.1. | Rozvoj nových informačních technologií usnadnil sběr a využití dat o dopravě. Maximalizace využívání dat povede k hospodářskému růstu, inovacím a výrazným přínosům pro železniční sektor, jeho zákazníky a evropskou ekonomiku a k vytváření a rozvoji interoperabilních a vzájemně propojených služeb. Je potřeba lépe prozkoumat různé aspekty zpřístupňování dat a jejich sdílení, aby bylo možné vytvořit jednoznačnou přidanou hodnotu pro železniční odvětví a společnost. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Prvním krokem je zajištění interoperability datových formátů, aby mohly všechny zúčastněné subjekty spolupracovat. Kromě toho by bylo potřeba vyjasnit vlastnictví různých typů dat, přístup k nim a jejich využívání. Pro odstranění překážek bránících sdílení dat v ekosystému železniční dopravy bude zásadní úzká spolupráce mezi úřady, spotřebitelskými organizacemi, veřejnými a soukromými provozovateli, odborovými svazy, provozovateli infrastruktury a dodavateli. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Řádná analýza dat velkého objemu pak přinese informace o trendech a požadavcích, které by mohly pomoci nově navrhnout dopravu tak, aby byla více uzpůsobena potřebám svých uživatelů, byla flexibilnější a pomohla městům zvýšit jejich účinnost. Digitalizace a robotizace dopravy vyžadují odpovídající dostupnost, přístupnost a volný tok dat. Zároveň je nutné zajistit jejich řádnou ochranu. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | EHSV žádá Komisi, aby zajistila spravedlivou hospodářskou soutěž a poskytla spotřebitelům možnost volby v oblasti přístupu k datům. V současné době panují obavy ohledně úrovně hospodářské soutěže, které pramení z pokusů získat přístup k údajům o cestujících. Výzvy rovněž vyvstávají na poli veřejné dopravy, kde bude mít přístup k datům (např. jízdním řádům a poloze v reálném čase) zásadní význam pro zavedení hladce fungujících multimodálních služeb. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Evropská komise by měla přijmout závazné předpisy, díky nimž bude zaručeno dodržování zásady spravedlivé hospodářské soutěže bez diskriminace veřejných a soukromých společností poskytujících podobné služby i zásady přístupu k datům o dopravě, a to při plném dodržování pravidel ochrany dat. „Stejné podmínky se musí vztahovat na veřejné i soukromé společnosti, přičemž je třeba zajistit reciprocitu při výměně údajů a kompenzaci nákladů,“ (4) včetně digitálních platforem. |
| --- | --- |

5.5.

6.   Evropský dodavatelský průmysl pro železniční dopravu

| 6.1. | „Digitalizace a robotizace dopravy přináší nové podnikatelské příležitosti pro výrobní odvětví i odvětví služeb, včetně malých a středních podniků, a mohla by být pro EU oblastí konkurenční výhody. Proto EHSV vyzývá k vytvoření stimulujícího a příznivého podnikatelského prostředí a také k otevřenosti vůči novým podnikatelským modelům a podněcování rozvoje evropských digitálních platforem.“ (5) |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Sdružení evropského dodavatelského průmyslu pro železniční dopravu UNIFE ve svém dokumentu o digitalizaci s názvem Digitální trendy v železničním sektoru vyjadřuje svůj názor na to, jak digitální transformace přispěje k dosažení cílů evropského železničního sektoru a jeho dodavatelského průmyslu, a to jak co se týče posílení spokojenosti cestujících v železniční dopravě, tak co se týče optimalizace logistiky a zvýšení kapacity nákladní dopravy. Za tímto účelem bylo určeno pět hlavních oblastí zájmu:






  1) | data velkého objemu, |
| --- | --- | --- |

6.2.

1)

data velkého objemu,

| 2) | kybernetická bezpečnost, |
| --- | --- |

2)

kybernetická bezpečnost,

| 3) | umělá inteligence, |
| --- | --- |

3)

umělá inteligence,

| 4) | nové služby v oblasti mobility, |
| --- | --- |

4)

nové služby v oblasti mobility,

| 5) | digitalizace služeb v oblasti logistiky nákladní dopravy. |
| --- | --- |

5)

digitalizace služeb v oblasti logistiky nákladní dopravy.

7.   Úloha institucí

7.1.   
  Agentura ERA

Aby bylo možné dále rozvíjet jednotný evropský železniční prostor, a zabránit tak roztříštěnému vývoji telematických aplikací, byla posílena úloha této agentury v oblasti těchto aplikací. Za tímto účelem byla agentura zmocněna jednat jako systémový orgán pro telematické aplikace a měla by z této pozice uchovávat, monitorovat a řídit všechny odpovídající subsystémové požadavky na úrovni Unie.

7.2.   
  Agentura ENISA

Agentura Evropské unie pro bezpečnost sítí a informací (ENISA) je evropským střediskem shromažďujícím odborné poznatky v oblasti kybernetické bezpečnosti a přispívá k vysoké úrovni bezpečnosti sítí a informací v EU.

Tato agentura poskytuje poradenství a navrhuje vhodná řešení – k oblastem její činnosti patří celoevropská cvičení v oblasti kybernetické bezpečnosti, národní strategie kybernetické bezpečnosti, spolupráce týmů CSIRT a budování kapacit, studie týkající se bezpečného zavádění cloud computingu, řešení otázek ochrany dat, technologie zvyšující ochranu soukromí a ochrana soukromí v nových technologiích, elektronická identifikace, služby vytvářející důvěru, určování kybernetických hrozeb atd. ENISA a ERA by měly v těchto záležitostech spolupracovat.

7.3.   
  Evropský hospodářský regulační orgán pro železniční dopravu

Směrnice EU stanovily členským státům povinnost zřídit regulační orgány zaměřené na dozor nad hospodářskou soutěží na trhu železniční dopravy. V souvislosti s vytvářením jednotného evropského železničního prostoru (zejména co se týče mezinárodní nákladní a osobní dopravy) je nezbytné, aby se kromě zřízení těchto orgánů zintenzivnilo rovněž úsilí v kontinentálním měřítku, a sice v podobě zřízení evropského regulačního orgánu pro železniční dopravu.

V Bruselu dne 30. října 2019.

předseda

Evropského hospodářského a sociálního výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Úř. věst. C 353, 18.10.2019, s. 79.

1

(2)  Úř. věst. C 227, 28.6.2018, s. 86.

2

(3)  Stanovisko Digitální pilíř růstu: počítačově zdatní senioři, potenciál 25 % evropského obyvatelstva (Úř. věst. C 389, 21.10.2016, s. 28).

3

(4)  Úř. věst. C 353, 18.10.2019, s. 79.

4

(5)  Stanovisko Dopady digitalizace a robotizace dopravy na tvorbu politik EU (Úř. věst. C 345, 13.10.2017, s. 52).

5

---

| 11.2.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 47/30 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 47/30

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Při provádění Agendy pro udržitelný rozvoj 2030 nesmí být nikdo opomenut

(stanovisko z vlastní iniciativy)

(2020/C 47/05)

Zpravodaj: Peter SCHMIDT

Spoluzpravodaj: Lutz RIBBE

| Rozhodnutí plenárního shromáždění | 21.2.2019 |
| --- | --- |
| Právní základ | čl. 32 odst. 2 jednacího řádu
  stanovisko z vlastní iniciativy |
| Odpovědná sekce | Zemědělství, rozvoj venkova, životní prostředí
  Zaměstnanost, sociální věci, občanství |
| Přijato na plenárním zasedání | 31.10.2019 |
| Plenární zasedání č. | 547 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 159/21/16 |

Rozhodnutí plenárního shromáždění

21.2.2019

Právní základ

čl. 32 odst. 2 jednacího řádu

stanovisko z vlastní iniciativy

Odpovědná sekce

Zemědělství, rozvoj venkova, životní prostředí

Zaměstnanost, sociální věci, občanství

Přijato na plenárním zasedání

31.10.2019

Plenární zasedání č.

547

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

159/21/16

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | Cíle OSN v oblasti udržitelného rozvoje připravují cestu k lepší a udržitelnější budoucnosti pro všechny. Ústředním prvkem těchto cílů je závazek „nikoho neopomíjet a dosáhnout v první řadě na ty nejopomíjenější“ v rámci změny směrem k udržitelné a odolné cestě a nepovažovat žádný cíl za dosažený, pokud jej nebylo dosaženo pro všechny. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV se domnívá, že problémy sociálního charakteru je třeba řešit v plné součinnosti s problémy v oblasti životního prostředí a hospodářství. Za účelem provádění cílů udržitelného rozvoje v EU je nutné sloučit sociální rozměr udržitelnosti s jejím hospodářským a environmentálním rozměrem, což přinese systémovou změnu a odstraní izolované přístupy, které v současných strategiích EU převažují. Je nesporné, že určování opatření a politik vícerozměrnou optikou Agendy pro udržitelný rozvoj 2030 je přínosné. Naprosto stěžejní význam v provádění této agendy bude mít řešení „sociální otázky“. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Sociální problematika a regionální soudržnost byly v porovnání s environmentálním nebo hospodářským rozměrem dosud považovány spíše za samostatné oblasti politiky než za skutečně nedílnou součást politiky udržitelnosti. Význam sociálního rozměru v komplexní politice udržitelnosti spočívá nejen v tom, že dále rozvíjí tradiční sociální politiky (např. lepší sociální dávky), ale je také přínosnější pro spravedlnost a zapojení do hospodářství ve prospěch občanů i regionů. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Přechod k udržitelnému a uhlíkově neutrálnímu hospodářství účinně využívajícímu zdroje vyžaduje zásadní změny v naší společnosti a v našem hospodářství. Se změnami budou spojeny možnosti, ale i rizika. Nikoho neopomíjet znamená, že všichni členové společnosti a zejména ti nejopomíjenější mají skutečnou šanci chopit se příležitosti a jsou připraveni čelit rizikům. To vyžaduje aktivní politiku. V této souvislosti je třeba věnovat zvláštní pozornost nejzranitelnějším skupinám společnosti i nejvíce znevýhodněným regionům a územím. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Nikoho neopomíjet konkrétně znamená znovu posílit postavení co největšího počtu lidí, aby mohli hrát kladnou úlohu jako aktivní občané, maximalizovat dostupnost investic, nových životních stylů, spotřebních návyků a udržitelné technologie pro všechny osoby, skupiny a regiony v procesu přechodu. Přechod k udržitelnosti nemůže a nesmí být nařizován shora. Úspěšný bude pouze tehdy, pokud bude spočívat na širokém přijetí a aktivním zapojení všech. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Aby byly cíle udržitelného rozvoje úspěšně provedeny a nikdo nebyl opomenut, vyzývá EHSV Evropskou komisi, Parlament, Radu a členské státy k tomu, aby:






  — | v rámci zastřešující „strategie EU pro udržitelný rozvoj pro rok 2050“ vytvořily Zelenou a sociální dohodu pro Evropu, která se bude skutečně distancovat od nadměrného využívání přírodních zdrojů, přičemž jejím hlavním cílem by bylo zvýšení blahobytu občanů. EHSV vítá, že nová Komise zamýšlí zahájit Zelenou dohodu pro Evropu, trvá však na tom, aby měla i sociální rozměry, |
| --- | --- | --- |

1.6.

—

v rámci zastřešující „strategie EU pro udržitelný rozvoj pro rok 2050“ vytvořily Zelenou a sociální dohodu pro Evropu, která se bude skutečně distancovat od nadměrného využívání přírodních zdrojů, přičemž jejím hlavním cílem by bylo zvýšení blahobytu občanů. EHSV vítá, že nová Komise zamýšlí zahájit Zelenou dohodu pro Evropu, trvá však na tom, aby měla i sociální rozměry,

| — | systematicky posuzovaly možné negativní/pozitivní vedlejší dopady přechodu na evropské obyvatelstvo (zejména na chudé a zranitelné skupiny) a strukturálně slabé regiony a lépe chápaly mezigenerační faktory udržitelnosti a nerovnosti, |
| --- | --- |

—

systematicky posuzovaly možné negativní/pozitivní vedlejší dopady přechodu na evropské obyvatelstvo (zejména na chudé a zranitelné skupiny) a strukturálně slabé regiony a lépe chápaly mezigenerační faktory udržitelnosti a nerovnosti,

| — | vytvořily vhodné správní struktury a nástroje pro provádění cílů udržitelného rozvoje a Zelené a sociální dohody pro Evropu, například prostřednictvím evropského semestru, zlepšování právní úpravy a VFR, včetně Fondu soudržnosti a sociálního fondu, které budou přechod podporovat, |
| --- | --- |

—

vytvořily vhodné správní struktury a nástroje pro provádění cílů udržitelného rozvoje a Zelené a sociální dohody pro Evropu, například prostřednictvím evropského semestru, zlepšování právní úpravy a VFR, včetně Fondu soudržnosti a sociálního fondu, které budou přechod podporovat,

| — | rozvíjely širší porozumění spravedlivému přechodu (nad rámec uhelné problematiky) a v plném rozsahu prováděly evropský pilíř sociálních práv na jeho podporu a současně podporovaly reformy systémů přerozdělování (přizpůsobené zdanění, sociální ochranu a udržitelné a sociální investice) a rovněž rovnováhu mezi pracovním a soukromým životem a rovnost žen a mužů, |
| --- | --- |

—

rozvíjely širší porozumění spravedlivému přechodu (nad rámec uhelné problematiky) a v plném rozsahu prováděly evropský pilíř sociálních práv na jeho podporu a současně podporovaly reformy systémů přerozdělování (přizpůsobené zdanění, sociální ochranu a udržitelné a sociální investice) a rovněž rovnováhu mezi pracovním a soukromým životem a rovnost žen a mužů,

| — | zajistily pro všechny rovný přístup a rovné příležitosti v oblasti odpovídajícího vzdělávání a odborné přípravy, |
| --- | --- |

—

zajistily pro všechny rovný přístup a rovné příležitosti v oblasti odpovídajícího vzdělávání a odborné přípravy,

| — | odstranily překážky bránící aktivnímu zapojení občanů, kteří postrádají nezbytný finanční i sociální kapitál, potřebné znalosti a informace i přístup k příležitostem, |
| --- | --- |

—

odstranily překážky bránící aktivnímu zapojení občanů, kteří postrádají nezbytný finanční i sociální kapitál, potřebné znalosti a informace i přístup k příležitostem,

| — | zavedly politiky, které jsou přínosné pro občany a chrání životní prostředí, např. programy týkající se znečištění ovzduší, které by byly prioritně zaměřené na zranitelné skupiny, politiky ekologického sociálního bydlení atd., |
| --- | --- |

—

zavedly politiky, které jsou přínosné pro občany a chrání životní prostředí, např. programy týkající se znečištění ovzduší, které by byly prioritně zaměřené na zranitelné skupiny, politiky ekologického sociálního bydlení atd.,

| — | podporovaly sociální ekonomiku a ekonomiku sdílení v rámci přechodu na udržitelnost (např. dovednosti, oběhové hospodářství, transformaci energetiky, podporu družstev), |
| --- | --- |

—

podporovaly sociální ekonomiku a ekonomiku sdílení v rámci přechodu na udržitelnost (např. dovednosti, oběhové hospodářství, transformaci energetiky, podporu družstev),

| — | poskytovaly malým a středním podnikům podporu, aby přechod úspěšně zvládly a dosáhly udržitelné konkurenceschopnosti, a to formou lepšího přístupu k dovednostem, finančním prostředkům, inovacím a technologiím, |
| --- | --- |

—

poskytovaly malým a středním podnikům podporu, aby přechod úspěšně zvládly a dosáhly udržitelné konkurenceschopnosti, a to formou lepšího přístupu k dovednostem, finančním prostředkům, inovacím a technologiím,

| — | podporovaly vytváření kvalitních pracovních míst, |
| --- | --- |

—

podporovaly vytváření kvalitních pracovních míst,

| — | navrhly strategii s cílem zajistit, aby nejen města, ale i venkovská společenství umožňovala širší zapojení a stala se odolnější a udržitelnější, |
| --- | --- |

—

navrhly strategii s cílem zajistit, aby nejen města, ale i venkovská společenství umožňovala širší zapojení a stala se odolnější a udržitelnější,

| — | v Evropě posílily ochranu klimatu a přizpůsobování se klimatu s cílem bojovat proti desertifikaci a řešit nedostatek vody a vylidňování, |
| --- | --- |

—

v Evropě posílily ochranu klimatu a přizpůsobování se klimatu s cílem bojovat proti desertifikaci a řešit nedostatek vody a vylidňování,

| — | daly mladým lidem a budoucím generacím smysluplný prostor vyjádřit se a zajistily, aby hráli roli v rozhodování o udržitelnosti, |
| --- | --- |

—

daly mladým lidem a budoucím generacím smysluplný prostor vyjádřit se a zajistily, aby hráli roli v rozhodování o udržitelnosti,

| — | podporovaly udržitelnou obchodní politiku, jež by internalizovala pozitivní i negativní sociální a environmentální externality obchodu. |
| --- | --- |

—

podporovaly udržitelnou obchodní politiku, jež by internalizovala pozitivní i negativní sociální a environmentální externality obchodu.

2.   Úvod

| 2.1. | Sociální rozměr udržitelnosti nebyl až příliš dlouho dostatečně zohledňován, ať už na světové úrovni, či na úrovni EU. Sociální problematika a regionální soudržnost byly v porovnání s environmentálním nebo hospodářským rozměrem dosud považovány spíše za samostatné oblasti politiky než za skutečně nedílnou součást politiky udržitelnosti, přičemž v Evropě nadále přetrvávají rozsáhlé sociální nerovnosti a regionální nevyváženosti a v některých místech se dokonce prohlubují. Politiky dosud skutečně opomíjely lidi, skupiny i regiony a nebraly ohledy na meze naší planety ani na základní sociální potřeby velkého podílu obyvatelstva EU. EU je často shledávána odpovědnou za hlubokou propast mezi sliby v politice soudržnosti a sociální politice a skutečnými výsledky. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Nemůžeme a nesmíme přehlížet rostoucí kladné i záporné vazby mezi hospodářskými, sociálními i ekologickými výzvami. Nedávné protesty po celé Evropě bychom neměli považovat za jasné odmítnutí reforem ze strany široké veřejnosti. Spíše vyjadřují obavy mnoha lidí, kteří již nejsou spokojeni se svou současnou situací a nyní se obávají také toho, že nutné změny, které je čekají, např. cesta k uhlíkově neutrálnímu hospodářství, budou opět na jejich úkor. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Nový rámec politiky udržitelného rozvoje proto musí analyzovat nedostatky stávajících neudržitelných politik a vyústit v novou Zelenou a sociální dohodu, jež bude formou praktických řešení smysluplně reagovat na obavy lidí. Prvním krokem k dosažení co největšího přijetí a podpory těchto společenských opatření ze strany veřejnosti je tudíž spravedlivé rozdělení zátěže a přínosů. Lidé, kteří se do přechodu zapojí pozitivním způsobem, sníží riziko ještě větší nespokojenosti, odporu nebo politické rezignace, například co se týče neúčasti ve volbách. Není pochyb, že neúčast živí v naší společnosti extremismus, populismus, rasismus a nacionalismus, které můžeme v současnosti pozorovat v mnoha členských státech EU. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Ekologickou krizi nemůžeme vyřešit, aniž bychom se zabývali sociálním rozměrem, a naopak. K přijetí faktu, že sociální rozměr musí mít přinejmenším stejnou prioritu jako rozměr hospodářský a environmentální, je zapotřebí veřejná diskuse. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Výbor znovu upozorňuje, že nikoho neopomíjet nesmí a nemůže znamenat, že budeme řešit pouze konkrétní obavy jednotlivců a jejich hospodářskou situaci a podmínky. (1) Opomíjené jsou také domácnosti, komunity, regiony, odvětví a menšiny, které se cítí přehlížené, například kvůli rušení či zhoršování veřejných služeb či nedostupnosti nebo cenové nedosažitelnosti základních služeb (nejedná se pouze o finanční stránku věci). Vše začíná fyzickou infrastrukturou (doprava, telekomunikace a internet) a poté se to týká vzdělávání, zdravotní a sociální péče a volnočasových aktivit, administrativních služeb, donucovacích orgánů, policie atd. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Nikoho neopomíjet znamená znovu posílit postavení lidí jakožto aktivních občanů, maximalizovat transparentnost a zapojit všechny osoby, skupiny a regiony do procesu přechodu. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Nikoho neopomíjet se navíc také týká budoucích generací, a to v souladu s definicí udržitelného rozvoje stanovenou ve zprávě Světové komise OSN pro životní prostředí a rozvoj (2). EHSV se domnívá, že stávající evropský politický rámec a hospodářství ochuzují mladé lidi a budoucí generace, a vítá, že zejména mladí lidé v současnosti zřetelně vyjadřují své názory, například v rámci hnutí Pátky pro budoucnost (Fridays for Future). |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Jelikož je třeba občany povzbuzovat, aby se odhodlaně vyrovnali s nadcházející transformací, musí politici na všech úrovních vdechnout život zásadě „nikoho neopomíjet“. Transformace totiž znamená změnu a ne každý bude v procesu přechodu k udržitelnosti úspěšný. Je tudíž stejně chybné jako nerozumné hovořit pouze o situacích, jež budou prospěšné úplně pro všechny. I když z toho bude mít prospěch společnost jako celek, náklady a přínosy nebudou rozdělovány rovným dílem bez politických zásahů, které zajistí, aby nebyl nikdo opomenut. |
| --- | --- |

2.8.

3.   Znepokojující vývojové tendence v otázce sociálních a environmentálních nerovností v Evropě

| 3.1. | Evropa se vyznačuje vysokou úrovní lidského rozvoje a střední délka života jejích občanů patří k nejvyšším na světě. Přesto ji však čeká ještě dlouhá cesta, než dosáhne sociálního rozměru cílů udržitelného rozvoje. Podle posledních dostupných údajů Eurostatu (3) bylo v roce 2018 109,2 milionu osob, tedy 21,7 % obyvatelstva EU, ohroženo chudobou nebo sociálním vyloučením. Nejohroženější jsou děti a menšiny. Silná materiální deprivace, což je měřítko absolutní chudoby, se od roku 2008 snížila z 8,5 % na 5,8 % obyvatelstva EU v roce 2018 (4), avšak tento cíl strategie Evropa 2020 není zdaleka splněn. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Podíl zaměstnaných žen činí pouze 67,5 % (5) v porovnání s 73 % mužů (podíl zaměstnaných žen se třemi a více dětmi je pouze 55 % oproti 85 % mužů) (6), 32 % žen pracuje na částečný úvazek (7) v porovnání s 8 % mužů. Hrubý hodinový výdělek žen v EU byl v roce 2017 v průměru o 16 % nižší než u mužů, a to z důvodu kombinace stereotypů, segregace ve vzdělávání a na trhu práce a také proto, že vedoucí a dozorčí pozice většinou zastávají muži, zatímco ženy zůstávají delší dobu mimo trh práce, mají neplacené pečovatelské povinnosti a postihuje je platová diskriminace. (8) Nedostatek zařízení péče (o děti) je stále hlavním důvodem, proč ženy nejsou součástí pracovní síly. Každá třetí ekonomicky neaktivní žena (31,7 %) uvedla, že je tomu tak kvůli pečovatelským povinnostem, v porovnání s pouze 4,6 % ekonomicky neaktivních mužů. Rozdíly v odměňování žen a mužů se v průběhu kariéry a života prohlubují, což způsobuje značnou nerovnost mezi důchody žen a mužů ve výši 39 %, přičemž mezera chudoby mezi ženami a muži je největší v nejstarší věkové skupině (65 let a více). (9) |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Nerovnosti v rozdělení bohatství jsou ještě vyšší. 10 % nejbohatších domácností vlastní 50 % celkového bohatství, zatímco 40 % nejchudších domácností má pouze něco málo přes 3 %. (10) Podíl na příjmech 40 % nejchudšího obyvatelstva z hlediska celkového ekvivalizovaného disponibilního příjmu se ustálil na nízké úrovni a v roce 2017 činil 21,1 % (Eurostat, Cíle udržitelného rozvoje 2019). V EU existují také značné nerovnosti v distribuci příjmů. V roce 2016 mělo 20 % nejbohatších obyvatel (s nejvyšším příjmem) 5,2krát větší příjem než 20 % nejchudších. (11) |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Chudí se také stali chudšími: rozsah či závažnost chudoby (tj. jak hluboko klesl příjem osob ohrožených chudobou pod práh ohrožení chudobou) v EU jako celku činil v roce 2016 25 %, což znamená, že polovina osob žijících pod hranicí chudoby byla nejméně 25 % pod daným prahem ohrožení chudobou. (12) |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Podle dostupných (neúplných) důkazů žijí domácnosti s nízkými příjmy obvykle v méně zdravém prostředí než domácnosti s vyššími příjmy a čelí mnoha příčinám zranitelnosti. Chudší domácnosti mají také větší problém hradit energie a mobilitu. (13) Co se týče vystavení znečištění nebo jiné nebezpečnosti pro životní prostředí, evropští občané si nejsou rovni. (14) |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Zatímco ekonomické rozdíly mezi zeměmi EU se postupem času zmenšily, mezi členskými státy panují zřetelné rozdíly, (15) neboť podíl obyvatelstva ohroženého chudobou kolísá mezi 32,8 % (Bulharsko) a 12,2 % (Česká republika) (16). Rozdíl mezi disponibilními příjmy domácností v EU činí 25,8 %, přičemž vyšších hodnot dosahují severské a západní země a nižších východní a jižní země EU. Mezi členskými státy existují také velké rozdíly v míře nezaměstnanosti a výskytu silné materiální deprivace. (17) Celkově je ohroženo 64,9 % nezaměstnaných v EU, od 81,8 % v Německu po 51,5 % v Polsku. (18) |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Nerovnosti jsou výsledkem naší současné hospodářské situace. Takzvaná teorie stékajících kapek, podle níž dochází k růstu, který nakonec zvedne všechny loďky současně, neodráží evropskou realitu. Ne každý měl ve skutečnosti stejný prospěch z evropského růstu, neboť domácnosti s vyššími příjmy z něj měly mnohem větší prospěch než 40 % nejchudšího obyvatelstva. Mnoho lidí stěží přežívá, zatímco největší přínos z bohatství, k jehož vytváření všichni přispíváme, má velmi malá skupinka osob. |
| --- | --- |

3.7.

4.   Rozdílné dopady přechodu k udržitelnosti

| 4.1. | Přechod k udržitelnosti jednak vyplývá z nutnosti zacházet s našimi přírodními zdroji opatrněji a odpovědněji a jednak je stále více zřejmé, že má i příslušný ekonomický potenciál. Světový trh s nízkouhlíkovými výrobky a službami již rychle roste. Některá pracovní místa v oblasti nízkouhlíkového hospodářství vznikají v regionech a odvětvích, jež se po desetiletí potýkají s nedostatkem investic. Silnější oběhové hospodářství přispěje k účinnému využívání zdrojů, omezí negativní dopady na životní prostředí a zvýší zaměstnanost, mimo jiné přemístěním činností zpět do Evropy i v rámci členských států, a to i do znevýhodněných oblastí. V nedávné studii se odhaduje, že se čistá zaměstnanost v důsledku politik oběhového hospodářství zvýší do roku 2030 o přibližně 650 000–700 000 pracovních míst. (19) Měli bychom zajistit, aby k nim měli přístup všichni lidé a aby tato místa byla vysoce kvalitní. Předpokládá se, že přechod ke klimaticky neutrálnímu hospodářství vytvoří do roku 2030 vedle již očekávaných 12 milionů nových pracovních míst ještě další 1,2 milionu pracovních míst v EU. Přechod by mohl zmírnit současnou polarizaci pracovních míst způsobenou automatizací a digitalizací tím, že vytvoří pracovní místa také uprostřed spektra rozložení mezd a dovedností, zejména pak ve stavebnictví a ve výrobě. (20) Bude mít dopad na všechna odvětví, přičemž se předpokládá, že mnohem více bude narušen automobilový průmysl a zemědělství. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Nicméně stále vidíme, že dochází k rozsáhlému narušování hospodářské soutěže, protože stávající rámec našeho tržního hospodářství neumí zabránit plýtvání přírodními zdroji, jejich znečišťování ani ničení. Takové narušování je nejen na úkor životního prostředí, ale také brání rychlému rozvoji nových a udržitelných hospodářských příležitostí. Dochází k němu jak v Evropě, tak v mezinárodním měřítku. V politice vnitřního trhu ani v obchodní politice nesmí být uzurpovány konkurenční výhody prostřednictvím nezodpovědného jednání ohrožujícího blahobyt lidí ani drancování přírodních zdrojů. EHSV proto vítá skutečnost, že nová předsedkyně Evropské komise například vyzvala k zavedení uhlíkové daně na hranicích za předpokladu, že tento režim bude navržen tak, aby urychlil přechod k udržitelnosti a zajistil větší sociální spravedlnost. EHSV považuje za důležité, aby EU usilovala o celosvětové stanovení ceny uhlíku jako o zásadní dlouhodobé řešení. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Problém daňových systémů v členských státech EU spočívá v tom, že jsou příliš založené na zdanění práce. Environmentální daně činily v roce 2016 ve skutečnosti pouze 6,3 % celkových daňových příjmů, zatímco zdanění práce 49,8 % celkových příjmů. Těžiště pozornosti by mohl od práce ke zdanění nadměrného bohatství, spotřeby, znečištění nebo digitalizace skutečně odklonit holistický přístup k daňové reformě společně s cíli udržitelného rozvoje. (21) Takový odklon by musel zohlednit rostoucí příjmovou nerovnost v Evropě a vzájemnou souvislost mezi výší příjmů a uhlíkovou stopou. Environmentální daně musí být ve skutečnosti koncipovány tak, aby způsobily změnu v chování největších uživatelů a současně minimalizovaly negativní dopady na příjmovou a majetkovou nerovnost. Příjmovou nerovnost a sociální výsledky by mohlo příznivě ovlivnit například ukončení dotací na fosilní zdroje energie, stanovování ceny CO2 a vyčlenění příslušných příjmů na rozvoj veřejné dopravy. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EU získá v otázce udržitelnosti důvěryhodnou vedoucí roli v celosvětovém měřítku pouze tehdy, bude-li v této oblasti plnit svou povinnost. Jedná se o základní předpoklad pro to, aby měla prospěch z rychle rostoucích budoucích trhů, například v oblasti oběhového hospodářství, ekologických technologií, bioinženýrství a udržitelného financování. Závazek udržitelnosti na světové úrovni zároveň pomáhá dosáhnout politických cílů EU v dalších oblastech (např. řešení příčin migrace, spravedlivý světový obchod, snížení závislosti na zemích bohatých na ropu z hlediska zahraniční politiky). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Přechod k udržitelnosti však vyžaduje obrovské veřejné a soukromé investice či vysoké výdaje na zboží dlouhodobé spotřeby, které se vyplatí v dlouhodobém časovém horizontu, a to na úrovni domácností, podniků, obcí a na úrovni regionů či zemí. Hlavní otázka pro sociální udržitelnost zní: kdo může tyto finanční prostředky investovat nebo vynaložit? Tato otázka určuje, kdo bude mít ze zjištěných hospodářských výhod prospěch, a kdo nikoli. Sociální udržitelnost je ohrožena, pokud:






  — | jsou schopny investovat pouze velké společnosti, a nikoli malé a střední podniky, |
| --- | --- | --- |

4.5.

—

jsou schopny investovat pouze velké společnosti, a nikoli malé a střední podniky,

| — | začínající podniky nemají přístup na budoucí trhy udržitelného hospodářství, |
| --- | --- |

—

začínající podniky nemají přístup na budoucí trhy udržitelného hospodářství,

| — | finanční prostředky na zajištění způsobilosti infrastruktury pro udržitelnost má pouze veřejný sektor spíše v prosperujících než ve strukturálně slabých regionech, |
| --- | --- |

—

finanční prostředky na zajištění způsobilosti infrastruktury pro udržitelnost má pouze veřejný sektor spíše v prosperujících než ve strukturálně slabých regionech,

| — | především osoby s nižšími příjmy a omezenými finančními zdroji, nižším vzděláním a méně znalostmi, menší přijatelností pro banky, menším sociálním kapitálem a sebevědomím nemají nebo pro sebe nevidí žádné skutečné příležitosti investovat do svých spotřebních návyků nebo je změnit na udržitelné. Za takové situace mají prospěch z přechodu k udržitelnosti pouze ti, kterým se již daří dobře. Sociální nerovnosti a nespravedlnost by se jen prohloubily a stejně tak i regionální rozdíly. |
| --- | --- |

—

především osoby s nižšími příjmy a omezenými finančními zdroji, nižším vzděláním a méně znalostmi, menší přijatelností pro banky, menším sociálním kapitálem a sebevědomím nemají nebo pro sebe nevidí žádné skutečné příležitosti investovat do svých spotřebních návyků nebo je změnit na udržitelné. Za takové situace mají prospěch z přechodu k udržitelnosti pouze ti, kterým se již daří dobře. Sociální nerovnosti a nespravedlnost by se jen prohloubily a stejně tak i regionální rozdíly.

| 4.6. | Sociální udržitelnost definuje nejen to, zda tato udržitelnost dále rozvíjí tradiční sociální politiky (např. lepší sociální dávky), ale zda také nabízí více rovných příležitostí k zapojení do hospodářství. Malé a střední podniky, začínající podniky, veřejný sektor ve strukturálně slabých regionech a především občané (zejména nejzranitelnější) proto musí mít možnost se do přechodu k udržitelnosti aktivně zapojit. V této souvislosti je třeba zvážit i další faktory, například pohlaví, schopnosti jednotlivců a jejich věk, neboť mohou stávající nerovnosti v Evropě prohloubit. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Je nezbytné zohlednit také územní dopad přechodu. Do roku 2050 bude v celosvětovém měřítku žít ve městech 67 % obyvatel. Předpokládá se, že míra urbanizace v Evropě dosáhne 80 %. Ne všichni občané zatěžují životní prostředí stejně, což je třeba náležitě zohlednit při vytváření politik. Obyvatelé Londýna například produkují jen o něco více než polovinu emisí průměru Spojeného království. (22) Venkovské obyvatelstvo však současně často hraje významnou úlohu při zajišťování ekosystémových služeb a jejich zachování. Venkovské regiony a menší města by proto stejně jako nejvzdálenější regiony EU neměly být opomíjeny, ale zapojeny do přechodu. |
| --- | --- |

4.7.

5.   Strategické oblasti činnosti – směřování k řešení

| 5.1. | Společný přístup v rámci politiky udržitelného rozvoje by měl uplatňovat ekonomické pobídky, jež budou podněcovat k chování žádoucímu z hlediska životního prostředí anebo postihovat chování škodlivé pro životní prostředí. V souvislosti se stanovováním cen CO2 se například vychází z přesvědčení, že tržní cena by měla zohledňovat náklady spojené s emisemi CO2. Tento přístup lze zobecnit u veškerých externalit ovlivňujících životní prostředí, které je třeba zohledňovat internalizací do cen. Internalizace externalit je oblíbená, neboť slibuje vysokou účinnost a účelnost a je slučitelná se základní myšlenkou tržního hospodářství. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Evropská komise naštěstí již začala brát přístup spočívající v internalizaci vnějších efektů vážně a uznala například skutečnost, že obnovitelné zdroje energie jsou znevýhodňovány, jestliže externí náklady spojené s fosilními zdroji nejsou v plném rozsahu zohledněny v tržní ceně (23), přičemž se snaží zavést zásadu „znečišťovatel platí“ (24) do odvětví dopravy. Tyto přístupy uvádějí ekologický rozměr v soulad s ekonomickým rozměrem udržitelnosti, nezačleňují však sociální rozměr. Musíme všem společenským skupinám a zúčastněným stranám poskytnout rámec, který jim nabídne spravedlivou šanci vyrábět a spotřebovávat udržitelným způsobem. Jinak malé a střední podniky ztratí konkurenceschopnost, strukturálně slabé regiony budou ještě slabší a sociálně znevýhodněné osoby nebo osoby s konkrétním znevýhodněním budou mít ještě méně možností podílet se na společenské prosperitě. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Strategie v oblasti udržitelnosti, jež se opírá pouze o trh, na němž jsou ideálně internalizovány všechny externality, proto nedostačuje, neboť společnosti automaticky nepřináší udržitelné výsledky. Kromě internalizace vnějších efektů musí být obecnější přístup přijat i u politiky, jež podporuje sociální udržitelnost. Je nutné odstranit stávající překážky, které jednotlivcům, sociálním skupinám, družstvům, konkrétním společnostem i veřejnému sektoru brání zapojit se do udržitelného rozvoje. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Přechod na udržitelnost bude zvlášť kritický v takových odvětvích, jako je potravinářství, doprava, bydlení a energetika. Tuto skutečnost ilustrují konkrétně tři příklady z energetiky:






  — | Vyšší cena CO2 zvyšuje výdaje na elektřinu, není-li vyráběna zcela bez CO2. Vlastní výroba elektřiny z obnovitelných zdrojů, například solární energie (kterou v budoucnu podpoří skladování elektrické energie), je tudíž přitažlivější. Spotřeba elektřiny vyrobené vlastními silami má smysl z hlediska environmentální a ekonomické udržitelnosti. Větší šanci těžit z přínosů takové spotřeby však mají osoby, které žijí v rodinných domech nebo provozují větší podniky a vlastní dostatečně velké (střešní) plochy. Pro nájemníky či malé podniky řemeslné výroby je naopak těžší či dokonce objektivně nemožné stát se prozumenty. Elektřina je tak pro ně čím dál dražší, zatímco samozásobitelům může ušetřit peníze a jejich investice se jim vyplatí, přičemž za určitých podmínek ještě získají peníze daňových poplatníků, což prohlubuje sociální nerovnost a konkurenční znevýhodnění malých podniků. Velmi podobné problémy lze pozorovat i v odvětví vytápění. |
| --- | --- | --- |

5.4.

—

Vyšší cena CO2 zvyšuje výdaje na elektřinu, není-li vyráběna zcela bez CO2. Vlastní výroba elektřiny z obnovitelných zdrojů, například solární energie (kterou v budoucnu podpoří skladování elektrické energie), je tudíž přitažlivější. Spotřeba elektřiny vyrobené vlastními silami má smysl z hlediska environmentální a ekonomické udržitelnosti. Větší šanci těžit z přínosů takové spotřeby však mají osoby, které žijí v rodinných domech nebo provozují větší podniky a vlastní dostatečně velké (střešní) plochy. Pro nájemníky či malé podniky řemeslné výroby je naopak těžší či dokonce objektivně nemožné stát se prozumenty. Elektřina je tak pro ně čím dál dražší, zatímco samozásobitelům může ušetřit peníze a jejich investice se jim vyplatí, přičemž za určitých podmínek ještě získají peníze daňových poplatníků, což prohlubuje sociální nerovnost a konkurenční znevýhodnění malých podniků. Velmi podobné problémy lze pozorovat i v odvětví vytápění.

| — | Kvůli vyšší ceně CO2 jsou fosilní paliva nákladnější. Jinými slovy, náklady na zakoupení elektrického vozidla se vrátí rychleji. Vyžaduje to však finanční likviditu nebo přinejmenším úvěruschopnost. Jednotlivci či dokonce malé podniky, kteří jimi nedisponují, si elektrické vozidlo nemohou dovolit, a musí proto hradit vyšší ceny paliv. Další možností je alespoň ve velkých městech veřejná doprava nebo jízda na kole. V mnoha venkovských oblastech však nepředstavuje realistickou alternativu. Nepotýkáme se pouze s týmiž problémy jako v případě elektřiny či vytápění; pod značným tlakem je také regionální soudržnost. |
| --- | --- |

—

Kvůli vyšší ceně CO2 jsou fosilní paliva nákladnější. Jinými slovy, náklady na zakoupení elektrického vozidla se vrátí rychleji. Vyžaduje to však finanční likviditu nebo přinejmenším úvěruschopnost. Jednotlivci či dokonce malé podniky, kteří jimi nedisponují, si elektrické vozidlo nemohou dovolit, a musí proto hradit vyšší ceny paliv. Další možností je alespoň ve velkých městech veřejná doprava nebo jízda na kole. V mnoha venkovských oblastech však nepředstavuje realistickou alternativu. Nepotýkáme se pouze s týmiž problémy jako v případě elektřiny či vytápění; pod značným tlakem je také regionální soudržnost.

| — | Nejlepší způsob, jak efektivně podporovat rozvoj oběhového hospodářství, je pravděpodobně zvýšení nákladů spojených se spotřebou surovin, například motivace prostřednictvím DPH. Ovšem obejít se v průmyslu nebo v obchodě bez surovin nebo je recyklovat také často vyžaduje počáteční investice do zařízení a technologií, což opět zvýhodňuje velké podniky na úkor podniků malých a středních. |
| --- | --- |

—

Nejlepší způsob, jak efektivně podporovat rozvoj oběhového hospodářství, je pravděpodobně zvýšení nákladů spojených se spotřebou surovin, například motivace prostřednictvím DPH. Ovšem obejít se v průmyslu nebo v obchodě bez surovin nebo je recyklovat také často vyžaduje počáteční investice do zařízení a technologií, což opět zvýhodňuje velké podniky na úkor podniků malých a středních.

| 5.5. | Na uvedených příkladech je vidět, že jakkoli je podpora obnovitelných zdrojů, elektromobility a oběhového hospodářství zvyšováním cen emisí či surovin odůvodněná, doplatí na to sociální udržitelnost, bude-li zvyšování cen představovat jediný přístup. Je třeba jej doplnit o iniciativy cílené konkrétně na znevýhodněné účastníky trhu, které jim znevýhodnění alespoň vynahradí. Samotnými kompenzacemi však pokroku v sociální udržitelnosti často dosáhnout nelze. V některých lokalitách musí mít znevýhodněné subjekty skutečně lepší možnosti než subjekty jiné. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | V této souvislosti závisí například účast v transformaci energetiky i na vzdělání a povědomí o možných činnostech, a proto je nezbytné zvýšit lidem sebevědomí, pokud jde o zapojování se do činností, jež povedou k větší angažovanosti v udržitelném rozvoji. Bez toho budou překážky vytvořené správními postupy a byrokracií ještě více tíživé. Pozornost si zaslouží i změna infrastruktury. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Další strategickou oblastí činnosti je kvalifikace, vzdělávání, poradenství a pomoc. Přechod ke klimaticky neutrálnímu hospodářství zásadním způsobem ovlivní potřeby v oblasti dovedností. Je naléhavě nutné investovat do lidského kapitálu (vzdělávání, odborná příprava, celoživotní učení), aby současné i budoucí generace získaly nezbytné dovednosti v ekologických i digitálních technologiích. Školy a univerzity by do studijních osnov měly zahrnout konkrétní výuku týkající se udržitelného rozvoje také s cílem podpořit učení se prací, které by zohledňovalo situaci na trhu práce. Investice do změny kvalifikace a prohlubování dovedností obyvatel mají zásadní význam pro to, aby nikdo nebyl opomenut. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Stejně důležité jsou i sociální transfery (např. financované z „progresivního zdanění“ a inovativních daní, jako je daň z finančních transakcí). Kvůli měnící se povaze práce způsobené technologickou změnou se z otázky nových nároků, například na přiměřený příjem pro každého, stane v následujícím období ústřední téma, neboť do něj budou v plném rozsahu zapojeni sociální partneři. Bude důležité zajistit, aby jejich koncepce spíše přispívala k udržitelnosti, než aby jí bránila. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | Sociální politika nebere environmentální problémy na vědomí. Evropský sociální fond například neřeší změnu klimatu a vyčleňuje odhadem pouze 7 % prostředků na nízkouhlíkové hospodářství odolné vůči změně klimatu formou reformy systémů vzdělávání a odborné přípravy, přizpůsobení dovedností a kvalifikací, zvyšování kvalifikace pracovní síly a vytváření nových pracovních míst. (25) Kvůli chybějící soudržnosti politických rámců navíc v diskusi nedochází ke kompromisům, součinnosti ani přijímání doprovodných opatření nebo je obtížné je posoudit, protože nejsou k dispozici uzpůsobené údaje, nástroje ani postupy. |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | Abychom usnadnili změnu paradigmatu a upřednostnili místo snah o následnou kompenzaci a zmírnění dopadů spíše to, aby sociálně znevýhodněné osoby ve strukturálně znevýhodněných regionech byly schopny samy vytvářet projekty zdola nahoru a postupně vybudovat skutečně udržitelné a participativní ekonomické modely podporující začlenění (26), je konkrétněji zapotřebí:






  — | zaručený přiměřený příjem pro osoby v nouzi, |
| --- | --- | --- |

5.10.

—

zaručený přiměřený příjem pro osoby v nouzi,

| — | zaručený přístup k podpoře mikrofinancování či veřejným půjčkám pro osoby, které mají z hlediska soukromých bank nízké úvěrové hodnocení, |
| --- | --- |

—

zaručený přístup k podpoře mikrofinancování či veřejným půjčkám pro osoby, které mají z hlediska soukromých bank nízké úvěrové hodnocení,

| — | podpořit soběstačnost (zejména v rámci komunit), například v oblasti energetiky, bydlení a zemědělství ve formě nejrůznějších struktur v rámci sociální ekonomiky, především družstev, |
| --- | --- |

—

podpořit soběstačnost (zejména v rámci komunit), například v oblasti energetiky, bydlení a zemědělství ve formě nejrůznějších struktur v rámci sociální ekonomiky, především družstev,

| — | omezit administrativní překážky pro tyto subjekty, |
| --- | --- |

—

omezit administrativní překážky pro tyto subjekty,

| — | zajistit právní a technické poradenství, |
| --- | --- |

—

zajistit právní a technické poradenství,

| — | posílit veřejné investice do infrastruktury a sociální investice. |
| --- | --- |

—

posílit veřejné investice do infrastruktury a sociální investice.

6.   Úloha evropského pilíře sociálních práv v kontextu udržitelnosti

| 6.1. | Evropský pilíř sociálních práv, který EU vyhlásila v listopadu 2017, je specifickým nástrojem k řešení sociálních problémů, jimž EU čelí, neboť vyjadřuje zásady a práva, jež jsou nezbytná pro spravedlivé a dobře fungující pracovní trhy a systémy sociálního zabezpečení v Evropě 21. století, a jeho úkolem je zajistit nová a účinnější práva pro všechny občany na základě 20 hlavních zásad rozdělených do tří kategorií: a) rovné příležitosti a přístup na trh práce, b) spravedlivé pracovní podmínky c) sociální ochrana a začleňování pro všechny. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Provádění evropského pilíře sociálních práv vyžaduje silnou rozpočtovou základnu a značné investice. Na straně jedné by příští víceletý finanční rámec měl zajistit potřebné financování, na straně druhé lze sociální investice usnadňovat odkazem na „zlaté pravidlo“ (27) pro veřejné investice se sociálními a environmentálními cíli. Odpovídající daňové politiky, včetně účinných opatření proti daňovým podvodům, vyhýbání se daňovým povinnostem a agresivnímu daňovému plánování, by měly členským státům a EU umožnit, aby získaly dodatečné prostředky na podporu financování sociálního pilíře (28) a cílů udržitelného rozvoje. V některých oblastech mohou investice soukromého sektoru také doplnit veřejné výdaje či investice, měly by ale podléhat konkrétním a transparentním kritériím zaručujícím dostatečnou sociální návratnost ve prospěch obecného zájmu. (29) |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Ačkoli sedmnáct cílů udržitelného rozvoje a dvacet práv a zásad evropského pilíře sociálních práv mají velmi mnoho společného, nebyl dosud předložen žádný návrh, jak mezi nimi vytvořit užitečnou součinnost. Prvním krokem by mohlo být vylepšení srovnávacího přehledu čtrnácti sociálních ukazatelů tak, aby více odpovídaly dvaceti právům a zásadám evropského pilíře sociálních práv a cílům udržitelného rozvoje. Na základě rozšířeného a konkrétnějšího souboru společných ukazatelů by Evropská komise měla také zahájit strategii, jež by lépe kombinovala tyto dva základní nástroje v zájmu sociálně-environmentálního pokroku a zabránila nejasnému překrývání. Internetová stránkawww.inequalityin.eu (30) je vhodným příkladem nástroje, jenž považuje příjmy a environmentální parametry za ukazatele kvality života v členských státech. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Probíhá diskuse o tom, jak myšlenku „spravedlivého přechodu“ uvést v Evropě do praxe. Aktivní politiky na trhu práce by měly pomoci usnadnit přechod zejména k pracovním místům s nízkými emisemi uhlíku (např. pomoc v oblasti odborné přípravy a hledání práce) a zintenzivnit zapojení pracovníků, zvýšit platby za environmentální služby na podporu znevýhodněných skupin během přechodu. (31) |
| --- | --- |

6.4.

V Bruselu dne 31. října 2019.

předseda

Evropského hospodářského a sociálního výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Stanovisko EHSV Přechod k udržitelnější budoucnosti Evropy (Úř. věst. C 81, 2.3.2018, s. 44).

1

(2)  Zpráva Světové komise OSN pro životní prostředí a rozvoj Naše společná budoucnost.

2

(3)  https://ec.europa.eu/eurostat/documents/2995521/10163468/3-16102019-CP-EN.pdf/edc3178f-ae3e-9973-f147-b839ee522578.

3

(4)  Viz poznámka pod čarou 3.

4

(5)  Tamtéž.

5

(6)  https://eige.europa.eu/publications/poverty-gender-and-intersecting-inequalities-in-the-eu.

6

(7)  Eurostat.

7

(8)  https://ec.europa.eu/info/policies/justice-and-fundamental-rights/gender-equality/equal-pay/gender-pay-gap-situation-eu_cs.

8

(9)  https://www.equalpayday.be/europa/; Eurostat.

9

(10)  OECD: Understanding the Socio-Economic Divide in Europe, Background Report (Porozumět sociálně-ekonomickým rozdílům v Evropě, Zpráva o situaci), 2017.

10

(11)  Příjmová nerovnost v EU, Eurostat, 2016.

11

(12)  What is poverty – Poverty facts and trends (Co je chudoba – Fakta a tendence v oblasti chudoby), EAPN 2016.

12

(13)  30x30 Opatření pro udržitelnou Evropu, Akční plán #Think2030, IEEP.

13

(14)  EEA (2018).

14

(15)  Eurostat 2019.

15

(16)  Viz poznámka pod čarou 3.

16

(17)  ESPAS 2019; Eurostat 2019.

17

(18)  Eurostat 2018.

18

(19)  Impacts of circular economy policies on the labour market (Dopady politik oběhového hospodářství na trh práce), zpráva společností Cambridge Econometrics, Trinomics a ICF pro Evropskou komisi, květen 2018.

19

(20)  ESDE 2019.

20

(21)  Stanovisko EHSV Udržitelné systémy sociálního zabezpečení a sociální ochrany v digitálním věku (Úř. věst. C 129, 11.4.2018, s. 7).

21

Udržitelné systémy sociálního zabezpečení a sociální ochrany v digitálním věku

(22)  Mezinárodní institut pro životní prostřední a rozvoj.

22

(23)  Sdělení Komise – Pokyny pro státní podporu v oblasti životního prostředí a energetiky na období 2014–2020 (Úř. věst. C 200, 28.6.2014, s. 1).

23

(24)  Bílá kniha Plán jednotného evropského dopravního prostoru – vytvoření konkurenceschopného dopravního systému účinně využívajícího zdroje (KOM(2011) 144 v konečném znění).

24

(25)  Baldock, David a Charveriat, Céline. 2018. Ve zprávě se údaje označují jako „vlastní výpočty vycházející ze zprávy Climate mainstreaming in the EU Budget: preparing for the next MFF (Začleňování oblasti klimatu do rozpočtu EU: příprava na příští VFR)“, Ricardo (2017).

25

(26)  Stanovisko EHSV Nové udržitelné hospodářské modely (Úř. věst. C 81, 2.3.2018, s. 57).

26

Nové udržitelné hospodářské modely

(27)  Úř. věst. C 227, 28.6.2018, s. 1, odstavec 1.6, Úř. věst. C 197, 8.6.2018, s. 33, odstavce 1.8 a 3.6, Úř. věst. C 327, 12.11.2013, s. 11, Úř. věst. C 227, 28.6.2018, s. 95, odstavec 1.4, Úř. věst. C 226, 16.7.2014, s. 21, Úř. věst. C 262, 25.7.2018, s. 1, odstavec 3.14, a Úř. věst. 190, 5.6.2019, s. 24, odstavec 1.8, ECO/498 (viz strana 113 v tomto čísle Úředního věstníku).

27

(28)  Úř. věst. C 262, 25.7.2018, s. 1, odstavec 1.6.

28

(29)  Úř. věst. C 262, 25.7.2018, s. 1, odstavec 1.4.

29

(30)  https://www.inequalityin.eu.

30

(31)  ITUC (Mezinárodní konfederace odborových svazů) zmiňuje pokyny MOP pro spravedlivý přechod.

31

---

| 11.2.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 47/38 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 47/38

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Úloha politiky EU v oblasti obchodu a investic při zvyšování hospodářské výkonnosti EU

(stanovisko z vlastní iniciativy)

(2020/C 47/06)

Zpravodaj: Jonathan PEEL

Zpravodajka: Tanja BUZEK

| Rozhodnutí plenárního shromáždění | 24.1.2019 |
| --- | --- |
| Právní základ | čl. 32 odst. 2 jednacího řádu
  stanovisko z vlastní iniciativy |
| Odpovědná sekce | REX |
| Přijato v sekci | 3.10.2019 |
| Přijato na plenárním zasedání | 30.10.2019 |
| Plenární zasedání č. | 547 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 155/4/5 |

Rozhodnutí plenárního shromáždění

24.1.2019

Právní základ

čl. 32 odst. 2 jednacího řádu

stanovisko z vlastní iniciativy

Odpovědná sekce

REX

Přijato v sekci

3.10.2019

Přijato na plenárním zasedání

30.10.2019

Plenární zasedání č.

547

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

155/4/5

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | Obchod a investice mají pro EU zásadní význam, mj. protože mohou zlepšit její vlastní vnitřní ekonomickou výkonnost „na domácí půdě“. Každé sedmé pracovní místo v EU závisí na vývozu a podle předpokladů bude v nadcházejících 10 až 15 letech 90 % globálního hospodářského růstu vytvořeno mimo Evropu. Proto musí EU usilovat o to, aby si zajistila co největší podíl na tomto růstu a nedostala se oproti konkurentům z třetích zemí do zbytečného skluzu. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.1.1. | Obchodní a investiční politika EU se přezkoumává a politicky hodnotí jako nikdy předtím. V důsledku velkých politických změn, např. rozmachu populismu, dopadu brexitu na obchod a průmyslových a obchodních opatření současné americké vlády, vyvstaly obavy z toho, že by mohlo docházet k uzavírání nekalých obchodních dohod, a vznikla ještě větší politická nejistota. V tomto stanovisku se má prozkoumat, co musí EU udělat „na domácí půdě“, aby zaručila, že spravedlivé obchodování zajistí i spravedlivé rozdělení výtěžku, jejž přinese. EU se musí podařit dospět k dostatečnému vnitřnímu konsensu, aby mohla nadále po celém světě dojednávat výhodné a dynamické obchodní dohody. Za tímto účelem musí prosadit progresivní obchodní agendu stavějící na zachování zásadních environmentálních, sociálních a spotřebitelských norem a práv. |
| --- | --- |

1.1.1.

| 1.1.2. | Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) připomíná nové Komisi a novému Parlamentu svá doporučení, která předložil v řadě svých nedávno přijatých klíčových stanovisek k problematice obchodu a investic EU (1). Naléhá na to, aby byla zapracována do všech nových strategií pro obchod. Účelem tohoto stanoviska je zaměřit se na to, co musí EU učinit, aby si „zametla před svým vlastním prahem“, zatímco řeší stávající obchodní spory a poskytuje nezbytné záruky. |
| --- | --- |

1.1.2.

| 1.2. | EHSV se v prvé řadě domnívá, že EU musí zajistit bezproblémové a spravedlivé fungování vnitřního trhu a eurozóny. Jedna pětina všech pracovních míst, která existují díky vývozu (2), se nachází v jiném členském státě než v zemi vývozce, mj. kvůli prodlužování dodavatelských řetězců – čili kvůli vedlejším účinkům. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.2.1. | K tomuto cíli je třeba směřovat za pomoci velmi široké palety samostatných opatření v oblasti dopravy a energetiky až po lepší integraci služeb a vypracování právně stabilního a sociálně zabezpečeného rámce pro rozvoj digitalizace a umělé inteligence. K tomu patří i vyvážené právní předpisy a opatření EU prosazující takové podmínky, jež pomáhají podnikům dostat se na špici vývoje a využívání nových technologií, díky nimž budou i nadále konkurenceschopné, a zároveň zaručují růst a důstojná pracovní místa jakožto součást spravedlivé transformace. |
| --- | --- |

1.2.1.

| 1.2.2. | Klíčem k posílení postavení EU ve světě jsou úspěšný výzkum a úspěšné inovace. EHSV proto vyzývá novou Komisi, aby vynaložila veškeré možné úsilí na zajištění toho, aby se program Horizont Evropa stal účinným, odolným a silným následníkem programu Horizont 2020. Zejména členské státy musí naopak za plného zapojení sociálních partnerů intenzivně usilovat o zaručení vysoce kvalitního vzdělávání a přístupu k odborné přípravě i obecnému vzdělávání. |
| --- | --- |

1.2.2.

| 1.2.3. | Zásadní význam má také podpora a rozvoj lidských dovedností. Podle EHSV je třeba klást důraz na to, aby byli jednotlivci podporováni ve snadném přizpůsobování svých dovedností prostřednictvím celoživotního učení, většího důrazu na mnohojazyčnost a snadno uzpůsobitelných programů odborné přípravy, a nepokoušet se učinit z lidí dokonalejší počítače, což nemá šanci na úspěch. |
| --- | --- |

1.2.3.

| 1.3. | Potenciál a potřeby malých a středních podniků musí být začleněny do všech politických oblastí s cílem pomoci zabezpečit jim přístup k financování a dalším zdrojům, ale také podpořit jejich schopnost rozvíjet se. Jak zdůraznila Evropská komise ve svém sdělení z roku 2015 Obchod pro všechny (3), více než 600 000 malých a středních podniků, které zaměstnávají více než 6 milionů osob, se přímo podílí na jedné třetině vývozu EU. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | V souvislosti s tím, jak obchodování skutečně funguje, EHSV opakuje svoji výzvu EU, aby podpořila WTO a stala se světovým lídrem v oblasti prosazování pravidel, jež slouží progresivní, spravedlivé a udržitelné obchodní politice. EU musí pokračovat v úzké spolupráci s dalšími stranami na reformování WTO, mj. v zájmu zavedení pravidel, která zaručí, že země budou zohledňovat a plnit cíle udržitelného rozvoje. V tomto ohledu by EU a její členské státy měly v různých výborech WTO uplatňovat svou moc a svůj vliv, zejména pokud jde o nové oblasti, jako je obchod a důstojná práce. Systém otevřeného mezinárodního obchodu založeného na pravidlech a respektující přísné environmentální, bezpečnostní a pracovněprávní normy má zásadní význam pro zlepšení obchodních příležitostí a spravedlivých podmínek pro podniky EU oproti jejich zahraničním konkurentům. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Podle EHSV je rozhodující, aby se obchodní a investiční politika EU zabývala všemi významnými důsledky otevření trhů a co nejvíce omezila negativní dopady, včetně sociálních a přechodných nákladů. Z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci musí být v rámci všech budoucích víceletých finančních rámců vyčleňovány dostatečné finanční prostředky na pokrytí negativních dopadů obchodu a musí být znovu prozkoumány všechny podmínky a všechna kritéria, které uplatňování víceletého finančního rámce brání. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.5.1. | Komplexnější obchodní jednání v sobě skrývají větší riziko, že v citlivých oblastech dojde ke konfliktu. Všechny tyto spory se musí efektivně řešit. Kvůli nim může být zachování přísných norem problematické, zejména co se týče bezpečnosti potravin, ochrany spotřebitele, důstojných pracovních podmínek, ochrany veřejných služeb nebo prosazování práv souvisejících s udržitelným obchodem, jak již bylo podrobně popsáno v řadě dřívějších stanovisek. EHSV znovu upozorňuje na skutečnost, že žádná obchodní dohoda nesmí obsahovat ustanovení, jež by omezovalo prostor pro veřejnou politiku zemí k takové regulaci, jakou považují za vhodnou. |
| --- | --- |

1.5.1.

| 1.5.2. | Kromě toho EHSV vyzývá novou Komisi, aby stvrdila svá horizontální ustanovení o přeshraničních tocích údajů a ochraně osobních údajů v dohodách EU o obchodu a investicích. |
| --- | --- |

1.5.2.

| 1.5.3. | EU má ideální pozici k tomu, aby se stala lídrem v oblasti náležité péče, a proto EHSV vyzývá Komisi, aby pro tuto oblast navrhla evropské právní předpisy. Opakuje své přesvědčení, že prosazování odpovědného podnikání v obchodní politice je důležité k posílení pozice EU coby globálního obchodního partnera a k podporování udržitelnosti mj. tím, že podniky budou vyzývány k převzetí odpovědnosti za dopady své činnosti na společnost. EHSV zároveň požaduje, aby obchodní dohody zavazovaly veřejné orgány na celostátní a místní úrovni k plnění svých úkolů v plném rozsahu. |
| --- | --- |

1.5.3.

| 1.5.4. | Podle EHSV je zásadnější politická diskuse o úloze obchodu a investic nutná k tomu, aby se lépe porozumělo hnacím silám a hospodářskému dopadu obchodu. EU by se při provádění hodnocení měla více zaměřit na posuzování aspektu kvality obchodních dohod. V tomto ohledu je třeba plně zapojit občanskou společnost a EHSV. Nezbytný je širší set ukazatelů a větší akceptování alternativních modelů, a před zahájením jednání je nutné provést posouzení dopadů. Kromě toho by měla být v přiměřených časových odstupech prováděna celková studie globálního dopadu obchodu. |
| --- | --- |

1.5.4.

| 1.5.5. | EHSV znovu důrazně doporučuje, aby se ESVČ více zaměřila na obchod. Obchod je sice stále významnějším aspektem nejen z geopolitického hlediska, ale také jako součást ekonomické diplomacie, nicméně konkrétně v nedávném společném sdělení o propojení Evropy a Asie nebyly obchodní záležitosti vůbec pokryty (4). Stejně tak EHSV opakuje svůj požadavek týkající se užší, soudržnější a transparentnější vzájemné spolupráce mezi GŘ pro obchod a dalšími generálními ředitelstvími, zejména pak GŘ DEVCO a GŘ EMPL. |
| --- | --- |

1.5.5.

| 1.6. | EHSV požaduje, aby byl při jednáních i nad jejich rámec veden mnohem intenzivnější dialog s občanskou společností o obchodní a investiční politice a aby byla posílena jeho monitorovací funkce. Základem tohoto dialogu musí být větší transparentnost a neustálé zdokonalování, neboť jednání a dohody jsou čím dál tím složitější mj. i kvůli cílům udržitelného rozvoje, Pařížské dohodě a přechodu k oběhovému hospodářství. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV opakuje i své dřívější doporučení, že je třeba nejen přehodnotit a znovu oživit mnohostranný přístup k zemědělství, nýbrž že EU má dobrou pozici k tomu, aby při tom hrála vedoucí a aktivní úlohu, a že by měla prosazovat své environmentální, sociální a obecnější normy v oblasti udržitelného rozvoje, jež jsou v souladu s cíli udržitelného rozvoje. EU rovněž nesmí dělat žádné větší ústupky v zemědělství, neboť by to ohrozilo domácí produkci. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV byl první, kdo uvítal, že se v dokumentu Obchod pro všechny klade důraz na udržitelný rozvoj, především co se týče lidských a sociálních práv a životního prostředí, a že všechny obchodní dohody nové generace obsahují kapitolu o obchodu a udržitelném rozvoji. Ta musí být hlavním aspektem podpory obchodní a investiční politiky EU. Klíčem ke splnění těchto závazků je nyní účinné prosazování, aby byly mj. zaručeny rovné podmínky pro podniky EU v zahraničí. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.8.1. | EHSV vítá nedávné oznámení nové předsedkyně Komise, že bylo navrženo jmenovat nového vysokého úředníka pro dohled nad obchodními záležitostmi, který by podléhal komisaři pro obchod a byl by pověřen monitorováním a zlepšováním dodržování našich obchodních dohod (5). Trváme na tom, aby tento důležitý nový úředník, který bude jmenován, měl rozsáhlé pravomoci se stejným významem a stejnou účinností, které by pokrývaly veškeré závazky sjednávané v rámci dohod o volném obchodu, zejména závazky týkající se udržitelného rozvoje. K úkolům tohoto úředníka musí patřit i objektivní rozhodování na základě včasně a efektivně zahájených šetření a s využitím vhodných zdrojů, přičemž musí být přiznána jednoznačná úloha uznávaným zainteresovaným stranám, pokud jde o podávání stížností a účast na případných následných veřejných slyšeních. To musí zahrnovat podávání podrobných zpráv Evropskému parlamentu a Radě, při němž musí být jednoznačně dána úloha EHSV a příslušných interních poradních skupin a stanovena stálá účast občanské společnosti. |
| --- | --- |

1.8.1.

| 1.8.2. | EHSV již dříve doporučoval, aby byla do všech budoucích mandátů pro kapitoly o obchodu a udržitelném rozvoji začleněna zvláštní doložka o podpoře cílů udržitelného rozvoje a aby byl v souladu s Pařížskou dohodou začleněn i boj proti globálnímu oteplování jakožto nedílná součást hodnot EU. Přechod na nízkouhlíkové, oběhové hospodářství musí být dalším klíčovým faktorem, jenž je třeba zohlednit ve všech mandátech EU k jednání. |
| --- | --- |

1.8.2.

| 1.8.3. | Značnou výzvou bude dosažení uhlíkově neutrálního hospodářství EU do roku 2050. To bude mít hluboký dopad na rozvoj obchodní politiky. Zároveň budou mít rozhodnutí týkající se obchodu rozhodující vliv na to, jak se tento přechod konkrétně uskuteční, a to jak v EU, tak na celém světě. Má-li být zaručeno, že přechod bude spravedlivý, musí být základem všech budoucích obchodních opatření, postupů a vyjednávání. |
| --- | --- |

1.8.3.

| 1.8.4. | Nárůst obchodních toků bude znamenat další nárůst dopravy, jejíž emise skleníkových plynů jsou již nyní značně vysoké. EHSV proto požaduje, aby byly všechny druhy dopravy zahrnuty do posílené, udržitelné a spravedlivé politiky v oblasti dopravy a aby byla vytvořena jasná politická vazba mezi obchodem a dopravou, mj. i v zájmu splnění příslušných závazků v oblasti cílů udržitelného rozvoje. |
| --- | --- |

1.8.4.

| 1.8.5. | EHSV v neposlední řadě naléhá na to, aby EU ve svých opatřeních týkajících se přechodu na oběhové hospodářství náležitě zohlednila problémy významných průmyslových odvětví EU náročných na zdroje a energii, usilovala o zamezení úniku uhlíku a ztrátě investic a důkladně prozkoumala zmírňující kompenzační opatření v oblasti přeshraničního obchodu, která budou slučitelná s pravidly WTO. |
| --- | --- |

1.8.5.

2.   Souvislosti

| 2.1. | Obchod a investice mají pro EU zásadní význam a mohou zlepšit její vlastní ekonomickou výkonnost „na domácí půdě“. Ve sdělení Obchod pro všechny (6) bylo zdůrazněno, že více než 30 milionů pracovních míst v Evropě, tj. každé sedmé pracovní místo, závisí na vývozu do zemí mimo EU a že podle předpokladů bude v nadcházejících 15 letech 90 % globálního hospodářského růstu vytvořeno mimo Evropu. Ačkoli EU uznává, že musí zlepšit svou hospodářskou výkonnost prostřednictvím obchodu, nesmí se spoléhat pouze na model založený na vývozu. Stejný význam je třeba přikládat posílení domácí poptávky prostřednictvím veřejných i soukromých investic a spotřeby. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.1.1. | EU se podílí jednou šestinou na celosvětových dovozech a vývozech a je největším vývozcem vyrobených výrobků a poskytovaných služeb na světě. Zároveň je největším vývozním trhem pro přibližně 80 zemí. Páteří evropského hospodářství je průmysl, který činí 80 % vývozu EU a zajišťuje důležité soukromé inovace a vysoce kvalifikovaná pracovní místa. Jak bylo zdůrazněno ve sdělení Obchod pro všechny, „podíl dovozu na vývozu EU se od roku 1995 zvýšil o více než polovinu“, což ještě více vyzdvihuje klíčovou úlohu podniků a průmyslu a dynamické a aktivní obchodní politiky. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | V současné době je na vnitřním trhu EU 36 milionů pracovních míst závislých na dovozu (7), což od roku 2000 představuje nárůst o dvě třetiny a zhruba o 1,5 bilionu EUR. EU si tedy uchovala svůj „podíl na světovém vývozu zboží“ (na úrovni 15 %), zatímco tento podíl v Číně vzrostl a v USA a Japonsku naopak poklesl. Komise zdůrazňuje, že pracovní místa závisející na vývozu „jsou nadprůměrně placená“ a mají ve všech členských státech „významný podíl“. |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | Na rozdíl od obchodu se zbožím má obchod službami větší potenciál k tomu, aby vyvíjel tlak na snížení mezd. Nedávná zpráva OECD (8) upozorňuje na to, že funkce služeb představují velkou část výrobního průmyslu a že se zvyšuje zahraniční podíl těchto služeb. Podniky se stále častěji rozmýšlejí, zda budou své vlastní služby poskytovat samy nebo zda je budou pořizovat od externích dodavatelů. V případě přesunutí (offshoring) do zemí s nižšími náklady práce je obzvlášť kritická otázka přesunu pracovních míst. |
| --- | --- |

2.1.3.

| 2.1.4. | Hrozí, že brexit bude kritickým faktorem pro budoucí obchodní vztahy EU a její pokračující bezcelní a bezbariérové obchodní toky. To, že jedna z významných obchodujících zemí opustí jednotný trh, by mohlo mít dopad na vyváženost obchodní politiky EU a zároveň by se mohlo stát značným problémem, pokud by Spojené království následně přistoupilo k deregulaci, včetně snížení úrovně norem a práv. Je zásadně důležité, aby EU vynaložila veškeré úsilí na to, aby se ubránila veškerým pokusům Spojeného království o nekalou hospodářskou soutěž. Zásadní význam má uzavření dohody mezi EU a Spojeným království, která by zajistila zachování vysokých norem a práv. |
| --- | --- |

2.1.4.

| 2.2. | K vytvoření exponenciálně rostoucí globální poptávky po obchodu se zbožím a zejména se službami přispívá spojení více faktorů. Očekává se, že počet lidí na Zemi dosáhne do poloviny století 9 až 10 miliard. Vlivem rychlé industrializace a urbanizace nyní vůbec poprvé žije více než polovina celosvětové populace ve městech, kde jsou lidé na sobě vzájemně více závislí než ve venkovské společnosti, která je více založena na samostatné obživě. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.2.1. | Rovněž se odhaduje, že do roku 2030 může zejména v zemích, jako je Čína, Indie, Keňa, Chile a Indonésie, až o 2 miliardy vzrůst počet lidí se středními příjmy, a ti budou požadovat a budou schopni zaplatit (řada z nich vůbec poprvé ve svém životě) větší rozmanitost a výběr, pokud jde o to, co jedí, nosí na sobě, používají, řídí nebo jinak spotřebovávají. |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Rychle se rozvíjející trhy však nejsou jediným důvodem nárůstu obchodních toků. V dnešním světě je činnost nadnárodních společností stále častěji organizována podél globálních hodnotových řetězců. OECD (9) při analýze těchto strategií vylíčila, že hlavní hybnou silou globálního obchodování jsou daňové strategie, rozsah (přibývá koncentrace podniků), technologické znalosti a diverzifikace činností. Z důvodu digitalizace hospodářství se rovněž smývají tradiční hranice. Nadnárodní skupiny podniků navíc stále častěji spoléhají na nekapitálové vztahy (strategická partnerství, externí zajišťování služeb nebo činností). Koncernové struktury jsou proto složitější než kdy dříve a mění se obchodní praktiky, takže bude možná zapotřebí přizpůsobit obchodní a investiční politiku. |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.3. | Významná příležitost pro vývozce z EU spočívá v silných stránkách EU, zejména v oblasti produkce výrobků a služeb s přidanou hodnotou nebo luxusních produktů. EU již uzavřela zhruba 70 preferenčních obchodních dohod se zeměmi na pěti kontinentech a zároveň vede další významná jednání. Nebudou-li tyto příležitosti využity, chopí se jich konkurenční vývozci z jiných vyspělých zemí, a především z rychle se rozvíjejících ekonomik. Nedávno byl učiněn významný pokrok mj. v souvislosti s revidovaným transpacifickým partnerstvím, a proběhla i další významná obchodní jednávání v asijsko-tichomořské oblasti. |
| --- | --- |

2.3.

3.   Klíčové základní prvky podpory prosperity EU vycházející z obchodu

| 3.1. | Důležitost jednotného trhu pro obchod EU dokládají jeho vedlejší účinky spočívající v tom, že se jedna pětina pracovních míst, která existují díky vývozu, nachází v jiném členském státě. Například na německý vývoz je navázáno 6,8 milionu pracovních míst v Německu, ale také 1,6 milionu pracovních míst jinde v EU. Je tomu tak zejména kvůli prodlužování dodavatelských řetězců, a to nejen v Evropě, ale také po celém světě, neboť nehotové výrobky mohou mnohokrát překročit hranice, zejména v automobilovém průmyslu. Tento faktor ještě více umocňuje brexit. 650 000 pracovních míst ve Spojeném království je totiž spojeno s vývozem mimo EU, který má původ v jiných členských státech. Podle údajů Komise (10) patří k zemím, které z této situace těží nejvíce, Česká republika, Slovensko a Polsko. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Hladké a spravedlivé fungování jednotného trhu a eurozóny je tudíž důležitým faktorem zachování a zvýšení počtu pracovních míst souvisejících s vývozem. Pokračující integrace jednotného trhu a eurozóny má i nadále stěžejní význam, včetně energetiky a bezproblémově fungujícího systému dopravy, a to i díky usnadnění spravedlivé mobility pracovníků. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Důležitá je rovněž lepší integrace služeb a datových toků, přičemž u datových toků by měla probíhat za plného dodržování pravidel EU v oblasti ochrany údajů, mj. kvůli rostoucí digitalizaci jednotného trhu. Zdravé digitální prostředí také vyžaduje politiky, v rámci nichž mohou údaje sloužit veřejnému blahu a nabízet příležitosti pro vývoj veřejně prospěšných digitálních služeb. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | EHSV ve svém stanovisku Reforma WTO požadoval, aby „každá budoucí mnohostranná iniciativa v oblasti toků údajů byla plně v souladu s horizontálními ustanoveními EU pro přeshraniční toky údajů a ochranu údajů v dohodách EU o obchodu a investicích“ (11), a vyzval novou Komisi, aby znovu potvrdila, že o tomto závazku nelze vyjednávat. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.2. | Rychlý rozvoj digitalizace a umělé inteligence spolu s demografickými změnami a přechodem na nízkouhlíkové, oběhové hospodářství radikálně změní společnost. Podniky hrají hlavní roli při vývoji inovací a nových technologií, úlohou vlád je naopak zajistit právní rámec pro spravedlivou transformaci a zásady, jimiž se řídí závazná pravidla pro etickou umělou inteligenci. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Výzkum a inovace, které provádí průmysl a které stavějí na vysoce kvalitním vzdělání a podnikání, mají zásadní význam pro to, aby byla EU i nadále na špici pokroku. Pro nastupující Komisi musí být hlavní prioritou zajištění toho, aby se program Horizont Evropa stal účinným a silným následníkem programu Horizont 2020. EU se rovněž musí zaměřit na to, aby pomohla podnikům zlepšovat jejich konkurenceschopnost, a to jako v rámci EU, tak na mezinárodním poli, a vyvíjet a uplatňovat nové technologie. Inovace jsou podporovány rovněž pilotními projekty a spoluprací mezi veřejným a soukromým sektorem a akademickou obcí. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Technologické změny a vývoj technologií vyžadují rychlé přizpůsobení dovedností, kde vzniká rychle a nečekaně nedostatek kvalifikovaných pracovníků, a to nejčastěji v technických oblastech – zejména v oblasti STEM (přírodní vědy, technologie, inženýrství a matematika). |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Podpora a rozvoj lidských dovedností a větší mnohojazyčnosti jsou stejně důležité jako větší důraz na přístup k odborné přípravě a rekvalifikaci a celoživotní učení. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | Ke snížení počtu chybějících kvalifikovaných pracovníků jsou nutné dostatečně flexibilní systémy odborné přípravy, které budou schopny rychle reagovat na budoucí potřeby. Bude tudíž zapotřebí značného úsilí ze strany členských států. V této oblasti musejí hrát stěžejní úlohu i sociální partneři. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.3. | Vzhledem k tomu, že se objevují různé a nové formy práce, je zásadní posílit hladký přechod ze vzdělávání do zaměstnání a mezi různými pracovními místy a úkoly a také zajistit stimulující podmínky pro samostatnou výdělečnou činnost a podnikání. Změny ve světě práce by měly být podpořeny sociálně zabezpečenými, pružnými a dobře fungujícími trhy práce a sociálním dialogem orientovaným na výsledky. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Hlavní hnací silou rozvoje podniků je hospodářská soutěž. Obchodní politiky a nařízení EU musejí v rámci své oblasti působnosti zajišťovat podnikům příznivé podmínky prosazující důstojná pracovní místa s přísnými pracovními normami, pokud podniky soupeří se zeměmi mimo EU. Takováto právní úprava musí být účelná a musí vybízet k pěstování pozitivního podnikatelského ducha a kultury, které jsou atraktivní i pro mladší lidi, zejména ženy. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.4.1. | EHSV bere na vědomí zprávy OECD a MMF (12), které poukazují na vyšší koncentraci v průmyslových odvětvích – nejen ve výrobě, ale i v nefinančních službách. K pochopení toho, co k takovéto koncentraci trhu vede, je nutný další výzkum, který by mohl nabídnout nový pohled na hospodářskou soutěž a na politiky v oblasti mezinárodního obchodu. Zejména v této oblasti nesmí politikám, které mají zajistit malým a středním podnikům lepší možnosti přístupu na trh (mj. prostřednictvím ambiciózních evropských průmyslových opatření především v digitálním odvětví), stát v cestě obchodní agenda. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | EU musí vytvořit prostředí, jež bude podporovat soukromé a veřejné investice. K tomu je zapotřebí stabilita a předvídatelnost, stabilní makroekonomické prostředí, silná ochrana práv duševního vlastnictví a fiskální odpovědnost. Daňový systém jako takový musí být spravedlivý a současně musí podporovat inovace, podnikání, hospodářský růst a tvorbu pracovních míst. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | Obchodní a investiční politiky EU musí být zároveň i nadále ostražité, pokud jde o veškeré investice, které mohou být důsledkem podvodů nebo vyhýbání se daňovým povinnostem. |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | Pokud podniky stále častěji přesouvají výrobu do blízkosti trhů, pro něž je v konečném důsledku určena, což jim může kromě jiného pomoci udržet si konkurenceschopnost, jsou důležité přímé zahraniční investice (PZI). EHSV rovněž uvítal (13) nedávné nařízení EU o ochraně obchodu, kterým se stanoví rámec pro prověřování přímých zahraničních investic do Evropské unie. |
| --- | --- |

3.4.4.

| 3.4.5. | Z výroční zprávy OECD za rok 2018 o statistice týkající se PZI však vyplynulo, že po daňové reformě v USA klesly globální PZI o 27 %. V některých zemích EU (Lucembursko, Nizozemsko) byl tento pokles dramatický. Proto je třeba věnovat zvláštní pozornost rozlišování mezi PZI, které souvisejí s reálnou ekonomikou, a PZI, které jsou výsledkem podvodných úmyslů a snah vyhnout se daňovým povinnostem. Proti tomu musí EU bojovat na všech frontách. |
| --- | --- |

3.4.5.

| 3.5. | Jak upozornila Komise ve svém sdělení Obchod pro všechny, „přes 600 000 malých a středních podniků, které zaměstnávají více než 6 milionů osob, přímo vyváží zboží mimo EU, což představuje jednu třetinu vývozu EU“ (14), a dodala, že „celá řada dalších společností pak vyváží služby“ nebo funguje jako dodavatel pro větší společnosti. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.5.1. | EHSV byl konkrétně potěšen pozorností, „jež je věnována malým podnikům, které se při pronikání na nové trhy potýkají s většími překážkami“. Pro všechna budoucí jednání byla přislíbena specifická ustanovení zaměřená na malé a střední podniky a také „pravidelné průzkumy o překážkách“, jimž malé a střední podniky čelí na konkrétních trzích. V této souvislosti je relevantní také stanovisko Výboru (15)
  TTIP a jeho vliv na malé a střední podniky. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Potenciál a potřeby malých a středních podniků musí být začleněny do všech politických oblastí s cílem pomoci zabezpečit jim přístup k financování, dalším zdrojům a trhům, ale také podpořit jejich schopnost rozvíjet se. Různé druhy podniků mají totiž různé potřeby a podmínky, za nichž malé a střední podniky vykonávají svou činnost (mimo jiné jde o venkovské a okrajové oblasti), jsou specifické. |
| --- | --- |

3.5.2.

4.   Vyřešení sporných otázek týkajících se obchodu

| 4.1. | Lisabonská smlouva přiznala EU nové pravomoci v oblasti investic a zavázala ji k propojení její činnosti v oblasti obchodu i investic s jinými klíčovými oblastmi, zejména rozvojem. EHSV je však i nadále znepokojen tím, že jednotlivá generální ředitelství Komise, mj. GŘ DEVCO a GŘ EMPL, stále ještě nemají stejný názor na dopady na obchod. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Kromě „nové generace“ obchodních dohod, z nichž první byla uzavřena s Koreou, Komise rovněž usilovala o vyjednání komplexnějších dohod o volném obchodu, a to jak se zeměmi Východního partnerství, tak s vyspělejšími obchodními partnery. Mezi ně patřilo mj. Japonsko a zejména Kanada, s níž byla uzavřena Komplexní hospodářská a obchodní dohoda (CETA), ve které nejde jen o pouhé zrušení cel, ale která zahrnuje široké spektrum různých aspektů, jako jsou pravidla poskytování služeb, odstranění necelních překážek obchodu a další aspekty související s obchodem, jako jsou investice a hospodářská soutěž nebo spolupráce v oblasti regulace. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.2.1. | Vzhledem k tomuto vývoji se EHSV domnívá, že požadavek neustálého vývoje progresivní obchodní agendy orientované na budoucnost je naléhavější než kdy dříve. Takováto komplexní obchodní jednání mohou snáze vést ke konfliktu v citlivých oblastech, jako je zachování přísných norem, především co se týče bezpečnosti potravin, ochrany spotřebitele a důstojných pracovních podmínek, ochrana veřejných služeb nebo prosazování práv souvisejících s udržitelnou obchodní agendou. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Vzhledem k tomu, že nová generace smluv zdaleka nezahrnuje pouhé tradiční omezení cel, ale stanoví pravidla, která zabrání tomu, aby vládní opatření omezovala obchod, vyvstávají obavy, zda tyto smlouvy neomezí prostor pro veřejnou politiku. Státy mají nejen právo na takovou regulaci, jakou uznají za vhodnou, ale také povinnost regulovat ve veřejném zájmu. EHSV zdůrazňuje, že žádný aspekt obchodní dohody tomu nesmí stát v cestě. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | EHSV uvedl (16), že obchodní politika EU „bude posuzován[a] podle toho, zda bude Komise schopna dokázat, že obchodní dohody nesnižují normy v oblasti životního prostředí a práce a další normy. Měly by totiž spíše zajistit jejich zvýšení.“ |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.3. | Otevřený mezinárodní obchod založený na pravidlech má zásadní význam jak pro zlepšení obchodních příležitostí, tak pro zaručení spravedlivých podmínek pro podniky oproti zahraničním konkurentům. EU musí podpořit ta pravidla WTO, která prosazují spravedlivý obchod zaručující respektování cílů udržitelného rozvoje, a stát se světovým lídrem v oblasti boje proti protekcionismu a narušování a v oblasti podpory progresivní a udržitelné obchodní politiky. V tomto ohledu by EU a její členské státy měly v různých výborech WTO uplatňovat svou moc a svůj vliv, zejména pokud jde o nové oblasti, jako je obchod a důstojná práce. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Obchod je jedním z nejčastěji hodnocených politických procesů v rámci Komise. Má-li však být zahájena rozsáhlejší politická diskuse o úloze obchodu a investic, je zapotřebí provést další rozbor, abychom lépe porozuměli hnacím silám a hospodářskému dopadu obchodu, jakož i jeho potenciálnímu přínosu k cílům udržitelného rozvoje. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.4.1. | V tomto ohledu hraje klíčovou úlohu hodnocení politik EU. GŘ pro obchod hodnotí dopad významných obchodních iniciativ za pomoci různých nástrojů: posouzení dopadu a posouzení dopadu na udržitelnost, ekonomické posouzení závěrů jednání a hodnocení ex post. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Rozhodující význam má otázka metodiky a načasování a je třeba ji opětovně posoudit. Použitý výpočetní model všeobecné rovnováhy by měl přehodnocen a porovnán s alternativními modely a měl by zahrnovat širší soubor ukazatelů měřících dopady na lidská práva a pracovní práva, změnu klimatu, biologickou rozmanitost, spotřebitele a PZI. Pouhé srovnání situace za existence obchodní dohody a bez ní však nestačí k posouzení kvality vyjednávacích možností, zejména ne v případě obchodu a udržitelného rozvoje. Posouzení dopadů a posouzení dopadů na udržitelnost je třeba provést včas, aby mohla posloužit jako vodítko pro vyjednavače a mohla být brána v potaz před vyjednáváním a v jeho průběhu, a nikoliv předložena teprve po uzavření jednání. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | Hodnocení obchodní politiky EU by mělo být zaměřeno v prvé řadě na podporu plnění cílů udržitelného rozvoje, jak již ESHV doporučoval dříve ve svém stanovisku Klíčová úloha obchodu a investic při plnění a provádění cílů udržitelného rozvoje (17). |
| --- | --- |

4.4.3.

| 4.4.4. | Za cenný přínos k posuzování dopadů na udržitelnost považuje EHSV konzultace s občanskou společností a doporučuje je rozšířit i na počáteční fázi koncipování cílů jednání. Zapojení občanské společnosti by mohlo mít pozitivní vliv také na práci řídicí skupiny Komise pro hodnocení. Konzultanti musí být dostatečně nezávislí a disponovat odbornými znalostmi, zejména pokud jde o lidská práva a otázky životního prostředí. |
| --- | --- |

4.4.4.

| 4.4.5. | Pokud jde o trhy práce, je třeba vypracovat podrobnější analýzu možných dopadů spojených s přemísťováním, vývoje mezd a jistoty pracovních míst. Pokud jde o hospodářské dopady, měla by se věnovat pozornost nejen EU, ale také tomu, v jakém rozsahu umožňují obchod a investice méně vyspělým ekonomikám zvyšovat produktivitu a inovace. Kromě toho by měla být v přiměřených časových odstupech prováděna celková studie globálního dopadu obchodu. |
| --- | --- |

4.4.5.

| 4.4.6. | Obchod je stále významnějším aspektem nejen z geopolitického hlediska, ale také jako součást ekonomické diplomacie. Proto se ESVČ musí na obchod více zaměřit – konkrétně ve společném sdělení o propojení Evropy a Asie nebyly totiž obchodní záležitosti vůbec pokryty (18). |
| --- | --- |

4.4.6.

| 4.5. | Vyjednávání o dohodě o uzavření Transatlantického obchodního a investičního partnerství se Spojenými státy nejprve vyneslo na světlo řadu obav široké veřejnosti a občanské společnosti, ale tyto obavy jsou obecné povahy. Zatímco se Komise při obchodních jednáních snažila o to, aby přijala takové politické závazky, které by nepodporovaly obchod a investice na úkor úrovně ochrany, nebo aby zajistila záruky, jako jsou zvláštní výjimky a výhrady, specifické doložky týkající se veřejných monopolů nebo včasné zamítnutí neopodstatněných nároků investorů, usiloval EHSV – a nadále usiluje – o další vysvětlení a záruky v různých vysoce citlivých bodech. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.5.1. | Za otázku klíčového zájmu se považuje ohrožení veřejných služeb v obchodní dohodě prostřednictvím liberalizace trhu a zvláštních doložek (doložka o zachování stávajícího stavu a doložka znemožňující návrat k původnímu stavu), které omezují budoucí manévrovací prostor stran ohledně omezení přístupu na trh a diskriminačních opatření. EHSV v minulosti přivítal, že „Komise vyjádřila záměr ochránit v dohodách o volném obchodu veřejné služby, což odpovídá postojům, které v této věci zaujaly EHSV, Evropský parlament a širší občanská společnost“, avšak zdůraznil, že to „lze nejlépe zajistit prostřednictvím pozitivního seznamu, co se týče přístupu na trh a národního zacházení“ (19). |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | Vzhledem k tomu, že existuje neustálá možnost změny vlády a následné změny politiky ohledně veřejných služeb, bylo by předchozí otevření obchodní dohody do určité míry povinné. Nelze se vracet zpátky. Proto mohou ustanovení o výjimce, jako je doložka o zachování stávajícího stavu a doložka znemožňující návrat k původnímu stavu, představovat hrozbu, a to zejména pro veřejné služby, vzhledem k úzkému a nejednoznačnému vymezení jejich oblasti působnosti. |
| --- | --- |

4.5.2.

| 4.5.3. | Zachování tohoto prostoru pro veřejnou politiku je důležité rovněž v souvislosti se zahrnutím veřejných zakázek do obchodních dohod. Proto bylo důležité, že EHSV vyzval k „zachování schopnosti, aby zadávací subjekty používaly v zadávacích řízeních environmentální, sociální a pracovní kritéria, jako je např. povinnost dodržovat kolektivní dohody a řídit se jimi“ (20). |
| --- | --- |

4.5.3.

| 4.6. | V souvislosti s ochranou investic EHSV požaduje „procesní záruky chránící před nároky, které jsou zacíleny na vnitrostátní právní předpisy v oblasti veřejného zájmu, [...] k zajištění práva smluvní strany regulovat ochranu investorů ve veřejném zájmu, jak to považují za vhodné“ (21). Ve svém stanovisku k mnohostrannému soudu pro investice se EHSV domnívá, že „toho lze dostatečně dosáhnout pouze začleněním ustanovení o vyloučení veřejného zájmu“ [...] provázeného „náležitými zárukami, že nebude zneužíváno k protekcionistickým účelům“. V širší souvislosti svým stanoviskem ke konkrétním klíčovým otázkám týkajících se TTIP EHSV požadoval výslovné uvádět „kolektivní smlouvy, včetně třístranných a/nebo všeobecných (erga omnes) smluv, aby nemohly být vykládány jako porušení legitimního očekávání investora“ (22). |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Ačkoli zemědělství a obchod jsou v pravomoci EU více než 40 let, občas se mezi těmito klíčovými zájmy projevila nedostatečná komunikace či „společné“ myšlení. EU musí rovněž odolat pokušení dělat v zemědělství větší ústupky, které by ohrozily domácí produkci. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.7.1. | Ve svém stanovisku Zemědělství v obchodních jednáních (23) EHSV zdůraznil, že cílem dvoustranných dohod by mělo být odstranit uplatňování dvojích norem v zemědělství v partnerských zemích, především v souvislosti s Dohodou o uplatňování sanitárních a fytosanitárních opatření a Dohodou o technických překážkách obchodu. EU bude také chtít prosazovat své environmentální, sociální a obecnější normy v oblasti udržitelného rozvoje, jež jsou v souladu s cíli udržitelného rozvoje. EU (a ostatní země) musí zahrnout závazek týkající se budování kapacit s cílem pomoci méně rozvinutým zemím splnit tyto normy, například pomoc při vytvoření přijatelného systému veterinárních osvědčení, přičemž prvořadé jsou normy v oblasti bezpečnosti potravin. |
| --- | --- |

4.7.1.

| 4.7.2. | Mnohostranný přístup k obchodu se zemědělskými produkty je třeba přehodnotit a znovu oživit. „Dohá“ coby koncepci WTO pro obchodní dialog mezi rozvinutými a rozvojovými zeměmi je nutné zachovat a posílit, přičemž musí být respektována zásada potravinové soběstačnosti pro všechny. V tomtéž stanovisku EHSV zdůraznil, že EU má dobrou pozici k tomu, aby hrála vedoucí a aktivní úlohu při podpoře nového vyváženého přístupu, a to především kvůli neschopnosti některých rychle se rozvíjejících ekonomik vynaložit znatelné úsilí o pomoc ostatním, stále ještě méně vyspělým ekonomikám. |
| --- | --- |

4.7.2.

| 4.8. | Ve svém stanovisku Reforma WTO EHSV považuje za „nezbytné, aby se zásadě předběžné opatrnosti zakotvené ve smlouvách EU dostalo odpovídající ochrany i na mnohostranné úrovni a plného právního uznání, a byla tak zajištěna vyšší úroveň ochrany prostřednictvím preventivního rozhodování v případě rizik pro lidské zdraví nebo životní prostředí. Vzhledem k významu této zásady by bylo žádoucí, aby ji EU učinila ofenzivním zájmem ve všech svých obchodních jednáních. (24)“ |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Strategie „Obchod pro všechny“ věnuje pozornost pouze důvěře spotřebitelů v bezpečnost výrobků, zásady OSN pro ochranu spotřebitelů však nabízejí mnohem širší pojetí, zahrnující i ochranu soukromí spotřebitelů, jejich práva v oblasti elektronického obchodování a právo na účinné vymáhání práv spotřebitelů. Vzhledem k dopadu liberalizace obchodu na spotřebitele EHSV ve svém stanovisku Kapitoly o obchodu a udržitelném rozvoji v dohodách EU o volném obchodu vyzval k tomu, aby „rámec pro obchod a udržitelný rozvoj zahrnoval i spotřebitelsky zaměřenou kapitolu o “obchodu a spotřebitelích“, jejíž součástí by byly příslušné mezinárodní spotřebitelské normy a posilování spolupráce v oblasti vymáhání práv spotřebitelů“ (25). |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | V diskusním dokumentu Komise z roku 2017 o využití potenciálu globalizace je uvedena řada důsledků neřízené globalizace, zejména nárůst nerovnosti. Přínosy plynoucí z obchodu nikdy nejsou rozděleny rovnoměrně. Obchodní a investiční politika EU se musí zabývat všemi významnými důsledky otevření trhů a co nejvíce omezit negativní dopady, včetně sociálních nákladů a nákladů na transformaci. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.10.1. | V dokumentu „Obchod pro všechny“ se vůbec poprvé uznává, že obchod může „obnášet dočasné ničivé dopady na některé regiony a zaměstnance, pokud se ukáže, že nová konkurence je pro některé firmy příliš silná“, a zdůrazňuje se, že „pro osoby, kterých se takováto změna přímo dotýká, se však nejedná o změnu malou“. Zde hraje důležitou roli zřízení Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci. V letech 2013–2014 tento fond pomohl více než 27 600 pracovníků (26). Proto EHSV považuje za důležité, aby všechny budoucí víceleté finanční rámce vyčleňovaly dostatečné finanční prostředky přímo navázané na dopady obchodu a aby byly znovu prozkoumány všechny podmínky a všechna kritéria, které uplatňování víceletého finančního rámce brání. Nezbytným předpokladem spravedlivé transformace jsou také účinná práva pracovníků na informace, konzultace a kolektivní vyjednávání, aby bylo možné restrukturalizační změny lépe předvídat a usnadňovat. |
| --- | --- |

4.10.1.

| 4.11. | EHSV dále požaduje zajištění silnější ochrany citlivých odvětví před nekalou hospodářskou soutěží prostřednictvím začlenění norem MOP do kritérií pro jejich hodnocení. V nedávném stanovisku k metodice nástrojů obrany obchodu (27) požadoval EHSV rovné podmínky pro vyvážející výrobce z Evropy i z třetích zemí. V této souvislosti uvítal, že Komise zamýšlí určovat na základě zvláštních kritérií to, zda došlo k významnému narušení tržní situace, avšak podotkl, že je třeba zohlednit také dodržování norem MOP a mnohostranné dohody o ochraně životního prostředí. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Vzhledem k tomu, že se Evropská komise zavázala, že bude klást velký důraz na zlepšování pracovněprávních ustanovení prostřednictvím obchodních jednání, vyzval EHSV partnerské země, aby před uzavřením obchodní dohody prokázaly „plné dodržování osmi základních pracovněprávních norem Mezinárodní organizace práce. Pokud partnerská země tyto úmluvy neratifikovala nebo je řádným způsobem neprovedla, nebo pokud neprokázala stejnou úroveň ochrany, doporučuje EHSV požadovat plán přijímání řádných závazků, jenž bude začleněn do kapitoly o obchodu a udržitelném rozvoji, aby bylo zaručeno, že se tak v přijatelné časové lhůtě stane. (28)“ EU musí kromě toho podporovat zavádění a prosazování nejnovějších norem MOP, aby byly zaručeny rovné podmínky pro podniky EU v zahraničí a byl podpořen cíl udržitelného rozvoje č. 8, který se týká důstojné práce. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Obchodní politika musí také posilovat iniciativy v oblasti sociální odpovědnosti podniků. Podniky musí přebírat odpovědnost ve všech článcích dodavatelského řetězce. Tím by zase mělo být posíleno „povolení k činnosti“ pro podniky a maximalizovaly by se inovace a udržitelný hospodářský růst. Důsledné uplatňování odpovědného podnikání je důležité k posílení pozice EU coby globálního obchodního partnera a k plnění cílů udržitelného rozvoje. Ve všech dohodách o volném obchodu by EU měla trvat na tom, aby všechny smluvní strany aktivně podporovaly podniky v dodržování podniků OECD pro nadnárodní podniky (29). EHSV uznává, že je důležité, aby orgány veřejné moci prosazovaly dodržování pracovněprávních předpisů a prováděly mj. inspekce, a požaduje, aby obchodní dohody zavazovaly veřejné orgány na celostátní a místní úrovni k plnění svých úkolů v plném rozsahu. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.13.1. | Stále více veřejných orgánů vytváří své vlastní příslušné právní předpisy a nástroje. Jako příklad lze uvést nedávný francouzský zákon o povinnostech v oblasti obezřetnosti a nizozemský zákon o náležité péči týkající se dětské práce. Kanada posílila svou strategii sociální odpovědnosti podniků tím, že se zaměřila na chování kanadských podniků v zahraničí a zřídila poradní orgán složený ze zástupců více zúčastněných stran. V dubnu 2019 byl jmenován první kanadský veřejný ochránce práv pro odpovědné podnikání, jehož úkolem je přezkoumávat a oznamovat případy údajného porušení lidských práv, kterého se dopustily kanadské podniky působící v zahraničí při těžbě nerostných surovin, ropy a zemního plynu a při výrobě oděvů, včetně vydávání doporučení podnikům ohledně jejich opatření týkajících se obchodu. |
| --- | --- |

4.13.1.

| 4.14. | EHSV má za to, že EU má ideální pozici k tomu, aby se stala lídrem v oblasti náležité péče, zejména s ohledem na rostoucí globální dodavatelské a hodnotové řetězce. Dobrovolná i závazná opatření se navzájem nevylučují – musí se naopak vzájemně doplňovat. V této souvislosti bere EHSV na vědomí práci na tzv. závazné smlouvě OSN, kterou v současné době projednávají členové OSN a jež má kodifikovat právně závazné mezinárodní závazky nadnárodních společností v oblasti lidských práv, a vítá, že se v současné době připravuje stanovisko z vlastní iniciativy REX/518. EHSV vyzývá Komisi, aby po vzoru některých členských států, které již přijaly právní předpisy o náležité péči, navrhla pro tuto oblast evropské právní předpisy. |
| --- | --- |

4.14.

5.   Obchod a udržitelný rozvoj: nutnost uskutečnit cíle udržitelného rozvoje resp. provést Pařížskou dohodu

| 5.1. | EHSV ve svém stanovisku Obchod pro všechny (30) uvítal zejména to, že EU klade důraz na rozsáhlé informování o udržitelném rozvoji, především co se týče lidských a sociálních práv a životního prostředí. Ve stanovisku Kapitoly o obchodu a udržitelném rozvoji v dohodách EU o volném obchodu (31) EHSV nicméně Komisi vyzval „k ambicióznějšímu přístupu, zvláště pokud jde o posílení účinné vymahatelnosti závazků stanovených v kapitolách o obchodu a udržitelném rozvoji, což je z hlediska EHSV otázka zásadní důležitosti. Kapitoly o obchodu a udržitelném rozvoji musí mít stejnou váhu jako kapitoly o obchodních, technických či celních záležitostech.“ |
| --- | --- |

5.1.

| 5.1.1. | EHSV v této souvislosti obzvlášť vítá nedávné oznámení nové předsedkyně Komise, že bude v nejbližší době jmenován nový vysoký úředník pro dohled nad obchodními záležitostmi, který bude pověřen monitorováním a zlepšováním dodržování našich obchodních dohod, čímž však nebude nijak omezena obecná působnost komisaře pro obchod. V tomto ohledu je nesmírně důležité, aby měl tento úředník rozsáhlé pravomoci se stejným významem a stejnou účinností, které by pokrývaly veškeré závazky sjednávané v rámci dohod o volném obchodu, zejména závazky související s kapitolami o obchodu a udržitelném rozvoji, a sociální a environmentální aspekty spojené s jinými kapitolami dohod o obchodu a investicích. K úkolům tohoto nového úředníka musí patřit i objektivní rozhodování na základě včasně a efektivně zahájených šetření a s využitím vhodných zdrojů, přičemž musí být přiznána jednoznačná úloha uznávaným zainteresovaným stranám, pokud jde o podávání stížností a účast na případných následných veřejných slyšeních. To musí zahrnovat podávání podrobných zpráv Evropskému parlamentu a Radě, při němž musí být jednoznačně dána úloha EHSV a příslušných interních poradních skupin a stanovena zásadní, stálá účast občanské společnosti. |
| --- | --- |

5.1.1.

| 5.2. | Do každé dohody o volném obchodu uzavřené po roce 2010, kterou EU nazývá „novou generací“ dohod o volném obchodu, byla vložena zvláštní kapitola o obchodu a udržitelném rozvoji. S tím souvisí i to, že všechny smluvní strany přisoudily občanské společnosti úlohu aktivního monitorování. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.2.1. | EHSV se domnívá, že konstruktivní dialog s občanskou společností o obchodní a investiční politice je nezbytným prvkem, a opakuje svůj požadavek dalšího posílení její úlohy. Ve svém stanovisku Úloha domácích poradních skupin (32) EHSV vyzdvihoval zapojení občanské společnosti a požadoval jeho rozšíření tak, aby zahrnovalo veškeré aspekty obchodních dohod, přičemž prioritní důraz je třeba klást na jejich dopad na závazky v oblasti obchodu a udržitelného rozvoje. |
| --- | --- |

5.2.1.

| 5.2.2. | EHSV již doporučoval, aby byla do všech budoucích mandátů pro kapitoly o obchodu a udržitelném rozvoji začleněna nejen zvláštní doložka o podpoře cílů udržitelného rozvoje (33), ale aby byl v souladu s Pařížskou dohodou začleněn i boj proti globálnímu oteplování. |
| --- | --- |

5.2.2.

| 5.3. | 17 cílů udržitelného rozvoje, tj. ústřední bod komplexní Agendy OSN pro udržitelný rozvoj 2030, i Pařížská dohoda o změně klimatu (34) musí nadále zůstat celosvětovými prioritami. Obchod a investice musí v tomto ohledu plnit klíčovou podpůrnou úlohu. Značnou výzvou však bude dosažení uhlíkově neutrálního hospodářství EU do roku 2050. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.3.1. | To vše bude mít zásadní dopady na obchod, neboť se v nich mohou projevit obchodní toky jak v EU, tak na celém světě. Pařížská agenda a agenda cílů udržitelného rozvoje musí být základem všech budoucích obchodních opatření, postupů a vyjednávání. Podle odhadů UNCTAD (35) si dosažení cílů udržitelného rozvoje vyžádá dalších 7 bilionů USD, z nichž nejméně třetinu musí poskytnout soukromý sektor. Na plnění a financování cílů udržitelného rozvoje budou muset být navíc nutně vynaloženy také veřejné zdroje. Jak v minulosti zdůraznil generální ředitel WTO, rozvojové cíle tisíciletí již prokázaly „transformační potenciál obchodu“ (36). |
| --- | --- |

5.3.1.

| 5.3.2. | K dosažení úspěšné energetické transformace a získání prostoru nutného ke splnění cílů stanovených v Pařížské dohodě pak bude zapotřebí významných změn v právní úpravě. EHSV ve svém stanovisku k mnohostrannému soudu pro investice požadoval doplnit ustanovení o hierarchii, které zajistí, že v případě jakéhokoli nesouladu mezi mezinárodní investiční dohodou a jakoukoli mezinárodní dohodou o životním prostředí a sociálních nebo lidských právech, která je závazná pro jednu stranu sporu, mají přednost závazky vyplývající z mezinárodní dohody o životním prostředí, sociálních právech nebo lidských právech, aby se předešlo upřednostňování práv investorů (37). |
| --- | --- |

5.3.2.

| 5.4. | EHSV v minulosti dospěl k závěru (38), že EU „má jedinečné postavení, co se týče toho, aby se pokročilo s realizací cílů udržitelného rozvoje“, protože „je důvěryhodná jako subjekt, který může sloužit coby účinný most mezi rozvinutými a rozvojovými zeměmi“. Přesto naléhal, aby byl větší důraz kladen na plné začlenění cílů udržitelného rozvoje „do evropského politického rámce a současných priorit Komise“, v případě potřeby ve spolupráci s členskými státy. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.4.1. | EHSV již zdůrazňoval, že při plnění 11 cílů bude hrát zvlášť důležitou roli obchod se zemědělskými produkty (39). V nedávném stanovisku Propojení Evropy a Asie (40) vyzdvihl, že „je třeba formálně propojit [čínskou] iniciativu „Jeden pás, jedna cesta“ s cíli udržitelného rozvoje“, a znovu vyjmenoval devět nejdůležitějších cílů udržitelného rozvoje. |
| --- | --- |

5.4.1.

| 5.5. | Nejméně 13 cílů udržitelného rozvoje se týká změny klimatu. Pařížská dohoda je pak první komplexní dohodou o klimatu na světě. Jsou-li cíle udržitelného rozvoje projektem pro příští generaci, je Pařížská dohoda projektem budoucnosti planety. Obecně se uznává, že nárůst průměrné globální teploty o více než 2 °C oproti době před průmyslovou revolucí by měl katastrofální dopady. Země, u nichž existuje největší pravděpodobnost, že budou postiženy, jsou zároveň těmi, které jsou nejméně schopné provádět potřebné změny. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.5.1. | Nárůst obchodních toků bude ze své podstaty znamenat další nárůst dopravy, kde jsou emise skleníkových plynů již nyní značně vysoké. Doprava je původcem 24 % celosvětových emisí CO2 a je jediným odvětvím, jehož emise stále rostou a podle předpovědí dosáhne do roku 2030 jejich podíl 40 % celkových emisí. Jelikož do Pařížské dohody není přímo zahrnuta mezinárodní letecká a lodní doprava, je naléhavě nutné řešit všechny druhy dopravy v rámci posílené strategie spravedlivé a udržitelné dopravy, včetně dalších subjektů v dodavatelském řetězci, jako jsou dodavatelé elektřiny a výrobci původního zařízení (OEM). |
| --- | --- |

5.5.1.

| 5.5.2. | V samostatném stanovisku k úloze dopravy vyzdvihl EHSV „v oblasti cílů udržitelného rozvoje také řadu výzev, jako je potřeba snížit dopady na klima a životní prostředí, zlepšit dopravní systémy a bezpečnost silničního provozu a řešit obavy týkající se pracovních míst a důstojné práce“ (41). Nyní EHSV rovněž požaduje vytvořit politickou vazbu na obchod a investice. |
| --- | --- |

5.5.2.

| 5.6. | Tyto celkové obavy mají za následek rozvoj koncepce „oběhového hospodářství“, která je popisována jako hospodářský systém, jehož cílem je minimalizovat vznik odpadů a co nejvíce zužitkovat zdroje. Smyslem oběhového hospodářství je minimalizovat jak vstupní zdroje, tak i odpady, emise a úniky energie. Toho lze dosáhnout pomocí regenerativního přístupu založeného na designu s dlouhou životností, údržbě, opravách, opětovném využívání, opětovném zpracování, renovaci a recyklaci. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.6.1. | Řada lidí je přesvědčena, že udržitelný svět by neměl znamenat snížení kvality života spotřebitelů, že ho lze uskutečnit, aniž by došlo k poklesu příjmů nebo ke vzniku dodatečných nákladů a že modely oběhového podnikání mohou být stejně ziskové jako lineární modely. |
| --- | --- |

5.6.1.

| 5.6.2. | Přesto vyvstává řada souvisejících problémů, zejména pro průmyslová odvětví EU náročná na zdroje a energii, jež čelí nevyhnutelným potížím. Plní důležitou, strategickou úlohu v průmyslových hodnotových řetězcích EU. Zatímco účelem politiky v oblasti změny klimatu je snížit emise skleníkových plynů (jak ze spalování fosilních paliv, tak z průmyslových procesů) – stávajícím cílem EU je dosáhnout do roku 2050 uhlíkové neutrality –, představují náklady na energii v případě průmyslových odvětví EU náročných na zdroje a energii pozoruhodně vysoký podíl jejich celkových nákladů: 25 % u oceli, 22–29 % u hliníku (42) a 25–32 % u skla (43). Tento problém je podrobně rozebrán v samostatném stanovisku EHSV (44). |
| --- | --- |

5.6.2.

| 5.6.3. | K úniku uhlíku, a tudíž i ztrátě investic dochází, pokud vyšší cena v EU vede ke ztrátě podílu na trhu a souvisejících pracovních míst. Pokud k tomu dojde, emise skleníkových plynů se jednoduše přesunou od výrobců v EU k výrobcům v jiných částech světa (kteří často dosahují menší energetické účinnosti), což má (přinejlepším) nulový efekt na celosvětové emise skleníkových plynů. |
| --- | --- |

5.6.3.

| 5.6.4. | Zmírňující kompenzační opatření v oblasti přeshraničního obchodu, kdy země mohou uvalit daň na dovážené zboží nebo zpětně proplácet daně u vyváženého zboží, jsou možná a WTO je uznává jako legální opatření, pokud splňují jisté podmínky. |
| --- | --- |

5.6.4.

V Bruselu dne 30. října 2019.

předseda

Evropského hospodářského a sociálního výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Viz odkazy ve většině poznámek pod čarou od č. 9 dále.

1

(2)  Publikace GŘ pro obchod, listopad 2018.

2

(3)  COM(2015) 497 final.

3

(4)  JOIN(2018) 31 final.

4

(5)  Pověřovací dopis nově zvolené předsedkyně Evropské komise Ursuly von der Leyen určený nově zvolenému komisaři pro obchod Philu Hoganovi ze dne 10. září 2019.

5

(6)  Viz poznámka pod čarou č. 3.

6

(7)  A dalších 20 milionů mimo Evropu.

7

(8)  OECD Trade Policy Papers 226, Offshoring of services functions and labour market adjustments, Paříž, 2019.

8

Offshoring of services functions and labour market adjustments

(9)  OECD Trade Policy Papers, č. 227, Micro-Evidence on Corporate Relationships in Global Value Chains: The Role of Trade, FDI and Strategic Partnerships, Paříž, 2019.

9

Micro-Evidence on Corporate Relationships in Global Value Chains: The Role of Trade, FDI and Strategic Partnerships

(10)  Viz poznámka pod čarou č. 2.

10

(11)  Úř. věst. C 159, 10.5.2019, s. 15.

11

(12)  OECD Productivity Working Papers, č. 18, Industry Concentration in Europe and North America, Paříž, World Economic Outlook Report, April 2019.

12

Industry Concentration in Europe and North America

(13)  Úř. věst. C 262, 25.7.2018, s. 94.

13

(14)  Viz poznámka pod čarou č. 3.

14

(15)  Úř. věst. C 383, 17.11.2015, s. 34.

15

(16)  Úř. věst. C 264, 20.7.2016, s. 123.

16

(17)  Úř. věst. C 129, 11.4.2018, s. 27.

17

(18)  Viz poznámka pod čarou č. 4.

18

(19)  Úř. věst. C 264, 20.7.2016, s. 123.

19

(20)  Úř. věst. C 159, 10.5.2019, s. 15.

20

(21)  Úř. věst. C 110, 22.3.2019, s. 145.

21

(22)  Úř. věst. C 487, 28.12.2016, s. 30.

22

(23)  Úř. věst. C 173, 31.5.2017 s. 20.

23

(24)  Úř. věst. C 159, 10.5.2019, s. 15.

24

(25)  Úř. věst. C 227, 28.6.2018, s. 27.

25

(26)  Tisková zpráva Komise, červenec 2015.

26

(27)  Úř. věst. C 209, 30.6.2017, s. 66.

27

(28)  Úř. věst. C 227, 28.6.2018, s. 27.

28

(29)  Pokyny OECD pro nadnárodní podniky, 2011.

29

(30)  Poznámka pod čarou č. 16.

30

(31)  Úř. věst. C 227, 28.6.2018, s. 27.

31

(32)  Úř. věst. C 159, 10.5.2019, s. 28.

32

(33)  Poznámka pod čarou č. 16.

33

(34)  Konference smluvních stran Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu (UNFCCC COP 21) v Paříži.

34

(35)  Tisková zpráva UNCTAD WIF, Ženeva, 14. října 2014, a od té doby již několikrát.

35

(36)  Projev v OSN, 21. září 2016.

36

(37)  Úř. věst. C 110, 22.3.2019, s. 145.

37

(38)  Viz poznámka pod čarou č. 17.

38

(39)  Viz poznámka pod čarou č. 23.

39

(40)  Úř. věst. C 228, 5.7.2019, s. 95.

40

(41)  Úř. věst. C 367, 10.10.2018, s. 9.

41

(42)  A. Marcu, W. Stoefs: Study on composition and drivers of energy prices and costs in selected energy-intensive industries (Studie struktury cen energií a nákladů na energie ve vybraných průmyslových odvětvích náročných na energii a faktorů, jež je ovlivňují), CEPS, 2016, k dispozici zde: http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/20355.

42

Study on composition and drivers of energy prices and costs in selected energy-intensive industries

(43)  C. Egenhofer, L. Schrefler: Study on composition and drivers of energy prices and costs in energy-intensive industries. The case of the flat glass industry (Studie struktury cen energií a nákladů na energie v průmyslových odvětvích náročných na energii a faktorů, jež je ovlivňují. Případ odvětví plochého skla), CEPS, 2014.

43

Study on composition and drivers of energy prices and costs in energy-intensive industries. The case of the flat glass industry

(44)  Úř. věst. C 353, 18.10.2019, s. 59.

44

---

| 11.2.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 47/50 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 47/50

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Konstruktivnější úloha občanské společnosti při provádění právních předpisů v oblasti životního prostředí

(průzkumné stanovisko)

(2020/C 47/07)

Zpravodaj: Arnaud SCHWARTZ

Spoluzpravodaj: István KOMORÓCZKI

| Konzultace | Evropská komise, 18.12.2019 |
| --- | --- |
| Právní základ | Článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie
  průzkumné stanovisko |
| Rozhodnutí předsednictva | 11.12.2018 |
| Odpovědná sekce | Zemědělství, rozvoj venkova, životní prostředí |
| Přijato v sekci | 1.10.2019 |
| Přijato na plenárním zasedání | 30.10.2019 |
| Plenární zasedání č. | 547 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 152/3/1 |

Konzultace

Evropská komise, 18.12.2019

Právní základ

Článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie

průzkumné stanovisko

Rozhodnutí předsednictva

11.12.2018

Odpovědná sekce

Zemědělství, rozvoj venkova, životní prostředí

Přijato v sekci

1.10.2019

Přijato na plenárním zasedání

30.10.2019

Plenární zasedání č.

547

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

152/3/1

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | Evropská komise v žádosti o vypracování tohoto stanoviska uvedla, že „organizovaná občanská společnost – zaměstnavatelé, zaměstnanci a další zástupci – hrají při provádění právních předpisů klíčovou úlohu.“ EHSV s tím souhlasí a – stejně jako ve svých předchozích stanoviscích (1) (2) – zdůrazňuje, že právní předpisy v oblasti životního prostředí nejsou řádně prováděny kvůli nedostatku politické vůle na všech institucionálních úrovních. Není to způsobeno tím, že by občanská společnost dostatečně a konstruktivně neplnila svou úlohu. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV proto vyzývá Evropskou komisi, aby na úrovni EU vypracovala lepší rámec pro dodržování předpisů. Mělo by toho být dosaženo díky transparentnějšímu a rozhodnějšímu řešení stížností a porušení předpisů, ale také posílením lidských a finančních zdrojů (například v rámci víceletého finančního rámce). Cílem je objasnit právní předpisy EU v oblasti životního prostředí, kontrolovat jejich řádné provádění, hodnotit je a v případě potřeby napomáhat soudům při plnění jejich úkolů. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV podporuje proces přezkumu provádění právních předpisů v oblasti životního prostředí, který je klíčový pro poskytování široké škály informací o životním prostředí, jako je udržitelnost, změna klimatu a kvalita života v Evropě. Očekává však, že Evropská komise a členské státy splní své povinnosti tím, že do přezkumu provádění právních předpisů v oblasti životního prostředí a do zpráv o jednotlivých zemích začlení názory organizací občanské společnosti. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV rovněž žádá Evropskou komisi, aby organizace občanské společnosti systematičtěji zapojovala do budoucích kontrol účelnosti právních předpisů EU v oblasti životního prostředí, jakož i do budoucích procesů přezkumu provádění právních předpisů v oblasti životního prostředí na vnitrostátní úrovni i na úrovni EU. Toto zapojení by se mělo uskutečnit ve velmi rané fázi, kdy probíhá definování hodnoticích kritérií, a to ve spolupráci s EHSV nebo obdobnými výbory, podle toho, zda se tak děje na evropské, vnitrostátní nebo místní úrovni. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV žádá Evropskou komisi, aby zajistila, že členské státy vypracují, zavedou a budou používat harmonizované, ekologické a udržitelné daňové systémy založené na zásadě „znečišťovatel platí“. Tímto způsobem budou zdroje systematicky rozdělovány mezi ty, kteří se snaží zabránit znečišťování půdy, vody a ovzduší. Tato zásada by měla platit také pro obce a další místní a regionální orgány. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Organizace občanské společnosti působící v oblasti životního prostředí a malé a střední podniky by měly být více zapojeny do poskytování informací zaměstnancům a do utváření vzdělávání a odborné přípravy v oblasti životního prostředí, aby tak bylo zajištěno, že široká veřejnost získá základní povědomí o těchto otázkách. Tuto spolupráci by měly podporovat a financovat členské státy. Povinné vzdělávání v oblasti klimatu a životního prostředí (pro děti ve věku 6–18 let) by mělo být součástí učebních osnov každé země, přičemž organizace občanské společnosti působící v oblasti životního prostředí by měly být od roku 2020 povinně zapojeny do teoretické nebo praktické činnosti. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Na politické úrovni EHSV vyzývá všechny členské státy, aby alespoň zřídily ministerstvo pro ochranu životního prostředí, což by umožnilo větší zaměření na právní předpisy v oblasti životního prostředí a jejich lepší koordinaci a vymáhání. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV vyzývá členské státy, aby v zájmu snížení naší ekologické stopy a posílení udržitelného rozvoje v plné míře prováděly strategie pro zadávání zelených veřejných zakázek způsobem, který bude pravidelně a přímo kontrolován Evropskou komisí. Ta by měla navíc vyžadovat i to, aby byly při přípravě zelených veřejných zakázek a finalizaci příchozích nabídek konzultovány i organizace občanské společnosti. Evropská komise by měla rovněž předložit návrh, aby bylo možné využívat finančních prostředků EU k posílení pozitivního dopadu zelených veřejných zakázek. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EU musí napomáhat rozvoji modelů místního rozvoje a podporovat rozsáhlou domácí ochranu životního prostředí. Proto je nutná viditelnější přítomnost EU na místní úrovni, aby bylo zajištěno správné vynakládání finančních prostředků EU a zapojení příslušných veřejných i soukromých zainteresovaných stran do řádného provádění právních předpisů a správy v oblasti životního prostředí. Rovněž by to umožnilo reagovat na požadavek, aby byli podporováni lidé a organizace z odlehlých regionů EU a aby se k nim přistupovalo jako ke klíčové součásti EU. Evropská komise by měla rovněž zajistit, aby byl zaměstnán dostatek dobře vyškoleného personálu pro přístup k informacím a spravedlnosti, a to zejména v oblasti inspekce, aby bylo možné monitorovat řádné provádění předpisů. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV poukazuje na to, že během celosvětových obchodních jednání musí Evropská komise při prosazování a ochraně hospodářství EU hájit a důrazně podporovat naše klíčové environmentální a sociální normy. Není to jen způsob, jak posílit konkurenceschopnost Evropy, zlepšit její image a zajistit jejímu obyvatelstvu a území budoucnost, ale také příležitost ukázat ostatním částem světa demokratičtější a udržitelnější způsob správy založený na silnější účasti organizací občanské společnosti. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV navrhuje zřízení tripartitního orgánu (Evropská komise, členské státy a organizace občanské společnosti) k řešení sporů a/nebo diskusi o problémech, na které organizace občanské společnosti upozorní ještě před tím, než dojde k případnému poškození životního prostředí, nebo před tím, než bude zapotřebí právního opravného prostředku. Kromě toho by měl mít nezávislý vědecký poradní orgán EU možnost vydávat doporučení pro Evropskou komisi, pokud organizace občanské společnosti ohlásí problém. Evropská komise by rovněž měla předkládat odůvodněná rozhodnutí. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Členské státy a Evropská komise by měly po roce 2020 z důvodu zaměření na ochranu životního prostředí rozšířit politickou, finanční a odbornou podporu malých a středních podniků a organizací občanské společnosti. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Obecné připomínky

2.1.   
  Úloha občanské společnosti při správě, provádění a hodnocení právních předpisů v oblasti životního prostředí

Souvislosti

| 2.1.1. | Frans Timmermans, první místopředseda Evropské komise, v prosinci 2018 předsedovi EHSV v žádosti o vypracování tohoto průzkumného stanoviska napsal, že „občanská společnost – zaměstnavatelé, zaměstnanci a další zástupci – hrají při provádění právních předpisů klíčovou úlohu.“ EHSV jako hlas organizované občanské společnosti odráží základní názory společnosti EU v oblastech, které spadají do rámce témat uvedených ve výše citovaném dopise. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | EHSV přijal k tomuto tématu v posledních několika letech řadu stanovisek, jež by Evropská komise měla vzít v úvahu (3) (4). |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | Vzhledem k tomu, že si občané na celém světě ve stále větší míře dělají obavy ohledně stavu životního prostředí (5), by EHSV Evropské komisi rád připomněl, že jednou z největších překážek lepšího provádění právních předpisů v oblasti životního prostředí je nedostatek politické vůle na místní, vnitrostátní a evropské úrovni. To vedlo rovněž k nedostatku lidských a finančních zdrojů (například ve víceletém finančním rámci), které jsou zapotřebí pro objasňování účelu právních předpisů v oblasti životního prostředí, zajištění jejich řádného provádění, případně poskytování pomoci soudům při výkonu jejich pravomocí (6) a jejich hodnocení. Jinými slovy, nedostatečné provádění právních předpisů v oblasti životního prostředí není způsobeno tím, že by občanská společnost dostatečně a konstruktivně neplnila svou úlohu. EHSV zastává názor, že chyba spočívá především v zákonodárných orgánech, které se zkrátka dostatečně nesnažily. |
| --- | --- |

2.1.3.

| 2.1.4. | EHSV je v neposlední řadě přesvědčen, že silnější úloha organizované občanské společnosti při správě, provádění a hodnocení právních předpisů EU v oblasti životního prostředí je zásadní pro dosažení cílů OSN v oblasti udržitelného rozvoje, počínaje cílem udržitelného rozvoje č. 1, a pro uvedení globálních dohod o klimatu do praxe. EHSV proto upozorňuje příslušné orgány na řadu obecných, odvětvových a aktuálních zlepšení uvedených v tomto stanovisku. |
| --- | --- |

2.1.4.

Přístup k informacím

| 2.1.5. | EHSV důrazně podporuje proces přezkumu provádění právních předpisů v oblasti životního prostředí, který je klíčový pro poskytování široké škály informací o životním prostředí, jako je udržitelnost, změna klimatu a kvalita života v Evropě. Očekává, že Evropská komise a členské státy splní své povinnosti tím, že do přezkumu provádění právních předpisů v oblasti životního prostředí a do zpráv o jednotlivých zemích začlení názory organizací občanské společnosti. |
| --- | --- |

2.1.5.

| 2.1.6. | EHSV žádá Evropskou komisi, aby členským státům uložila povinnost zavést mechanismus umožňující přístup k informacím o životním prostředí do jednoho měsíce (Aarhuská úmluva (7)). Není již přijatelné, aby veřejnost musela – někdy déle než rok – čekat na přístup k těmto informacím. |
| --- | --- |

2.1.6.

| 2.1.7. | EHSV rovněž žádá Evropskou komisi, aby prostřednictvím sociálních médií pravidelněji a účinněji propagovala a podporovala vizi směrnic EU. V tomto směru by mohly být nápomocny organizace občanské společnosti. Klíčovými prvky jsou průběžná odborná příprava a vzdělávání v oblasti životního prostředí. |
| --- | --- |

2.1.7.

Účast

| 2.1.8. | EHSV žádá Evropskou komisi, aby organizace občanské společnosti systematičtěji zapojovala do budoucích kontrol účelnosti právních předpisů v oblasti životního prostředí, jakož i do budoucích procesů přezkumu provádění právních předpisů v oblasti životního prostředí na vnitrostátní úrovni i na úrovni EU. Toto zapojení by se mělo uskutečnit ve velmi rané fázi, kdy jsou definována hodnoticí kritéria, a to ve spolupráci s EHSV a obdobnými výbory na vnitrostátní a místní úrovni. |
| --- | --- |

2.1.8.

| 2.1.9. | EHSV v souladu se svými předchozími stanovisky (8) (9) připomíná, že účinné provádění opatření na ochranu životního prostředí závisí zčásti na zajištění aktivnější úlohy občanské společnosti (zaměstnavatelů, zaměstnanců a dalších zainteresovaných stran). EHSV proto také opakuje svou výzvu k intenzivnějšímu a strukturovanějšímu zapojení organizací občanské společnosti, jež by mohly přezkumy právních předpisů v oblasti životního prostředí posílit. Například organizace občanské společnosti zabývající se otázkami životního prostředí na celostátní úrovni a vědecká obec musí mít možnost přispět svými znalostmi a kompetencemi ke zprávám o jednotlivých zemích i k strukturovaným dialogům na vnitrostátní úrovni a k navazujícím opatřením. |
| --- | --- |

2.1.9.

| 2.1.10. | Totéž platí i pro obchodní jednání EU: během celosvětových obchodních jednání musí Evropská komise při prosazování a ochraně hospodářství EU hájit a důrazně podporovat naše klíčové environmentální a sociální normy. Není to jen způsob, jak posílit konkurenceschopnost Evropy, zlepšit její image a zajistit jejímu obyvatelstvu a území budoucnost, ale také příležitost ukázat ostatním částem světa demokratičtější a udržitelnější způsob správy založený na silnější účasti organizací občanské společnosti. |
| --- | --- |

2.1.10.

| 2.1.11. | Organizace občanské společnosti jsou často vyzývány, aby zastupovaly a tlumočily obavy společnosti týkající se nákladů a obtíží spojených s prováděním. EHSV proto navrhuje, aby byly zapojeny v dřívější fázi procesu, pokud budou požádány o uspořádání konzultací, a aby se staly relevantními aktéry při řešení sporů. EHSV se domnívá, že by se spory měly řešit již v dřívější fázi procesu. |
| --- | --- |

2.1.11.

| 2.1.12. | EHSV navrhuje zřízení tripartitního orgánu (Evropská komise, členské státy a organizace občanské společnosti) k řešení sporů a/nebo diskusi o problémech, na které organizace občanské společnosti upozorní ještě před tím, než dojde k případnému poškození životního prostředí, nebo před tím, než bude zapotřebí právního opravného prostředku. Kromě toho by měl mít nezávislý vědecký poradní orgán EU možnost vydávat doporučení pro Evropskou komisi, pokud organizace občanské společnosti ohlásí problém. Evropská komise by rovněž měla předkládat odůvodněná rozhodnutí. |
| --- | --- |

2.1.12.

Přístup ke spravedlnosti

| 2.1.13. | EHSV s odkazem na své předchozí stanovisko (10) opětovně vyzývá Evropskou komisi, aby se snažila zlepšit přístup občanské společnosti ke spravedlnosti (např. prostřednictvím práva organizací občanské společnosti předat věc Evropskému soudnímu dvoru, a díky specializovaným soudcům a státním zástupcům na unijní, vnitrostátní a místní úrovni). |
| --- | --- |

2.1.13.

| 2.1.14. | EHSV se rovněž domnívá, že v zájmu zlepšení přístupu ke spravedlnosti by měli mít jednotlivci možnost obracet se přímo na Evropský soudní dvůr, jako je tomu v případě Evropského soudu pro lidská práva, pokud je ohroženo provedení právních předpisů EU do vnitrostátního práva a vnitrostátní opravné prostředky byly vyčerpány. |
| --- | --- |

2.1.14.

| 2.1.15. | Vzhledem k tomu, že soudní řízení často trvají příliš dlouhou dobu, EHSV vyzývá Evropskou komisi, aby zvážila zavedení soudního příkazu na ochranu životního prostředí pro jiné než naléhavé případy, který budou muset členské státy dodržovat, přičemž se v případě jakéhokoliv okamžitého poškození životního prostředí pozastaví činnost až do rozhodnutí soudu prvního stupně. |
| --- | --- |

2.1.15.

| 2.1.16. | EHSV rovněž žádá Evropskou komisi, aby vytvořila vhodný mechanismus sloužící k tomu, aby byly pokuty za škody na životním prostředí investovány do opatření na podporu ochrany životního prostředí. |
| --- | --- |

2.1.16.

2.2.   
  Návrhy občanské společnosti týkající se úlohy malých a středních podniků, zaměstnavatelů, odborů a organizací zabývajících se ochranou životního prostředí při provádění právních předpisů v oblasti životního prostředí

Úloha malých a středních podniků při provádění právních předpisů v oblasti životního prostředí

| 2.2.1. | Jak je uvedeno v předchozím stanovisku (11), je EHSV – stejně jako Evropská komise – opatrný, neboť je si vědom toho, že nedostatečné dodržování mechanismů zaručujících provádění právních předpisů a správy v oblasti životního prostředí je politováníhodným faktorem, jenž přispívá k nespravedlivé hospodářské soutěži a způsobuje hospodářské ztráty. |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Malé a střední podniky, a to zejména mikropodniky, představují 99,8 % podniků v Evropě: jsou definovány buď počtem zaměstnanců, nebo výší obratu a rozvahy (12). Přínos malých a středních podniků k tvorbě hodnot a zaměstnanosti, stejně jako jejich vliv na životní prostředí, jsou značné. Ačkoliv jednotlivé malé a střední podniky mají obecně omezené lidské a finanční zdroje, je v zájmu všech mobilizovat a povzbuzovat je, aby se více zaměřovaly na pravidla ochrany životního prostředí. Schopnosti malých a středních podniků a jejich zapojování do inovací, obnovy, vytváření pracovních míst a udržování sociálního pokroku jsou velmi důležité pro dosažení cílů OSN v oblasti udržitelného rozvoje a globálních klimatických cílů Pařížské dohody. Existuje řada dalších důležitých oblastí, jako jsou zdravotnictví, zemědělství, výroba, cestovní ruch a pohostinství či služby a podnikání obecně, kde je zásadním faktorem rozvoj a harmonizace environmentálních norem, ochrana udržitelného rozvoje a řešení otázek souvisejících se změnou klimatu. V této souvislosti je skutečně třeba, aby Evropská komise, členské státy a organizace občanské společnosti těsněji spolupracovaly s malými a středními podniky. |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | EHSV vyzývá Evropskou komisi, aby zajistila, že členské státy vypracují, zavedou a budou provozovat harmonizované, ekologické, udržitelné a k životnímu prostředí šetrné daňové systémy založené na zásadě „znečišťovatel platí“. Tímto způsobem budou zdroje systematicky rozdělovány mezi ty, kteří bojují proti znečišťování půdy, vody a ovzduší. Tato zásada by měla platit také pro obce a další místní a regionální orgány. |
| --- | --- |

2.2.3.

Úloha odborů a zaměstnavatelů při provádění právních předpisů v oblasti životního prostředí

| 2.2.4. | EHSV vyzývá Evropskou komisi, aby dotovala část nákladů vynakládaných na školení zaměstnanců s cílem zabezpečit uznávání a provádění právních předpisů v oblasti životního prostředí v rámci kurzů organizovaných odbory nebo zaměstnavateli. |
| --- | --- |

2.2.4.

| 2.2.5. | Organizace občanské společnosti zabývající se ochranou životního prostředí a malé a střední podniky by měly být více zapojeny do poskytování informací zaměstnancům a do utváření vzdělávání a odborné přípravy v oblasti životního prostředí, aby tak bylo zajištěno, že široká veřejnost získá základní povědomí o těchto otázkách. Tuto spolupráci by měly financovat členské státy. Povinné vzdělávání v oblasti klimatu a životního prostředí (pro děti ve věku 6–18 let) by mělo být součástí učebních osnov každé země, přičemž organizace občanské společnosti působící v oblasti životního prostředí by měly být od roku 2020 povinně zapojeny do teoretické nebo praktické činnosti. |
| --- | --- |

2.2.5.

Úloha organizací občanské společnosti zabývajících se otázkami životního prostředí při provádění právních předpisů v oblasti životního prostředí

| 2.2.6. | EHSV žádá Evropskou komisi, aby zajistila, že rozpočet EU pokryje náklady spojené s příspěvky neziskových organizací občanské společnosti k unijním a vnitrostátním procesům, jakož i se strukturou správy, provádění a hodnocení právních předpisů v oblasti životního prostředí. |
| --- | --- |

2.2.6.

| 2.2.7. | Obecně by měly členské státy a Evropská komise po roce 2020 z důvodu zaměření na ochranu životního prostředí rozšířit politickou, finanční a odbornou podporu malých a středních podniků a organizací občanské společnosti. |
| --- | --- |

2.2.7.

| 2.2.8. | Organizace občanské společnosti zabývající se otázkami životního prostředí by měly mít možnost podílet se na rozhodování o využívání finančních prostředků EU na regionální úrovni u projektů, které mají dopad na životní prostředí. Organizace občanské společnosti by kromě toho měly mít k těmto prostředkům snazší přístup. |
| --- | --- |

2.2.8.

| 2.2.9. | Organizace občanské společnosti působící v oblasti životního prostředí musí mít navíc možnost poskytovat poradenství a podílet se na přípravě výročních zpráv členských států týkajících se směrnic v oblasti životního prostředí (např. v souvislosti se směrnicí o ochraně ptáků a se směrnicí o ochraně přírodních stanovišť nebo se stavem životního prostředí každé země). Evropská komise by rovněž měla důsledněji dbát na to, aby členské státy vydávaly tyto zprávy včas (protože některé nejsou předkládány ve lhůtě, kterou stanoví článek 16 směrnice o ochraně přírodních stanovišť (13) nebo článek 9 směrnice o ochraně ptáků (14)). |
| --- | --- |

2.2.9.

2.3.   
  Návrhy organizované občanské společnosti týkající se její úlohy při provádění právních předpisů v oblasti životního prostředí týkajících se odpadů, ovzduší a biologické rozmanitosti

Úloha občanské společnosti při provádění právních předpisů v oblasti životního prostředí, pokud jde o odpady

| 2.3.1. | EHSV je hluboce znepokojen tím, že – jak vyplývá ze zprávy Evropské komise – hrozí, že polovina zemí EU nesplní cíl recyklace 50 % komunálního odpadu do roku 2020 (15). |
| --- | --- |

2.3.1.

| 2.3.2. | EHSV vyzývá Evropskou komisi a členské státy, aby zajistily postupné ukončení spalování a ukládání recyklovatelného odpadu na skládky. Je nejvyšší čas, aby Evropská komise a členské státy začaly plnit své závazky týkající se ochrany životního prostředí a netolerovaly činnost lobbistických skupin, které brání naléhavě potřebnému dosažení udržitelného, bezodpadového a oběhového hospodářství. |
| --- | --- |

2.3.2.

| 2.3.3. | EHSV v této souvislosti naléhavě vyzývá všechny členské státy, aby hrály významnou úlohu a zaměřily se na ochranu životního prostředí a jednaly v zájmu jeho ochrany. Evropská komise by měla požádat členské státy, aby v rámci svých vládních struktur zřídily ministerstvo ochrany životního prostředí a udržitelného rozvoje, což jim umožní lepší zaměření na koordinaci a vymáhání právních předpisů EU v oblasti životního prostředí. |
| --- | --- |

2.3.3.

| 2.3.4. | S cílem usnadnit plnění cílů v oblasti odpadů a podpořit tento proces prostřednictvím lepšího vzdělávání a odborné přípravy vyzývá EHSV členské státy rovněž k tomu, aby zavedly jasné vzdělávací a informační kampaně o předcházení vzniku odpadu a nakládání s odpady, které budou určeny široké veřejnosti, včetně základních a středních škol. V zájmu většího zdůraznění celkové sociální odpovědnosti za ochranu životního prostředí by měly Evropská komise a členské státy pravidelně poskytovat mnohem širší on-line publicitu cílené činnosti malých a středních podniků a nevládních organizací v oblasti sběru odpadu a nakládání s ním. Po vzoru soutěže Evropské zelené město (v roce 2019 v ní zvítězilo Oslo (16)) EHSV navrhuje, aby Evropská komise od roku 2020 poskytovala vnitrostátním nevládním organizacím působícím v oblasti životního prostředí finanční zdroje na každoroční udělování podobných ekologických ocenění v členských státech třem venkovským sídlům (obcím nebo městům) na základě jejich výsledků v oblasti ochrany životního prostředí. Tato cena by samozřejmě byla spíše symbolického než hmotného charakteru, nicméně cílený zájem místních a vnitrostátních médií by vyzdvihl význam této problematiky. |
| --- | --- |

2.3.4.

| 2.3.5. | Daně, daňové sankce, osvobození od placení některých daní a daňové úlevy představují významné pobídky z hlediska hospodářského řízení a růstu jednotlivých zemí, jelikož podněcují nebo odrazují zainteresované strany, aby snižovaly, odstraňovaly a likvidovaly odpad a nakládaly s ním jako s užitečným zdrojem. V zájmu zapojení malých a středních podniků do účinnějšího nakládání se zdroji odpadu a zachování lepší kvality ovzduší EHSV navrhuje, aby členské státy zavedly vyšší daně za skládkování odpadu, výrazně omezily nebo dokonce zakázaly spalování odpadu, uplatňovaly zásadu platby podle množství odpadu („pay as you throw“) ve všech členských státech a aby rovněž ukládaly sankce za kontaminované recyklovatelné materiály. Velmi užitečné by bylo zavedení ekologických daní nebo jednorázových daňových úlev pro malé a střední podniky provádějící klíčové inovace v oblasti nakládání s odpadem a jeho opětovného využití. |
| --- | --- |

2.3.5.

| 2.3.6. | EHSV jednoznačně podporuje základní cíle stanovené v rámcové směrnici o odpadech (17), v níž se uvádí, že s odpady by se mělo nakládat způsobem, který neohrožuje lidské zdraví a nepoškozuje životní prostředí, a zejména neohrožuje vodu, ovzduší, půdu nebo rostliny nebo živočichy, nezpůsobuje obtěžování hlukem nebo zápachem, a nemá nepříznivý vliv na krajinu nebo místa zvláštního zájmu. V souvislosti s tím by Evropská komise měla doplnit právní předpisy a politiku EU v oblasti nakládání s odpady navržením souboru metod odděleného sběru odpadu (domovní sběr, sběrné dvory, skládky, hromadné akce zaměřené na sběr odpadu) a vytvořením vnitrostátní sítě skládek. Zátěž spojená s likvidací odpadu se sníží povinným zavedením (a vymáháním) systémů zálohování a zpětného odběru nádob na jedno použití (PET, hliník, sklo), inteligentním využíváním objemného odpadu (střediska pro opětovné použití), rozšířením tříděného sběru odpadu (textilního, biologicky rozložitelného, nebezpečného) a širší podporou domácího a komunitního kompostování včetně finanční a technické podpory využívání kompostu. |
| --- | --- |

2.3.6.

| 2.3.7. | Organizace občanské společnosti a příslušné malé a střední podniky (zejména společnosti zabývající se nakládáním s odpady) by měly být lépe zapojeny do souvisejícího rozhodování v oblasti životního prostředí a do provádění právních předpisů na vnitrostátní úrovni. Členské státy by měly zřídit systémy finanční podpory pro malé a střední podniky, které se aktivně podílejí na sběru, recyklaci a opětovném zhodnocování odpadu a na oběhovém hospodářství jako takovém. |
| --- | --- |

2.3.7.

| 2.3.8. | EHSV vyzývá členské státy, aby v zájmu snížení naší ekologické stopy a posílení udržitelného rozvoje v plné míře prováděly strategie pro zadávání zelených veřejných zakázek způsobem, který bude pravidelně a přímo kontrolován Evropskou komisí. Ta by měla navíc vyžadovat i to, aby byly do přípravy zelených veřejných zakázek a do finalizace příchozích nabídek zapojeny i vnitrostátní nevládní organizace z oblasti životního prostředí působící v členských státech. Evropská komise by měla rovněž předložit návrh, aby bylo možné využívat finančních prostředků EU k posílení pozitivního dopadu zelených veřejných zakázek. |
| --- | --- |

2.3.8.

| 2.3.9. | Přezkum provádění právních předpisů v oblasti životního prostředí (18) by měl být pravidelně zveřejňován a měl by průběžně poskytovat relevantní informace. Přezkum provádění právních předpisů v oblasti životního prostředí zveřejněný dne 4. dubna 2019 odkazuje na studii, která odhaduje, že celkové náklady pro společnost v důsledku současných nedostatků v provádění právních předpisů v oblasti životního prostředí činí přibližně 55 miliard EUR ročně (19). |
| --- | --- |

2.3.9.

| 2.3.10. | Vzájemné výměny odborníků v EU mezi agenturami pro životní prostředí a obcemi členských států fungují v posledních dvou letech dobře a přispěly ke zvýšení informovanosti zainteresovaných stran. Novým myšlenkám a osvědčeným postupům by se však mělo v členských státech dostat mnohem širší publicity na internetu, a to zajištěním pravidelného zveřejňování obsahu a výsledků těchto partnerských akcí. Lepší zapojení vnitrostátních organizací občanské společnosti a malých a středních podniků může vést k užší technické nebo obchodní spolupráci a rychlejšímu rozpoznávání příležitostí pro malé a střední podniky. EHSV naléhavě vyzývá Evropskou komisi, aby každoročně zveřejňovala data mezinárodních dnů věnovaných životnímu prostředí (20), přičemž je nutné vyzvat místní zainteresované strany v členských státech, aby v rámci mobilizace nebo financování zúčastněných stran, podniků, organizací občanské společnosti a úřadů organizovaly akce zaměřené na sběr odpadu, čištění nebo zlepšení kvality ovzduší. |
| --- | --- |

2.3.10.

Úloha občanské společnosti při provádění právních předpisů v oblasti životního prostředí, pokud jde o ovzduší

| 2.3.11. | Vzhledem k rostoucím problémům v oblasti zdraví a životního prostředí by členské státy měly zlepšit celkovou kvalitu ovzduší a aktivněji zapojovat nevládní organizace a podniky do prevence znečišťování. Vytápění domácností uhlím a mokrým dřevem, venkovní spalování komerčního (např. plastového či textilního), zahradního nebo jiného odpadu, stará vozidla s motory produkujícími vyšší emise, civilní a vojenské letectví (21), silniční doprava, námořní doprava, říční a oceánské výletní lodě, jakož i některé průmyslové a zemědělské postupy, to vše způsobuje značné znečištění ovzduší. |
| --- | --- |

2.3.11.

| 2.3.12. | EHSV plně oceňuje společnou zemědělskou politiku (SZP), která zavedla závazná pravidla ochrany životního prostředí s ohledem na podporu udržitelného rozvoje (článek 11), ochrany spotřebitele (článek 12), požadavků na dobré životní podmínky zvířat (článek 13) atd. EHSV vyzývá Evropskou komisi, aby pokračovala ve zlepšování těchto oblastí a aby zavedla nová opatření SZP týkající se zlepšování kvality ovzduší a snižování úrovní emisí. Ke zmírnění problémů v souvislosti s náklady, které vznikají malým podnikům a zemědělcům, by však EU rovněž měla plně provést rozhodnutí o vytvoření vhodné infrastruktury pro alternativní paliva (22), jak bylo dohodnuto ve směrnici 2014/94/EU o zavádění infrastruktury pro alternativní paliva (23). |
| --- | --- |

2.3.12.

| 2.3.13. | V zájmu snížení znečišťování ovzduší starými vozidly by měla Evropská komise zastavit přeshraniční prodej ojetých vozidel starších pěti let. Klíčovými faktory snižování znečištění ovzduší jsou: omezení nákladní silniční dopravy, zlepšení podmínek pro železniční, námořní a říční nákladní dopravu a zavádění nízkoemisních zón v obytných oblastech. Aby se zabránilo znečišťování ovzduší a hluku, je třeba v období mezi lety 2022 a 2027 vyvinout další úsilí a využít finanční prostředky členských států k nahrazování stávajících zastaralých automobilů s dieselovými motory elektromobily nebo alespoň vozidly poháněnými motory s nižšími emisemi. |
| --- | --- |

2.3.13.

| 2.3.14. | V zájmu zlepšení kvality ovzduší by Evropská komise měla podporovat členské státy při modernizaci kolejových vozidel, při odstraňování rychlostních omezení na železničních tratích, při rozšiřování elektronického silničního mýta za ujetou vzdálenost pro nákladní vozidla na všechny silnice a při zavádění větší diferenciace mýtného systému na základě emisí. Členské státy by měly – na základě pravidelného dialogu s nevládními organizacemi a příslušnými malými a středními podniky – zavést poplatky za používání městských komunikací v největších městech (včetně zavedení poplatku za přetížení dopravy do roku 2025) a vybudovat více pěších zón, větší parky a další zelené plochy ve městech. Při plánování a zavádění těchto zón by měly být pravidelně zapojovány a konzultovány nevládní organizace a malé a střední podniky. |
| --- | --- |

2.3.14.

| 2.3.15. | EHSV naléhavě vyzývá Evropskou komisi, aby se zaměřila na právní předpisy týkající se většího využívání energie z obnovitelných zdrojů, a přispěla tak ke zvyšování jejich podílu na dodávkách elektřiny a tepla. Nevládní organizace i malé a střední podniky by měly být viditelně zapojeny do příprav nových vnitrostátních energetických plánů, které povedou ke snížení spotřeby energie, a to zejména z fosilních paliv. Členské státy by měly v této souvislosti projednat konkrétní a uskutečnitelné návrhy. Měly by rovněž uznat osvědčené postupy a poskytnout na ně nezbytné finanční zdroje. Členské státy by měly pravidelně zveřejňovat své osvědčené postupy v oblasti životního prostředí. |
| --- | --- |

2.3.15.

Úloha občanské společnosti při provádění právních předpisů v oblasti životního prostředí, pokud jde o biologickou rozmanitost

| 2.3.16. | EHSV, zejména pokud jde o dopad na biologickou rozmanitost, považuje za nezbytné, aby členské státy prováděly veřejné konzultace již v rané fázi, kdy jsou ještě otevřené všechny možnosti a existuje prostor pro skutečnou analýzu alternativ. Je úkolem především členských států a příslušných orgánů zajistit, že realizátoři projektů budou brát tento požadavek vážně a že včas proběhnou veřejné konzultace. |
| --- | --- |

2.3.16.

| 2.3.17. | Aby mohly organizace občanské společnosti vést skutečnou diskusi s Evropskou komisí, mělo by se objasnit fungování Evropské komise (zejména způsob přijímání rozhodnutí) a její očekávání (druh očekávaných informací), například v případě nedodržení právních předpisů v oblasti životního prostředí nebo v případě ohrožení biologické rozmanitosti. |
| --- | --- |

2.3.17.

2.4.   
  Návrhy občanské společnosti v souvislosti s prováděním právních předpisů v oblasti životního prostředí a úloha Evropské komise jako strážkyně Smluv

| 2.4.1. | EHSV vyzývá Evropskou komisi, aby v situaci, kdy členské státy provádějí právní předpisy EU v oblasti životního prostředí ve vnitrostátním právu, předkládala připomínky vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

2.4.1.

| 2.4.2. | EHSV rovněž žádá Evropskou komisi, aby na žádost třetích stran předložila připomínky a sdělila je dotčeným stranám, pokud byla před nejvyšším soudem vznesena námitka proti vnitrostátnímu ustanovení, jímž se provádí právní předpisy EU v oblasti životního prostředí. |
| --- | --- |

2.4.2.

| 2.4.3. | EHSV žádá Evropskou komisi, aby členským státům připomněla, že v právních předpisech EU neexistuje koncepce „nadměrného provedení“, a že právní předpisy EU v oblasti životního prostředí vyžadují, aby byla průběžně přijímána opatření ke zlepšování stavu životního prostředí. Právní předpisy EU proto zakazují jakýkoliv návrat k předchozímu stavu. |
| --- | --- |

2.4.3.

| 2.4.4. | EHSV rovněž vyzývá Evropskou komisi, aby členským státům vysvětlila, že právní předpisy EU v oblasti životního prostředí, které povolují výjimky z pravidel sekundárního práva, vyžadují, aby státy tyto výjimky přísně vymezily, tak aby nebyly v rozporu s cíli EU. |
| --- | --- |

2.4.4.

| 2.4.5. | EHSV vybízí Evropskou komisi, aby pokračovala v přípravě pokynů pro usnadnění výkladu a uplatňování sekundárního práva v oblasti životního prostředí, a to zejména v následujících dvou oblastech:






  a) | zohlednění zdravotních otázek při posuzování vlivů na životní prostředí, |
| --- | --- | --- |

2.4.5.

a)

zohlednění zdravotních otázek při posuzování vlivů na životní prostředí,

| b) | definování mokřadů podle jejich multifunkčnosti. |
| --- | --- |

b)

definování mokřadů podle jejich multifunkčnosti.

| 2.4.6. | EU musí napomáhat rozvoji a dodržování modelů místního rozvoje a podporovat ochranu životního prostředí. Proto je nezbytné, aby Evropská komise v členských státech pravidelněji prováděla místní kontroly, a bylo tak zajištěno správné vynakládání finančních prostředků EU a řádné provádění právních předpisů a správy v oblasti životního prostředí všemi příslušnými zainteresovanými stranami veřejného i soukromého sektoru. Rovněž by to umožnilo reagovat na obecný požadavek, aby byli podporováni lidé a organizace z odlehlých regionů EU a aby se k nim přistupovalo jako ke klíčové součásti EU. Evropská komise by měla rovněž zajistit, aby byl v každém členském státě zaměstnán dostatek dobře vyškoleného personálu v oblasti přístupu k informacím a spravedlnosti, a to především v oblasti inspekce, aby bylo možné monitorovat řádné provádění předpisů v oblasti životního prostředí. |
| --- | --- |

2.4.6.

| 2.4.7. | EHSV vyzývá předsedkyni Evropské komise, aby udělila komisaři odpovědnému za ochranu životního prostředí větší pravomoci, a to zejména v otázkách životního prostředí a zdraví. Tento komisař by se měl zaměřit a více podílet také na koordinaci vývoje ve venkovských oblastech, na zlepšování kvality života obecně a na zajištění toho, aby domácí podniky dodržovaly dohodnuté požadavky EU v oblasti životního prostředí. Budoucí konkurenceschopné hospodářství se musí stát hospodářstvím krásy, jež bude zahrnovat vše, co je krásné a dobré, tj. kulturní, umělecké a environmentální činnosti na místní úrovni, které zlepšují kvalitu života. Jedním z našich základních cílů by měl být „růst domácího štěstí“, tj. všeobecného blahobytu, který je spojen se zdravějším hospodářstvím a vytváří lepší a udržitelnější hospodářské, sociální a environmentální hodnoty, které je možné následně regenerovat. |
| --- | --- |

2.4.7.

V Bruselu dne 30. října 2019.

předseda

Evropského hospodářského a sociálního výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Stanovisko EHSV Opatření EU ke zlepšení dodržování právních předpisů v oblasti životního prostředí a správy věcí veřejných v této oblasti (Úř. věst. C 283, 10.8.2018, s. 83).

1

(2)  Stanovisko EHSV Provádění právních předpisů EU v oblasti ochrany životního prostředí, pokud jde o kvalitu ovzduší, vodu a odpady (Úř. věst. C 110, 22.3.2019, s. 33).

2

(3)  Stanovisko EHSV Opatření EU ke zlepšení dodržování právních předpisů v oblasti životního prostředí a správy věcí veřejných v této oblasti (Úř. věst. C 283, 10.8.2018, s. 83).

3

(4)  Stanovisko EHSV Provádění právních předpisů EU v oblasti ochrany životního prostředí, pokud jde o kvalitu ovzduší, vodu a odpady (Úř. věst. C 110, 22.3.2019, s. 33).

4

(5)  https://glocalities.com/latest/reports/environmental-concern.

5

(6)  Stanovisko EHSV Provádění právních předpisů EU v oblasti ochrany životního prostředí, pokud jde o kvalitu ovzduší, vodu a odpady (Úř. věst. C 110, 22.3.2019, s. 33) (závěry 1.5).

6

(7)  https://ec.europa.eu/environment/aarhus/.

7

(8)  Stanovisko EHSV Přezkum provádění právních předpisů EU v oblasti životního prostředí (Úř. věst. C 345, 13.10.2017, s. 114).

8

(9)  Stanovisko EHSV Provádění právních předpisů EU v oblasti ochrany životního prostředí, pokud jde o kvalitu ovzduší, vodu a odpady (Úř. věst. C 110, 22.3.2019, s. 33).

9

(10)  Stanovisko EHSV Opatření EU ke zlepšení dodržování právních předpisů v oblasti životního prostředí a správy věcí veřejných v této oblasti (Úř. věst. C 283, 10.8.2018, s. 83).

10

(11)  Stanovisko EHSV Opatření EU ke zlepšení dodržování právních předpisů v oblasti životního prostředí a správy věcí veřejných v této oblasti (Úř. věst. C 283, 10.8.2018, s. 83).

11

(12)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=CELEX:32003H0361.

12

(13)  Směrnice Rady 92/43/EHS ze dne 21. května 1992 o ochraně přírodních stanovišť, volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin (Úř. věst. L 206, 22.7.1992, s. 7).

13

(14)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/147/ES ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně volně žijících ptáků (Úř. věst. L 20, 26.1.2010, s. 7).

14

(15)  COM(2019) 149 final.

15

(16)  http://ec.europa.eu/environment/europeangreencapital/index_en.htm.

16

(17)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/98/ES ze dne 19. listopadu 2008 o odpadech a o zrušení některých směrnic (Úř. věst. L 312, 22.11.2008, s. 3), http://ec.europa.eu/environment/waste/framework/.

17

(18)  https://ec.europa.eu/transparency/regdoc/rep/1/2019/CS/COM-2019-149-F1-CS-MAIN-PART-1.PDF.

18

(19)  http://ec.europa.eu/environment/eir/pdf/study_costs_not_implementing_env_law.pdf.

19

(20)  https://en.wikipedia.org/wiki/List_of_environmental_dates.

20

(21)  Stanovisko EHSV Obchodování s povolenkami na emise v oblasti letectví, Úř. věst. C 288, 31.8.2017, s. 75.

21

(22)  Stanovisko EHSV Akční plán pro zavádění infrastruktury pro alternativní paliva, Úř. věst. C 262, 25.7.2018, s. 69.

22

(23)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/94/EU ze dne 22. října 2014 o zavádění infrastruktury pro alternativní paliva (Úř. věst. L 307, 28.10.2014, s. 1), https://eur-lex.europa.eu/eli/dir/2014/94/oj?locale=cs

23

---

| 11.2.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 47/58 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 47/58

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Modrá bioekonomika

(průzkumné stanovisko)

(2020/C 47/08)

Zpravodaj: Simo TIAINEN

Spoluzpravodaj: Henri MALOSSE

| Konzultace | finské předsednictví EU, 7.2.2019 |
| --- | --- |
| Právní základ | Článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie |
| Rozhodnutí předsednictva | 19.2.2019 |
| Odpovědná sekce | Zemědělství, rozvoj venkova, životní prostředí |
| Přijato v sekci | 1.10.2019 |
| Přijato na plenárním zasedání | 30.10.2019 |
| Plenární zasedání č. | 547 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 151/1/1 |

Konzultace

finské předsednictví EU, 7.2.2019

Právní základ

Článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie

Rozhodnutí předsednictva

19.2.2019

Odpovědná sekce

Zemědělství, rozvoj venkova, životní prostředí

Přijato v sekci

1.10.2019

Přijato na plenárním zasedání

30.10.2019

Plenární zasedání č.

547

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

151/1/1

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | Do „modré bioekonomiky“ spadají hospodářské činnosti a tvorba hodnot, které staví na udržitelném a inteligentním využívání obnovitelných vodních zdrojů a souvisejících odborných znalostech. K vodě, vodním zdrojům a modré bioekonomice v Evropě se váže široké spektrum odborných znalostí, know-how a tradic. Vzhledem k potenciálu a příležitostem, které jsou s modrou bioekonomikou spjaty, je ovšem podnikatelská činnost v této oblasti stále ještě poměrně málo častá. Existuje řada překážek, které musí být odstraněny. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | K posílení udržitelného růstu modré bioekonomiky je nutné zjistit její celkový potenciál v EU a stanovit priority v oblasti výzkumu. Nutné je především začít lépe chápat to, jak lze využít vodní suroviny v procesech vytvářejících přidanou hodnotu. Posílení udržitelného růstu vyžaduje cílené financování výzkumu, aby byly podpořeny inovace, víceoborový rozvoj, podnikání a tvorba nových, vysoce kvalitních pracovních míst. Udržitelný růst vyžaduje také rovné podmínky hospodářské soutěže jako provozní prostředí, širokou spolupráci a vytváření nových partnerství mezi průmyslem, výzkumnými organizacemi, veřejnými orgány a třetím sektorem. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | V mnoha oblastech EU není stav vod a vodních ekosystémů uspokojivý. Nicméně dobrá kvalita vody a zdravé vodní prostředí jsou základem modré bioekonomiky. Je nutné zachovat, resp. obnovit dobrý stav a biologickou rozmanitost oceánů, moří, jezer a řek. To vyžaduje velké úsilí všech zainteresovaných stran, včetně EU, národních a regionálních institucí, vysokých škol, výzkumných středisek, všech odborníků z praxe (např. odvětví rybolovu a cestovního ruchu) i organizací občanské společnosti. Toto úsilí nevyhnutelně zahrnuje i náležitý výzkum, odbornou přípravu a předávání know-how. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Musí se více investovat do řízení vodních prostředí a sanitačních zařízení s cílem zajistit přístup k pitné vodě a k odpovídajícím sanitačním zařízením a jejich udržitelné využívání pro všechny. K odstranění odpadu z vody a k vývoji technologií šetření vodou a jejího recyklování jsou nutná konkurenceschopná řešení. Jsou zapotřebí nová, hospodárná řešení ke snížení odvodu velkého množství živin do přírodních voda k obnovení životně důležitých stanovišť a změněných vodních útvarů. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV vyzývá EU a další subjekty působící v oblasti modré bioekonomiky, aby navrhly taková opatření k boji proti změně klimatu a jejím dopadům, jež by mohla být okamžitě provedena. Rozhodující je zejména to, aby se okamžitě přizpůsobily změně klimatu rybolov a akvakultura, neboť podmínky se drasticky mění, což má významný dopad na tyto důležité zdroje obživy. Rybolov, akvakultura a produkce mořských řas mají zásadní význam pro zvýšení udržitelné výroby potravin z vodních zdrojů v EU. Rozvoj systémů výroby potravin z vodních zdrojů, jež budou odolné vůči změně klimatu, vyžaduje další výzkum a inovace, než budou tyto systémy moci být úspěšně zavedeny. Potenciálně důležitým vodním zdrojem, jejž lze využít jako surovinu, která má široké uplatnění, je biomasa z řas. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | K vývoji nových, hodnotných výrobků z vedlejších produktů rybolovu a příslušných odpadních materiálů je zapotřebí společné úsilí vysokých škol, výzkumných středisek, nevládních organizací a odvětví rybolovu. Prosazování technologických inovací a služeb vyžaduje nové finanční nástroje. Nutná je také spolupráce mezi odvětvími a lepší rozhodovací procesy. Obnovením biologické rozmanitosti moří, jezer a řek vzniknou především nové příležitosti pro podnikání, mj. pro rodinné podniky a malé podniky na místních trzích. Podpora nových podnikatelských modelů cestovního ruchu spojeného s vodními aktivitami a rekreační využívání vodních zdrojů navíc nabízejí nové, udržitelné podnikatelské příležitosti pro odlehlé oblasti. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Opatření v oblasti rozvoje modré bioekonomiky mají mj. následující priority: i) pitná voda, kanalizace, ii) zdravé, rozmanité a bezpečné vodní prostředí, iii) udržitelná výroba potravin z vodních zdrojů, iv) vysoce hodnotné nepotravinářské produkty, v) přizpůsobení se změně klimatu, vi) vliv vodních ekosystémů na zdraví a dobré životní podmínky a vii) lepší koordinace boje proti nezákonným činnostem souvisejícím s vodními zdroji. Investováním do tohoto rozvoje může Evropa posílit svou pozici hlavního aktéra oběhového hospodářství. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Evropská unie je vyzývána, aby podporovala informovanost, vzdělávání a odbornou přípravu, které budou zahrnovat výzkum i využívání a předávání know-how komunit ležících na pobřežích a u pevninských vod, aby bylo možné řádně spravovat životní prostředí a vytvářet příslušné evropské vzdělávací sítě. Pokud jde o zemědělství, měla by se EU zabývat také otázkou nedostatku vody. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV doporučuje, aby se modrá bioekonomika stala jednou z hlavních oblastí politiky EU a její politiky spolupráce se sousedními zeměmi, mj. i v rámci cílů udržitelného rozvoje, jež stanovila OSN a cílů přijatých na zasedání COP 21 a stanovených v Pařížské dohodě. V této souvislosti navrhuje, aby Rada EU a Evropský parlament požádaly Komisi o přijetí specifických pilotních opatření v různých mořských a akvakulturních oblastech v EU a oblastech, kde se provozuje akvakultura, přičemž je nutné vybrat takové oblasti, které jsou dokladem stávajících velmi rozmanitých podmínek v EU, a vyhodnotit, do jaké míry jim hrozí kolaps a jak vysoký je jejich potenciál pro rozvoj modré bioekonomiky. Měl by být ustaven řídicí výbor, do něhož by měly být zapojeny členské státy, regiony, zainteresované strany i EHSV a jehož úkolem by bylo zajišťovat výměnu osvědčených postupů a dbát na to, aby byly úspěšné pilotní projekty prováděny ve větším měřítku. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Úvod

| 2.1. | Do „modré bioekonomiky“ spadají hospodářské činnosti a tvorba hodnot, které staví na udržitelném a inteligentním využívání obnovitelných vodních zdrojů a souvisejících odborných znalostech. Součástí modré bioekonomiky jsou všechny podniky a činnosti, které se zabývají pěstováním surovin pro tyto výrobky nebo extrakcí, rafinací, zpracováním a přeměnou biologických složek. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Význam a charakteristiky modré bioekonomiky v jednotlivých členských státech a příležitosti, které jsou s ní spojeny, se značně liší v závislosti na zeměpisných podmínkách. To je problém, který je třeba řešit. Většina členských států má přímý přístup k oceánu nebo k mořím. Pobřežní vody jsou pro řadu členských států nesmírně důležité. Kromě toho hrají ve většině zemí klíčovou úlohu jezera a řeky. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | V květnu 2019 přijal EHSV stanovisko (1) ke sdělení Evropské komise, kterým byla aktualizována strategie biohospodářství z roku 2012. Závěry a doporučení uvedené v tomto stanovisku s modrou bioekonomikou souvisejí. Nynější stanovisko se možnostem a potenciálu modré bioekonomiky věnuje do větší hloubky. Modrá bioekonomika je úzce spjata s koncepcí oběhového hospodářství. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Čistá voda a obnovitelné vodní zdroje přinášejí velké, udržitelné podnikatelské příležitosti a mohly by poskytnout klíčová řešení u řady globálních cílů udržitelného rozvoje (č. 2, 3, 6, 7, 8 a 14). EHSV chce tímto průzkumným stanoviskem zodpovědět otázku finského předsednictví Rady EU, jak může EU podpořit rozvoj modré bioekonomiky a jaká opatření musí být upřednostněna. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Obecné připomínky

| 3.1. | Modrá bioekonomika může přinášet četné výhody jen tehdy, pokud je vodní prostředí zdravé a produktivní. Ohrožení biologické rozmanitosti spojené se změnou klimatu představuje vysoké riziko pro produkční kapacity vodních organismů, o čemž svědčí zpráva Mezivládní vědecko-politické platformy pro biologickou rozmanitost a ekosystémové služby (IPBES) z května 2019. Vážnými problémy jsou nadměrné využívání, znečištění, výstavba v pobřežních oblastech, cestovní ruch v hlavních sezónách a doprava, a to zejména v těch oblastech Evropské unie, které jsou těmito zátěžovými faktory postiženy nejvíce (zejména Středomoří). Musí se najít řešení uzpůsobená různým prostředím a regionům. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Poptávka po biomase bude v budoucnu vyšší a EU musí tento problém řešit. Transformace opírající se o biomasu a směřující k hospodářství, které by bylo neutrální z hlediska emisí skleníkových plynů, bude omezena dostupností půdy. Proto bude při využívání veškerých příležitostí, jež bioekonomika nabízí, důležité zvýšit produktivitu vodních zdrojů. To zahrnuje například produkci a využívání řas a dalších netradičních zdrojů bílkovin, které mohou zmírnit tlak na zemědělskou půdu. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Modrá bioekonomika má stále více potenciálu ke zlepšení potravinového zabezpečení a zajišťování zdravých potravin s malou uhlíkovou stopou, nových potravin a potravinářských přídatných látek, krmiv, nutraceutik, léčivých přípravků, kosmetických přípravků, nových materiálů, čisté vody, energie z jiných než fosilních zdrojů, recyklace živin a mnoho dalších výhod. Růst modré bioekonomiky závisí na zajištění dobrého stavu vod a vodních ekosystémů, odolného rybolovu a odolných vodních produkčních systémů, účinné systémové spolupráce mezi různými odvětvími, technologických inovací, nových finančních nástrojů a lepších služeb a udržitelných podnikatelských modelů. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Je nutné poukázat na to, že při zavádění modré bioekonomiky jsou důležité faktory kultury. Know-how obyvatel pobřežních oblastí a oblastí ležících u pevninských vod je pro Evropu mimořádným přínosem, pokud je rozpoznáno, zachováváno a předáváno dalším generacím. Veškerá činnost prováděná v rámci modré bioekonomiky by proto měla zahrnovat kulturní a lidský rozměr a měla by garantovat zapojení všech příslušných zainteresovaných stran, zejména místních představitelů, odborníků a občanské společnosti. |
| --- | --- |

3.4.

4.   Modrá bioekonomika a cíle udržitelného rozvoje

| 4.1. | Cíle udržitelného rozvoje, jež stanovila OSN, jsou úzce spjaty s vodou a vodním prostředím. V rámci těchto cílů se řeší klíčové globální výzvy, jimž čelíme, a nastiňuje se, jak dosáhnout udržitelnější budoucnosti, přičemž se poukazuje na zásadní otázky, jako je potravinové zabezpečení, změna klimatu a předcházení zhoršování stavu životního prostředí. Cíle jsou navzájem úzce provázány a v tomto dokumentu jsou posuzovány z hlediska udržitelných podnikatelských příležitostí spojených s vodou a přírodními vodními zdroji. Mezi vodou, energií a potravinami existuje silná vazba. |
| --- | --- |

4.1.

Pitná voda, kanalizace

| 4.2. | Cíl č. 6 (Pitná voda, kanalizace) spočívá v zajištění přístupu k pitné vodě a k odpovídajícím sanitačním zařízením a jejich udržitelného využívání pro všechny. Více než 1 miliarda lidí na celém světě stále nemá přístup k pitné vodě odpovídající kvality a více než 2 miliardám lidí hrozí omezený přístup ke zdrojům pitné vody. Očekává se, že celosvětová potřeba pitné vody se do roku 2030 výrazně zvýší. EHSV se problematikou pitné vody zabýval ve stanovisku přijatém v roce 2018 (2). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Přestože v EU i dalších regionech došlo v poslední době k pokroku, musí se více investovat do řízení zdrojů pitné vody a sanitačních zařízení. Hlavním cílem je nalézt konkurenceschopná řešení, jak odstranit odpad z vody, a vyvinout technologie šetření vodou a jejího recyklování, aby se omezilo plýtvání vodou. Velký potenciál mají řešení a technologie týkající se šetření vodou a jejího recyklování, stejně jako inteligentní řízení vodních zdrojů a dodávek vody. Existují nové koncepce týkající se čištění vody a nové technologie, které umožňují odstranit z odpadních vod pozůstatky léčiv, hormonů a mikroplastů. Objevují se také slibné inovace, díky nimž lze s využitím energie z obnovitelných zdrojů měnit mořskou vodu na vodu pitnou. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Základem modré bioekonomiky je dobrá kvalita vody. Řádné řízení vodních zdrojů je zásadní součástí řešení téměř všech hlavních problémů na celém světě, jako je nadměrná spotřeba vodních zdrojů a nutnost přizpůsobit se změně klimatu. Řízení životního cyklu vody vyžaduje jasné cíle, aktuální informace, plánování a řízení. K tomu patří i digitální řešení pro vodohospodářské služby a monitorování, nová univerzální technologická řešení pro čištění odpadních vod (membránová technologie) a komplexní uvažování. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EU má potenciál stát se významným globálním hráčem odvětví vodohospodářství a poskytovat technologie a služby souvisejících s vodou. Nové příležitosti pro vodohospodářské podniky nabízí digitalizace, která může významným způsobem zvýšit účinnost řízení vodních zdrojů i koncepcí výroby a služeb. Lze je využívat k poskytování služeb, které uspokojí potřeby zákazníků nyní i v budoucnu. EU může nabídnout konkurenceschopná a udržitelná řešení v této oblasti celému světu. |
| --- | --- |

4.5.

Zdravé, rozmanité a bezpečné vodní prostředí

| 4.6. | Oceány, moře a pevninské vody slouží jako největší udržitelný zdroj bílkovin na světě. Na biologické udržitelnosti moří a pobřeží závisí v celosvětovém měřítku existence více než 3 miliard lidí. Stav našich oceánů, moří a pevninských vod se následkem lidského působení rapidně zhoršuje. Zejména pobřežní a pevninské vody trpí znečištěním a eutrofizací, a alarmující je také úbytek přírodních stanovišť. Všechny tyto změny mají ničivý dopad na fungování vodních ekosystémů a biologickou rozmanitost, a tím i na potenciální produkci potravin. Šetrné řízení tohoto životně důležitého celosvětového zdroje má klíčový význam pro udržitelnou budoucnost. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Cíl č. 14 (Život ve vodě) spočívá v ochraně oceánů, moří a vodních zdrojů a v prosazování jejich udržitelného využívání. Ke zlepšení situace je nutné přijmout řadu opatření, mj. výrazně snížit veškeré druhy znečištění vodních zdrojů a účinněji řídit veškeré lidské činnosti. Jsou zapotřebí nová řešení ke snížení odvodu velkého množství živin do přírodních vod. Musí být vyvíjeny a testovány ekonomicky efektivní prostředky a metody zlepšování schopnosti půdy zachycovat a vázat živiny. Eutrofizace lze rovněž snížit větším využíváním nedostatečně využívaných druhů ryb a také produkcí a sklizní řas (protože v důsledku lovu dochází k úbytku živin). Jsou zapotřebí nová řešení, která by vedla ke snížení eutrofizace a k sanaci řek, jezer a mořského dna. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Díky zdravému vodnímu prostředí může vzniknout značné množství nových, vysoce kvalitních pracovních míst. Zdravé rybí populace a čisté vodní zdroje jsou základem udržitelného rybolovu a rekreačního využívání vod a nabízejí modré bioekonomice nové možnosti. V celosvětovém měřítku se vyvíjí úsilí o sanaci řek a dalších sladkovodních zdrojů, aby byla obnovena poškozená přírodní stanoviště, ekosystémové procesy, populace migrujících ryb, biocenózy a služby, které poskytují. Obnova migrujících populací zajistí případný nový zdroj obživy řídce osídleným oblastem, a to prostřednictvím pracovních míst pro osoby zaměstnané v rodinných podnicích, jež budou mít přístup na místní trhy. |
| --- | --- |

4.8.

Udržitelná výroba potravin z vodních zdrojů

| 4.9. | Očekává se, že se výrazně zvýší celosvětová poptávka po potravinách. Cíl č. 2 (Konec hladu) spočívá ve vymýcení hladu, dosažení potravinové bezpečnosti, zlepšení výživy a prosazování udržitelné prvovýroby do roku 2030. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Rybolov a akvakultura poskytují výživné potraviny, vytvářejí velmi potřebné příjmy a zároveň podporují rozvoj venkova a potenciálně také chrání životní prostředí. Ryby v současné době zajišťují zhruba 17 % celosvětového přísunu živočišných bílkovin a 6,5 % všech bílkovin určených k lidské spotřebě. Pro stovky milionů lidí jsou ryby hlavním zdrojem bílkovin a základních živin. Mnohé rybí populace jsou stále ještě využívány nadměrně a vyžadují lepší řízení. Kvůli rozsáhlým dotacím mají rybářská loďstva v mnoha částech světa i nadále značné nadměrné kapacity. Oceány, moře a pevninské vody by měly být využívány mnohem udržitelněji, než je tomu v současnosti. Ke zvýšení udržitelné produkce potravin a přispění k zajištění potravinového zabezpečení je nezbytně nutné investovat do akvakultury, rybolovu a zpracování produktů rybolovu a do vývoje nových produktů z odpadů a z vedlejších toků. Zejména EU má velmi vysokou zápornou obchodní bilanci, pokud jde o ryby a produkty rybolovu. Přibližně 60 % plodů moře, které se v EU konzumují, pochází z dovozu, přičemž tyto dovážené produkty ne vždy splňují kritéria EU pro udržitelnou výrobu a potravinové zabezpečení. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Akvakultura má značný potenciál pro další růst. Využíváním většího počtu druhů v odvětví akvakultury, mj. mořských druhů z nižších trofických úrovní (např. řas a měkkýšů), by se v rámci evropské akvakultury mohlo udržitelným způsobem vyprodukovat podstatně více biomasy. Rozvoji akvakultury však brání řada překážek. Zaprvé, rostoucí produkce akvakultury vyžaduje další zdroje krmiva. Ulovené ryby s nízkou hodnotou budou v budoucnu stále více využívány k přímé lidské spotřebě a méně často jako surovina pro krmivo. K rozvoji akvakultury je nutná další krmná biomasa, již by bylo možné získávat z druhů, které jsou v současnosti využívány velmi nedostatečně, jako např. kril nebo jiné organismy žijící v mezopelagických vodách, z mořských řas nebo zpracováním odpadu (vedlejší toky). Zadruhé, stále větším problémem, který je třeba řešit, se stává omezený prostor pro akvakulturní zařízení. Klíčem k udržitelnému rozvoji akvakultury je náležité plánování činností v mořských a sladkých vodách, které zohlední ekologický, hospodářský, sociální a kulturní rozměr. Zatřetí, musí být nalezena lepší řešení problému úniku živin a tlumení nákaz. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Přísné předpisy jednotlivých členských států v oblasti životního prostředí mají velký vliv na konkurenceschopnost akvakultury a na náklady s ní spojené. V současné době se intenzivně pracuje na vývoji řady nových technologií, nicméně i nadále přetrvává značná nejistota v hospodářské i technologické rovině. Řadu výhod, jako je minimální potřeba vody, účinná kontrola odtoku a odpadu, minimální potřeba místa a kontrola podmínek produkce, přinášejí recirkulační akvakulturní systémy. Ty mají potenciál zejména pro sladkovodní systémy. Je však pravděpodobné, že stále větší podíl mořské akvakultury bude muset být umísťován na volné moře. Nutné jsou také nové přístupy spočívající ve využívání pro více účelů a integrovaném řízení, včetně územního plánování a místních plánů řízení. |
| --- | --- |

4.12.

Produkty z vodních zdrojů s přidanou hodnotou a využití k jiným než potravinovým účelům

| 4.13. | Zpracováváním ryb a jiných vodních organismů pro lidskou spotřebu vznikají vedlejší toky, které se často nevyužívají k přímé lidské spotřebě. Odhaduje se, že 30 až 70 % veškeré biomasy z ulovených ryb je zpracováno na vedlejší produkty nízké hodnoty, nebo přijde vniveč. Zahrnuje to potenciálně užitečný a cenný materiál, jejž by bylo možné využít průmyslově k potravinovým i nepotravinovým účelům. Z těchto materiálů lze získat vysoce hodnotné funkční přísady do specializovaných produktů. Různé vodní organismy mohou podpořit rozvoj nových produktů, např. nutraceutik, léčivých přípravků či kosmetických přípravků. Mohou být také zdrojem nových enzymů, lipidů, biopolymerů a dalších biomateriálů. Ekologicky účinné využívání těchto surovin má zásadní význam. Všude ve světě je vyvíjen velký tlak na lepší využívání všech biologických materiálů, a tím i na snížení množství odpadu. Významnou úlohu při vytváření přidané hodnoty v modré bioekonomice mohou plnit mořské biotechnologie. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Stále důležitějším zdrojem pro nejrůznější komerční využití v rámci modré bioekonomiky je biomasa z řas. Řasy jsou účinným, udržitelným a stále ještě do značné míry nedostatečně využívaným vstupem pro procesy a produkty založené na biotechnologiích. Jsou bohaté na živiny a vyznačují se energetickou hustotou. V Evropě je stále více obecně uznáváno, že vyšší produkcí makrořas a mikrořas lze získat surovinu, která má široké uplatnění. Roste zájem o sběr, pěstování a zpracovávání řas s cílem vytvořit širokou škálu vysoce hodnotných produktů, včetně potravin, krmiv, nutriceutik a produktů z biologického materiálu. |
| --- | --- |

4.14.

Přizpůsobení se změně klimatu a její zmírňování

| 4.15. | Je všeobecně uznáváno, že změna klimatu má dopad na řadu environmentálních proměnných, mj. na úhrn srážek, teplotu, průtok vodních toků, růst škodlivých řas a okyselování oceánů. Cíl č. 13 (Klimatická opatření) spočívá v přijetí bezodkladných opatření k boji proti změně klimatu a řešení jejích dopadů. Stoupající teploty ovlivňují nejen oceány, moře a další vodstvo, ale i sítě živin, rybolov a lidskou existenci. V Evropě se očekává, že změna klimatu způsobí zvýšení úhrnu srážek v zimním období. Zároveň se zvýšením teplot vzroste i riziko eutrofizace a poklesu kvality vody. To bude mít řadu nepříznivých důsledků pro rybí populace i jiné vodní zdroje, a tím i pro rybolov a ostatní způsoby produkce. Vysoké teploty ohrožují životy druhů žijících v chladných vodách, např. lososovitých, a přispívají k šíření mnoha škodlivých druhů a nákaz. Přibývá druhů, které mají z eutrofizace prospěch. Vysoká teplotní maxima jsou velkým problémem pro akvakulturní farmy. Pokud jde o zemědělství, měla by se EU zabývat také otázkou nedostatku vody. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | Potravinový systém musí být v budoucnosti součástí řešení změny klimatu, nikoli součástí problému. Rybolov a akvakultura jsou z hlediska emisí škodících klimatu v podstatě účinným způsobem produkce bílkovin. Proto by měl být podporován udržitelný rybolov a chov ryb. Krom toho je nezbytné posílit odolnost rybolovu a vodních produkčních systémů. Rybolovné činnosti se musí přizpůsobit změněným podmínkám, např. extrémním povětrnostním podmínkám a zimám, kdy nemrzne. Pokud jde o akvakulturu, je jedním z možných způsobů, jak se připravit na extrémní teploty, chov na volném moři, pro nějž může být nárůst průměrné teploty moří v některých případech i výhodou. Recirkulační akvakulturní systémy mohou odvětví akvakultury pomoci přizpůsobit se změně klimatu. Prostřednictvím programů zaměřených na chov ryb lze zvýšit odolnost chovaných ryb vůči vyšším teplotám. |
| --- | --- |

4.16.

Vliv vodních ekosystémů na zdraví a dobré životní podmínky

| 4.17. | Cíl č. 3 (Zdraví a kvalitní život) spočívá v zajištění zdravého života a zvyšování jeho kvality pro všechny v jakémkoli věku. Dobré životní podmínky a rekreační služby související s vodním prostředím skýtají značný růstový potenciál. Podpora udržitelného rekreačního využívání vodních zdrojů nabízí nové podnikatelské příležitosti pro odlehlé venkovské oblasti, které přispějí k vytváření nových, vysoce kvalitních pracovních míst. Modrá bioekonomika díky svému významu a hospodářskému potenciálu také přispívá k plnění cíle č. 8 (Důstojná práce a ekonomický růst). |
| --- | --- |

4.17.

5.   Prioritní opatření

| 5.1. | Opatření v oblasti rozvoje modré bioekonomiky mají následující priority: i) čistá voda a sanitační opatření, odsolování mořské vody, snížení znečištění, ii) zdravé, rozmanité a bezpečné vodní prostředí a obnova ekosystémů a biologické rozmanitosti ve vodním prostředí, iii) udržitelná výroba potravin z vodních zdrojů, iv) vytváření vysoce hodnotných nepotravinářských produktů, v) přizpůsobení se změně klimatu, vi) vliv vodních ekosystémů na zdraví a dobré životní podmínky, úspora energie a výroba obnovitelné energie z vody v mořích, řekách a jezerech, vii) větší šetření s vodními zdroji a jejich ochrana a viii) lepší koordinace boje proti nezákonným činnostem souvisejícím s vodními zdroji. Kromě toho se objevují nová důležitá témata, jako je levná a čistá vodní bioenergie a využívání organického odpadu. Investováním do tohoto typu rozvoje může Evropa posílit svou pozici hlavního aktéra oběhového hospodářství. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | EHSV navrhuje, aby Rada EU a Evropský parlament požádaly Komisi o přijetí specifických pilotních opatření zaměřených na zlepšení stavu a produkční kapacity vodních ekosystémů ve vybraných oblastech v EU, přičemž je nutné mít na paměti, že tyto oblasti jsou dokladem stávajících rozmanitých podmínek a potenciálu pro rozvoj modré bioekonomiky. Tato pilotní opatření by měla být prováděna v pobřežních oblastech a oblastech ležících u pevninských vod (včetně ostrovů), které jsou středně nebo velmi silně zasaženy lidskou činností, jako je nadměrný sezónní cestovní ruch, znečištění, odvod velkého množství živin z pevninských zdrojů, změny vodních toků a nadměrné využívání vodních zdrojů. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Pilotní projekty by měly být uskutečněny co nejdříve a ve spolupráci s místními volenými zástupci, vysokými školami, výzkumnými středisky, odborníky a příslušnými subjekty občanské společnosti. Tyto projekty by měly umožnit přípravu a testování hlavních činností a opatření s cílem zlepšit současný nevyhovující stav v pilotních lokalitách. EHSV doporučuje provést dostatečný počet pilotních projektů ve Středomoří, v Černém moři, na pobřeží Atlantského oceánu, v Severním moři a Baltském moři a také v oblastech ležících u pevninských vod, v nichž by mohlo dojít k významnému zlepšení. Tyto projekty by mohly zahrnovat například čištění vody bohaté na živiny nebo znečištěné vody v oblastech, jako jsou přístavy nebo turistické zóny, při němž by se využívaly specifické filtrační druhy, např. ústřice, ježovky, slávky nebo hydrofyty (řasy), nebo také obnovení migračních cest a míst výtěru migrujících druhů ryb s cílem zachovat jejich životní cyklus. Zároveň by v rámci těchto pilotních projektů mohla být testována také schopnost zachycovat CO2 ve velkém měřítku. Zkoumat by se mohlo také to, zda lze nové technologie využívat k získávání energie z moří a jezer nebo k nalezení nových metod šetření s vodními zdroji. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Na základě výsledků a zkušeností získaných v rámci pilotních projektů by Evropská unie měla podporovat odbornou přípravu a předávání know-how v komunitách ležících na pobřeží a u pevninských vod, aby bylo možné nejen obnovovat a náležitě spravovat dané oblasti a vytvářet příslušné evropské vzdělávací sítě, ale i předvádět příležitosti k vytváření vysoce kvalitních pracovních míst v této oblasti. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Pro pilotní projekty by měl být ustaven řídicí výbor, do něhož by měly být zapojeny členské státy, regiony, zainteresované strany i EHSV a jehož úkolem by bylo koordinovat výměnu osvědčených postupů a dbát na to, aby byly úspěšné pilotní projekty prováděny ve větším měřítku. Zároveň je třeba vybízet členské státy EU a dotčené regiony k vypracování strategií pro modrou bioekonomiku a konzultovat v této souvislosti místní zainteresované subjekty a organizace občanské společnosti. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Odborné znalosti o modré bioekonomice, které EU nabyla prostřednictvím výzkumných programů Horizont Evropa a LIFE a pilotních projektů v oblasti modré bioekonomiky, by měly být za určitých podmínek poskytnuty třetím zemím, zejména zemím Východního sousedství, zemím ve Středomoří a v Africe, Rusku (pro oblast Baltského moře) a dalším zemím, které projeví zájem. Modrá bioekonomika by se měla stát jednou z hlavních iniciativ EU v jejích programech spolupráce s OSN a měla by být prostředkem ke splnění cílů vytyčených na COP 21 v Paříži v souvislosti s bojem proti globálnímu oteplování. |
| --- | --- |

5.6.

V Bruselu dne 30. října 2019.

předseda

Evropského hospodářského a sociálního výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Stanovisko EHSV Sdělení, kterým se aktualizuje strategie biohospodářství z roku 2012 (Úř. věst. C 240, 16.7.2019, s. 37).

1

Sdělení, kterým se aktualizuje strategie biohospodářství z roku 2012

(2)  Stanovisko EHSV Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady o jakosti vody určené k lidské spotřebě (přepracované znění) (směrnice o pitné vodě) (Úř. věst. C 367, 10.10.2019, s. 107).

2

Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady o jakosti vody určené k lidské spotřebě (přepracované znění)

---

III Přípravné akty

Evropský hospodářský a sociální výbor

| 11.2.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 47/64 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 47/64

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Budování důvěry v umělou inteligenci zaměřenou na člověka

[COM(2019) 168 final]

(2020/C 47/09)

Zpravodajka: Franca SALIS-MADINIER

| Konzultace | Evropská komise, 3.6.2019 |
| --- | --- |
| Právní základ | Článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie |
| Odpovědná sekce | Jednotný trh, výroba a spotřeba |
| Přijato v sekci | 18.10.2019 |
| Přijato na plenárním zasedání | 30.10.2019 |
| Plenární zasedání č. | 547 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 198/1/4 |

Konzultace

Evropská komise, 3.6.2019

Právní základ

Článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie

Odpovědná sekce

Jednotný trh, výroba a spotřeba

Přijato v sekci

18.10.2019

Přijato na plenárním zasedání

30.10.2019

Plenární zasedání č.

547

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

198/1/4

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | Umělá inteligence není cílem sama o sobě, ale nástrojem, jenž může přinášet radikální změny k lepšímu, který však s sebou nese určitá rizika. Proto je nutné její využívání usměrňovat. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komise by měla přijmout opatření týkající se předvídání, prevence a zákazu zneužívání umělé inteligence a strojového učení a lépe regulovat uvádění výrobků na trh s nekalými úmysly. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EU musí zejména podporovat rozvoj systémů umělé inteligence orientovaných na specifické aplikace umožňující urychlit ekologickou a klimatickou transformaci. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Měly by se určit ty výzvy, na něž bude možné reagovat pomocí etických kodexů, samoregulace a dobrovolných závazků, a ty, na něž bude potřeba reagovat prostřednictvím regulačních a legislativních opatření a souvisejícího sledování a v případě nedodržování prostřednictvím sankcí. Systémy umělé inteligence musejí být v každém případě v souladu s platnými právními předpisy. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Umělá inteligence vyžaduje přístup, který bude zahrnovat nejen technické aspekty, ale i aspekty společenské a etické. EHSV vítá vůli EU vytvořit takový přístup k umělé inteligenci, který bude zaměřený na člověka a bude v souladu s hodnotami, na nichž je EU založena a kterými jsou úcta k lidské důstojnosti, svoboda, demokracie, rovnost, nepřípustnost diskriminace, právní stát a dodržování lidských práv. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV potvrzuje (1), že je potřeba, aby byli zaměstnanci a jejich zástupci konzultováni a informováni při zavádění systémů umělé inteligence, které mohou přinést změny v organizaci práce, dohledu nad ní a její kontroly a rovněž v systémech hodnocení a náboru pracovníků. Komise musí podporovat sociální dialog s cílem zapojit zaměstnance do používání systémů umělé inteligence. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV zdůrazňuje (2), že důvěryhodná umělá inteligence předpokládá, že lidé mohou ovládat stroje a že občané budou informováni o jejím používání. Systémy umělé inteligence musejí být vysvětlitelné nebo – pokud to nebude možné – je nutné poskytovat občanům a spotřebitelům informace o jejich omezeních a rizicích. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EU musí začít řešit nová rizika (3) týkající se bezpečnosti a ochrany zdraví při práci. Musejí se stanovit normy, jejichž cílem bude zabránit tomu, aby autonomní systémy poškozovaly člověka. Pracovníci musejí být vyškoleni k práci se stroji a k jejich zastavení v případě naléhavé nutnosti. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV požaduje, aby byl vyvinut spolehlivý systém osvědčování založený na postupech testování, které by podnikům umožnily potvrdit spolehlivost a bezpečnost jejich systémů umělé inteligence. Transparentnost, sledovatelnost a vysvětlitelnost algoritmických rozhodovacích procesů představují technickou výzvu, jež by se měla řešit pomocí nástrojů EU, jako je program Horizont Evropa. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Míru důvěry občanů v umělou inteligenci bude určovat respektování soukromého života a ochrany osobních údajů. Otázky vlastnictví dat, kontroly nad nimi a jejich využívání podniky a organizacemi je ještě z velké části potřeba regulovat (zejména v souvislosti s internetem věcí). EHSV vyzývá Komisi, aby s ohledem na technologický vývoj pravidelně přezkoumávala obecné nařízení o ochraně osobních údajů (4) a související předpisy. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV považuje za zásadní, aby se zvážil přínos systémů umělé inteligence ke snižování emisí skleníkových plynů, a to zejména v průmyslu, dopravě, energetice, stavebnictví a zemědělství. Žádá, aby klimatická a digitální transformace byly vzájemně propojeny. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EHSV se domnívá, že kontrola systémů umělé inteligence by nemusela postačovat ke stanovení odpovědnosti a vzbuzení důvěry. EHSV doporučuje jako prioritu stanovení jasných pravidel, podle nichž se v případě pochybení přiřkne odpovědnost právním subjektům (fyzickým či právnickým osobám). EHSV rovněž vyzývá Komisi, aby prioritně prošetřila zásadní otázku pojistitelnosti systémů umělé inteligence. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EHSV navrhuje vytvořit pro podniky splňující normy „evropské osvědčení pro důvěryhodné podniky v oblasti umělé inteligence“, které by vycházelo mj. z kontrolního seznamu, který sestavila odborná skupina na vysoké úrovni. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EU by se měla při podpoře činnosti v této oblasti v rámci G7, G20 a dvoustranných dialogů snažit o zajištění toho, aby regulace umělé inteligence přesáhla evropské hranice. Je potřeba dosáhnout mezinárodní dohody o důvěryhodné umělé inteligenci, na jejímž základě bude možné vytvořit mezinárodní normy a pravidelně ověřovat jejich vhodnost. |
| --- | --- |

1.14.

2.   Shrnutí návrhu Komise

| 2.1. | Toto sdělení vychází z práce odborné skupiny na vysoké úrovni, již jmenovala Komise v roce 2018. Komise v předmětném sdělení stanovila sedm základních podmínek pro dosažení důvěryhodné umělé inteligence – ty jsou uvedeny v kapitole 4 tohoto stanoviska. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Komise spustila pilotní fázi, do níž je zapojena široká škála zúčastněných stran. Tato fáze se zaměřuje zejména na kontrolní seznam, který pro každou ze základních podmínek sestavila odborná skupina na vysoké úrovni. Tato skupina na začátku roku 2020 kontrolní seznam přezkoumá a aktualizuje a Komise případně navrhne další kroky. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Komise chce svůj přístup k umělé inteligenci prosadit na mezinárodní úrovni a bude hrát i nadále aktivní roli, mj. v rámci G7 a G20. |
| --- | --- |

2.3.

3.   Obecné připomínky

| 3.1. | Umělá inteligence zaměřená na člověka vyžaduje přístup, který bude zahrnovat technické aspekty, ale rovněž aspekty společenské a etické. EHSV vítá vůli orgánů EU vytvořit takový přístup k umělé inteligenci, který bude v souladu s hodnotami, na nichž je Unie založena a kterými jsou úcta k lidské důstojnosti, svoboda, demokracie, rovnost a nepřípustnost diskriminace, právní stát a dodržování lidských práv. Jak zdůrazňuje Komise (5), není umělá inteligence cílem sama o sobě, ale nástrojem, jenž může přinášet radikální změny k lepšímu. Jako každý nástroj s sebou přináší jak příležitosti, tak i rizika. Proto musí EU usměrňovat její použití a jasně definovat související odpovědnosti. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Důvěra v umělou inteligenci zaměřenou na člověka bude pramenit z potvrzení hodnot a zásad, zavedeného právního rámce a etických pokynů obsahujících základní podmínky. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Z mnoha výzev spojených s umělou inteligencí by se měly ve spolupráci se všemi zúčastněnými stranami určit ty, na něž bude potřeba reagovat prostřednictvím regulačních a legislativních opatření a souvisejících regulačních mechanismů sledování a v případě nedodržování prostřednictvím sankcí, a ty, na něž bude možné reagovat pomocí etických kodexů, samoregulace a dobrovolných závazků. EHSV je potěšen, že Komise převzala zásady, jimiž se původně sám zabýval, lituje však, že v této fázi nenavrhuje žádná specifická opatření k řešení legitimních obav ohledně práv spotřebitelů, bezpečnosti systémů a odpovědnosti. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Systémy umělé inteligence musejí dodržovat platný regulační rámec, zejména pokud jde o ochranu osobních údajů, odpovědnost za výrobky, ochranu spotřebitele, nepřípustnost diskriminace, odborné kvalifikace a informování pracovníků na pracovišti a konzultace s nimi. Mělo by se zajistit, aby tyto právní předpisy byly přizpůsobeny novým výzvám souvisejícím s digitalizací a umělou inteligencí. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Komise poukazuje na to, že „zavedeny by měly být také systémy posuzování a odstraňování potenciálních rizik spojených s používáním systémů umělé inteligence v nejrůznějších oblastech užití“ (6). EHSV přikládá zásadní význam budoucím způsobům tohoto posuzování a vytvoření ukazatelů, které by při něm bylo možné zohlednit. Návrh kontrolního seznamu, který sestavila odborná skupina na vysoké úrovni, představuje východisko pro spuštění tohoto procesu. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | To se týká i otázky spravedlivého rozdělení očekávané přidané hodnoty systémů umělé inteligence. EHSV se domnívá, že ze změn k lepšímu, které přináší umělá inteligence v oblasti hospodářského rozvoje, udržitelnosti procesu výroby a spotřeby (zejména energie) a lepšího využívání zdrojů, musejí mít prospěch všechny země a všichni jejich občané. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Konkrétní připomínky

4.1.   Lidský faktor a dohled

| 4.1.1. | Komise chce zajistit, aby používání systémů umělé inteligence nijak neohrožovalo lidskou nezávislost a nemělo nepříznivé účinky. EHSV souhlasí s tímto postojem, tedy ovládáním strojů člověkem, což již uvedl v dřívějších stanoviscích. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | K tomu je rovněž zapotřebí, aby byli občané řádně informováni o používání systémů umělé inteligence, aby tyto systémy byly vysvětlitelné nebo, pokud to nebude možné (např. v případě „hlubokého učení“), aby byly uživatelům předány informace o jejich omezeních a rizicích. Občané by v každém případě měli mít možnost rozhodnout se jinak než systém umělé inteligence. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | V podnicích a orgánech veřejné správy by měli být zaměstnanci a jejich zástupci řádně informováni a konzultováni při zavádění systémů umělé inteligence, které mohou změnit organizaci práce a mít na ně vliv, pokud jde o kontrolu, dohled, hodnocení a nábor. Komise musí podporovat sociální dialog s cílem zapojit zaměstnance do používání systémů umělé inteligence. |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | Co se týče lidských zdrojů, měla by se zvláštní pozornost věnovat rizikům zneužívání systémů umělé inteligence, jako je např. neomezené sledování, shromažďování osobních údajů zahrnujících zdravotní údaje či sdílení těchto údajů s třetími stranami, a novým rizikům týkajícím se bezpečnosti a ochrany zdraví při práci (7). Musejí se stanovit jasné normy, jejichž cílem bude zabránit tomu, aby spolupráce člověka a stroje poškozovala člověka. Norma Mezinárodní organizace pro normalizaci (ISO) týkající se kolaborativních robotů (8), jež je určena výrobcům, integrátorům a uživatelům, definuje pokyny pro návrh a organizaci pracovního prostředí a snižování rizik, jimž mohou být lidé vystaveni. Zaměstnanci by měli být proškoleni ohledně využívání umělé inteligence a robotiky, práce s nimi a zejména jejich zastavení v případě naléhavé nutnosti (zásada záchranné brzdy – „emergency brake“). |
| --- | --- |

4.1.4.

4.2.   Technická spolehlivost a bezpečnost

| 4.2.1. | EHSV požaduje, aby byly zavedeny evropské bezpečnostní normy a byl vyvinut spolehlivý systém osvědčování založený na postupech testování, které by podnikům umožnily potvrdit spolehlivost jejich systémů umělé inteligence. EHSV by rovněž rád zdůraznil význam otázky pojistitelnosti systémů umělé inteligence. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Komise se málo zabývá aspektem předvídání, prevence a zákazu zneužívání umělé inteligence a strojového učení, před nímž varuje mnoho výzkumných pracovníků (9). Jejich doporučení by bylo vhodné zohlednit, zejména ta, která se týkají dvojího užití těchto technologií, jež může mít dopad na digitální bezpečnost (nárůst kybernetických útoků, zneužívání lidských slabin a slabin umělé inteligence, „data poisoning“), fyzickou bezpečnost (pirátství autonomních systémů včetně samořízených vozidel, drony a automatické zbraně) či politickou bezpečnost (hromadný sběr osobních údajů, cílená propaganda, manipulace videozáznamů atd.). Výzkumní pracovníci, inženýři a veřejné orgány by měli úzce spolupracovat, aby se těmto rizikům předcházelo. Experti a další zúčastněné strany, např. uživatelé a spotřebitelé, musejí být zapojeni do diskusí o těchto výzvách. |
| --- | --- |

4.2.2.

4.3.   Ochrana soukromí a správa dat

| 4.3.1. | Komise požaduje, aby byl přístup k datům „adekvátně řízen a kontrolován“ (10). EHSV se domnívá, že je nutné jít nad rámec obecných prohlášení. Míra důvěry, již občan vkládá do systémů umělé inteligence, rozhodne rovněž o jejich rozvoji. Otázky vlastnictví dat, kontroly nad nimi a jejich využívání podniky a organizacemi je ještě z velké části potřeba regulovat. Zarážející je například objem dat, jež automobily předávají konstruktérům, a také jejich typ (11). Navzdory koncepci „privacy by design“ (ochrana soukromí již od návrhu), již by měla propojená zařízení v souladu s obecným nařízením o ochraně osobních údajů respektovat, lze konstatovat, že spotřebitelé mají velmi málo informací k tomuto tématu, či dokonce nemají žádné informace, a že tyto údaje nemohou nijak kontrolovat. EHSV proto naléhá na Komisi, aby s ohledem na technologický vývoj přezkoumala obecné nařízení o ochraně osobních údajů a související předpisy (12). |
| --- | --- |

4.3.1.

4.4.   Transparentnost

| 4.4.1. | EHSV se domnívá, že vysvětlitelnost algoritmických rozhodovacích procesů sice nemá zásadní význam pro pochopení mechanismů jako takových, ale pro pochopení logiky těchto procesů a způsobu, jakým jsou tyto procesy ovlivňovány systémy umělé inteligence, zásadní význam má. Vývoj standardních postupů testování pro systémy strojového učení představuje i nadále technickou výzvu a měl by být podpořen z nástrojů EU, jako je program Horizont Evropa. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | EHSV souhlasí s přístupem Komise, podle nějž musí být „systém umělé inteligence jako takový identifikovatelný, aby uživatelé věděli, že komunikují se systémem umělé inteligence“ (13), a to co se týče vztahu mezi pacientem a zdravotnickým personálem a profesionálních služeb spojených se zdravím a blahem občanů. EHSV rovněž klade důraz na skutečnost, že uživatelé či spotřebitelé musejí mít možnost být informováni o službách, které poskytují lidé. Mnoho systémů umělé inteligence ve skutečnosti obsahuje velké množství lidské práce, které je koncovým uživatelům často skryté (14). S touto otázkou je spojena výzva v podobě malé transparentnosti pro uživatele a spotřebitele služeb a rovněž v podobě určitého využívání skryté a neuznané práce. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | EHSV se dále domnívá, že by spotřebitelé měli být vždy informováni o zahrnutí systémů umělé inteligence do výrobků, které kupují, a že musejí mít vždy možnost získat přístup ke svým údajům a kontrolovat je. |
| --- | --- |

4.4.3.

4.5.   Diverzita, nediskriminace a spravedlnost

| 4.5.1. | Rizika v podobě diskriminace jsou přítomna u některých aplikací umělé inteligence, které umožňují profilování občanů, uživatelů a spotřebitelů (např. za účelem náboru pracovníků, pronájmu nemovitostí, některých osobních služeb atd.). EU přijala soubor právních předpisů týkajících se rovného zacházení a nepřípustnosti diskriminace (15). Systémy umělé inteligence s nimi musejí být v souladu. Tyto právní předpisy se však musejí přizpůsobit a případně posílit (mj. pokud jde o dohled nad jejich dodržováním), aby mohly reagovat na novou realitu. Existuje totiž reálné riziko toho, že se algoritmické profilování stane novým mocným nástrojem diskriminace. EU musí tomuto riziku předejít. |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | Směrnice proti rasismu (16) a směrnice o rovném zacházení s ženami a muži mimo zaměstnání (17) počítají se zřízením zvláštních orgánů příslušných pro podporu genderové rovnosti. EHSV je zastáncem toho, aby tyto orgány hrály aktivní úlohu ve sledování a kontrole systémů umělé inteligence, pokud jde o rizika přímé či nepřímé diskriminace. |
| --- | --- |

4.5.2.

4.6.   Dobré sociální a environmentální podmínky

| 4.6.1. | Komise nedefinuje přesné způsoby propojení přechodu souvisejícího s klimatem a digitální transformace, zejména v rámci využívání systémů umělé inteligence. Je zásadní, aby se zvážil přínos systémů umělé inteligence ke snižování emisí skleníkových plynů, a to zejména v průmyslu, dopravě, energetice, stavebnictví a zemědělství. |
| --- | --- |

4.6.1.

| 4.6.2. | Komise prohlašuje, že systémy umělé inteligence se sice dají použít ke zdokonalování sociálních dovedností, zrovna tak je ale mohou zhoršit. EHSV se domnívá, že EU musí více měřit rozsah určitých společenských výzev. Různé studie například prokázaly, že některé aplikace zahrnující systémy umělé inteligence jsou koncipovány tak, aby zajistily co nejdelší připojení uživatelů on-line služeb (sociální sítě, hry, videa atd.). Cílem je shromáždit co nejvíce dat o jejich chování, k čemuž se využívají strategie, které sahají od neustálého opakování algoritmických doporučení, přes hry až po připomínky a upozornění. Studovaly se dopady, jež má nadměrná doba připojení a nadměrné vyžadování pozornosti na děti (18), a výsledky prokázaly nárůst úzkosti a agrese, nedostatek spánku a dopad na vzdělávání, sociální vztahy, zdraví a blaho. Aby bylo možné vybudovat důvěryhodnou umělou inteligenci, musí EU tyto důsledky zohlednit a předcházet jim. |
| --- | --- |

4.6.2.

| 4.6.3. | Jedním z faktorů dobrých sociálních podmínek je pocit bezpečí na pracovišti. Důsledky digitalizace však mohou pocit bezpečí oslabovat a být zdrojem stresu (19). Proto je vhodné definovat strategie předjímání změn, než dojde k případné restrukturalizaci, a strategie dalšího vzdělávání všech pracovníků. To vyžaduje, aby se v podnicích vedl kvalitní sociální dialog mezi zaměstnavateli a zástupci zaměstnanců, jenž konkrétně umožní zavádět nové technologie, zvláště umělou inteligenci a robotiku, inkluzivním způsobem. K posílení důvěry mezi vedením a zaměstnanci je nutné, aby byly systémy umělé inteligence týkající se managementu, hodnocení a kontroly pracovníků vysvětlitelné, aby byly známy jejich parametry a aby jejich fungování bylo transparentní. |
| --- | --- |

4.6.3.

4.7.   Odpovědnost

| 4.7.1. | Rozhodnutí, která přijímají systémy strojového učení, nemají jednoduchá vysvětlení a jsou navíc pravidelně aktualizována. EHSV se domnívá, že kontrola systémů umělé inteligence by nemusela postačovat ke stanovení odpovědnosti a vzbuzení důvěry. Proto doporučuje, aby byla stanovena pravidla, podle nichž se v případě pochybení přiřkne odpovědnost právním subjektům (fyzickým či právnickým osobám). EHSV doporučuje, aby se více spoléhalo na důvěryhodné podniky nebo odborníky než na algoritmy, a navrhuje tedy vytvořit pro podniky splňující všechny normy „evropské osvědčení pro důvěryhodné podniky v oblasti umělé inteligence“, které by vycházelo mj. z kontrolního seznamu, který sestavila skupina na vysoké úrovni. |
| --- | --- |

4.7.1.

| 4.7.2. | Směrnice o odpovědnosti za výrobky (20) zavádí zásadu objektivní odpovědnosti, která se vztahuje na evropské výrobce: pokud vadný výrobek způsobí spotřebiteli škodu, může nést výrobce odpovědnost, i když nepochybil nebo nic nezanedbal. Stále rozsáhlejší koncipování, zavádění a využívání systémů umělé inteligence vyžadují, aby EU přijala uzpůsobená pravidla pro stanovení odpovědnosti v případech, kdy mohou být produkty s digitálním obsahem a služby nabízené spotřebitelům nebezpečné nebo škodlivé. Spotřebitelům musí být umožněn přístup ke spravedlnosti, pokud jim nějaký systém umělé inteligence způsobí újmu. |
| --- | --- |

4.7.2.

5.   Potřeba regulace nad rámec Evropy

| 5.1. | V globalizovaném světě by měla regulace umělé inteligence přesahovat evropské hranice. Evropa by měla podporovat širokou dohodu o umělé inteligenci v G7 a G20 a vést dvoustranné dialogy, aby se do procesu normalizace umělé inteligence a pravidelného ověřování její vhodnosti mohla zapojit většina zemí. |
| --- | --- |

5.1.

V Bruselu dne 30. října 2019.

předseda

Evropského hospodářského a sociálního výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Úř. věst. L 440, 6.12.2018, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. C 288, 31.8.2017, s. 1; Úř. věst. C 440, 6.12.2018, s. 1.

2

(3)  https://osha.europa.eu/fr/emerging-risks.

3

(4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 ze dne 27. dubna 2016 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů a o zrušení směrnice 95/46/ES (obecné nařízení o ochraně osobních údajů) (Úř. věst. L 119, 4.5.2016, s. 1).

4

(5)  COM(2019) 168 final.

5

(6)  COM(2019) 168 final, s. 5.

6

(7)  Viz zejména OSH and the future of work: benefits and risks of artificial intelligence tools in workplaces.

7

(8)  ISO/TS 15066 (2016).

8

(9)  Viz zpráva The Malicious Use of Artificial Intelligence: Forecasting, Prevention, and Mitigation (únor 2018).

9

(10)  COM(2019) 168 final, s. 6.

10

(11)  Your car knows when you gain weight, The New York Times (mezinárodní vydání), 22. 5. 2019.

11

(12)  Úř. věst. C 190, 5.6.2019, s. 17.

12

(13)  COM(2019) 168 final, s. 6.

13

(14)  Viz např. A white-collar sweatshop: Google Assistant contractors allege wage theft, The Guardian, 29. 5.2019, a Bot technology impressive, except when it’s not the bot, The New York Times (mezinárodní vydání), 24. 5. 2019.

14

(15)  Úř. věst. L 180, 19.7.2000, s. 22, Úř. věst. L 303, 2.12.2000, s. 16, Úř. věst. L 373, 21.12.2004, s. 37, Úř. věst. L 204, 26.7.2006, s. 23.

15

(16)  Směrnice Rady 2000/43/ES ze dne 29. června 2000, kterou se zavádí zásada rovného zacházení s osobami bez ohledu na jejich rasu nebo etnický původ (Úř. věst. L 180, 19.7.2000, s. 22).

16

(17)  Směrnice Rady 2004/113/ES ze dne 13. prosince 2004, kterou se zavádí zásada rovného zacházení s muži a ženami v přístupu ke zboží a službám a jejich poskytování (Úř. věst. L 373, 21.12.2004, s. 37).

17

(18)  Viz zejména Kidron, Evans, Afia (2018), Disrupted Childhood – The Cost of Persuasive Design, 5Rights Foundation.

18

(19)  Zpráva skupiny na vysoké úrovni pro dopad digitální transformace na trhy práce v EU (2019).

19

(20)  Směrnice Rady ze dne 25. července 1985 o sbližování právních a správních předpisů členských států týkajících se odpovědnosti za vadné výrobky (Úř. věst. L 210, 7.8.1985, s. 29).

20

---

| 11.2.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 47/69 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 47/69

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k

návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o strategickém programu inovací Evropského inovačního a technologického institutu (EIT) na období 2021–2027: Podpora talentu a kapacity pro inovace v Evropě

[COM(2019) 330 final – 2019/00152 (COD)]

a

návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o Evropském inovačním a technologickém institutu (přepracované znění)

[COM(2019) 331 final – 2019/00151 (COD)]

(2020/C 47/10)

Hlavní zpravodaj: Antonello PEZZINI

| Konzultace | Evropský parlament, 18.07.2019
  Rada, 26.7.2019 |
| --- | --- |
| Právní základ | čl. 173 odst. 3 a článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie |
| Odpovědná sekce | Jednotný trh, výroba a spotřeba |
| Rozhodnutí předsednictva | 24.9.2019 |
| Přijato na plenárním zasedání | 31.10.2019 |
| Plenární zasedání č. | 547 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 168/0/1 |

Konzultace

Evropský parlament, 18.07.2019

Rada, 26.7.2019

Právní základ

čl. 173 odst. 3 a článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie

Odpovědná sekce

Jednotný trh, výroba a spotřeba

Rozhodnutí předsednictva

24.9.2019

Přijato na plenárním zasedání

31.10.2019

Plenární zasedání č.

547

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

168/0/1

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) plně podporuje součinnost EIT a víceletého rámcového programu EU pro výzkum a inovace, která byla navržena v přepracovaném nařízení, a to v rámci racionalizace zavedené prostřednictvím programu Horizont Evropa a spočívající ve zjednodušené struktuře výzkumu a inovací. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV je přesvědčen, že „otevřené inovace“programu Horizont Evropa umožní Evropské radě pro inovace fungovat jako jednotné kontaktní místo pro inovátory s vysokým potenciálem a posílí spolupráci s ekosystémy a se subjekty, a to v součinnosti s EIT a v zájmu vyloučení duplicit a překrývání. Tím bude zajištěna účinná doplňkovost, jak uvedla Rada v souvislosti s návrhem zvláštního programu, kterým se provádí program Horizont Evropa (1). |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | V této souvislosti by EIT měl být jednou z hlavních hnacích sil inovací pro plnění cílů a řešení společenských výzev v oblastech, jako jsou udržitelné inovační ekosystémy, podnikatelské inovace a schopnosti v rámci celoživotního učení, budování kapacit vysokoškolských institucí, nová tržní řešení s cílem čelit globálním výzvám a součinnost a přidaná hodnota v rámci celého programu Horizont Evropa. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Podle EHSV by EIT a znalostní a inovační společenství měly hrát v inovačním prostředí EU na vnitrostátní a regionální úrovni významnější úlohu, měly by posílit své kapacity za účelem větší a lepší koordinace se všemi zainteresovanými subjekty na všech úrovních a měly by zintenzivnit svá opatření vůči všem podnikům bez ohledu na jejich velikost s cílem posílit podnikatelskou kulturu v EU. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV doporučuje, aby si EIT udržel a zdůraznil svou jedinečnou přidanou hodnotu, kterou má jako evropský lídr ve vysoce specializovaném vzdělávání se zaměřením na podnikání (tzv. učení praxí), tím, že bude hledat a zkoušet nové metody výuky a učení. Značka EIT by měla být uznávána hlavními mezinárodními akreditačními orgány a být šířena mimo znalostní a inovační společenství a jejich partnery, aby ještě více rostl počet inovačních společenství. K tomu by měla přispět spolupráce se zeměmi mimo EU, zejména s Asií a USA. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV se domnívá, že by EIT měl podporovat vývoj nových produktů, které budou silně zastoupeny na trhu a budou se opírat o mezinárodní zkušenosti v oblasti vzdělávání, po vzoru průmyslových doktorátů. To by bezpochyby podpořilo rozsáhlejší a aktivnější zapojení nových obchodních partnerů do činnosti znalostních a inovačních společenství. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Aby bylo možné lépe zapojit malé a střední podniky, měla by znalostní a inovační společenství zkoumat nové systémy s cílem prosazovat „efekt blízkosti“a využívat ho, a to zejména zapojením územních středisek, která by pro regionální a místní subjekty měla být přístupovým bodem ke globálním inovačním platformám. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EIT a znalostní a inovační společenství by měly vypracovat své vlastní strategie financování podniků a rozvoje s cílem podpořit konsolidaci inovativních podniků. Posíleny by měly být také sítě s finančním sektorem a s fondy rizikového kapitálu. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV doporučuje, aby byla při dělení znalostních a inovačních společenství více zohledňována geopolitická vyváženost a bylo lépe pokryto celé území EU (počínaje společenstvím zaměřeným na kulturní a tvůrčí odvětví), mj. z hlediska zahrnutí např. Jadranu či Balkánu nebo Číny. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | V souvislosti s návrhem rozhodnutí o strategickém programu inovací na období 2021–2027 se EHSV domnívá, že by k celému procesu měl být zaujat celostní přístup pokrývající všechny typy partnerství (partnerství v rámci veřejného sektoru, partnerství veřejného a soukromého sektoru, znalostních a inovačních společenství EIT, vzorové iniciativy FET), jak se požaduje v závěrech Rady, aby byl zaručen úplný přehled o tom, co se provádí prostřednictvím partnerství, a bylo možné splnit politické cíle. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV v zásadě podporuje strategický program inovací, tak jak je popsán v příloze k návrhu rozhodnutí, pokud bude provádění navržených opatření v plném souladu se strategickým plánem programu Horizont Evropa, jak se uvádí ve společném pohledu Evropského parlamentu a Rady na 9. rámcový program (2). |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EHSV oceňuje deklarované snahy, s nimiž bude „EIT pokračovat ve svém úsilí o zjednodušování, aby se zmírnila zbytečná administrativní zátěž znalostních a inovačních společenství, čímž se umožní pohotové a účinné provádění jejich ročního plánu činnosti a víceleté strategie“. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EHSV zastává názor, že EIT musí předložit zprávu o všech úspěšných inovativních produktech, které byly uvedeny na trh během deseti let jeho existence (poměr kvality a ceny). |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Za důležité považuje EHSV také podávání zpráv a monitorování na základě konkrétních ukazatelů dopadu, hodnocení provozní výkonnosti znalostních a inovačních společenství, dosažené výsledky, výstupy a pokrok dosažený při plnění cílů, v souladu s rámcem programu Horizont Evropa. |
| --- | --- |

1.14.

2.   Úvod

| 2.1. | Obtíže Evropy při přeměně vynálezů na obchodovatelné výrobky a služby přiměly EU přezkoumat svou politiku v oblasti výzkumu, aby bylo možné napravit její neschopnost včas měnit své špičkové výsledky základního výzkumu na inovace vzešlé z potřeb trhu. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Evropský inovační a technologický institut (EIT), jímž se EHSV již zabýval (3), byl Evropskou unií zřízen v roce 2008 s cílem zlepšit její kapacity pro inovace a je nedílnou součástí evropského rámcového programu pro výzkum a inovace. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | V současné době je EIT největším ekosystémem integrovaných inovací v Evropě, sdružuje partnery z řad podniků a výzkumných a vzdělávacích institucí a podporuje znalostní a inovační společenství. Tato společenství sestávají z různých evropských partnerství, která jednak řeší konkrétní globální problémy a jednak posilují rozvíjející se ekosystémy, přičemž podporují propojování vzdělávání s výzkumem s cílem vytvářet příznivé prostředí pro inovace a stimulovat zakládání inovativních podniků, a to v úzké spolupráci s Evropskou radou pro inovace (ERI). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Stávající rámcový program na období 2014–2020, tj. Horizont 2020, financuje konkrétně inovace prostřednictvím nových veřejných nástrojů, jež byly zavedeny za účelem zvýšení inovací v Evropě a dalšího povzbuzení účasti podniků na inovační činnosti. K těmto nástrojům patří mj. partnerství veřejného a soukromého sektoru (např. společné technologické iniciativy), systémy půjček a záruk (např. RSFF) či rizikový kapitál (např. mechanismus GIF) (4). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Rozpočet EIT na období 2008–2013 činil více než 300 mil. EUR, na období 2014–2020 2,7 mld. EUR a na období 2021–2027 3,1 mld. EUR. Díky němu má EIT hrát důležitou úlohu v rámci strategie Evropa 2020 (5). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | EIT si klade za cíl vylepšit inovační postupy propojením vzdělávání a podnikání s výzkumem a inovacemi, přičemž se chce výslovně zaměřit na hmatatelné výsledky a konkrétní přínosy (6). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Činnost EIT se odvíjí od znalostních a inovačních společenství. Jedná se o rozsáhlá evropská partnerství, která řeší konkrétní společenské výzvy tím, že propojují organizace v oblasti vzdělávání, výzkumu a podnikání. EIT poskytuje znalostním a inovačním společenstvím granty a musí sledovat jejich činnost a účinně kontrolovat a šířit jejich výsledky. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | EIT je v současné době začleněn do programu Horizont Evropa jako součást jeho pilíře III (Inovativní Evropa). Měla by však být zajištěna součinnost a doplňkovost s ostatními složkami programu (7). Vzhledem k tomu, že znalostní a inovační společenství jsou nedílnou součástí EIT, jsou považována za „institucionalizovaná evropská partnerství“. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Obecné cíle EIT se odrážejí zejména v jeho oblastech působnosti stanovených v rámci programu Horizont Evropa, kde jsou určena mj. také kritéria pro výběr, provádění, monitorování, hodnocení a ukončování evropských partnerství, včetně znalostních a inovačních společenství EIT. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.9.1. | Za zmínku stojí hlavní oblasti činnosti:






  — | posílení udržitelných inovačních ekosystémů v celé Evropě, |
| --- | --- | --- |

2.9.1.

—

posílení udržitelných inovačních ekosystémů v celé Evropě,

| — | podpora rozvoje podnikatelských a inovačních dovedností v rámci celoživotního učení, |
| --- | --- |

—

podpora rozvoje podnikatelských a inovačních dovedností v rámci celoživotního učení,

| — | prosazování změny směrem k podnikatelské kultuře vysokých škol, |
| --- | --- |

—

prosazování změny směrem k podnikatelské kultuře vysokých škol,

| — | zavádění nových řešení na trhu s cílem reagovat na celosvětové společenské výzvy. |
| --- | --- |

—

zavádění nových řešení na trhu s cílem reagovat na celosvětové společenské výzvy.

| 2.10. | EIT funguje jako decentralizovaná agentura EU. Jeho sídlo je v Budapešti. EIT není výzkumným střediskem a přímo nepřispívá k financování jednotlivých projektů, ale poskytuje znalostním a inovačním společenstvím granty. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Znalostní a inovační společenství jsou vybírána na základě otevřené výzvy a prioritních témat s velkým sociálním dopadem. EIT v současné době podporuje 8 znalostních a inovačních společenství, která sdružují podniky, vysoké školy a výzkumná střediska do přeshraničních partnerství (8). |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Účelem všech znalostních a inovačních společenství je zvýšit inovační kapacity správou vyváženého portfolia činnosti ve třech oblastech:






  — | projekty podpory inovací zaměřené na podporu a vývoj nových, inovativních výrobků, služeb a řešení, |
| --- | --- | --- |

2.12.

—

projekty podpory inovací zaměřené na podporu a vývoj nových, inovativních výrobků, služeb a řešení,

| — | inovativní vzdělávání a inovativní programy v oblasti vzdělávání a odborné přípravy poskytované jednotlivými znalostními a inovačními společenstvími formou postgraduálních programů (MSc či PhD), kurzy pro vedoucí pracovníky a kurzy profesního rozvoje, moduly celoživotního učení a letní školy se značkou kvality EIT, |
| --- | --- |

—

inovativní vzdělávání a inovativní programy v oblasti vzdělávání a odborné přípravy poskytované jednotlivými znalostními a inovačními společenstvími formou postgraduálních programů (MSc či PhD), kurzy pro vedoucí pracovníky a kurzy profesního rozvoje, moduly celoživotního učení a letní školy se značkou kvality EIT,

| — | činnosti spojené se zakládáním a podporováním podniků, včetně programů pro nově zakládané podniky, s cílem pomáhat stávajícím i potenciálním podnikům přeměnit jejich nápady v úspěšné podnikání, přičemž pozornost je zaměřena především na úspěch na trhu, na financování, na sítě, poradenství a mentorování. |
| --- | --- |

—

činnosti spojené se zakládáním a podporováním podniků, včetně programů pro nově zakládané podniky, s cílem pomáhat stávajícím i potenciálním podnikům přeměnit jejich nápady v úspěšné podnikání, přičemž pozornost je zaměřena především na úspěch na trhu, na financování, na sítě, poradenství a mentorování.

| 2.13. | Každé znalostní a inovační společenství musí zároveň v rámci své informační strategie provádět informační, komunikační a propagační činnost, včetně rozvoje regionálního inovačního programu (RIS) v úzké součinnosti s EIT. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | EHSV již dříve zdůrazňoval, že by znalostní a inovační společenství měla zajistit, aby byly zastoupeny různé evropské země, a to konkrétně s ohledem na umístění daných inovačních center, a by měla být posílena „podpora podnikání ze strany akademického pilíře“ (9). |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | EHSV rovněž upozorňoval na to, že znalostní a inovační společenství existují v několika málo zemích, a vyjádřil přání, „aby bylo vyvinuto zvláštní úsilí zaměřené na navázání vazeb s laboratořemi, podniky a výzkumnými ústavy v co nejvyšším možném počtu členských států“ (10). |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | Parlament naopak vyzval Komisi, aby zachovala znalostní a inovační společenství v rámci stávajícího EIT, přičemž vyzdvihl důležitost transparentnosti a rozsáhlého zapojení zainteresovaných stran. Komisi rovněž vyzval, aby analyzovala, jak by EIT a znalostní a inovační společenství mohly spolupracovat s Evropskou radou pro inovace (ERI) (11). |
| --- | --- |

2.16.

| 2.17. | Evropský parlament nicméně vyzdvihl závěr ze zprávy Účetního dvora, že znalostní a inovační společenství plně nevyužívají granty poskytované institutem, zejména v důsledku neúplného provedení obchodních plánů (12). Účetní dvůr EU navíc ve své zvláštní zprávě o EIT uvedl, že složitý provozní rámec institutu a jeho problémy s řízením jsou překážkou jeho celkové efektivity, která má řadu nedostatků. |
| --- | --- |

2.17.

| 2.18. | Rada uznala prokázanou přidanou hodnotu strategických partnerství a iniciativ, jako jsou EIT a akce „Marie Curie-Skłodowska“ (13), a prohlásila, že v dohodě o budoucím programu Horizont Evropa bude třetí pilíř (inovativní Evropa) zaměřen na posílení zásadních a průlomových inovací zřízením Evropské rady pro inovace, která bude jednotným kontaktním místem pro inovátory s vysokým potenciálem (14). |
| --- | --- |

2.18.

3.   Návrhy Evropské komise

| 3.1. | Cílem návrhů je zajistit větší otevřenost a transparentnost znalostních a inovačních společenství a sladit EIT s příštím programem EU pro výzkum a inovace (2021–2027), a především s navrhovaným přístupem pro evropská partnerství podle programu Horizont Evropa, aby byl ještě více posílen inovační potenciál EU. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Navrhovaný rozpočet ve výši 3 mld. EUR, který odpovídá navýšení o 600 mil. EUR (+25 %) ve srovnání se stávajícím strategickým programem inovací (2014–2020), má EIT umožnit účinně financovat stávající činnost a nová znalostní a inovační společenství a podporovat inovační kapacitu 750 vysokoškolských institucí. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EIT by měl provádět činnost zaměřenou na:






  — | posílení udržitelných inovačních ekosystémů v celé Evropě, |
| --- | --- | --- |

3.3.

—

posílení udržitelných inovačních ekosystémů v celé Evropě,

| — | podporu rozvoje podnikatelských a inovačních dovedností v rámci celoživotního učení a podporu podnikatelské transformace vysokoškolských institucí v EU, |
| --- | --- |

—

podporu rozvoje podnikatelských a inovačních dovedností v rámci celoživotního učení a podporu podnikatelské transformace vysokoškolských institucí v EU,

| — | zavádění nových řešení na trhu s cílem reagovat na celosvětové výzvy. |
| --- | --- |

—

zavádění nových řešení na trhu s cílem reagovat na celosvětové výzvy.

| 3.4. | Návrh na přepracování nařízení o EIT (15) má zajistit větší právní srozumitelnost a lepší sladění s rámcovým programem EU pro výzkum a inovace tím, že dostane nový právní základ. Kromě toho bude jeho prostřednictvím pro EIT zaveden zjednodušený model financování, aby byly efektivněji podporovány doplňkové veřejné a soukromé investice a posílena administrativní struktura EIT. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Návrh rozhodnutí o strategickém programu inovací na období 2021–2027, který musí být v souladu s rámcovým programem pro výzkum a inovace Horizont Evropa, stanoví plnění těchto cílů:






  — | zvýšit dopad znalostních a inovačních společenství na regionální úrovni prostřednictvím posílených sítí EIT, do nichž bude zapojeno více vysokoškolských institucí, podniků a výzkumných středisek a které budou provázány s regionálními strategiemi pro inteligentní specializaci, |
| --- | --- | --- |

3.5.

—

zvýšit dopad znalostních a inovačních společenství na regionální úrovni prostřednictvím posílených sítí EIT, do nichž bude zapojeno více vysokoškolských institucí, podniků a výzkumných středisek a které budou provázány s regionálními strategiemi pro inteligentní specializaci,

| — | zvýšit inovační kapacitu vysokoškolského vzdělávání, |
| --- | --- |

—

zvýšit inovační kapacitu vysokoškolského vzdělávání,

| — | zakládat nová znalostní a inovační společenství. EIT založí dvě nová znalostní a inovační společenství ve zvolených odvětvích, která jsou pro politické priority programu Horizont Evropa nejdůležitější. První společenství bude zaměřeno na kulturní a tvůrčí odvětví, o druhém bude rozhodnuto v další fázi v roce 2025. |
| --- | --- |

—

zakládat nová znalostní a inovační společenství. EIT založí dvě nová znalostní a inovační společenství ve zvolených odvětvích, která jsou pro politické priority programu Horizont Evropa nejdůležitější. První společenství bude zaměřeno na kulturní a tvůrčí odvětví, o druhém bude rozhodnuto v další fázi v roce 2025.

4.   Obecné připomínky

| 4.1. | EHSV vítá úlohu, kterou hraje EIT při podpoře konkurenceschopnosti EU, neboť podporuje inovační ekosystém tím, že dokáže přispět k rozvoji tzv. „znalostního trojúhelníku“. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EHSV je přesvědčen, že „otevřené inovace“umožní Evropské radě pro inovace fungovat jako jednotné kontaktní místo pro inovátory s vysokým potenciálem a posílí spolupráci s ekosystémy a se subjekty uplatňujícími inovativní postupy. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | V této souvislosti by EIT měl být jednou z hlavních hnacích sil inovací pro plnění cílů a řešení společenských výzev v oblastech, jako jsou:






  — | udržitelné inovační ekosystémy v celé Evropě, |
| --- | --- | --- |

4.3.

—

udržitelné inovační ekosystémy v celé Evropě,

| — | podnikatelské inovace a schopnosti v rámci celoživotního učení, včetně budování kapacit vysokoškolských institucí, |
| --- | --- |

—

podnikatelské inovace a schopnosti v rámci celoživotního učení, včetně budování kapacit vysokoškolských institucí,

| — | nová tržní řešení s cílem čelit globálním výzvám, |
| --- | --- |

—

nová tržní řešení s cílem čelit globálním výzvám,

| — | součinnost a přidaná hodnota v rámci celého programu Horizont Evropa. |
| --- | --- |

—

součinnost a přidaná hodnota v rámci celého programu Horizont Evropa.

| 4.4. | EIT a znalostní a inovační společenství by měly hrát v inovačním prostředí EU na vnitrostátní a regionální úrovni významnější úlohu a měly by posílit své kapacity za účelem větší a lepší koordinace se všemi zainteresovanými subjekty. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EIT by se měl zaměřovat na všechny podniky bez ohledu na jejich velikost a posilovat podnikatelskou kulturu v EU díky zapojení všech sociálních partnerů, a měl by vytvářet součinnost s Evropskou radou pro inovace (ERI) a propůjčovat přidanou hodnotu mnoha projektům v rámci programu Horizont Evropa. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EHSV se domnívá, že by EIT a znalostní a inovační společenství měly upřednostňovat systematické prohlubování vztahů mezi velkými a středními podniky působícími v rámci znalostních a inovačních společenství a že by měly podporovat také nové a začínající podniky, které je třeba do iniciativ těchto společenství zapojit. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EIT a znalostní a inovační společenství by měly vypracovat své vlastní strategie financování podniků s cílem podporovat rozvoj inovativních podniků prostřednictvím vhodných vazeb s finančním sektorem a s fondy rizikového kapitálu. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EHSV se domnívá, že finanční podpora ze strany EIT by měla být vyvážená na základě velikosti, typu a vyspělosti odvětví. Malé a střední podniky se obtížněji vypořádávají s regulační zátěží a měly by být finančně podporovány. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Aby bylo možné je lépe zapojit, měla by znalostní a inovační společenství zkoumat způsoby, jak prosazovat „efekt blízkosti“a využívat ho, zejména prostřednictvím územních středisek, která by pro regionální a místní subjekty měla být přístupovým bodem ke globálním inovačním platformám a měla by malým a středním podnikům poskytovat cílené struktury a cílenou podporu. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Podle EHSV mají územní střediska pro budoucnost znalostních a inovačních společenství zásadní význam. Dvěma klíčovými aspekty finanční udržitelnosti znalostních a inovačních společenství do budoucna jsou integrace do místních inovačních systémů a jejich účinné „filtrování“externích partnerů. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Musí se zvýšit otevřenost a transparentnost znalostních a inovačních společenství. Je třeba zveřejnit postupy a kritéria výběru znalostních a inovačních společenství coby partnerů (plnoprávných, přidružených atd.). V celé EU by měla být v plném rozsahu zveřejněna a šířena pravidla pro výběr činnosti a projektů (např. pro inovativní návrhy). Dále by měly být zavedeny vhodné mechanismy zpětné vazby a měly by být monitorovány nezávislými subjekty. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | EHSV doporučuje, aby si EIT udržel svou jedinečnou přidanou hodnotu v oblasti vzdělávání, kterou má jako evropský lídr ve vysoce kvalitním vzdělávání, a upozorňoval na ni a aby rozvíjel specializované dovednosti v oblasti podnikatelského vzdělávání v praxi (tzv. učení praxí). Značka EIT by měla být uznávána hlavními mezinárodními akreditačními orgány. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | EHSV se domnívá, že by EIT měl podporovat vývoj nových produktů, které budou silně zastoupeny na trhu a budou se opírat o mezinárodní zkušenosti v oblasti vzdělávání, po vzoru průmyslových doktorátů. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.13.1. | EHSV plně podporuje sladění EIT s víceletým rámcovým programem EU pro výzkum a inovace, které bylo navrženo v přepracovaném nařízení, a to v rámci programu Horizont Evropa a navrhovaných „evropských partnerství“. |
| --- | --- |

4.13.1.

| 4.14. | Podle EHSV je třeba ještě více zjednodušit fungování EIT (u něhož je nutné posílit aspekt řízení) i znalostních a inovačních společenství, která by na základě stejných pravidel měla předkládat výroční zprávy a vypracovávat víceleté, a nikoli každoroční obchodní plány. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | EHSV upozorňuje na to, že je nutné efektivním způsobem napravit nedostatky zjištěné Účetním dvorem EU v souvislosti s několika klíčovými prvky modelu EIT, které nebyly náležitě koncipovány, aby se zajistilo, že EIT bude účinným a inovativním veřejným systémem. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | V souvislosti s návrhem rozhodnutí o strategickém programu inovací na období 2021–2027 se EHSV domnívá, že by k celému procesu měl být zaujat celostní přístup pokrývající všechny stávající typy partnerství (partnerství v rámci veřejného sektoru, partnerství veřejného a soukromého sektoru, znalostních a inovačních společenství EIT, vzorové iniciativy FET), jak se požaduje v závěrech Rady. |
| --- | --- |

4.16.

V Bruselu dne 31. října 2019.

Luca JAHIER

předseda

Evropského hospodářského a sociálního výboru

---

(1)  Interinstitucionální spis 2018/0225 (COD) – dokument 8550/19 ze dne 15. dubna 2019.

1

(2)  Interinstitucionální spis 2018/0224 (COD) – dokument 7942/19 ze dne 27. března 2019 (není k dispozici v češtině).

2

(3)  Úř. věst. C 161, 13.7.2007, s. 28, Úř. věst. C 181, 21.6.2012, s. 122, a Úř. věst. C 62, 15.2.2019, s. 33.

3

(4)  Společné technologické iniciativy byly zavedeny proto, aby bylo možné lépe reagovat na potřeby průmyslu v konkrétních oblastech výzkumu. Jedná se o nezávislé subjekty EU s účastí průmyslu – a v některých případech i členských států. RSFF (nástroj financování se sdílením rizik) byl zaveden za účelem zlepšení přístupu výzkumných pracovníků k dluhovému financování, zejména v případě vysoce rizikových investic do výzkumu, technologického rozvoje a inovací. Mechanismus GIF (mechanismus pro inovativní malé a střední podniky a malé a střední podniky s vysokým růstem) funguje v rámci programu pro konkurenceschopnost a inovace a poskytuje rizikový kapitál inovativním malým a středním podnikům a malým a středním podnikům s vysokým potenciálem růstu.

4

(5)  Článek 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1292/2013 ze dne 11. prosince 2013, o změně nařízení (ES) č. 294/2008, kterým se zřizuje Evropský inovační a technologický institut (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 174).

5

(6)  Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1312/2013/EU ze dne 11. prosince 2013 o strategickém programu inovací Evropského inovačního a technologického institutu (EIT): přínos EIT pro inovativnější Evropu (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 892).

6

(7)  Viz poznámka pod čarou č. 1.

7

(8)  EIT Climate-KIC: Drivers of climate innovation in Europe and beyond; EIT Digital: For a strong, digital Europe; EIT Food: EIT Food connects businesses, research centres, universities and consumers; EIT Health: Together for healthy lives in Europe; EIT InnoEnergy: Pioneering change in sustainable Energy; EIT Manufacturing: Strengthening and increasing the competiveness of Europe’s manufacturing; EIT RawMaterials: Developing raw materials into a major strength for Europe; EIT Urban Mobility: Smart, green and integrated transport.

8

Drivers of climate innovation in Europe and beyond

For a strong, digital Europe

EIT Food connects businesses, research centres, universities and consumers

Together for healthy lives in Europe

Pioneering change in sustainable Energy

Strengthening and increasing the competiveness of Europe’s manufacturing

Developing raw materials into a major strength for Europe

Smart, green and integrated transport

(9)  Úř. věst. C 62, 15.2.2019, s. 33.

9

(10)  Úř. věst. C 181, 21.6.2012, s. 122.

10

(11)  Usnesení Evropského parlamentu ze dne 13. června 2017 o posouzení provádění programu Horizont 2020 s ohledem na jeho průběžné hodnocení a návrh devátého rámcového programu (Úř. věst. C 331, 18.9.2018, s. 30).

11

(12)  Usnesení Evropského parlamentu (EU) 2019/1483 ze dne 26. března 2019 obsahující připomínky, které jsou nedílnou součástí rozhodnutí o udělení absolutoria za plnění rozpočtu Evropského inovačního a technologického institutu na rozpočtový rok 2017 (Úř. věst. L 249, 27.9.2019, s. 229).

12

(13)  Závěry Rady o směřování k vizi evropského prostoru vzdělávání ze dne 23. května 2018.

13

(14)  Rada EU – tisková zpráva ze dne 27. března 2019.

14

(15)  Nařízení (EU) č. 1292/2013.

15

---

| 11.2.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 47/76 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 47/76

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Rady, kterou se mění směrnice 2006/112/ES o společném systému daně z přidané hodnoty a směrnice 2008/118/ES o obecné úpravě spotřebních daní, pokud jde o obranné úsilí v rámci Unie

[COM(2019) 192 final – 2019/0096 (CNS)]

(2020/C 47/11)

Zpravodaj: Benjamin RIZZO

| Konzultace | Rada Evropské unie, 13.5.2019 |
| --- | --- |
| Právní základ | Článek 113 Smlouvy o fungování Evropské unie |
| Odpovědná sekce | Hospodářská a měnová unie, hospodářská a sociální soudržnost |
| Přijato v sekci | 17.10.2019 |
| Přijato na plenárním zasedání | 30.10.2019 |
| Plenární zasedání č. | 547 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 204/2/5 |

Konzultace

Rada Evropské unie, 13.5.2019

Právní základ

Článek 113 Smlouvy o fungování Evropské unie

Odpovědná sekce

Hospodářská a měnová unie, hospodářská a sociální soudržnost

Přijato v sekci

17.10.2019

Přijato na plenárním zasedání

30.10.2019

Plenární zasedání č.

547

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

204/2/5

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | EHSV oceňuje cíl Komise, kterým je zajistit pro účely DPH rovné zacházení pro ozbrojené síly členských států, které spolupracují v rámci EU, a ozbrojené síly NATO využívané v EU, které již osvobození od DPH uplatňují. Rovné podmínky v této oblasti se zdají být rozumné. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV chápe, proč byly od roku 2000 zřízeny některé struktury EU, které slouží k řízení ozbrojených sil rozmístěných v rámci EU za účelem její bezpečnosti a obrany. Nyní budou díky generálnímu řediteli pro obranu tyto struktury lépe využívány a kontrolovány. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV vyrozuměl, že dvěma podmínkami pro osvobození stanovené v návrhu Komise je jednak to, že ozbrojené síly jsou nasazeny mimo svůj členský stát, a dále to, že jsou zapojeny do společného evropského obranného úsilí. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV akceptuje fakt, že se nové osvobození nevztahuje na některé oblasti. Mezi tyto oblasti patří zejména bezpečnostní účely, úkoly v oblasti humanitární pomoci a případy, kdy se používá doložka o solidaritě. Osvobození od DPH se tak obecně omezuje na „vojenské operace“v užším slova smyslu. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV navrhuje, aby vnitrostátní správci daně používali pro uplatňování nového osvobození jeden systém. Doporučuje proto, aby Komise prostřednictvím své kontrolní skupiny pro DPH zřídila specializovaný systém, do něhož budou muset být vloženy faktury osvobozené od DPH, které ozbrojeným silám vydají jejich dodavatelé, aby bylo možné osvobození stanovené v návrhu Komise přiznat. Ve všech členských státech se tak bude používat jednotný systém. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV se domnívá, že by měla být lépe propočítána data o nákladech/přínosech osvobození vyplývajících z návrhu Komise, aby byla brzy k dispozici realističtější zpráva o těchto osvobozeních. Členské státy a veřejnost obecně tak budou mít k dispozici lepší a transparentnější zprávy. |
| --- | --- |

1.6.

2.   Návrh Komise

| 2.1. | V návrhu směrnice Rady, kterou se mění směrnice 2006/112/ES (1) o společném systému daně z přidané hodnoty a směrnice 2008/118/ES (2) o obecné úpravě spotřebních daní, pokud jde o úsilí v oblasti obrany v rámci Unie, který byl zveřejněn dne 24. dubna 2019, předložila Komise plán osvobození dodávek ozbrojeným silám od daně z přidané hodnoty (DPH) a spotřebních daní, pokud jsou tyto síly nasazeny mimo svůj vlastní členský stát a podílí se na evropském obranném úsilí. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Podle ustanovení článku 2 směrnice Rady 2006/112/ES o společném systému daně z přidané hodnoty zahrnuje oblast působnosti DPH „jakékoli dodání zboží a poskytnutí služeb za úplatu uskutečněné na území členského státu osobou povinnou k dani nebo na jakýkoli dovoz zboží do Evropské unie“. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Směrnice definuje společný seznam osvobození od DPH, který má za cíl zajistit, že vlastní zdroje EU budou ve všech členských státech vybírány jednotným způsobem. Seznam zboží a služeb osvobozených od daně v současnosti nezahrnuje dodání zboží nebo poskytnutí služeb pro účely bezpečnosti nebo obrany. Proto se na zboží dodané ozbrojeným silám i na služby jim poskytované, jakož i na jimi dovážené zboží vztahuje DPH. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Směrnice o DPH naproti tomu nyní stanoví osvobození od daně vztahující se na dodání zboží nebo poskytnutí služeb ozbrojeným silám kteréhokoli členského státu, jenž je stranou Severoatlantické smlouvy, pokud se tyto síly podílejí na společném obranném úsilí mimo území svého vlastního státu. Takové osvobození bylo navrženo kvůli řešení situací, „kdy se přeruší kruhový tok příjmů a výdajů, protože DPH vztahující se na takové dodávky by za normálních podmínek představovala příjem pro stát, ve kterém se dané ozbrojené síly nacházejí, a nikoli pro vlastní stát těchto ozbrojených sil“. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Směrnice Rady 2008/118/ES o obecné úpravě spotřebních daní uvádí podobné osvobození od spotřební daně, které se vztahuje na přepravu zboží určeného ozbrojeným silám kteréhokoli členského státu Severoatlantické aliance (NATO). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Spotřební daně, které se řídí právem EU, se vztahují na alkoholické nápoje, tabákové výrobky a energetické produkty (pohonné hmoty a topná paliva, jako je benzin a nafta, elektřinu, zemní plyn a uhlí). Struktura daní a jejich minimální sazby jsou harmonizovány na úrovni EU. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Zatímco obranné úsilí NATO bylo osvobozeno jak směrnicí o DPH (od roku 1977), tak směrnicí o spotřební dani (od roku 1993), pro dodávky zboží a poskytování služeb související se společným obranným úsilím v rámci EU osvobození v současné době neexistuje. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Klíčovým nástrojem pro postupný rozvoj společné obranné politiky Unie je společná bezpečnostní a obranná politika (SBOP) (3), která byla původně zřízena (v roce 2000) jako evropská bezpečnostní a obranná politika (EBOP). K rozvoji SBOP značně přispěla Lisabonská smlouva, která mimo jiné ustavila Evropskou službu pro vnější činnost (ESVČ) s cílem podpořit vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku ve všech jeho povinnostech, včetně SBOP. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | SEU taktéž obsahuje doložku o vzájemné pomoci a umožňuje členským státům posilovat svou vojenskou oblast prostřednictvím „stálé strukturované spolupráce“(PESCO) (4). |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Vojenský výbor Evropské unie (EUMC) (5), který byl zřízen v roce 2001, je nejvyšším vojenským orgánem Rady a řídí „všechny vojenské aktivity v rámci EU a radí při plánování a plnění vojenských misí a operací pod záštitou SBOP a rozvoji vojenských schopností“. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | V červnu 2016 položila globální strategie zahraniční a bezpečnostní politiky Evropské unie (6) základy pro další rozvoj SBOP za účelem dosáhnout tří hlavních priorit: reakcí na vnější konflikty a krize, budování schopností partnerů a ochrany Unie a jejích občanů. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | V březnu 2018 představila Komise spolu s vysokou představitelkou společné sdělení o akčním plánu o vojenské mobilitě (7). V akčním plánu se uznává, že v oblasti obranného úsilí musí existovat „rovné zacházení, aby se snížila administrativní zátěž, a tím se zabránilo zpožděním a nákladům na vojenskou mobilitu“. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Ve společném sdělení se konkrétně uvádí, že „usnadnění vojenské mobility se týká i stávajících pravidel o dani z přidané hodnoty. Úsilí v oblasti obrany, zejména vojenská mobilita, vyžadují dodávky mnoha vstupů, jako je odborná příprava, cvičební materiály, ubytování, poskytování potravin a stravovacích služeb, paliva atd. Tyto dodávky v zásadě podléhají dani z přidané hodnoty. V rámci pracovní skupiny ad hoc pro vojenskou mobilitu poukázaly členské státy na nutnost zajistit obrannému úsilí rovné zacházení, aby se snížila administrativní zátěž, a tím se zabránilo zpožděním a nákladům na vojenskou mobilitu, a aby členské státy byly motivovány ke spolupráci.“ |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | V návaznosti na tento požadavek se projednávaný návrh Komise snaží dosáhnout co nejvyššího souladu jak režimu DPH, tak osvobození od spotřební daně pro úsilí v oblasti obrany v rámci EU a NATO. Činnosti SBOP, na něž se v souladu s návrhem vztahuje osvobození, jsou: i) vojenské mise a operace; ii) bojové skupiny; iii) vzájemná pomoc. Navíc budou také zahrnuty činnosti spolupráce PESCO a Evropské obranné agentury (EDA). |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | Je vhodné připomenout, že na základě návrhu Komise lze dodání zboží a poskytování služeb ozbrojeným silám nebo civilním zaměstnancům, kteří tyto síly doprovázejí, osvobodit pouze tehdy, když se tyto síly podílejí na obranném úsilí vynakládaném na provádění činnosti Unie v rámci SBOP. |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | Osvobození od DPH se proto nevztahuje na nasazení ozbrojených sil v situaci, kdy je výlučně opodstatněno bezpečnostními účely, plněním humanitárních a záchranných úkolů nebo použitím doložky o solidaritě stanovené v článku 222 SFEU a nemá obranné důsledky. |
| --- | --- |

2.16.

| 2.17. | Podle rozumného odhadu lze 530 milionů eur z celkových výdajů na obranu ve výši 5,3 miliardy eur připsat externě zajišťovaným činnostem, na něž se bude vztahovat návrh Komise, což by mohlo vést k možné ztrátě příjmů z DPH za všechny členské státy ve výši zhruba 80 milionů eur (za předpokladu průměrné sazby DPH ve výši 18 %). |
| --- | --- |

2.17.

| 2.18. | Pokud jde o spotřební daně, měly by být hlavními produkty, na něž by se vztahovalo osvobození od daně, energetické produkty a elektřina. Stejně jako v případě DPH lze i zde předpokládat, že přibližně 10 % těchto nákladů bude v budoucnu osvobozeno od spotřební daně. K dispozici však nejsou žádné údaje, na jejichž základě by bylo možné dopady vyčíslit. |
| --- | --- |

2.18.

| 2.19. | Členské státy přijmou a zveřejní právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s novými pravidly nejpozději do 30. června 2022 a znění těchto ustanovení sdělí Komisi. |
| --- | --- |

2.19.

3.   Obecné a konkrétní připomínky

| 3.1. | Návrh Komise je doplněním akčního plánu v oblasti DPH z roku 2016, který modernizuje systém DPH, aby se dosáhlo modelu, který bude jednodušší, odolnější vůči podvodům a přívětivější pro podnikatele. Výše zmíněné změny, které se týkají oblasti vojenství, jsou tedy zaváděny v rámci širší reformy a stanou se součástí nového systému od samého počátku. Zamezí se tak veškerým případným problémům souvisejícím s budoucími změnami v současnosti zavedeného systému. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Návrh Komise mění současný seznam, který stanoví směrnice 20016/112/ES, do něhož přináší nová osvobození od daně. Takto významná změna má za cíl umožnit „rovné podmínky“z hlediska DPH, pokud jde o operace NATO na straně jedné a operace prováděné vojenskými silami členských států ve společném rámci na straně druhé. Tím bude dosaženo konzistentnosti a osvobození od daně vztahující se na obranné úsilí Unie a NATO budou mít podobnou oblast působnosti. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EHSV poznamenává, že současná osvobození od daně pro činnosti NATO v oblasti obrany, která jsou již zformulována a jejichž rozsah je omezen, nebudou rozšířena, jelikož bude zaveden pouhý soulad ve prospěch vojenských operací prováděných ve společném rámci. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Rozhodnutí vypracovat nová ustanovení směrnice, která by odrážela stávající odstavce týkající se ozbrojených sil NATO, je v souladu s konečným cílem Komise dosáhnout rovného zacházení s těmito operacemi a s vojenským úsilím vyvíjeným ve společném rámci EU. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EHSV poukazuje na to, že to nebude mít negativní dopad na rozpočet EU, protože vlastní zdroje založené na hrubém národním důchodu (HND) vyrovnají jakékoli výdaje, které nebudou pokryty z tradičních vlastních zdrojů a vlastních zdrojů z DPH. Nevybrané vlastní zdroje z DPH od některých členských států budou vyrovnány všemi členskými státy prostřednictvím vlastních zdrojů HND. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Návrh je v souladu se zásadou subsidiarity vzhledem k tomu, že ke koordinaci uplatňování DPH na konkrétní vojenské operace na vnitřním trhu jsou vhodnější právní předpisy EU než vícero vnitrostátních pravidel. Ve skupině pro budoucnost DPH proběhly konzultace s členskými státy, které obecně potvrdily potřebu jednat na úrovni EU, což ospravedlňuje rozhodnutí pro návrh směrnice. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Návrh se zdá být rovněž v souladu se zásadou proporcionality, neboť nepřekračuje rámec toho, co je nezbytné pro dosažení cílů Smluv souvisejících s postupným vymezením společné obranné politiky Unie v rámci SBOP. EHSV tento dlouhodobý a ambiciózní cíl podporuje. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Rozhodnutí zachovat konzistentnost mezi DPH a spotřebními daněmi a zahrnout osvobození od těchto daní do jednoho návrhu se zdá rozumné a podle všeho jím lze odůvodnit jeden z vzácných případů, kdy jsou spotřební daně a DPH společně upravovány v rámci jednoho právního předpisu EU. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EHSV však navrhuje, aby byla oblast působnosti osvobození od daně, které bude přiznáváno v systému DPH i v systému spotřební daně, lépe vymezena. Je skutečně zásadní přesně stanovit konkrétní okruh tohoto osvobození od daně, aby byla zajištěna právní jistota a předvídatelnost systému DPH a systému spotřební daně. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | S ohledem na potřebu srozumitelnosti a předvídatelnosti práva je třeba zmínit, že osvobození od daně budou z různých hledisek uplatňovat a vyhodnocovat vnitrostátní dodavatelé působící v oblasti vojenství a vnitrostátní správci daně. Vnitrostátní správci daně vydají vnitrostátním dodavatelům působícím v oblasti vojenství pokyny ohledně vystavování faktur s DPH vojskům. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EHSV v této souvislosti doporučuje Komisi, aby prostřednictvím vysvětlující zprávy či pokynů vydaných výborem pro DPH zveřejnila podrobná prováděcí pravidla pro vnitrostátní správce daně a podniky, a předešlo se tak technickým komplikacím v členských státech. Pro vytvoření některých výchozích obecných zásad by jistě mohla být užitečná předchozí zkušenost s osvobozením od daně pro NATO. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | EHSV taktéž zdůrazňuje, že nový mechanismus osvobození od daně, jako je ten uvedený v návrhu Komise, bezpochyby vyžaduje vhodný kontrolní mechanismus, díky němuž bude možné dohlížet na jeho konkrétní provádění. EHSV proto navrhuje, aby Komise prostřednictvím své kontrolní skupiny pro DPH vyvinula a spustila systém, pomocí něhož bude ve všech členských státech zaveden vhodný systém kontroly nového režimu osvobození od daně zaměřený na sběr (bude-li to možné a proveditelné) všech důležitých praktických informací od vnitrostátních správců daně. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Takový systém by mohl přispět k účinnému a zároveň transparentnímu uplatňování nového osvobození od daně a rovněž umožnit provedení přesného posouzení dopadu ex post. Členské státy by tak mohly přijmout společnou platformu, a vytvořit tak jeden systém, kterým se budou řídit všechny členské státy, namísto různých systémů v různých zemích. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Doporučuje se provést podrobnější a reálnější odhad nákladů s cílem porozumět účinku tohoto osvobození od DPH, neboť tato daň patří mezi daně, které platí široká veřejnost, a proto se doporučuje větší transparentnost. Rovněž je zřejmé, že při velkých přírodních katastrofách by náklady spojené s tímto osvobozením mohly být mnohem vyšší. |
| --- | --- |

3.14.

V Bruselu dne 30. října 2019.

předseda

Evropského hospodářského a sociálního výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Směrnice Rady 2006/112/ES o společném systému daně z přidané hodnoty (Úř. věst. L 347, 11.12.2006, s. 1).

1

(2)  Směrnice Rady 2008/118/ES o obecné úpravě spotřebních daní a o zrušení směrnice 92/12/EHS (Úř. věst. L 9, 14.1.2009, s. 12).

2

(3)  Společná bezpečnostní a obranná politika (SBOP) je nedílnou součástí společné zahraniční a bezpečnostní politiky Unie (SZBP)[1]. SBOP je vymezena Smlouvou o Evropské unii (SEU). Článek 41 stanoví financování SZBP a SBOP, přičemž politika je dále popsána v hlavě V kapitole 2 oddíle 2 článcích 42 až 46 („Ustanovení o společné bezpečnostní a obranné politice“) a v protokolech 1, 10 a 11 a prohlášeních 13 a 14. Zvláštní úloha Evropského parlamentu v SZBP a SBOP je popsána v článku 36 SEU.

3

(4)  Ustanovení o PESCO jsou zakotvena v článku 46 Smlouvy o Evropské unii (SEU) a v protokolu 10 o stálé strukturované spolupráci stanovené v čl. 42 odst. 6 SEU.

4

(5)  Vojenský výbor Evropské unie (EUMC) je nejvyšší vojenský orgán zřízený v rámci Rady (rozhodnutí Rady ze dne 22. ledna 2001 o zřízení Vojenského výboru Evropské unie).

5

(6)  Sdílená vize, společný postup: silnější Evropa – globální strategie zahraniční a bezpečnostní politiky Evropské unie.

6

(7)  Jak zlepšit vojenskou mobilitu v Evropské unii, společné sdělení Evropskému parlamentu a Radě, (JOIN(2017) 41 final).

7

---

| 11.2.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 47/81 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 47/81

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke zprávě Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Režimy občanství pro investory a režimy pobytu pro investory v Evropské unii

[COM(2019)12 final]

(2020/C 47/12)

Zpravodaj: Jean-Marc ROIRANT

| Žádost o vypracování stanoviska | Komise, 12.3.2019 |
| --- | --- |
| Právní základ | Článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie |
| Odpovědná sekce | Zaměstnanost, sociální věci, občanství |
| Přijato v sekci | 15.10.2019 |
| Přijato na plenárním zasedání | 30.10.2019 |
| Plenární zasedání č. | 547 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 213/1/5 |

Žádost o vypracování stanoviska

Komise, 12.3.2019

Právní základ

Článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie

Odpovědná sekce

Zaměstnanost, sociální věci, občanství

Přijato v sekci

15.10.2019

Přijato na plenárním zasedání

30.10.2019

Plenární zasedání č.

547

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

213/1/5

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | EHSV podporuje výzvu Evropského parlamentu, obsaženou v nedávné zprávě (1), k postupnému odstranění všech režimů pro investory a naléhavě vyzývá členské státy, aby se tímto doporučením řídily nebo poskytly přiměřené argumenty s důkazy k vysvětlení, proč tak nečiní. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV uznává, že do doby, než se tak stane, by se skupina odborníků z členských států vytvořená Evropskou komisí v zájmu řešení rizik spojených s režimy umožňujícími investorům získat občanství a povolení k pobytu, která jsou podrobně uvedena v kapitole č. 3 níže, a za účelem splnění svého primárního úkolu, měla zaměřit na:






  i) | minimální normy pro hloubkové a bezpečnostní kontroly, které budou přizpůsobeny rizikovému profilu žadatelů o účast v režimech umožňujících investorům získat občanství a povolení k pobytu a budou v souladu se stávajícími předpisy EU pro boj proti praní peněz; |
| --- | --- | --- |

1.2.

i)

minimální normy pro hloubkové a bezpečnostní kontroly, které budou přizpůsobeny rizikovému profilu žadatelů o účast v režimech umožňujících investorům získat občanství a povolení k pobytu a budou v souladu se stávajícími předpisy EU pro boj proti praní peněz;

| ii) | minimální normy pro provozní integritu režimu, včetně opatření týkajících se transparentnosti a správy a také regulačních opatření pro průmysl v souladu s příslušným právním rámcem a |
| --- | --- |

ii)

minimální normy pro provozní integritu režimu, včetně opatření týkajících se transparentnosti a správy a také regulačních opatření pro průmysl v souladu s příslušným právním rámcem a

| iii) | pokyny a mechanismy pro sdílení informací mezi členskými státy i mezi příslušnými orgány členských států. |
| --- | --- |

iii)

pokyny a mechanismy pro sdílení informací mezi členskými státy i mezi příslušnými orgány členských států.

| 1.3. | Tato opatření musí být podpořena důkladným sledováním a prosazováním sankcí ze strany Komise, pokud to povoluje acquis Společenství. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV doporučuje, aby členské státy byly vyzvány uplatňovat proces hloubkových kontrol, který nebude nikterak omezen v trvání a bude přizpůsoben vysoce rizikovému profilu žadatelů, tj. normy pro zesílené hloubkové kontroly, které jsou uvedeny v páté směrnici o boji proti praní peněz (2). To by mělo zahrnovat veškeré dárce, pokud mají žadatelé možnost se za účelem realizace investice spolehnout na třetí strany. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV doporučuje Komisi zavést koordinační mechanismus umožňující členským státům výměnu informací o úspěšných a zamítnutých žádostech týkajících se občanství a povolení k pobytu. Ten by mohl mít podobu propojených centrálních registrů obsahujících informace o procesu hloubkové kontroly, v jehož rámci byla žádost zamítnuta, a o důvodech takového rozhodnutí s cílem zamezit tomu, aby neúspěšní žadatelé podávali žádost v jiných členských státech. Zveřejnění důvodů k zamítnutí by mělo zohlednit jakékoli obavy, které mohou bezpečnostní agentury mít z důvodů veřejné bezpečnosti nebo mezinárodní spolupráce mezi agenturami. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV doporučuje, aby se na všechny zprostředkovatele a zprostředkovatele poskytující služby žadatelům vztahovala pravidla týkající se boje proti praní peněz stanovená v páté směrnici o boji proti praní peněz. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV dále doporučuje, aby EU podporovala, aby všichni zástupci poskytující služby žadatelům byli akreditováni a podléhali kodexu chování stanovujícímu minimální kritéria a požadavky harmonizované na úrovni EU. To umožní uložit sankce zástupcům, kteří nepřipraví přesnou a spolehlivou dokumentaci pro přijetí, a v případě více než jednoho porušení předpisů jim bude možné odebrat licenci či akreditaci. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV sice uznává, že si orgány veřejné správy možná budou muset pro provádění nezbytných kontrol najmout specializované agentury, trvá ale na tom, že by si orgány veřejné správy přesto měly uchovat primární odpovědnost za přijímání či zamítání žadatelů. Orgány musejí také přijmout soubor opatření v zájmu zamezení rizikům střetu zájmů či podplácení. Specializované agentury by především měly být vybírány podle zásad tzv. solidního uzavírání smluv, které upřednostňují vysoce kvalitní služby oproti nákladům na provedení a mělo by jim být zakázáno propagovat režimy nebo poskytovat žadatelům další služby a jejich odměňování by nemělo záviset na výsledku žádostí. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Je také nezbytné, aby jakákoli zpráva vzešlá z procesu zesílené hloubkové kontroly, která zjistila rizika, byla prodiskutována s příslušnou veřejnou agenturou v zájmu zajištění toho, aby všechny dotčené členské státy měly k dispozici ucelený přehled o typu a míře rizika a plně porozuměly tomu, nakolik jsou zdroje a výzkumné techniky použité specializovanou agenturou v souladu se zásadami osvědčených postupů. Příslušné poznámky a dokumenty týkající se rozhodnutí by měly být uchovávány tak dlouho, jak to umožňují promlčecí lhůty týkající se trestných činů falšování dokumentů a podplácení. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Členské státy by měly zajistit, aby programy fungovaly spolu se silnými mechanismy řízení a dohledu a aby podléhaly veřejné kontrole. Občané by měli být informováni o cílech, rizicích a přínosech souvisejících s režimy občanství pro investory a režimy pobytu pro investory. EHSV zdůrazňuje význam toho, aby informace o žadatelích v rámci režimů občanství a režimů pobytu pro investory byly veřejně dostupné, a vyzývá Komisi, aby podněcovala členské státy k systematickému shromažďování a zveřejňování informací o režimech v otevřeném formátu a na harmonizovaném a srovnatelném základě. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV se domnívá, že je důležité, aby členské státy prováděly pravidelná posouzení dopadu a v případě potřeby přistupovaly k úpravám, vykonávaly nad uvedenými režimy nezávislý dozor a prováděly pravidelné audity a zveřejňovaly výsledky v souladu s platnými právními předpisy. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Členské státy by dále měly zajistit odolné mechanismy pro oznamování, které zaměstnancům a občanům umožní oznamovat obavy a protiprávní jednání, a měly by vytvořit mechanismy pro zrušení občanství a práva pobytu v případě zjištění nových důkazů korupce či trestné činnosti. Jakékoli rozhodnutí týkající se zbavení občanství by mělo být učiněno v souladu s vnitrostátními a unijními právními předpisy. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Souvislosti a shrnutí zprávy Komise

| 2.1. | Státní občanství představuje pojítko mezi občanem a státem. K nabytí státního občanství v dané zemi dochází tradičně podle práva narození, a to buď na základě původu (ius sanguinis), nebo na základě narození na daném území (ius soli). Státy také mohou udělit občanství osobám, které splňují určité požadavky nebo jsou schopny prokázat skutečnou vazbu k dané zemi (naturalizace). To zahrnuje požadavek získat a udržovat trvalý pobyt v příslušném členském státě jako projev vůle žadatele převést některé z jeho zájmů do dotyčného členského státu. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | V nedávných desetiletích zavedla řada členských států EU režimy občanství a pobytu pro investory, jejichž cílem je přilákat investice výměnou za udělení občanství nebo práva pobytu v dané zemi. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Evropský parlament ve svém usnesení ze dne 16. ledna 2014 (3) vyjádřil znepokojení nad tím, že vnitrostátní režimy umožňující „přímý nebo nepřímý prodej“ občanství EU podrývají samu myšlenku evropského občanství. Během rozpravy, která se konala v květnu 2018, se Evropský parlament zabýval celou řadou rizik, která jsou s režimy občanství a povolení k pobytu pro investory spojena (4). Tato otázka byla dále probírána v rámci Zvláštního výboru Evropského parlamentu pro finanční trestné činy, vyhýbání se daňovým povinnostem a daňové úniky (TAX3). Závěrečná zpráva výboru TAX3 (5) vymezuje řadu klíčových zmírňujících opatření, která by měla snížit riziko spojené s režimy občanství a pobytu pro investory, včetně výzvy pro členské státy k co nejrychlejšímu ukončení všech stávajících režimů. Dokud nebudou režimy s konečnou platností zrušeny, vyzývá zpráva Komisi, aby důsledně monitorovala provádění hloubkových kontrol klienta v případě žadatelů a k zajištění lepšího sběru dat a koordinace výměny informací mezi členskými státy. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Dne 23. ledna 2019 vydala Komise zprávu (6), která zkoumá příslušné právní rámce a postupy členských států a popisuje hlavní rizika, výzvy a obavy související s těmito režimy. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Zpráva Komise vysvětluje, že tyto režimy představují rizika, pokud jde o bezpečnost, praní peněz, daňové úniky a obcházení pravidel EU. Podle zprávy tato rizika dále zhoršuje nedostatečná transparentnost ohledně toho, jak se tyto režimy uplatňují, a chybějící spolupráce mezi členskými státy. Komise se zavázala dále monitorovat režimy občanství pro investory a režimy pobytu pro investory z hlediska jejich souladu s právem EU a v případě nutnosti podniknout příslušná opatření. Za účelem zlepšení tohoto procesu a určení konkrétních opatření pro řešení problémů zapříčiněných těmito režimy zřídila Komise skupinu odborníků, která se letos sešla již dvakrát, aby prozkoumala rizika vyplývající z režimů občanství pro investory a stanovila zmírňující opatření. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Většina těchto režimů byla zavedena v návaznosti na finanční krizi v roce 2007. Řada evropských zemí, které byly tvrdě zasaženy touto krizí, mohla tento přístup pokládat za příležitost pro hospodářskou obnovu. V kontextu konkurence mezi zeměmi usilujícími o přilákání přímých zahraničních investic to mohlo podpořit různé normy a požadavky. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Obecné připomínky

3.1.   Rizika a hrozby pro EU

| 3.1.1. | EHSV vítá zprávu Komise, která přináší důkladnou analýzu a jasné vyjádření různých typů rizik, která tyto režimy představují pro všechny občany EU a pro EU jako celek. Zpráva zejména dokládá, že nejsou-li režimy občanství pro investory a režimy pobytu pro investory náležitě prováděny, mohou přinášet rizika spojená s korupcí, praním peněz, bezpečností a daňovými úniky, a vystavují těmto hrozbám jak jednotlivé členské státy provozující tyto programy, tak celou EU. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | EHSV se domnívá, že by mohly vyvstat otázky ohledně souladu některých z těchto režimů se zásadami a cíli EU, včetně zásady loajální spolupráce. |
| --- | --- |

3.1.2.

3.2.   Nerozlišování mezi režimy občanství pro investory a režimy pobytu pro investory

| 3.2.1. | EHSV souhlasí, že by ve způsobu řešení rizik spojených s režimy občanství pro investory a s režimy pobytu pro investory neměly panovat žádné rozdíly. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Přestože se důsledky udělení pasu či víza výrazně liší z hlediska práv, která poskytují, přinášejí oba typy režimů stejnou úroveň bezpečnostního rizika, a měly by proto být doprovázeny zmírňujícími opatřeními s podobně vysokými normami. To je obzvlášť důležité proto, aby bylo možné zabránit přesunu nejrizikovějších kandidátů od režimů občanství k režimům pobytu. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Zatímco režimy pobytu se mohou z důvodu dočasné povahy povolení k pobytu jevit jako méně riskantní, fungují také jako brána k permanentnímu statusu. V některých zemích mohou držitelé pobytových víz pro investory žádat již po několika letech o udělení trvalého pobytu. |
| --- | --- |

3.2.3.

3.3.   Rizika praní peněz a korupce

| 3.3.1. | Zpráva Komise zdůrazňuje, že podstupování rizika spojené s nedostatečnými bezpečnostními a hloubkovými kontrolami žadatelů by mohlo zapříčinit pronikání zkorumpovaných osob do EU. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Zpráva Komise podchycuje řadu potenciálních mezer a šedých zón týkajících se bezpečnostních a hloubkových kontrol. Zejména vyjadřuje obavy, pokud jde o zpracovávání žádostí o občanství ze strany vnitrostátních orgánů a o to, jak to souvisí s právními předpisy EU. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | EHSV podotýká, že obecně nejsou navzdory vysoce rizikovému profilu žadatelů systematicky využívány zesílené hloubkové kontroly. Kromě toho přísným hloubkovým kontrolám a kontrolám obecně systematicky nepodléhají závislé subjekty nebo nezávislí dárci, kteří poskytují prostředky na podporu žadatele. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | EHSV chápe, že jedním z hlavních prodejních argumentů těchto programů je nabídnout rychlou cestu k získání občanství či povolení k pobytu, někdy v řádu několika měsíců. Je obvyklé, že tyto aspekty jsou přímo propagovány. Profil a původ žadatelů však často ztěžuje provádění řádných hloubkových a bezpečnostních kontrol a vypracovávání spolehlivých zpráv o obchodních informacích v rámci dané časové lhůty. |
| --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | Nedostatek minimálních norem ukazuje, že ne všechny členské státy postupují při výběru stejně, což vyvolává pochybnosti o přísnosti různých kontrol prováděných u žadatelů. |
| --- | --- |

3.3.5.

| 3.3.6. | Některé členské státy provozující režimy povolení k pobytu pro investory zřejmě nemají zaveden proces pro aktivní řešení bezpečnostních otázek, které se mohou objevit až po udělení práva k pobytu. |
| --- | --- |

3.3.6.

| 3.3.7. | EHSV dále poukazuje na významné riziko obcházení pravidel EU pro boj proti praní peněz, neboť zprostředkovatelé a orgány, jejichž prostřednictvím jsou distribuovány prostředky zaplacené žadateli, nesplňují požadavky na povinné osoby podle čtvrté a páté směrnice o boji proti praní peněz. Ne všechny členské státy navíc vyžadují, aby investice proběhla prostřednictvím státní banky podléhající povinnostem v oblasti boje proti praní peněz stanoveným EU, a v případech, kdy jsou platby provedeny v hotovosti přímo vládním organizacím, se na ně nevztahuje ani legislativa EU pro boj proti praní peněz. |
| --- | --- |

3.3.7.

3.4.   Nedostatky v oblasti řízení a transparentnosti

| 3.4.1. | EHSV je znepokojen tím, že nedostatečná odpovědnost a omezená transparentnost v rámci režimů občanství pro investory a režimů pobytu pro investory mohou dále vést ke zvýšení míry korupce. Nedostatek transparentnosti a integrity také vystavuje samotný stát a veřejné činitele rizikům korupce. Mezi strukturální slabiny režimů občanství pro investory a režimů pobytu pro investory mohou patřit vysoká míra posuzovací pravomoci během rozhodování, nedostatek náležitého nezávislého dohledu a riziko střetu zájmů soukromých zástupců a zprostředkovatelů zapojených do procesu žádosti i hloubkové kontroly. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | EHSV je zvláště znepokojen tím, že takové strukturální slabiny a neprůhlednost v odvětví generujícím velký peněžní tok a zabývajícím se klienty s vysokým čistým jměním mohou orgány veřejné správy vystavit nepřípustnému ovlivňování, zneužívání pravomocí a podplácení. Stručně řečeno, tyto systémy nejen vytvářejí riziko, že se do členských států dostanou zkorumpované osoby, ale také riziko, že budou zkorumpovány i samotné orgány. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | EHSV chápe, že v některých jurisdikcích provádějí orgány veřejné správy hloubkové kontroly samy, zatímco jiné si mohou najmout specializované agentury provádějící kontroly, které se poté promítnou do konečného rozhodnutí. Dále podotýká, že v každém případě si orgány veřejné správy musí zachovávat primární odpovědnost za přijetí či zamítnutí žádostí a opírat svá rozhodnutí o informace založené na zjištěních z hloubkové kontroly. V případech, kdy je tento klíčový krok v procesu žádosti předán specializovaným agenturám, EHSV varuje před možnými riziky střetu zájmů a podplácení a domnívá se, že nesmí být povoleno, aby tyto agentury byly státem najaty k provádění hloubkových kontrol u žadatelů a zároveň poskytovaly žadatelům služby a poradenství. |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | EHSV si přeje, aby bylo k dispozici více oficiálních údajů, které by uváděly rozsah tohoto jevu (velikost investic, počet žadatelů, příjemci, státní příslušnost, výši a dopad investic atd.), a vyjadřuje politování nad tím, že i přes rostoucí zájem veřejnosti jsou i nadále utajovány základní informace o žadatelích o režimy občanství pro investory a režimy pobytu pro investory a o jejich investicích. |
| --- | --- |

3.4.4.

3.5.   Unijní rozměr

| 3.5.1. | Zpráva Komise zdůrazňuje unijní rozměr problému. Nejen že je EU využívána jako klíčový prodejní argument k přilákání investorů, ale rozhodnutí členského státu o udělení pasu či víza může také negativně ovlivnit další členské státy a EU jako celek, protože toto rozhodnutí uděluje přístup do celého Schengenského prostoru a na vnitřní trh. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | EHSV souhlasí s tím, že je ohrožena pověst občanství EU, jakož i celého souboru práv a hodnot, a znovu zdůrazňuje postoj Parlamentu a slova bývalé komisařky (7), že „občanství EU nesmí být na prodej“. |
| --- | --- |

3.5.2.

| 3.5.3. | Přiznání občanství a práva k pobytu (jeho výhod, etických důsledků a rizik) ve výsledku ovlivňuje všechny občany EU. EHSV podotýká, že navzdory tomu nemají občané EU stále jasno o tom, jak tyto režimy fungují, jak jejich vnitrostátní orgány mohou či nemohou zmírňovat nevyhnutelná rizika spojená s režimy občanství pro investory a režimy pobytu pro investory a kam investice realizované v rámci těchto režimů nakonec směřují. |
| --- | --- |

3.5.3.

| 3.5.4. | EHSV bere na vědomí, že nedostatek harmonizovaných norem a postupů na úrovni EU může přispívat ke snižování standardů pro hloubkové kontroly a transparentnost a k „nákupu pasů“ rizikovými osobami pohybujícími se mezi jednotlivými jurisdikcemi. Zpráva Komise zdůrazňuje, že riziko se dále zvyšuje kvůli stávajícímu nedostatku konzultací a nedostatečné výměně informací mezi členskými státy o žadatelích o občanství v rámci režimů občanství pro investory. V praxi to znamená, že žádost zamítnutá v jednom členském státě z důvodů spojených s bezpečností a praním peněz má šanci uspět v jiném členském státě. EHSV proto považuje za užitečné, aby členské státy zavedly povinnost předložit platné schengenské vízum jako součást žádosti o občanství pro investory. |
| --- | --- |

3.5.4.

| 3.5.5. | EHSV se domnívá, že ačkoli způsob fungování režimů občanství a režimů pobytu pro investory se v různých zemích liší, nebude přístup případ od případu zaměřený na konkrétní problémy zjištěné v jednotlivých zemích dostačující, a že je k řešení této otázky zapotřebí koordinovaný přístup na úrovni EU. |
| --- | --- |

3.5.5.

3.6.   Daňové úniky a jiné druhy rizik

| 3.6.1. | Jak Evropský parlament (8) a Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD) (9) nedávno podrobně uvedly, mohly by být režimy občanství pro investory a režimy pobytu pro investory potenciálně zneužity pro daňové úniky, protože investorům umožňují, aby byli i nadále daňovými rezidenty ve svých domovských jurisdikcích a zároveň využívali daňových výhod plynoucích z režimů občanství a režimů pobytu pro investory. |
| --- | --- |

3.6.1.

| 3.6.2. | Režimy, které nabízejí přístup ke zvláštním daňovým režimům, byly označeny za obzvláště rizikové a náchylné k daňovým únikům. Zejména umožňují jednotlivcům obcházet oznamování podle společného standardu pro oznamování. OECD uvedla dva členské státy EU na svém seznamu jurisdikcí nabízejících režimy občanství pro investory a režimy pobytu pro investory, které potenciálně představují vysoké riziko pro integritu společného standardu pro oznamování (10). |
| --- | --- |

3.6.2.

| 3.6.3. | Studie Evropského parlamentu uvedená v odstavcích 2.3 a 3.6.1 výše poukazuje na další typy rizik vyplývajících z režimů občanství pro investory a režimů pobytu pro investory, jako jsou makroekonomická rizika vyplývající z nestálosti tohoto druhu investičních toků, sociálně-ekonomická rizika vyplývajících z cenové inflace na trhu s nemovitostmi nebo politická rizika, včetně rizika zhoršení důvěry v orgány EU a poškození dobrého jména občanů EU, což by v budoucnu mohlo ohrozit mobilitu občanů EU a svobodu pohybu. Dále zdůrazňuje rizika narůstající diskriminace mezi kategoriemi migrantů. Je proto důležité, aby členské státy objasnily, jaká rizika jsou s ohledem na očekávaný přínos a dopad připraveny nést, a aby prováděly pravidelná posouzení dopadu s cílem zajistit, že přínosy nad těmito riziky převáží. |
| --- | --- |

3.6.3.

4.   Konkrétní připomínky

4.1.   Úloha soukromého sektoru

| 4.1.1. | EHSV uznává, že při posuzování úlohy soukromých společností v rámci řízení režimů občanství pro investory a režimů pobytu pro investory existují dva různé typy společností. Prvním z nich jsou společnosti, s nimiž daný stát uzavřel smlouvu ohledně řízení programu, zpracování žádostí a prověřování žadatelů, a druhým jsou společnosti, které poskytují investorům služby a pomáhají jim při podávání žádostí o program bez ohledu na to, zda jsou akreditovány či nikoli. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Zatímco EHSV uznává, že soukromé společnosti najaté státy mohou hrát užitečnou úlohu při provádění hloubkových kontrol u žadatelů, nezbytném ověřování spolehlivosti a sestavování zpráv o obchodních informacích, varuje před tím, aby tyto podniky byly pověřovány posuzováním rizik nebo rozhodováním. EHSV trvá na tom, že odpovědnost by měly nést příslušné orgány veřejné správy. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | EHSV je velmi znepokojen tím, že práva a občanství EU jsou propagována jako výrobek k prodeji. Je rovněž mimořádně znepokojen existencí střetu zájmů v případě, kdy podniky najaté k prověřování žadatelů rovněž provádějí související komerční činnosti nebo poskytují potenciálním investorům další služby. |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | Pokud jde o soukromé zástupce a společnosti poskytující služby investorům žádajícím o režimy občanství pro investory a režimy pobytu pro investory, EHSV lituje, že navzdory rizikovému profilu svých klientů podniky a osoby působící v odvětví spojeném s režimy občanství pro investory a režimy pobytu pro investory systematicky nepodléhají povinné regulaci, a nejsou ani pokládány za povinné osoby podle právních předpisů týkajících se boje proti praní peněz. |
| --- | --- |

4.1.4.

| 4.1.5. | Kromě toho EHSV chápe, že ne všechny členské státy poskytující služby žadatelům vyžadují akreditaci a/nebo udělení licence zprostředkovatelům, tj. například povinnost projít testem způsobilosti a bezúhonnosti a řídit se souborem minimálních akreditačních kritérií včetně potvrzení, že zprostředkovatelé jsou regulovanými odborníky, zveřejnění informací o jejich skutečných vlastnících a prohlášení o zájmech. EHSV by proto uvítal zavedení povinného kodexu chování, dohledu nad regulovanými odborníky ze strany příslušného orgánu členského státu a poskytování informací o regulovaných odbornících prostřednictvím veřejně přístupného rejstříku poskytovatelů služeb. |
| --- | --- |

4.1.5.

4.2.   Vnější rozměr

| 4.2.1. | EHSV je znepokojen riziky, která pro EU představují režimy občanství pro investory a režimy pobytu pro investory zavedené třetími zeměmi, s nimiž má EU dohody o bezvízovém styku, jako jsou kandidátské země, země Východního partnerství a karibské a tichomořské země. Podporujeme doporučení Komise podmínit udělování bezvízového statusu třetím zemím co nejvyššími možnými normami pro provádění režimů občanství pro investory a režimů pobytu pro investory a přezkoumat stávající režimy bezvízového styku s ohledem na takové normy. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | EHSV doporučuje, aby v rámci úsilí o postupné ukončení stávajících režimů v EU neměly přistupující země možnost provádět režimy občanství pro investory a režimy pobytu pro investory, když vstoupí, aby k současným režimům nepřibývaly žádné nové režimy. |
| --- | --- |

4.2.2.

V Bruselu dne 30. října 2019.

Luca JAHIER

předseda

Evropského hospodářského a sociálního výboru

---

(1)  http://www.europarl.europa.eu/cmsdata/162244/P8_TA-PROV(2019)0240.pdf.

1

(2)  Směrnice Evropského parlamentu a rady (EU) 2018/843 ze dne 30. května 2018, kterou se mění směrnice (EU) 2015/849 o předcházení využívání finančního systému k praní peněz nebo financování terorismu a směrnice 2009/138/ES a 2013/36/EU (Úř. věst. L 156, 19.6.2018, s. 43), https://eur-lex.europa.eu/legal-content/CS/TXT/PDF/?uri=CELEX:32018L0843&from=CS.

2

(3)  Usnesení Evropského parlamentu ze dne 16. ledna 2014 o občanství EU na prodej (Úř. věst. C. 482, 23.12.2016, s. 117),.http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P7-TA-2014-0038+0+DOC+XML+V0//CS.

3

(4)  http://www.europarl.europa.eu/doceo/document/CRE-8-2018-05-30-ITM-019_CS.html?redirect.

4

(5)  http://www.europarl.europa.eu/cmsdata/162244/P8_TA-PROV(2019)0240.pdf.

5

(6)  https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/com_2019_12_final_report.pdf.

6

(7)  https://europa.eu/rapid/press-release_SPEECH-14-18_en.htm.

7

(8)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2018/627128/EPRS_STU(2018)627128_EN.pdf.

8

(9)  https://www.oecd.org/tax/automatic-exchange/crs-implementation-and-assistance/residence-citizenship-by-investment.

9

(10)  http://www.oecd.org/tax/automatic-exchange/crs-implementation-and-assistance/residence-citizenship-by-investment.

10

---

| 11.2.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 47/87 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 47/87

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke zprávě Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Pokrok při provádění strategie EU v oblasti lesnictví „Nová strategie v oblasti lesnictví: pro lesy a odvětví založená na lesnictví“

[COM(2018) 811 final]

(2020/C 47/13)

Zpravodaj: Andreas THURNER

Spoluzpravodaj: Antonello PEZZINI

| Konzultace | Evropská komise, 18.2.2019 |
| --- | --- |
| Právní základ | Článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie |
| Rozhodnutí plenárního shromáždění | 22.1.2019 (v očekávání žádosti o vypracování stanoviska) |
| Odpovědná sekce | Zemědělství, rozvoj venkova, životní prostředí |
| Přijato v sekci | 1.10.2019 |
| Přijato na plenárním zasedání | 30.10.2019 |
| Plenární zasedání č. | 547 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 162/0/1 |

Konzultace

Evropská komise, 18.2.2019

Právní základ

Článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie

Rozhodnutí plenárního shromáždění

22.1.2019 (v očekávání žádosti o vypracování stanoviska)

Odpovědná sekce

Zemědělství, rozvoj venkova, životní prostředí

Přijato v sekci

1.10.2019

Přijato na plenárním zasedání

30.10.2019

Plenární zasedání č.

547

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

162/0/1

1.   Závěry a politická doporučení

EHSV

| 1.1. | vyzývá k tomu, aby byla v rámci Zelené dohody pro Evropu přijata aktualizovaná strategie EU v oblasti lesnictví pro období po roce 2020. Tato nová strategie by reálně mohla poskytnout výhled do roku 2050, a to s cílem zajistit soudržné provádění uznávaných politických závazků, jako jsou například strategický plán OSN pro lesy, cíle OSN v oblasti udržitelného rozvoje a Pařížská dohoda. Význam lesů i lesnictví a na něm založených průmyslových oborů při plnění těchto cílů by měl být uznáván napříč všemi odvětvími, což by mělo vést k optimalizované meziodvětvové spolupráci; |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | zdůrazňuje, že změna klimatu je závažným problémem pro celou planetu a má okamžité, většinou negativní následky i pro samotné lesnictví. Odvětví založená na lesnictví zároveň – za předpokladu včasného provedení účinných adaptačních strategií – nabízejí velký potenciál z hlediska řešení pro zmírnění změny klimatu prostřednictvím udržitelného a oběhového biohospodářství. Je třeba dále rozvíjet plný potenciál pohlcování uhlíku prostřednictvím zdokonalování udržitelné mobilizace dřeva, výraznějšího nahrazování fosilních surovin a energie z fosilních zdrojů a intenzivnějšího ukládání uhlíku v trvanlivých výrobcích ze dřeva. Lesy složené z různých druhů jsou pro klima přínosnější než monokultury, které mohou mít negativní dopad na dlouhodobou udržitelnost; |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | zdůrazňuje důležitost dalšího rozvoje systémů pro poskytování harmonizovaných informací o lesích za účelem zlepšení znalostí a údajů o dostupnosti a stavu lesních zdrojů a o příležitostech, které přinášejí společnosti v podobě velkého spektra služeb, včetně obnovitelných surovin, energie a jiných lesních produktů; |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | zdůrazňuje význam multifunkční úlohy lesů a konstatuje, že změna klimatu je hrozbou pro ekosystémové služby. Předpokládá se, že se v důsledku změny klimatu zvýší pravděpodobnost výskytu přírodních škodlivých činitelů, jako jsou lesní požáry, povodně, sucha a škody způsobené škůdci (například kůrovcem). K zajištění pokračujících investic do moderních technologií a do klimatických a environmentálních opatření za účelem posílení multifunkční úlohy lesů je nezbytná stabilní kombinace finančních nástrojů. Pokud jde o soukromé lesní podniky, je zásadní zajistit, aby byla dodržována vlastnická práva a aby rozhodnutí týkající se lesů byla činěna v partnerství s vlastníky lesů; |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | doporučuje zmapovat současný stav pracovní síly v evropských odvětvích založených na lesnictví, zejména co se týče lesních pracovníků, a odhadnout budoucí poptávku v této oblasti. Pro další rozvoj hodnotového řetězce založeného na lesnictví a pro zajištění životaschopnosti ekosystémů je třeba mít přesný přehled o atraktivitě příslušných odvětví a o kvalifikovaných pracovnících, kteří v nich působí. Důstojná pracovní místa a důstojné pracovní podmínky jsou předpokladem pro přilákání lidí do odvětví založených na lesnictví; |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | co se týče politik EU souvisejících s lesy, doporučuje výrazně předem zapojit Stálý lesnický výbor, skupinu pro občanský dialog o lesním hospodářství a zpracování korku a skupinu odborníků EU pro odvětví založená na lesnictví a související odvětvové otázky, aby bylo možné plně využít dostupných odborných znalostí; |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | zdůrazňuje důležitost omezení globálního odlesňování a znehodnocování lesů posílením aktivního a udržitelného obhospodařování lesů – například prostřednictvím celoevropské dohody –, mobilizací lokálně produkované biomasy v Evropě a podporou přechodu k udržitelnějším vzorcům spotřeby. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Obecné připomínky

EHSV

| 2.1. | vítá zprávu Evropské komise o pokroku při provádění strategie EU v oblasti lesnictví a podotýká, že většina opatření uvedených ve víceletém prováděcím plánu (Forest MAP) byla provedena tak, jak byla zamýšlena; |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | vítá závěry Rady o pokroku při provádění strategie EU v oblasti lesnictví a doporučení ohledně nového strategického rámce pro lesy; |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | znovu připomíná důležitost subsidiarity členských států, pokud jde o politiku ohledně lesnictví, a zdůrazňuje zásadní úlohu strategie EU v oblasti lesnictví jakožto nástroje pro koordinaci politiky a soudržnosti napříč různými politikami souvisejícími s lesnictvím, jejichž cílem je posílení holistického přístupu k udržitelnému obhospodařování lesů a hodnotového řetězce v odvětvích založených na lesnictví; |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | zdůrazňuje význam odvětví založených na lesnictví z hlediska přechodu od hospodářství založeného na fosilních palivech k hospodářství založenému na biotechnologiích. Výrazná úloha odvětví založených na lesnictví v rámci oběhového biohospodářství poskytne skvělé příležitosti pro evropské hospodářství z hlediska získání vůdčí pozice na poli technologií v těchto odvětvích; |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | zdůrazňuje, že změna klimatu je závažným problémem pro lidstvo a naši planetu, který již nyní vážně postihuje lesy a odvětví založená na lesnictví (například ovlivňuje kvantitu a kvalitu dodávaného dřeva a má za následek, že obrovské množství dřeva je v poškozeném stavu). V důsledku toho mají zásadní význam zmírňující opatření i obhospodařování lesů a jejich přizpůsobování měnícím se klimatickým podmínkám. Zdravé a odolné lesy mají v tomto ohledu rozhodující úlohu. Aktivní a udržitelné obhospodařování lesů, včetně udržování jejich biologické rozmanitosti, je nezbytné pro ochranu jejich odolnosti a životaschopnosti v dlouhodobém horizontu. Další rozvoj mobilizace dřeva (např. prostřednictvím digitalizace a nových technik) je spolu s využitím dřeva a výrobků ze dřeva klíčovým prvkem pro plnění cílů v oblasti klimatu. Je třeba dále rozvíjet plný potenciál pohlcování uhlíku prostřednictvím výraznějšího nahrazování fosilních surovin a energií z fosilních zdrojů a intenzivnějšího ukládání uhlíku v trvanlivých výrobcích ze dřeva; |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | zdůrazňuje význam výzkumu a inovací v rámci hledání řešení pro udržitelnější hodnotové řetězce založené na dřevní biomase. Tyto aktivity podpoří pokrok při snižování emisí skleníkových plynů, pokud jde o technologie zpracování i rozvoj nových inovativních řešení pro trhy, která budou založena na dřevní biomase. Další rozvoj a zavádění digitálních a technologických řešení usnadní využívání přesných lesnických technologií a nabídne zlepšení na podporu udržitelného lesního hospodářství; |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | bere na vědomí význam multifunkční úlohy lesů a poskytování četných ekosystémových služeb a uznává, že změna klimatu je velkou hrozbou pro schopnost lesů tuto úlohu plnit. Proto jsou zapotřebí adekvátní zdroje, aby bylo možno zajistit pokračování různých ekosystémových služeb, mezi něž patří ochranná funkce lesů i udržitelné zásobování společnosti dřevem, a zároveň chránit biologickou rozmanitost lesů a zajistit jejich přizpůsobení změně klimatu. K zajištění pokračujících investic do moderních technologií a do opatření v oblasti změny klimatu a ochrany životního prostředí za účelem posílení multifunkční úlohy lesů poslouží stabilní kombinace finančních nástrojů (např. EIB, EFSI, SZP, ESF, prostředky členských států a soukromé prostředky). Je třeba zvážit, zda by mohl být v budoucím VFR zřízen zvláštní fond pro opatření ke zmírnění významných ztrát v lesnictví v důsledku změny klimatu; |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | zdůrazňuje důležitou úlohu aktivně obhospodařovaných lesů a průmyslových oborů založených na lesnictví při vytváření dalších zelených pracovních míst a růstu ve venkovských a městských oblastech, včetně pracovních míst souvisejících s ekoturistikou, rekreací a zdravotnictvím; |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | zdůrazňuje, že nové a moderní techniky v odvětví lesnictví vyžadují kvalifikovanou pracovní sílu a důstojné pracovní podmínky. V současnosti se nedostatek kvalifikovaných mladých pracovníků jeví jako celoevropský problém. Proto je třeba přijmout vhodná opatření k řešení této výzvy a přilákat mladé lidi do odvětví založených na lesnictví. V tomto ohledu by bylo užitečným krokem zmapovat množství pracovníků působících v těchto odvětvích; |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | zdůrazňuje, že je nutné podpořit předběžné plánování, spolupráci a investice, co se týče prevence přírodních škodlivých činitelů, jako jsou lesní požáry, povodně, sucha nebo škody způsobené škůdci (například kůrovcem) a chorobami, a boje proti nim; |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | zdůrazňuje důležitost ochranné úlohy lesů proti erozi, lavinám, padání kamenů a povodním, zejména v horských oblastech; |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | konstatuje, že lesy jsou přirozeně biologicky rozmanité ekosystémy, včetně obhospodařovaných lesů. Nicméně průmyslové monokulturní porosty, zejména pokud je tvoří nepůvodní druhy, často postrádají biologickou rozmanitost, představují zvýšené riziko katastrof a v některých případech nefungují jako čisté pohlcovače uhlíku. Udržitelné lesnictví musí nezbytně zahrnovat lesní porost se smíšenými druhy, který je spravován v rámci lesního modelu s kontinuálním pokrytím. Lesy složené z různých druhů jsou pro klima přínosnější než monokultury, které mohou mít negativní dopad na dlouhodobou udržitelnost; |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | doporučuje ex ante zapojení Stálého lesnického výboru, skupiny pro občanský dialog o lesním hospodářství a zpracování korku a skupiny odborníků EU pro odvětví založená na lesnictví a související odvětvové otázky do tvorby politik EU souvisejících s lesy. Posílí to znalostní základnu týkající se hodnotového řetězce založeného na lesnictví, a to jak při rozhodování, tak při budování veřejného povědomí a tvorbě komunikačních kampaní a při podpoře a provádění politických rozhodnutí; |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | poukazuje na to, že místní a regionální orgány hrají důležitou úlohu při posilování udržitelného využívání lesů a životaschopnosti odvětví založených na lesnictví a mají možnost vzít tuto skutečnost v potaz během zadávání veřejných zakázek; |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | pokládá opatření pro náležitou komunikaci a informování o udržitelném obhospodařování lesů za důležité pro zajištění podpory ze strany společnosti. V tomto ohledu nabízejí lesy ve městech a na jejich okraji velký potenciál, protože zde existují silné vazby mezi společností (místní rekreace) a odvětvími založenými na lesnictví; |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | zdůrazňuje, že je důležité podporovat proces vedoucí k právně závazné dohodě o lesích, aby byl v celé Evropě posílen politický rámec pro lesy. |
| --- | --- |

2.16.

3.   Konkrétní připomínky

3.1.   Lesy hrají rozhodující úlohu při boji proti změně klimatu

| 3.1.1. | Přechod ke klimaticky neutrálnímu hospodářství je velkou výzvou i příležitostí a vyžaduje rozsáhlé snížení emisí z fosilních paliv i významné zvýšení pohlcování CO2. Nahrazování surovin a paliv z fosilních zdrojů má obrovský potenciál, pokud jde o dosažení klimatické neutrality do roku 2050. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Účinná absorpce CO2 vyžaduje neustálý a zvyšující se růst biomasy, řádné metody těžby a také načasování. Dlouhodobé ukládání biogenního uhlíku vyžaduje zdokonalené (intenzivnější, lepší a dlouhodobější) využívání výrobků ze dřeva. Mezi zásadní prvky při plnění cílů v oblasti klimatu patří aktivní a udržitelné obhospodařování lesů a využívání dřeva způsobem efektivně využívajícím zdroje (jak již bylo uvedeno v předchozím stanovisku o důsledcích politiky v oblasti klimatu a energetiky (1) a v předchozím stanovisku o sdílení úsilí a odvětví LULUCF (2)). Snahy o intenzivnější využívání výrobků ze dřeva by mohlo podpořit uznání širšího spektra „výrobků z vytěženého dřeva“ podle nařízení o LULUCF (3) a každopádně také z toho, že výrobky z vytěženého dřeva vykazují díky využití ekologicky vhodných technologií pro konzervaci dřeva delší poločas rozkladu. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Jeden m3 dřeva zachytí přibližně jednu metrickou tunu CO2 (4). Rostoucí biomasa má prokázanou schopnost absorbovat CO2. Pro dosažení maximálního udržitelného nárůstu podporujícího dostupnost biomasy má tedy klíčový význam aktivní obhospodařování lesů v souladu s postupy udržitelného obhospodařování lesů (5) a neustálá regenerace lesních porostů. |
| --- | --- |

3.1.3.

3.2.   Multifunkční lesy a ekosystémové služby vyžadují adekvátní odměňování

| 3.2.1. | Kromě dřeva a nedřevních produktů (např. korek, houby, lesní plody) poskytují lesy širokou škálu ekosystémových služeb, na nichž závisí komunity ve venkovských a příměstských oblastech i ve městech (např. voda, vzduch, prostor pro rekreaci, zdravotnictví). Měnící se podmínky v důsledku změny klimatu zvyšují tlak na lesy a riziko vzniku přírodních katastrof. Úměrně tomu je třeba posílit odolnost a multifunkční úlohu lesů vhodnými opatřeními pro ochranu klimatu a snahami o zmírnění změny klimatu a přizpůsobení se jí. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Navzdory složité situaci na trhu v důsledku katastrof, jejichž závažnost zhoršuje změna klimatu (např. kůrovci, vichřice, lesní požáry, povodně a sucho), je v zájmu zachování multifunkční úlohy lesů nanejvýš důležité zajistit kontinuitu ekosystémových služeb. Proto je zásadní, aby adekvátní nastavení trhu podporovalo dodávky dřeva a dřevní biomasy pro odvětví založená na lesnictví. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Rovněž by mohlo být užitečné zamyslet se nad zpeněžením kompenzací za emise uhlíku prostřednictvím dobrovolných trhů s uhlíkem (6). Například pilotní projekt CARBOMARK (7), který je součástí programu LIFE, se zabývá rozvojem dobrovolných místních trhů s uhlíkem za účelem zmírnění změny klimatu. Cílem projektu je podpořit místní trh pro dobrovolný obchod s uhlíkovými kredity jako prostředek posílení politik EU v oblasti boje proti změně klimatu:






  — | zmírnění účinku skleníkových plynů podporou zachycování CO2; |
| --- | --- | --- |

3.2.3.

—

zmírnění účinku skleníkových plynů podporou zachycování CO2;

| — | vytváření příjmu pro znevýhodněné oblasti odhadnutím hodnoty služby zachycování CO2, kterou poskytuje lesní ekosystém; |
| --- | --- |

—

vytváření příjmu pro znevýhodněné oblasti odhadnutím hodnoty služby zachycování CO2, kterou poskytuje lesní ekosystém;

| — | propagace přijetí kompenzačních strategií orgány místní správy; |
| --- | --- |

—

propagace přijetí kompenzačních strategií orgány místní správy;

| — | zvyšování odpovědnosti malých a středních podniků a tím i jejich motivace ke zmírňování vlastního dopadu na životní prostředí. |
| --- | --- |

—

zvyšování odpovědnosti malých a středních podniků a tím i jejich motivace ke zmírňování vlastního dopadu na životní prostředí.

Je však důležité zajistit, aby kompenzační mechanismus nebyl žádným způsobem nevyvážený a aby nebrzdil udržitelnou mobilizaci dřeva ani udržitelné hospodaření s tímto zdrojem.

3.3.   Udržitelné a oběhové biohospodářství přináší lesnictví hospodářské příležitosti s velkým potenciálem pro zmírnění změny klimatu (jak je již nastíněno v předchozím stanovisku (8)
  )

| 3.3.1. | Udržitelné biohospodářství přispívá ke zmírňování změny klimatu pomocí několika mechanismů: pohlcováním CO2 z ovzduší a jeho ukládáním do biomasy prostřednictvím fotosyntézy, uchováváním uhlíku ve výrobcích z biologického materiálu a nahrazováním surovin, materiálů a výrobků a paliv z fosilních zdrojů surovinami, materiály, výrobky a palivy z biologického materiálu. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Výrobky ze dřeva jsou schopny ukládat uhlík po dlouhou dobu, a tím jej odebírají z atmosféry. Výrobky ze dřeva s dlouhou trvanlivostí, například dřevo pro stavbu a vysoce kvalitní nábytek, patří mezi nejúčinnější způsoby ukládání uhlíku. Opětovné použití a recyklace výrobků z biologického materiálu s kratší životností zajistí, že uhlík zůstane uložen. Všechny tyto výrobky, včetně vyspělých biopaliv, textilií a ekologických chemikálií, mají velký potenciál nahradit suroviny a výrobky z fosilního materiálu, které jsou hlavní příčinou změny klimatu. Kromě toho lze výrobky z biologického materiálu na konci jejich životnosti využít k výrobě nových výrobků z biologického materiálu, případně jako zdroj bioenergie, a nahradit tak fosilní zdroje energie. V rámci hodnotového řetězce existují samozřejmě i případy tzv. vedlejších toků. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Usnadnění tvorby dobře fungujících hodnotových řetězců založených na biologickém materiálu a na dřevě prostřednictvím meziodvětvové spolupráce může hrát klíčovou úlohu při rozvoji nových podnikatelských ekosystémů a příležitostí pro dané odvětví. V tomto ohledu je důležité upřednostnit výzkum, inovace a jejich vylepšování, stejně jako vzdělávání, odbornou přípravu a rozvoj dovedností za účelem podpory těchto hodnotových řetězců založených na dřevě, a obecně i oběhového biohospodářství. |
| --- | --- |

3.3.3.

3.4.   Posílení udržitelného obhospodařování lesů a zastavení celosvětového odlesňování musí zůstat jasným cílem strategie EU v oblasti lesnictví

| 3.4.1. | Udržitelné obhospodařování lesů spadá do příslušnosti členských států a jeho společně dohodnutá definice je začleněna do právních předpisů na vnitrostátní a nižší úrovni, které jsou prováděny po celé EU. Udržitelné lesnické postupy jsou založeny na systémech správy lesů na vnitrostátní úrovni. Jedním ze způsobů prokazování udržitelnosti mohou být dobrovolné tržní nástroje, jako je certifikace. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Pro dosažení cílů udržitelného rozvoje má klíčový význam omezení globálního odlesňování a znehodnocování lesů posílením aktivního a udržitelného obhospodařování lesů prostřednictvím celoevropské dohody, zahrnutím dostatečně propracované kapitoly o udržitelnosti do obchodních dohod, mobilizací lokálně produkované biomasy v Evropě a podporou přechodu k udržitelnějším vzorcům spotřeby. Kromě toho je zapotřebí celosvětového společného úsilí při podpoře činností v oblasti zalesňování. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | V tomto ohledu EHSV vítá sdělení EK Posílení opatření EU na ochranu a obnovu světových lesů (9). |
| --- | --- |

3.4.3.

4.   Souvislosti

| 4.1. | Evropská komise vydala dne 7. prosince 2018 zprávu o hodnocení v polovině období (10) Pokrok při provádění strategie EU v oblasti lesnictví (dále jen „zpráva“). Zpráva poskytuje přehled o pokroku při provádění každé z osmi prioritních oblastí identifikovaných strategií EU v oblasti lesnictví (11):






  1) | Podpora našich venkovských a městských komunit |
| --- | --- | --- |

4.1.

1)

Podpora našich venkovských a městských komunit

| 2) | Podpora konkurenceschopnosti a udržitelnosti odvětví EU založených na lesnictví, bioenergie a ekologického hospodářství obecně |
| --- | --- |

2)

Podpora konkurenceschopnosti a udržitelnosti odvětví EU založených na lesnictví, bioenergie a ekologického hospodářství obecně

| 3) | Lesy v měnícím se klimatu |
| --- | --- |

3)

Lesy v měnícím se klimatu

| 4) | Ochrana lesů a posílení ekosystémových služeb |
| --- | --- |

4)

Ochrana lesů a posílení ekosystémových služeb

| 5) | Jaké lesy máme a jak se mění? |
| --- | --- |

5)

Jaké lesy máme a jak se mění?

| 6) | Nové a inovativní lesnictví a produkty s přidanou hodnotou |
| --- | --- |

6)

Nové a inovativní lesnictví a produkty s přidanou hodnotou

| 7) | Spolupráce na konzistentním řízení a lepším pochopení našich lesů |
| --- | --- |

7)

Spolupráce na konzistentním řízení a lepším pochopení našich lesů

| 8) | Lesy z globálního hlediska |
| --- | --- |

8)

Lesy z globálního hlediska

| 4.2. | Víceletý prováděcí plán (12) (Forest MAP) uvádí priority Evropské komise do roku 2017. Zpráva má rovněž za cíl určit priority pro zbývající období let 2018–2020. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Zpráva dochází k závěru, že provádění strategie EU v oblasti lesnictví probíhá z velké části dobře. Zbývající prvky se buď nacházejí v procesu provádění, nebo budou provedeny v roce 2020. Zpráva se však nezabývá obdobím po roce 2020. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Rada dne 15. dubna 2019 přijala své závěry (13) o pokroku při provádění strategie EU v oblasti lesnictví a vyzvala Komisi, aby „začala uvažovat o variantách pro novou strategii EU v oblasti lesnictví po roce 2020 “. Logicky by takový strategický rámec měl být stanoven pro lesy a pro odvětví založená na lesnictví jako celek. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Evropský výbor regionů přijal stanovisko (14) k provádění strategie EU v oblasti lesnictví na svém plenárním zasedání v dubnu 2019. |
| --- | --- |

4.5.

V Bruselu dne 30. října 2019.

předseda

Evropského hospodářského a sociálního výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Stanovisko EHSV Důsledky politiky v oblasti klimatu a energetiky pro zemědělství a lesnictví (Úř. věst. C 291, 4.9.2015, s. 1).

1

(2)  Stanovisko EHSV Sdílení úsilí do roku 2030 a využívání půdy, změny ve využívání půdy a lesnictví (LULUCF) (Úř. věst. C 75, 10.3.2017, s. 103).

2

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/841 ze dne 30. května 2018 o zahrnutí emisí skleníkových plynů a jejich pohlcování v důsledku využívání půdy, změn ve využívání půdy a lesnictví do rámce politiky v oblasti klimatu a energetiky do roku 2030 a o změně nařízení (EU) č. 525/2013 a rozhodnutí č. 529/2013/EU (Úř. věst. L 156, 19.6.2018, s. 1).

3

(4)  Zdroj: BFW-Praxisinformation č. 28 (2012, s. 4).

4

(5)  Usnesení H1 Obecné pokyny pro udržitelné obhospodařování lesů v Evropě.

5

(6)  Voluntary Carbon Market Insights: 2018 Outlook and First-Quarter Trends.

6

(7)  CARBOMARK – Improvement of policies toward local voluntary carbon markets for climate change mitigation.

7

(8)  Stanovisko EHSV Biohospodářství – příspěvek k dosažení cílů EU v oblasti klimatu a energetiky a cílů OSN týkajících se udržitelného rozvoje (Úř. věst. C 440, 5.10.2018, s. 45).

8

(9)  COM(2019) 352 final.

9

(10)  EU forest strategy on track to achieve its 2020 aims.

10

(11)  COM(2013) 659 final.

11

(12)  SWD(2015) 164 final.

12

(13)  Závěry Rady o pokroku při provádění strategie EU v oblasti lesnictví a o novém strategickém rámci pro lesy.

13

(14)  Stanovisko VR Provádění strategie EU v oblasti lesnictví (Úř. věst. C 275, 14.8.2019, s. 5).

14

---

| 11.2.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 47/92 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 47/92

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke zprávě Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o provádění akčního plánu pro oběhové hospodářství

[COM(2019) 190 final]

(2020/C 47/14)

Zpravodaj: Peter SCHMIDT

| Konzultace | Komise, 11.4.2019 |
| --- | --- |
| Právní základ | čl. 29 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie |
| Rozhodnutí předsednictva | 19.3.2019 |
| Odpovědná sekce | Zemědělství, rozvoj venkova, životní prostředí |
| Přijato v sekci | 1.10.2019 |
| Přijato na plenárním zasedání | 31.10.2019 |
| Plenární zasedání č. | 547 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 164/2/0 |

Konzultace

Komise, 11.4.2019

Právní základ

čl. 29 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie

Rozhodnutí předsednictva

19.3.2019

Odpovědná sekce

Zemědělství, rozvoj venkova, životní prostředí

Přijato v sekci

1.10.2019

Přijato na plenárním zasedání

31.10.2019

Plenární zasedání č.

547

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

164/2/0

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | EHSV vítá zprávu Komise o provádění akčního plánu pro oběhové hospodářství a zejména to, že byla uznána zásadní úloha, kterou budou plnit zúčastněné strany při přechodu na oběhové hospodářství. Výbor rovněž podporuje plány týkající se vytvoření Zelené dohody pro Evropu a navrhuje nový akční program pro oběhové hospodářství, který by byl zaměřen na konkrétní odvětví, jako je textilní průmysl a stavebnictví, a jenž je uveden v politických směrech nově zvolené předsedkyně Komise Ursuly von der Leyen (1). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Evropská platforma zainteresovaných stran pro oběhové hospodářství je již zavedenou platformou, která sdružuje komunitu zainteresovanou v oběhovém hospodářství v Evropě. Tato platforma byla coby společná iniciativa Výboru a Evropské komise vytvořena v roce 2017 na základě doporučení uvedených ve stanovisku EHSV k balíčku opatření týkajících se oběhového hospodářství (2). Klíčovým prvkem úspěchu platformy je partnerství institucí a je důležité, aby toto partnerství i nadále pokračovalo a rozvíjelo se v případném novém akčním plánu pro oběhové hospodářství, a bylo tak zajištěno, že subjekty z řad občanské společnosti budou ústředními aktéry tohoto přechodu. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV je pevně přesvědčen, že platforma plní zásadní úlohu v zapojení zúčastněných stran, tuto úlohu by měla plnit i nadále a v budoucnu je třeba ji posílit. Bylo by zejména vhodné platformu dále rozvíjet s cílem zaujmout ucelený přístup k oběhovému hospodářství a zohlednit při tom vzájemné vazby s dalšími oblastmi politik (např. s odvětvím energetiky, změny klimatu, sociální politiky, zapojení občanů, sociální integrace a začlenění, práv a odpovědnosti občanů a spotřebitelů atd.) na všech úrovních správy (evropské, vnitrostátní, regionální a místní). Dalším cílem by bylo zjistit, jaké jsou překážky pro přechod k oběhovému hospodářství, zejména v klíčových odvětvích, jako je textilní průmysl, potravinářství, stavebnictví, elektronika a (mikro)plasty. Je třeba shromáždit důkazy o přínosech vytváření pracovních míst, přístupu ke službám, úspor nákladů a modelů spoluspotřebitelství. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Aby bylo možné zohlednit rostoucí význam a vícerozměrnost oběhového hospodářství, měli by se v příštím mandátu ke členům koordinační skupiny, kteří podporují platformu, připojit další klíčové zúčastněné strany (např. z řad mládeže a finančního sektoru), které by pomáhaly s vytvářením budoucích scénářů zaměřených na posílení vzájemných vazeb mezi všemi odvětvími, pravidelněji by se scházely a staly by se vyslanci platformy i v rámci fór mimo komunitu oběhového hospodářství. Mezi další činnosti koordinační skupiny by mohla patřit podpora testování řešení poskytovaných oběhovým hospodářstvím v praxi prostřednictvím pilotních projektů a živých laboratoří, které by inspirovaly tvorbu politik. Koordinační skupina měla a i nadále bude mít zásadní význam pro úspěch platformy, a proto by měla být konzultována ohledně politického směřování každého nového evropského akčního programu pro životní prostředí. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV zdůrazňuje, že má-li být přechod k oběhovému hospodářství inkluzivní, musí nyní probíhat na vnitrostátní, regionální a místní úrovni. Je důležité, aby byly činnosti přizpůsobené místní problematice a aby využívaly místní silné stránky. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Decentralizovaný přístup může být obzvláště užitečný při zkoumání toho, jak může oběhové hospodářství přispívat ke kvalitnímu životu občanů. EHSV doporučuje vytvoření panelu věnovaného poznatkům občanů, který by umožnil posoudit chování občanů, jejich motivace a překážky, které brání uplatňovat řešení, jež nabízí oběhové hospodářství. Tento panel by navazoval na akční panel věnovaný poznatkům spotřebitelů týkajícím se oběhového hospodářství a rozšiřoval by jej. Tento akční panel vznikl z iniciativy členů koordinační skupiny Evropské platformy zainteresovaných stran pro oběhové hospodářství a zaměřuje se na lepší pochopení toho, jak se spotřebitelé a občané angažují, a na urychlení změny chování v souladu s oběhovým hospodářstvím, které by mělo skutečný dopad. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Při zajišťování přechodu na tento model hospodářství má již velký význam financování. Za účelem větší decentralizace oběhového hospodářství a uskutečňování řešení na místní úrovni by mělo být místním finančním institucím umožněno, aby si zásady oběhového hospodářství lépe osvojily, např. prostřednictvím rozšíření programu Evropské investiční banky pro oběhová města na „oběhové vesnice“. Dalším návrhem, jak nasměrovat hospodářství k zásadám oběhového hospodářství, je využít DPH jako ekonomický nástroj, který přispěje k prodloužení životnosti výrobků díky opětovnému používání a opravám. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Vzhledem k tomu, že maloobchodníci hrají významnou úlohu při uzpůsobování výrobků oběhovému hospodářství, může pracovní skupina maloobchodních prodejců pro oběhové hospodářství napomoci lepšímu začlenění zásad tohoto hospodářství do celého hodnotového řetězce a také přispět k chování v souladu s těmito zásadami. EHSV navrhuje, aby Komise tuto pracovní skupinu podpořila prostřednictvím již existujícího maloobchodního fóra. Do tohoto procesu by měly být zapojeny organizace občanské společnosti a organizace odborníků v oblasti udržitelného chování a životního stylu, které by zajistily zastoupení občanů a integrovaný přístup k oběhové výrobě a spotřebě. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Klíčovým faktorem při urychlování přechodu může být zadávání veřejných zakázek. Za účelem podpory širšího využívání produktů, činnosti a služeb, které by byly v souladu se zásadami oběhového hospodářství, a zvýšení jejich potenciálu pro přechod k tomuto hospodářství, je důležité oběhové veřejné zakázky institucionalizovat, budovat kapacity a znalosti příslušných zúčastněných stran, zajistit právní srozumitelnost a podpořit provádění oběhových veřejných zakázek. Bylo by velice užitečné vytvořit školicí program zaměřený na oběhové veřejné zakázky. Bylo by rovněž přínosné uspořádat sérii pracovních seminářů v celé Evropě věnovaných působení na trhu a zaměřených na oběhové hospodářství. EHSV doporučuje, aby byla ve všech členských státech zavedena povinná minimální environmentální kritéria pro zadávání veřejných zakázek, která jsou již stanovena ve směrnicích EU, aby se negativní environmentální dopad a vytváření odpadu po celou dobu životního cyklu snížily na co nejmenší úroveň či byly v nejlepším případě úplně eliminovány. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Pro úspěch přechodu k oběhovému hospodářství je rovněž zásadní pochopení a angažovanost spotřebitelů. Zavedení označení týkajícího se oběhového hospodářství by mohlo urychlit přechod a přimět spotřebitele, aby se rozhodovali v souladu se zásadami oběhového hospodářství, přičemž by se měla zároveň uskutečnit celoevropská komunikační kampaň. Klíčovým pilířem, který umožňuje podporovat spotřebitele v tom, aby chápali přechod EU k oběhovému hospodářství a aktivně se do něj zapojili, je rovněž budování kapacit. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Akční plán pro oběhové hospodářství

| 2.1. | Ve strategii Evropa 2020 se vyzdvihuje inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění jako způsob, jak zlepšit konkurenceschopnost a produktivitu v Evropě a podpořit udržitelné sociálně tržní hospodářství. Pro plnění této strategie a zajištění dobrých životních podmínek pro lidi a celou planetu má klíčový význam oběhové hospodářství. V roce 2015 zveřejnila Evropská komise akční plán pro oběhové hospodářství, jehož cílem je v Evropě podpořit přechod od lineárního hospodářského modelu na model oběhového hospodářství. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | V tomto plánu (3) je stanoven ambiciózní program padesáti čtyř opatření v celé řadě hodnotových řetězců, mezi něž patří například výroba, spotřeba, nakládání s odpady a druhotné suroviny. V akčním plánu Evropská komise odkazuje na zapojení zúčastněných subjektů a spolupráci s nimi s cílem zajistit přechod k modelu oběhového hospodářství. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | V roce 2016 přijal Evropský hospodářský a sociální výbor stanovisko Balíček opatření týkajících se oběhového hospodářství (4), v němž se navrhuje, aby byla vytvořena platforma, jejímž prostřednictvím by se mohly zúčastněné subjekty zapojené do oběhového hospodářství angažovat a sdílet osvědčené postupy, znalosti a zkušenosti. Výbor a Evropská komise společně zřídily Evropskou platformu zainteresovaných stran pro oběhové hospodářství (5), což je virtuální prostor, který propojuje zúčastněné subjekty on-line a umožňuje osobní kontakt na výroční konferenci. Tuto platformu podporuje koordinační skupina, kterou tvoří dvacet čtyři osob, jež zastupují organizace občanské společnosti z celé Evropy a působí jako vyslanci platformy. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | V roce 2019 přijala Evropská komise zprávu (6) o provádění akčního plánu pro oběhové hospodářství, v níž představuje hlavní úspěchy dosažené v rámci plánu a budoucí výzvy. Tato zpráva se zabývá tématy, jako je budování oběhového hospodářství a urychlení přechodu. V rámci tématu přechodu na oběhové hospodářství Komise konkrétně uvádí, že je nezbytné intenzivní zapojení zúčastněných stran. EHSV konstatuje, že podklady ke zprávě (SWD(2019) 90/91/92) jsou k dispozici pouze v angličtině, což brání jejich pochopení a účasti v členských státech. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | EHSV vítá tuto aktualizovanou zprávu, a zejména to, že se při přechodu na oběhové hospodářství uznává zásadní úloha zapojení zúčastněných stran. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | EHSV konstatuje, že by oběhové hospodářství mělo být také začleněno do vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu a že v této souvislosti by měl být kladen větší důraz na sociální rozměr. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | EHSV zdůrazňuje, že je nutné provést úplnou analýzu všech materiálových toků v EU i mimo ni, a to v rámci širší analýzy dopadu oběhového hospodářství na obchod. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Zapojení zúčastněných stran do budoucího akčního plánu pro oběhové hospodářství

| 3.1. | Evropská platforma zainteresovaných stran pro oběhové hospodářství se již stala úspěšným a viditelným fórem na úrovni EU, jehož účelem je usnadnit meziodvětvové a mnohostranné dialogy a sdílet osvědčené postupy, strategie a poznatky týkající se široké škály témat oběhového hospodářství. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Nyní je načase tento model úspěšného zapojení mnoha zúčastněných stran zopakovat na regionální, celostátní i místní úrovni, aby se ve všech členských státech znásobily pozitivní účinky a zvýšilo se zapojení občanů. Je důležité, aby činnosti byly decentralizované, přizpůsobené místní problematice a aby využívaly místní silné stránky. Vzhledem k různorodosti kultur a podmínek v Evropě jsou pro různé země relevantní různé prioritní oblasti a různá odvětví. Na to se poukazuje ve studii zadané EHSV pojednávající o vypracování strategií a plánů pro oběhové hospodářství v Evropě – Zjišťování synergií a potenciálu pro spolupráci a vytváření aliancí. (7) |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Chování a motivace občanů a překážky, které brání tomu, využívat řešení poskytovaná oběhovým hospodářstvím, ve stejné míře závisejí na místních podmínkách, a proto je o to důležitější umožňovat provádění mnoha decentralizovaných experimentů, aby bylo možné lépe pochopit a rychleji přijmout skutečně důležité postoje, které jsou s těmito zásadami v souladu. Tyto závazky by měly být smysluplné na místní úrovni, měly by být zaměřeny na konkrétní provádění v jednotlivých zemích, čímž by plnily potřeby a zlepšovaly životní podmínky místních obyvatel. Těmito záležitostmi a dalšími postoji občanů ke strategiím se v současné době zabývá akční panel věnovaný poznatkům spotřebitelů a doporučujeme, aby se dále rozvíjely. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Decentralizovaný přístup může být obzvláště užitečný při zkoumání toho, jak může oběhové hospodářství přispívat ke kvalitnímu životu občanů, jelikož by zohledňoval sociální ukazatele pro měření úspěchu činností oběhového hospodářství na místní úrovni. Mezi příklady těchto vazeb patří aspekty, jako je míra sociální interakce a integrace, k nimž dochází v rámci společných iniciativ, nebo uspokojení ze získání nových dovedností, jako je opravování výrobků nebo výroba vlastních potravin či oděvů. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | To by mohlo mít podobu celostátních, regionálních či městských akcí zúčastněných stran (8), které by byly zaměřeny na problémy místního významu a posilovaly by zapojení zúčastněných stran na místní úrovni. Klíčovými aktéry by byly místní malé a střední podniky, správní orgány, organizace občanské společnosti, a zejména spotřebitelé, kteří by všichni společně:






  — | řešili specifické problémy místní hodnoty; |
| --- | --- | --- |

3.5.

—

řešili specifické problémy místní hodnoty;

| — | definovali způsoby, jak může oběhové hospodářství přispět k blahobytu osob; |
| --- | --- |

—

definovali způsoby, jak může oběhové hospodářství přispět k blahobytu osob;

| — | stanovili, jak může oběhové hospodářství umožnit šťastnější a kvalitnější život; |
| --- | --- |

—

stanovili, jak může oběhové hospodářství umožnit šťastnější a kvalitnější život;

| — | koncipovali možnosti, které by občanům umožnily vést udržitelný životní styl v souladu se zásadami oběhového hospodářství; |
| --- | --- |

—

koncipovali možnosti, které by občanům umožnily vést udržitelný životní styl v souladu se zásadami oběhového hospodářství;

| — | navázali kontakty s místními agenturami a infrastrukturou (nebo investovali do jejich vytvoření tam, kde neexistují); |
| --- | --- |

—

navázali kontakty s místními agenturami a infrastrukturou (nebo investovali do jejich vytvoření tam, kde neexistují);

| — | poskytli příležitosti k vytváření vazeb za účelem řešení místních problémů; |
| --- | --- |

—

poskytli příležitosti k vytváření vazeb za účelem řešení místních problémů;

| — | zapojili odborové organizace do získávání dovedností pro místní zaměstnance; |
| --- | --- |

—

zapojili odborové organizace do získávání dovedností pro místní zaměstnance;

| — | vytvořili vzdělávací střediska, jejichž činnost by navazovala na uspořádané akce; |
| --- | --- |

—

vytvořili vzdělávací střediska, jejichž činnost by navazovala na uspořádané akce;

| — | projednávali procesy normalizace pro oběhové hospodářství, jako je např. italská iniciativa Prassi di Riferimento (9). |
| --- | --- |

—

projednávali procesy normalizace pro oběhové hospodářství, jako je např. italská iniciativa Prassi di Riferimento (9).

| 3.6. | Tyto akce a platformy budou obzvláště důležité v zemích a regionech, v nichž oběhové hospodářství funguje ve velmi malé míře. Tyto akce by měly stimulovat nové činnosti související s oběhovým hospodářstvím a snahy o širší pochopení a zavedení oběhového hospodářství v celé EU. Budoucí akční plány pro oběhové hospodářství by měly podporovat místní zúčastněné strany a místní řešení s cílem úspěšně provádět strategii EU a zlepšovat životní podmínky ve všech evropských zemích. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Pro stimulování místních řešení v oblasti oběhového hospodářství a podporu širšího využívání příslušných postupů je důležité prezentovat a rozšiřovat opakovatelné projekty v oblasti oběhového hospodářství v různých kontextech – např. 100 městských čtvrtí, 100 komunit, 100 obcí, 10 kampusů a 10 ostrovů zapojených do oběhového hospodářství. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Při zajišťování přechodu na tento model hospodářství má již velký význam financování. Za účelem větší decentralizace oběhového hospodářství a uskutečňování řešení na místní úrovni by mělo být místním finančním institucím umožněno, aby si oběhové hospodářství více osvojily – od lepšího chápání zásad oběhového hospodářství až po větší podporu přechodu prostřednictvím produktů, služeb a činností. Například Evropská investiční banka by mohla využívat stávající nástroje zaměřené na velká města, jako je program pro oběhová města, a rozšířit je na „oběhové vesnice“. V této souvislosti by měly hrát aktivnější úlohu místní banky. Rovněž je třeba podrobněji prozkoumat vzájemné vazby mezi změnou klimatu a financováním oběhového hospodářství. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Environmentální krize systémově souvisejí s krizemi týkajícími se nerovností, migrace a demokracie. Vznikají (nejenom) z důvodu hlubokých nerovností, které jsou vlastní finančnímu kapitalismu, a postupného oslabování demokracie a jsou plodem naší tržní společnosti. Tyto krize nelze v žádném případě účinně řešit izolovaným způsobem, a vhodně koncipované oběhové hospodářství může přispět ke zmírnění zranitelnosti hospodářského, environmentálního a sociálního systému. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Systémový přechod by měl rovněž řešit související sociální a environmentální výzvy, které jsou provázány s krizemi způsobenými nerovnostmi či úpadkem demokracie. Je důležité podporovat dialog s organizacemi občanské společnosti, aby bylo možné čelit potenciálním rizikům a závažnějším problémům týkajícím se oběhového hospodářství a rozvíjet schopnosti příslušných organizací občanské společnosti s cílem zajistit spravedlivý přechod. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Přechod na oběhové hospodářství vyžaduje, aby zúčastněné strany získaly nové dovednosti, a osvojily si tak způsob myšlení a postupy odpovídající zásadám oběhového hospodářství, a to od hlubších znalostí o materiálovém složení až po lepší chápání obchodních modelů a sociálního chování, zvláště v klíčových odvětvích, jako je textilní průmysl, stavebnictví, potravinářství, elektronika a (mikro)plasty. Je důležité rozvíjet a zlepšovat schopnosti v oblasti oběhového hospodářství u důležitých zúčastněných subjektů, jako jsou podnikatelé, výrobci, maloobchodní prodejci, zadavatelé veřejných zakázek a občané. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Za účelem podpory přechodu by měli být podnikatelé, výrobci, odborové organizace a spotřebitelé podporováni v rozvíjení inteligentního oběhového hospodářství založeného na informačních a komunikačních technologiích. Existuje řada způsobů, jak toho dosáhnout, například prostřednictvím vytváření středisek kompetencí pro inteligentní oběhové hospodářství, která by mohla být začleněna do místních center na podporu výměn a navazování kontaktů, nebo zakládáním pracovních skupin, jichž by se účastnily důležité zainteresované strany z oblasti informačních a komunikačních technologií. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Mělo by být zváženo využití daně z přidané hodnoty (DPH) jako způsob, jak zajistit prodloužení životnosti výrobku díky opětovnému používání a opravám. Řada členských států EU již vyvinula úsilí o snížení DPH jak u použitého zboží, tak u služeb nabízejících opravy. (10) |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Je rovněž možné využívat stávající rámce, na něž jsou již podniky zvyklé, například nástroje environmentálního auditu, jako je systém pro environmentální řízení podniků a audit (EMAS), mezinárodní nástroje, jako jsou nástroje vytvořené ISO (např. ISO 14001 nebo příští ISO/TC 323 o oběhovém hospodářství), nebo minimální environmentální kritéria (která jsou stanovena ve směrnicích EU, avšak jejich provádění v členských státech není povinné). |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Maloobchodní prodejci již hrají důležitou úlohu při uzpůsobování výrobků zásadám oběhového hospodářství, například omezeným používáním obalů. Maloobchodní prodejci by rovněž mohli mít silný vliv na životní styl spotřebitelů, jelikož rozhodují o tom, z čeho si spotřebitelé mohou vybírat, mohou ovlivnit to, co spotřebitelé nakupují, a dokonce to, jak výrobky používají a zbavují se jich. K lepšímu začlenění zásad oběhového hospodářství do celého hodnotového řetězce, mj. umožněním chování odpovídajícího těmto zásadám, může pomoci pracovní skupina pro oběhový maloobchod podobná maloobchodnímu fóru, která by měla být rozšířena také o občany/chování, organizace spotřebitelů a odborové organizace. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Klíčovým faktorem při urychlování přechodu jsou veřejné zakázky a v akčním plánu pro oběhové hospodářství jsou stanovena opatření pro lepší začlenění zásad oběhového hospodářství do tohoto typu zakázek. Na základě zkušeností byla provedena průkopnická činnost. Vznikají diskuse o tom, co v praxi znamenají veřejné zakázky v souladu s oběhovým hospodářstvím, a o tom, jakou významnou úlohu by mohly mít pro podporu rozvoje oběhového hospodářství – např. jako tažná síla (tj. rozšiřování trhu existujících oběhových řešení díky kupní síle), nebo dokonce jako potenciální hnací síla (tj. tím, že budou společně vytvářena nová řešení pro uspokojení potřeb zadavatelů veřejných zakázek). Za účelem podpory většího využívání zelených veřejných zakázek v souladu se zásadami oběhového hospodářství a jejich potenciálu pro podporu inovací je důležité tyto zakázky institucionalizovat, budovat kapacity a znalosti příslušných zúčastněných stran, zajistit právní srozumitelnost a podporovat dialogy v této oblasti. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Uzpůsobení životního stylu a chování modelu oběhovému hospodářství může být doplňkovým ukazatelem pro měření systémového přechodu k oběhovému hospodářství a může prokázat dopad infrastruktury, podniků a politik oběhového hospodářství na úrovni občanů. Pro nás jako evropské občany je důležité, abychom byli schopni posoudit, co a jak používáme, opravujeme a odstraňujeme nyní, místo toho, co a jak jsme používali, pronajímali, opravovali a odstraňovali dříve. Na úrovni měst by měly být vytvořeny nástroje, jako jsou „živé laboratoře“. Živé laboratoře představují reálné prostředí, jako jsou domácnosti, organizace a dokonce městské čtvrti, kde se mohou v praxi využívat a testovat oběhová řešení a činnosti, z nichž pak mohou čerpat strategie oběhového hospodářství. Mělo by být ráznějším způsobem řešeno předčasné zastarávání, což EHSV doporučil ve svém stanovisku Na cestě k udržitelnější spotřebě: životnost průmyslových výrobků a informace pro spotřebitele k obnovení důvěry. Zejména by mělo být zváženo prodloužení záruky nejméně na pět let. Řešeními a návrhy na podporu modelů pro doživotní záruku se ve spolupráci s podniky, nevládními organizacemi a organizacemi spotřebitelů zabývá akční panel věnovaný poznatkům spotřebitelů. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Oběhové hospodářství je klíčovým nástrojem pro dosažení cílů udržitelného rozvoje a nízkouhlíkového hospodářství. Pro urychlení přechodu na oběhové hospodářství je důležité podporovat dialog a výměnu názorů o tom, jak mohou zúčastněné strany využívat oběhové hospodářství jako nástroj k dosažení cílů udržitelného rozvoje nebo jiných relevantních cílů. Aby bylo zajištěno, že oběhové a udržitelné hospodářství bude pro všechny zúčastněné strany fungovat, měli by být podporováni zaměstnanci prostřednictvím stávajících rámců, jako je odborná příprava, aby stávající i budoucí pracovníci získávali dovednosti, které tento přechod podpoří. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | Je důležité prozkoumat a prokázat, jak mohou inovace pro oběhové hospodářství podpořit konkurenceschopnost za účelem udržitelnějšího a nízkouhlíkového hospodářství. Potenciálními centry inovací v oblasti oběhového hospodářství pro rozvoj, testování a šíření inovací by měly být univerzity a výzkumná střediska, protože univerzity mají dobrou výzkumnou kapacitu pro řešení problémů v oblasti oběhového hospodářství. Přínos pro podporu budoucích inovátorů, podnikatelů a výzkumných pracovníků, kteří rozvíjejí svou profesní dráhu na univerzitách, mají vzdělávání a odborná příprava založené na řešení problémů. Univerzity s vysokým počtem odborníků a poptávkou po zdrojích mohou fungovat jako živé laboratoře pro testování řešení, než budou uvedeny do praxe. Jsou nutné pilotní projekty, které by umožnily vývoj a demonstraci přístupů a řešení v oblasti oběhového hospodářství na univerzitních kampusech, a výměně poznatků může ještě napomoci síť těchto kampusů. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | Přechod na oběhové hospodářství v Evropě bude mít nepochybně dopad na zúčastněné strany na mezinárodní úrovni, například prostřednictvím obchodních dohod. Díky inovacím zaměřeným na přechod k oběhovému hospodářství může Evropa nastavit celosvětové normy pro spravedlivější hospodářství, které funguje pro všechny občany, je rozmanité a lze ho přizpůsobit venkovským i městským oblastem. To bude vyžadovat místní, regionální a vnitrostátní přístup, aby se subjekty občanské společnosti zapojily do vytváření, rozvíjení, provádění a monitorování strategií pro oběhové hospodářství (11), které pro tyto regiony fungují (tj. boj proti chudobě, zajišťování kvalitních pracovních míst a vyšší kvality života, práce v rámci ekologických mezí). Osvědčené postupy lze v této souvislosti nalézt v přístupu k plánu pro oběhové hospodářství ve Slovinsku. EHSV vybízí rozhodující činitele, kteří se podílejí na přípravě strategií a plánů pro oběhové hospodářství, aby tento přístup přijali. |
| --- | --- |

3.20.

4.   Úloha Evropské platformy zainteresovaných stran pro oběhové hospodářství

| 4.1. | Evropská platforma zainteresovaných stran pro oběhové hospodářství je již zavedenou platformou, která sdružuje komunitu zainteresovanou v oběhovém hospodářství v Evropě. Tato platforma byla coby společná iniciativa Výboru a Evropské komise vytvořena v roce 2017 na základě doporučení uvedených ve stanovisku EHSV Uzavření cyklu – akční plán EU pro oběhové hospodářství (12). Cílem platformy je umožnit konzultace s občanskou společností, spolupráci mezi vnitrostátními, regionálními a odvětvovými sítěmi a výměnu odborných znalostí, informací a osvědčených postupů. EHSV zajišťuje pro tuto platformu sekretariát a funguje jako prostředník mezi občanskou společností a tvůrci politik. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Platformu podporuje koordinační skupina složená z dvaceti čtyř odborníků z celé Evropy, kteří byli vybráni z organizací občanské společnosti, zástupců podniků a odborových organizací, expertních skupin, výzkumných středisek a veřejných orgánů, které se podílejí na oběhovém hospodářství. Tato různorodá skupina zainteresovaných subjektů zastupuje tuto evropskou platformu na místní, regionální a celostátní úrovni. Prostřednictvím virtuální platformy (13) EHSV a Evropská komise tyto činnosti úspěšně podporují. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Koordinační skupina řídí činnost platformy, rozhoduje o zaměření druhého dne výroční konference o oběhovém hospodářství (která se doposud konala třikrát) a její členové působí jako její velvyslanci. Skupina se oficiálně schází jednou ročně a má mandát do roku 2020. Skupina byla zřízena na základě výzvy k vyjádření zájmu a její působnost vymezil EHSV a Evropská komise. V budoucnu by se členové koordinační skupiny měli scházet pravidelněji a/nebo k projednávání konkrétních otázek, a měli by působit jako vyslanci i mimo komunitu oběhového hospodářství. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Klíčovým prvkem úspěchu platformy je partnerství institucí, a je důležité, aby toto partnerství i nadále pokračovalo a rozvíjelo se v případném novém akčním plánu pro oběhové hospodářství, a zajistilo tak, že subjekty z řad občanské společnosti budou ústředními aktéry tohoto přechodu. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Koordinační skupina platformy je zdrojem potenciálních znalostí a zkušeností v členských státech, které by evropské orgány, jako je Evropská komise, Evropská investiční banka atd., měly vnímat jako přínosné. Tyto znalosti a zkušenosti by měly být rozvíjeny prostřednictvím aktivnějšího zapojení a konzultací s koordinační skupinou. Zapojení koordinační skupiny bylo, je a bude nezbytné pro úspěch platformy, a mělo by být nedílnou součástí případného nového akčního plánu pro oběhové hospodářství. Jakýkoli nový mandát platformy by měl tuto skutečnost odrážet a usilovat o to, aby subjekty občanské společnosti mohly dále rozvíjet úlohu, kterou již plní, například co se týče spotřebitelů, finančních prostředků, biohospodářství, vzdělávání a inovací. Koordinační skupina by proto měla být konzultována ohledně strategického směřování případného nového akčního programu pro oběhové hospodářství. V této souvislosti bude EHSV i nadále hrát klíčovou úlohu, která spočívá v zapojování zúčastněných stran do procesu tvorby politik. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Velmi důležité jsou odborné znalosti EHSV, co se týče dosahování konsensu a zapojování zainteresovaných subjektů. Důležité přispění Výboru při zajišťování sekretariátu a internetové stránky Evropské platformy zainteresovaných stran pro oběhové hospodářství je uznáváno a podporováno. Tato struktura nepochybně přispívá k rostoucímu úspěchu této platformy. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Internetová stránka platformy rovněž představuje stále širší zdroj znalostí a osvědčených postupů, a umožňuje tak této platformě, aby plnila funkci „virtuálního kontaktního místa“ pro oběhové hospodářství. Tomuto důležitému internetovému nástroji se musí i nadále dostávat odpovídající institucionální podpory, musí mu být poskytován prostor a prostředky, aby se mohl rozvíjet, a mohl tak nadále šířit inovativní řešení, zásadně důležité poznatky a zprostředkovávat klíčové kontakty, které umožní využívat potenciál zúčastněných stran v rámci přechodu k oběhovému hospodářství v celé Evropě. |
| --- | --- |

4.7.

V Bruselu dne 31. října 2019.

předseda

Evropského hospodářského a sociálního výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Unie, která si klade vyšší cíle – Moje agenda pro Evropu.

1

(2)  Úř. věst. C 264, 20.7.2016, s. 98.

2

(3)  COM(2015) 614 final.

3

(4)  Úř. věst. C 264, 20.7.2016, s. 98.

4

(5)  Evropská platforma zainteresovaných stran pro oběhové hospodářství.

5

(6)  COM (2019) 190 final.

6

(7)  Circular economy strategies and roadmaps in Europe: Identifying synergies and the potential for cooperation and alliance building (Studie o vypracování strategií a plánů pro oběhové hospodářství v Evropě – Zjišťování synergií a potenciálu pro spolupráci a vytváření aliancí) a doprovodné stanovisko EHSV Vytváření součinností v rámci různých plánů pro oběhové hospodářství (dosud nezveřejněno v Úředním věstníku).

7

(8)  Například akce Evropské komise v rámci Circular Economy Virtuous Circle Tour.

8

(9)  Viz UNI.

9

(10)  Reduced taxation to support re use and repair (Nižší zdanění v zájmu podpory opětovného využívání a oprav).

10

(11)  Stanovisko EHSV Vytváření součinností v rámci různých plánů pro oběhové hospodářství (dosud nezveřejněno v Úředním věstníku).

11

(12)  Úř. věst. C 264, 20.7.2016, s. 98.

12

(13)  Evropská platforma zainteresovaných stran pro oběhové hospodářství.

13

---

| 11.2.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 47/98 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 47/98

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Společně při dosahování cílů energetické unie a opatření v oblasti klimatu – vytvoření základů pro úspěšný přechod na čistou energii

[COM(2019) 285 final]

(2020/C 47/15)

Zpravodaj: Tommaso DI FAZIO

| Konzultace | Komise, 22.7.2019 |
| --- | --- |
| Právní základ | Článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie |
| Odpovědná sekce | Doprava, energetika, infrastruktura a informační společnost |
| Přijato v sekci | 16.10.2019 |
| Přijato na plenárním zasedání | 30.10.2019 |
| Plenární zasedání č. | 547 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 219/0/1 |

Konzultace

Komise, 22.7.2019

Právní základ

Článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie

Odpovědná sekce

Doprava, energetika, infrastruktura a informační společnost

Přijato v sekci

16.10.2019

Přijato na plenárním zasedání

30.10.2019

Plenární zasedání č.

547

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

219/0/1

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | EHSV vítá iniciativu Evropské komise zahájit posuzování návrhů integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu, které předložily členské státy, a využít tak nový model správy přijatý Radou a Parlamentem v prosinci roku 2018, jehož cílem je zajistit (společně s členskými státy, regionálními a místními orgány, organizovanou občanskou společností a občany) konvergenci a konzistentnost činnosti na evropské úrovni, která je zaměřena na přechod na čistou energii a ochranu klimatu. V zájmu tohoto procesu má být veden interaktivní víceúrovňový dialog, do něhož bude plně zapojena občanská společnost, ale i veřejné a soukromé subjekty na místní a regionální úrovni. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV je potěšen, že Evropská unie je díky vnitrostátním plánům v oblasti energetiky a klimatu první významnou ekonomikou na světě, která přijala právně závazný rámec, aby dostála závazkům přijatým v roce 2015 podpisem Pařížské dohody na konferenci COP21 a přijetím Agendy OSN 2030, v jejímž rámci byly členské státy vyzvány, aby vypracovaly návrhy „integrovaných“ vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV vítá, že se tak Evropská unie pro celý svět stává měřítkem nejen z hlediska právních předpisů, ale i správy věcí veřejných, pokud jde o boj proti pokračujícímu globálnímu (bez výjimky) zhoršování stavu klimatu. Klimatického cíle pro rok 2030, který je základem ještě ambicióznějšího a nezbytného cíle pro rok 2050 (úplné dekarbonizace), bude možné dosáhnout pouze prostřednictvím ucelené komplexní a řízené činnosti členských států. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV důrazně podporuje vytvoření společné, stabilní a harmonizované platformy s cílem odstranit škatulkování (na politiky a odvětví, na jednotlivé orgány veřejné správy, na zainteresované subjekty a občany, na jednotlivé členské státy) a vytyčit společnou cestu k plnění cílů pro rok 2030 díky udržitelnému a konkurenceschopnému rozvoji, neutralitě z hlediska klimatu, postupnému procesu dekarbonizace a integrovanému a systémovému přístupu. Podle EHSV lze úspěšnost plánů nejlépe zaručit tím, že je obyvatelstvo jednomyslně přijme, přístupem zdola nahoru. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV považuje za nezbytné a prvořadé rozvíjet obecnou kulturu udržitelnosti, která bude provázet proces transformace energetiky a neutralitu z hlediska klimatu a bude nedílnou součástí systému vzdělávání a odborné přípravy na všech úrovních, a to již od raného věku, aby byla zajištěna aktivní a vědomá účast všech skupin společnosti. Podle EHSV je nutné doporučit, aby byla do integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu zapracována odpovídající opatření. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV má za to, že je nutné, aby byl v integrovaných vnitrostátních plánech v oblasti energetiky a klimatu doporučen takový přechod na inkluzivnější, udržitelnější, hospodárnější, spravedlivější a bezpečnější globální energetický systém, který bude zaměřen na člověka a přinese taková řešení celosvětových problémů v oblasti energetiky a klimatu, jež budou založena na sociálním konsensu a na tvorbě hodnot pro podniky a společnost, aniž by byla ohrožena rovnováha energetického trojúhelníku: bezpečnost a přístup, environmentální a sociální udržitelnost, a hospodářský rozvoj a konkurenceschopný růst. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Podle EHSV musí být hlavním doporučením skutečné dokončení evropského trhu s energií, který dosud není plně propojený a není ani interoperabilní a transparentní. Toto dokončení musí být provázeno závazky spočívajícími v důsledném uplatňování a přesném ověřování náležitého provádění právních předpisů. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Přínos energetiky a dopravy ke snižování emisí uhlíku by se podle EHSV měl opírat o pobídky pro spotřebitele a podporu zavádění klíčových technologií s cílem dosáhnout do roku 2050 „nulových emisí“. EHSV doporučuje vypracovat zvláštní strategie pro energeticky náročná odvětví (mj. s využitím systému EU pro obchodování s emisemi a mechanismů trhu s uhlíkem v odvětvích LULUCF), jež by měly být výslovnou součástí integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu, stejně jako reformy prováděné v zájmu vytvoření dekarbonizovaného velkoobchodního trhu, který bude více integrovat sektor elektřiny, plynu a tepla, a v zájmu vytvoření transparentnějšího maloobchodního evropského trhu. EHSV doporučuje věnovat zvláštní pozornost spravedlivému uplatňování systému EU pro obchodování s emisemi v zájmu konkurenceschopnosti, tzn. že bude na energeticky náročné výrobky dovážené do EU uvalována přiměřená uhlíková hraniční daň. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV souhlasí s hodnocením Komise, že plány jsou klíčem k zaručení kolektivního dosažení společných cílů v oblasti klimatu a energetiky pro rok 2030, za předpokladu, že podnikatelskému a finančnímu sektoru poskytnou nezbytnou jasnost a jistotu a předvídatelnost s cílem stimulovat investice v celé Evropě, mj. i pro výzkum a inovace a v zájmu konkurenceschopnosti EU v této oblasti. Tyto vnitrostátní plány by navíc měly členským státům pomoci nasměrovat financování v rámci příštího finančního rámce na období 2021–2027, jež by mělo tvořit přibližně 25 % celkových finančních prostředků. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Výbor zdůrazňuje, že je důležité doporučit, aby byly integrované vnitrostátní plány v oblasti energetiky a klimatu jasnější, pokud jde o dodatečné investice potřebné k uskutečňování naplánovaných opatření, které vyžadují rozsáhlý politický a společenský konsensus, a o vytvoření platforem, které by podporovaly spolupráci a dohody mezi velkým počtem zainteresovaných stran. V souvislosti s investicemi naplánovanými v integrovaných vnitrostátních plánech v oblasti energetiky a klimatu se EHSV domnívá, že je třeba posoudit způsob a formu jejich vynětí ze závazků stanovených v Paktu o stabilitě, nebo je řešit zvlášť, neboť mají neutrální účel, jsou všeobecně přijímány a sledují důležitý společný cíl. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV doporučuje věnovat zvláštní pozornost sociálnímu konsensu a řešení problémů, které vzniknou při provádění plánů, zejména pokud bude mít uskutečňování cíle čisté energie za následek restrukturalizaci nebo dokonce uzavírání celých výrobních odvětví. Opatření týkající se přemísťování pracovníků musí být stanovena přímo v plánech. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EHSV doporučuje Komisi, aby ověřila, zda všechny členské státy do integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu jednoznačně zapracovaly kapitoly o sociální udržitelnosti procesů, které mají být zahájeny, a o prováděcích opatřeních, která musí prosazovat růst podporující začlenění, spravedlivé rozložení přínosů a zátěže a jasné a transparentní informování občanské společnosti. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EHSV považuje za účelné doporučit členským státům vytvoření sítě hospodářských a sociálních rad a obdobných subjektů, aby byla zajištěna aktivní účast organizované občanské společnosti na sestavování a monitorování integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu. Přínos takovéto sítě by měl být zmíněn v příslušné kapitole plánu, spolu s připomínkami veřejných a soukromých subjektů na místní a regionální úrovni. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EHSV žádá Komisi, aby předložila závěrečné hodnocení konečné podoby vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu Radě, Parlamentu, Výboru regionů i jemu samotnému, a doufá, že toto hodnocení se stane tématem interinstitucionální konference, jíž se zúčastní zástupci občanské společnosti a místních a regionálních orgánů, aby efektivně zhodnotili skutečné znalosti o procesu transformace energetiky a změny klimatu a informovanost o něm. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Kromě toho se EHSV domnívá, že by ve vnitrostátních plánech v oblasti energetiky a klimatu měla být stanovena vhodná opatření a odpovídající finanční prostředky k nepřetržitému provádění informačních a doškolovacích kampaní, aby se zabránilo tomu, že zájem a pozornost sdělovacích prostředků poleví, až problematika energetiky a klimatu již nebude kvůli přílišnému návalu informací tématem dne. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | EHSV se domnívá, že díky všeobecně uznávané důležitosti cílů v oblasti klimatu a nutnosti provádět integrované vnitrostátní plány v oblasti energetiky a klimatu je potřeba, aby se tato problematika stala hlavním a trvalým tématem evropského semestru. |
| --- | --- |

1.16.

2.   Úvod

| 2.1. | V souladu s právním rámcem energetické unie a s pravidly týkajícími se opatření v oblasti klimatu, která vstoupila v platnost 24. prosince 2018 (1), země EU:






  — | vypracovaly integrované vnitrostátní plány v oblasti energetiky a klimatu, které pokrývají pět rozměrů energetické unie (energetickou bezpečnost, vnitřní trh s energií, energetickou účinnost, snižování emisí uhlíku a výzkum, inovace a konkurenceschopnost), a to na období od roku 2021 do roku 2030 (a všechna následující desetiletá období) a na základě společného modelu; |
| --- | --- | --- |

2.1.

—

vypracovaly integrované vnitrostátní plány v oblasti energetiky a klimatu, které pokrývají pět rozměrů energetické unie (energetickou bezpečnost, vnitřní trh s energií, energetickou účinnost, snižování emisí uhlíku a výzkum, inovace a konkurenceschopnost), a to na období od roku 2021 do roku 2030 (a všechna následující desetiletá období) a na základě společného modelu;

| — | předložily Evropské komisi do 31. prosince 2018 návrhy integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu, a poté, co je Komise prozkoumá a zhodnotí, předloží do 31. prosince 2019 jejich konečnou podobu; |
| --- | --- |

—

předložily Evropské komisi do 31. prosince 2018 návrhy integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu, a poté, co je Komise prozkoumá a zhodnotí, předloží do 31. prosince 2019 jejich konečnou podobu;

| — | budou podávat zprávy o pokroku dosaženém při provádění příslušných integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu, a to v rámci výročních zpráv o stavu energetické unie, přičemž první přezkum těchto plánů se uskuteční v roce 2024. |
| --- | --- |

—

budou podávat zprávy o pokroku dosaženém při provádění příslušných integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu, a to v rámci výročních zpráv o stavu energetické unie, přičemž první přezkum těchto plánů se uskuteční v roce 2024.

| 2.2. | Sdělení, které je předmětem tohoto stanoviska, je součástí tohoto rámce a týká se doporučení, která vypracovala Komise na základě hodnocení návrhů integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu předložených členskými státy a která se zaměřují zejména na:






  — | míru ambicióznosti cílů, úkolů a příspěvků za účelem společného dosažení cílů energetické unie, a zejména cílů Unie pro rok 2030 týkajících se snížení emisí skleníkových plynů, a to v oblasti energie z obnovitelných zdrojů a energetické účinnosti, jakož i míru propojení elektroenergetických soustav do roku 2030; |
| --- | --- | --- |

2.2.

—

míru ambicióznosti cílů, úkolů a příspěvků za účelem společného dosažení cílů energetické unie, a zejména cílů Unie pro rok 2030 týkajících se snížení emisí skleníkových plynů, a to v oblasti energie z obnovitelných zdrojů a energetické účinnosti, jakož i míru propojení elektroenergetických soustav do roku 2030;

| — | politiky a opatření týkající se cílů na úrovni členského státu a Unie a další politiky a opatření, které mohou mít přeshraniční přesah; |
| --- | --- |

—

politiky a opatření týkající se cílů na úrovni členského státu a Unie a další politiky a opatření, které mohou mít přeshraniční přesah;

| — | veškeré další politiky a opatření, jež mohou být vyžadovány v integrovaných vnitrostátních plánech v oblasti energetiky a klimatu; |
| --- | --- |

—

veškeré další politiky a opatření, jež mohou být vyžadovány v integrovaných vnitrostátních plánech v oblasti energetiky a klimatu;

| — | interakce mezi stávajícími a plánovanými politikami a opatřeními zahrnutými do integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu v rámci jednoho rozměru i pěti rozměrů energetické unie a jejich konzistentnost; |
| --- | --- |

—

interakce mezi stávajícími a plánovanými politikami a opatřeními zahrnutými do integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu v rámci jednoho rozměru i pěti rozměrů energetické unie a jejich konzistentnost;

| — | plnění cílů při plném zachování konkurenceschopnosti a zajištění sociální rovnosti. |
| --- | --- |

—

plnění cílů při plném zachování konkurenceschopnosti a zajištění sociální rovnosti.

| 2.3. | Co se týče obnovitelných zdrojů energie, vycházejí doporučení Komise členským státům ze vzoru, který je uveden v příloze II nařízení (EU) 2018/1999 a který je založen na objektivních kritériích. Smyslem doporučení je jednak posoudit celkové ambice na úrovni Unie, jednak zaručit každému dotčenému členskému státu dostatek času na to, aby dospěl k odpovídajícímu sociálnímu konsensu a ke konečné podobě integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu, jež Komise v rámci oficiálního iterativního procesu opět prozkoumá a zhodnotí. |
| --- | --- |

2.3.

3.   Sdělení Komise

| 3.1. | Komise vypracovala předmětné sdělení, které:






  — | analyzuje návrhy vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu a zabývá se jejich souhrnnými účinky při dosahování cílů EU v oblasti energetické unie pro rok 2030; |
| --- | --- | --- |

3.1.

—

analyzuje návrhy vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu a zabývá se jejich souhrnnými účinky při dosahování cílů EU v oblasti energetické unie pro rok 2030;

| — | doplňuje podrobné analýzy na vnitrostátní (2) a evropské (3) úrovni a konkrétní doporučení určená jednotlivým členským státům (4). |
| --- | --- |

—

doplňuje podrobné analýzy na vnitrostátní (2) a evropské (3) úrovni a konkrétní doporučení určená jednotlivým členským státům (4).

Účelem je pomoci členským státům, aby své integrované vnitrostátní plány v oblasti energetiky a klimatu dokončily do konce roku 2019, a prostřednictvím průběžného iterativního dialogu tak byla provedena doporučení.

Komise uvádí, že je v prvé řadě nutné, aby byly tyto plány ze strany členských států a ve spolupráci s nimi dále upřesněny, zejména pokud jde o individuální cíle, přeshraniční spolupráci, spojitost mezi politikou v oblasti klimatu a kvalitou ovzduší a větší zaměření na investice, konkurenceschopnost a sociální rovnost.

| 3.2. | Komise zastává názor, že by konečné plány měly mj.:






  — | poskytnout spolehlivější informace o politikách a opatřeních, které podporují včasné dosažení navrhovaných cílů a příspěvků v oblasti energie z obnovitelných zdrojů; |
| --- | --- | --- |

3.2.

—

poskytnout spolehlivější informace o politikách a opatřeních, které podporují včasné dosažení navrhovaných cílů a příspěvků v oblasti energie z obnovitelných zdrojů;

| — | být solidnější a uvádět jednoznačnější trajektorie spotřeby energie a určovat nedostatky a osvědčené postupy, rozsah a časový rámec plánovaných politik a opatření a očekávané úspory energie, které přinesou, zejména co se týče provádění povinných úspor energie a dlouhodobé strategie renovací. Dále by měly určovat potřebné investice a zdroje financování; |
| --- | --- |

—

být solidnější a uvádět jednoznačnější trajektorie spotřeby energie a určovat nedostatky a osvědčené postupy, rozsah a časový rámec plánovaných politik a opatření a očekávané úspory energie, které přinesou, zejména co se týče provádění povinných úspor energie a dlouhodobé strategie renovací. Dále by měly určovat potřebné investice a zdroje financování;

| — | identifikovat rizika z hlediska energetické bezpečnosti, jako jsou například rizika spojená se zásobováním surovinami, s dopady změny klimatu nebo náhodnými, člověkem způsobenými, přírodními či teroristickými hrozbami pro kritickou energetickou infrastrukturu, zejména riziky spojenými s kybernetickou bezpečností a digitalizací; |
| --- | --- |

—

identifikovat rizika z hlediska energetické bezpečnosti, jako jsou například rizika spojená se zásobováním surovinami, s dopady změny klimatu nebo náhodnými, člověkem způsobenými, přírodními či teroristickými hrozbami pro kritickou energetickou infrastrukturu, zejména riziky spojenými s kybernetickou bezpečností a digitalizací;

| — | přesně určit cíle, programy a harmonogramy reforem trhu s energií tak, aby byly v souladu s právními předpisy přijatými v rámci balíčku „Čistá energie pro všechny Evropany“ a se stávajícími kodexy sítě a pokyny. Plány musí zahrnovat podporu reforem velkoobchodních trhů a vytvoření konkurenceschopných maloobchodních trhů a musí zohledňovat monitorovací zprávy vnitrostátních regulačních orgánů a Agentury pro spolupráci energetických regulačních orgánů; |
| --- | --- |

—

přesně určit cíle, programy a harmonogramy reforem trhu s energií tak, aby byly v souladu s právními předpisy přijatými v rámci balíčku „Čistá energie pro všechny Evropany“ a se stávajícími kodexy sítě a pokyny. Plány musí zahrnovat podporu reforem velkoobchodních trhů a vytvoření konkurenceschopných maloobchodních trhů a musí zohledňovat monitorovací zprávy vnitrostátních regulačních orgánů a Agentury pro spolupráci energetických regulačních orgánů;

| — | zapojit v rámci tohoto procesu všechny složky společnosti do „společného budování“, které by všem zainteresovaným stranám mělo umožnit cítit se součástí celého procesu. |
| --- | --- |

—

zapojit v rámci tohoto procesu všechny složky společnosti do „společného budování“, které by všem zainteresovaným stranám mělo umožnit cítit se součástí celého procesu.

4.   Obecné připomínky

| 4.1. | EHSV vítá sdělení Komise, jehož cílem je poprvé zavést nový model, aby byla společně s členskými státy, regionálními a místními orgány, organizovanou občanskou společností a občany zaručena konvergence a konzistentnost činnosti na evropské úrovni, co se týče přechodu na čistou energii, udržitelného a konkurenceschopného rozvoje, snižování emisí uhlíku a technologicky neutrálního integrovaného a systémového přístupu, oběhového hospodářství jakožto hnací síly inovativních řešení problémů spojených se změnou klimatu, sociální rovnosti založené na evropském energetickém paktu (5), který staví do středu pozornosti systému spotřebitele, a plánu boje proti energetické chudobě. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EHSV zdůrazňuje, že občané EU vždy silně podporovali (6) cíle energetické unie a ambicióznější politiky v oblasti klimatu a energetiky a že tak činí ve stále větší míře. Stejně tak jsou cíle energetické unie podporovány v evropské podnikatelské sféře (7), a to jak mimo odvětví energetiky, tak v jeho rámci. Na druhé straně EHSV uvítal (8), že vstoupilo v platnost nařízení o správě energetické unie a opatření v oblasti klimatu, a vyzval organizovanou občanskou společnost, aby hrála co nejaktivnější roli, a zajistila tak náležité provádění tohoto nařízení. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Podle EHSV je nezbytně nutné přijmout opatření týkající se změny klimatu, neboť již pociťujeme její důsledky. Přechod k udržitelnému hospodářství je i významnou příležitostí. Abychom v tomto přechodu uspěli, musí být naše podniky i nadále konkurenceschopné a musíme stimulovat výzkum a vývoj. Musíme zapojit všechna odvětví a občanskou společnost a vést stálý občanský dialog, aby nebyl nikdo opomenut (9). |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EHSV vyzdvihuje důležitost závazku, který přijala Unie a který byl stvrzen na nejvyšší úrovni prohlášením ze Sibiu (10), totiž že EU bude zodpovědným globálním lídrem v oblasti boje proti změně klimatu a zároveň chránit své občany a svoje životní prostředí a prosazovat zásadu fair-play. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EHSV souhlasí se zásadou, že „návrhy vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu poskytují společnou, pevnou a srovnatelnou platformu pro to, aby se v rámci celé Unie zapojily a diskutovaly občanská společnost, podniky, sociální partneři a místní samosprávy o společných problémech a dlouhodobých prioritách Unie v oblasti energetiky a klimatu“ (11). |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Prioritou by nicméně měl být sociální konsensus, zejména s ohledem na skutečnost, že některé regiony EU, jež jsou dosud závislé na produkci uhlí či spotřebě jiných fosilních paliv, ještě ani zdaleka nedokončili přechod k udržitelnosti a jejich obyvatelé mají ve srovnání s ostatními členskými státy nižší příjmy a menší hospodářské příležitosti. Chybějící adekvátní reakce na negativní dopady, které má transformace energetiky na občany a podniky (zejména malé a střední), a neschopnost zaručit odpovídající podporu těm, kdo jsou nejvíce zasaženi, mohou vést k silnému politickému a sociálnímu odporu a zpomalit celý proces celkového provádění integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EHSV má za to, že je tudíž třeba doporučit takový přechod na inkluzivnější, udržitelnější, hospodárnější, spravedlivější a bezpečnější globální energetický systém, který bude zaměřen na člověka a přinese řešení celosvětových problémů v oblasti energetiky a klimatu tím, že vytvoří hodnoty pro podniky a společnost, aniž by byla ohrožena rovnováha energetického trojúhelníku: bezpečnost a přístup, environmentální a sociální udržitelnost, a hospodářský rozvoj a konkurenceschopný růst. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Prvním z těchto doporučení – a to nejen pro členské státy, ale i pro evropské orgány – by mělo být skutečné dokončení evropského trhu s energií, který dosud není plně propojený a není ani interoperabilní a transparentní. Rozdíly v cenách plynu a elektřiny jsou značné, a to nejen kvůli složce energie, ale i kvůli nákladům na síť a distribuci a daňovému zatížení. EHSV tudíž vyjadřuje své zklamání z přetrvávající existence značných rozdílů v cenách energie v EU, které jsou projevem závažného selhání jednotného trhu, a pokud nebudou přijata náležitá nápravná opatření, mohou ohrozit splnění cíle energetické unie pro rok 2030. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.8.1. | EHSV proto vyzývá Komisi a členské státy, aby zajistily, že součástí integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu budou závazky spočívající v důsledném uplatňování a přesném ověřování náležitého provádění právních předpisů přijatých jak pro podniky, tak pro spotřebitele, a to v rámci obnovené strategie dokončení jednotného trhu do roku 2025, která bude schopna řešit globální výzvy spojené s udržitelným a konkurenceschopným růstem a s klimatem v moderním, inteligentním, digitalizovaném a celosvětově provázaném prostředí. |
| --- | --- |

4.8.1.

| 4.8.2. | EHSV se domnívá, že by měla být doporučena podpora zaměřená jednak na reformu dekarbonizovaného velkoobchodního trhu, který bude více integrovat sektor elektřiny, plynu a tepla, a jednak na vytvoření transparentnějšího maloobchodního evropského trhu, jenž zajistí, že opatření v oblasti energetické a klimatické udržitelnosti budou z hlediska spotřeby a nižších cen na trhu v EU budou přínosná pro občany a podniky, neboť budou moci činit plně informovaná rozhodnutí. |
| --- | --- |

4.8.2.

| 4.9. | Doporučení ohledně přínosu energetiky ke snižování emisí uhlíku by podle EHSV měla vycházet z pobídek pro spotřebitele a podpory zavádění klíčových technologií pro klimaticky neutrální hospodářství s cílem dosáhnout do roku 2050 „nulových emisí“. Evropská komise by v této souvislosti měla výslovně doporučit vypracování zvláštních strategií pro energeticky náročná odvětví, jako je chemický průmysl, ocelářský průmysl, výroba cementu či papírenský průmysl, a pro regiony s vysokými emisemi uhlíku, u nichž bude podporovat a stimulovat přechod k využívání energeticky účinnějších technologií. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.9.1. | Je nesmírně důležité, aby energeticky náročná odvětví byla účinně podporována jak ze strany EU, tak i ze strany příslušné národní vlády. Jedním ze způsobů, jak toho dosáhnout, je vylepšit pokyny týkající se systému EU pro obchodování s emisemi, pokud jde o část pojednávající o státní podpoře. EHSV se domnívá, že „systém EU pro obchodování s emisemi (EU ETS) jako nástroj snižování emisí z výroby energie v EU by měl vyslat signál pro cenu uhlíku, ale měl by i pozitivně ovlivňovat udržitelné investice do nových nízkouhlíkových technologií“ (12), mj. prostřednictvím Fondu inovací financovaného z EU ETS. |
| --- | --- |

4.9.1.

| 4.9.2. | EHSV se domnívá, že snižování emisí uhlíku v dopravě, na niž v současné době připadá 90 % spotřebované ropy, bude vyžadovat postupný přechod k alternativním palivům s nulovými emisemi a odpovídající infrastrukturou a vyšší energetickou účinností, přičemž budou co nejvíce využívány digitální technologie a inteligentní stanovování cen a budou podporovány multimodální integrace a udržitelnější druhy dopravy. |
| --- | --- |

4.9.2.

| 4.9.3. | Stavebnictví představuje 40 % spotřeby energie a přibližně 15 % emisí skleníkových plynů. Musí být plně provedeny právní předpisy EU upravující úspory energie v budovách a zavedeny příslušné pobídky. Bude rovněž nezbytné zajistit investice do inteligentních sítí pro rozvod elektrické energie s cílem integrovat a optimalizovat využívání různých obnovitelných zdrojů energie a udržitelných výrobních, skladovacích a přenosových technologií. Podporováno musí být zejména využívání energie z obnovitelných zdrojů přímo v místě výroby, a to prostřednictvím zvláštních stimulujících předpisů zahrnutých do vhodného regulačního rámce. |
| --- | --- |

4.9.3.

| 4.10. | EHSV souhlasí s tím, že Komise v souvislosti s integrovanými vnitrostátními plány v oblasti energetiky a klimatu podporuje plné provedení právních předpisů Unie přijatých v květnu 2018 (13) o využívání půdy, změnách ve využívání půdy a lesnictví (LULUCF) (14), jež ukládají členským státům povinnost kompenzovat emise skleníkových plynů z využívání půdy v období 2021 až 2030 rovnocenným pohlcováním CO2 v lesích. Toto odvětví může ještě dále zvýšit zachycování uhlíku. EHSV upozornil, že „mezi zásadní prvky při plnění cílů v oblasti klimatu patří aktivní a udržitelné obhospodařování lesů a využívání dřeva způsobem efektivně využívajícím zdroje“ (15). |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Pokud jde o bezpečnost, podporuje EHSV doporučení ohledně odolného energetického systému Evropy jak z hlediska dodávek a nouzových zásob, tak z hlediska kybernetické bezpečnosti. Kybernetická bezpečnost má zásadní význam pro zaručení bezpečného přechodu EU k dekarbonizovanému, decentralizovanému, digitalizovanému a integrovanému energetickému systému. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Je třeba důsledně řešit problémy a rizika, které byly v odvětví energetiky zjištěny, a to jak na úrovni EU – prosazováním úlohy Agentury Evropské unie pro kybernetickou bezpečnost (ENISA), tak vydáním doporučení pro členské státy ohledně harmonizovaného přístupu ke kybernetické bezpečnosti, aby se ve stále propojenějším evropském systému sítí snížilo riziko slabých vazeb. Tím se zajistí, že o útocích budou vědět všichni a že se na hrozby spojené s kybernetickou bezpečností bude reagovat společně, jak EHSV zdůraznil již dříve (16). Celý energetický systém je vysoce digitalizován, aby byla zaručena jeho neustálá stabilita a vyváženost. Kybernetický útok může ohrozit nebo zcela odstavit nejen menší oblasti, ale i velké územní celky, neboť neblahé, nicméně vždy možné cílené útoky hackerů by mohly dokonce způsobit geopolitické problémy. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | EHSV plně sdílí doporučení Komise týkající se výzkumu a inovací a považuje za zásadní zajistit v procesu transformace mezinárodní konkurenceschopnost, urychlit transformaci energetického systému nákladově efektivním způsobem a zvýšit přínos průmyslových a inovativních ekosystémů jednotlivých členských států k vytváření udržitelných evropských strategických hodnotových řetězců, jako tomu bylo v případě baterií, k nimž EHSV nedávno přijal stanovisko (17). |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | K nástrojům, jejichž řádné využívání v rámci integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu by členské státy měly zaručit, patří nový rámcový program Horizont Evropa (2021–2027), strukturální fondy a EIB, Evropský fond pro strategické investice, Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci a inovační fond financovaný z prodeje povolenek v rámci EU ETS. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | Nejproblematičtějším faktorem jsou i nadále investice a finanční prostředky k jejich pokrytí, jež by měly být uvolněny na plnění cílů EU v oblasti klimatu a energetiky (dodatečné roční investice se odhadují přibližně na 260 miliard EUR (18)), a také sociální rovnost a udržitelnost, které musí být základním kamenem procesu transformace energetiky zohledňující klima, který bude zaměřen na člověka. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.15.1. | EHSV poukazuje na to, že výše těchto dodatečných investic se ve srovnání s částkami uváděnými v jeho nedávných stanoviscích (19) zdá dosti omezená a že potřebné financování vyžaduje rozsáhlý politický a společenský kompromis, vytvoření platforem, které by podporovaly spolupráci a dohody mezi velkým počtem zainteresovaných stran (od občanů, spotřebitelů a pracovníků až po podniky), a dlouhodobou vizi transformace energetiky, průběžných cílů a střednědobých priorit. |
| --- | --- |

4.15.1.

| 4.15.2. | Dalším závažným problémem je sociální rovnost a sociální udržitelnost celého procesu transformace a spravedlivé rozložení nákladů a přínosů. EHSV již naznačil, že „Evropa potřebuje „Sociální pakt pro transformaci energetiky [...]“, na němž se dohodnou EU, členské státy, regiony, města, sociální partneři a organizovaná občanská společnost, aby se zajistilo, že při transformaci nebude nikdo opomenut“ (20). |
| --- | --- |

4.15.2.

| 4.15.3. | EHSV doporučuje Komisi, aby ověřila, zda všechny členské státy do integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu jednoznačně zapracovaly kapitoly o sociální udržitelnosti procesů, které mají být zahájeny, a o prováděcích opatřeních, která musí prosazovat růst podporující začlenění, spravedlivé rozložení přínosů a zátěže a jasné a transparentní informování občanské společnosti, včetně programů odborné přípravy v oblasti dovedností nezbytných k formování uvědomělých a aktivních činitelů sdílených procesů. |
| --- | --- |

4.15.3.

V Bruselu dne 30. října 2019.

předseda

Evropského hospodářského a sociálního výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Nařízení (EU) 2018/1999 ze dne 11. prosince 2018 o správě energetické unie a opatření v oblasti klimatu, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EU, 2012/27/EU a 2013/30/EU, směrnice Rady 2009/119/ES a (EU) 2015/652 a zrušuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 525/2013 (Úř. věst. L 328, 21.12.2018, s. 1).

1

(2)  SWD(2019) 211, SWD(2019) 225, SWD(2019) 214, SWD(2019) 275, SWD(2019) 229, SWD(2019) 277, SWD(2019) 230, SWD(2019) 261, SWD(2019) 262, SWD(2019) 263, SWD(2019) 224, SWD(2019) 264, SWD(2019) 223, SWD(2019) 265, SWD(2019) 228, SWD(2019) 266, SWD(2019) 267, SWD(2019) 268, SWD(2019) 227, SWD(2019) 226, SWD(2019) 281, SWD(2019) 272, SWD(2019) 273, SWD(2019) 271, SWD(2019) 274, SWD(2019) 276, SWD(2019) 278, SWD(2019) 279.

2

(3)  SWD(2019) 212.

3

(4)  C(2019) 4401, C(2019) 4402, C(2019) 4403, C(2019) 4404, C(2019) 4405, C(2019) 4406, C(2019) 4407, C(2019) 4408, C(2019) 4409, C(2019) 4410, C(2019) 4411, C(2019) 4412, C(2019) 4413, C(2019) 4414, C(2019) 4415, C(2019) 4416, C(2019) 4417, C(2019) 4418, C(2019) 4419, C(2019) 4420, C(2019) 4421, C(2019) 4422, C(2019) 4423, C(2019) 4424, C(2019) 4425, C(2019) 4426, C(2019) 4427, C(2019) 4428.

4

(5)  COM(2015) 80 final a Úř. věst. C 345, 13.10.2017, s. 120.

5

(6)  Viz zvláštní zpráva Eurobarometru č. 459, Změna klimatu, březen 2017.

6

(7)  Viz sdružení Eurelectric a iniciativa B team.

7

(8)  Viz Úř. věst. C 353, 18.10.2019, s. 96.

8

(9)  Předseda EHSV Luca Jahier na semináři o konkrétních opatřeních k boji proti změně klimatu v novém funkčním období EU 2019-2024, 6. června 2019, Helsinky https://www.eesc.europa.eu/cs/node/71384. Kromě toho se ve stanovisku TEN/694 (dosud nezveřejněno v Úředním věstníku) uvádí: „Míru energetické chudoby ve společnosti určují ceny energie, které rostou rychleji než rozpočty domácností, příjmová nerovnost napříč Evropou a náklady na transformaci energetiky (decentralizace a digitalizace trhů s elektřinou a plynem).“

9

konkrétních opatřeních k boji proti změně klimatu v novém funkčním období EU 2019-2024

(10)  Prohlášení ze Sibiu, neformální zasedání hlav států a předsedů vlád, Sibiu, Rumunsko, 9. května 2019.

10

(11)  COM(2019) 285 final.

11

(12)  Stanovisko EHSV k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice 2003/87/ES za účelem posílení nákladově efektivních způsobů snižování emisí a investic do nízkouhlíkových technologií (COM(2015) 337 final – 2015/0148 (COD)) (Úř. věst. C 71, 24.2.2016, s. 57).

12

(13)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/841 o zahrnutí emisí skleníkových plynů a jejich pohlcování v důsledku využívání půdy, změn ve využívání půdy a lesnictví do rámce politiky v oblasti klimatu a energetiky do roku 2030 a o změně nařízení (EU) č. 525/2013 a rozhodnutí č. 529/2013/EU (Úř. věst. L 156, 19.6.2018, s. 1).

13

(14)  Viz Úř. věst. C 351, 15.11.2012, s. 85.

14

(15)  Viz stanovisko EHSV Důsledky politiky v oblasti klimatu a energetiky pro zemědělství a lesnictví, Úř. věst. C 291, 4.9.2015, s. 1, a stanovisko EHSV Sdílení úsilí do roku 2030 a využívání půdy, změny ve využívání půdy a lesnictví (LULUCF), Úř. věst. C 75, 10.3.2017, s. 103.

15

Důsledky politiky v oblasti klimatu a energetiky pro zemědělství a lesnictví

Sdílení úsilí do roku 2030 a využívání půdy, změny ve využívání půdy a lesnictví (LULUCF)

(16)  Úř. věst. C 81, 2.3.2018, s. 102, Úř. věst. C 75, 10.3.2017, s. 124, Úř. věst. C 227, 28.6.2018, s. 86, Úř. věst. C 440, 6.12.2018, s. 8.

16

(17)  Úř. věst. C 353, 18.10.2019, s. 102.

17

(18)  Údaj odvozený ze scénáře EUCO 32–32,5 (v souladu s klíčovými technologickými předpoklady scénářů skupiny EUCO, viz https://ec.europa.eu/energy/en/data-analysis/energy-modelling/euco-scenarios).

18

(19)  Viz Úř. věst. C 353, 18.10.2019, s. 79. EHSV poukazuje na to, že dosažení hospodářství s nulovými čistými emisemi skleníkových plynů bude vyžadovat další investice v rozsahu 175 až 290 miliard EUR ročně, přičemž celkově by investice měly činit 520–575 miliard EUR v odvětví energetiky a 850–900 miliard EUR v odvětví dopravy.

19

(20)  Viz Úř. věst. C 353, 18.10.2019, s. 96.

20

---

| 11.2.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 47/105 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 47/105

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o změně rozhodnutí č. 573/2014/EU o posílení spolupráce mezi veřejnými službami zaměstnanosti (VSZ)

[COM(2019) 620 final]

(2020/C 47/16)

| Konzultace | Evropský parlament, 19.9.2019
  Rada Evropské unie, 19.9.2019 |
| --- | --- |
| Právní základ | články 149 a 304 Smlouvy o fungování Evropské unie |
| Odpovědná sekce | sekce Zaměstnanost, sociální věci, občanství |
| Přijato na plenárním zasedání | 30.10.2019 |
| Plenární zasedání č. | 547 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 219/3/11 |

Konzultace

Evropský parlament, 19.9.2019

Rada Evropské unie, 19.9.2019

Právní základ

články 149 a 304 Smlouvy o fungování Evropské unie

Odpovědná sekce

sekce Zaměstnanost, sociální věci, občanství

Přijato na plenárním zasedání

30.10.2019

Plenární zasedání č.

547

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

219/3/11

Jelikož se Výbor domnívá, že obsah návrhu je uspokojivý, a vyjádřil se k němu již ve svém stanovisku SOC/620 – Nová úloha veřejných služeb zaměstnanosti v souvislosti s prováděním evropského pilíře sociálních práv (1), přijatém dne 17. července 2019, rozhodl se na 547. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 30. a 31. října 2019 (jednání dne 30. října 2019) 219 hlasy pro, 3 hlasy byly proti a 11 členů se zdrželo hlasování, zaujmout k navrhovanému znění příznivé stanovisko a odkázat na svůj postoj vyjádřený ve výše uvedeném dokumentu.

V Bruselu dne 30. října 2019.

předseda

Evropského hospodářského a sociálního výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Úř. věst. C 353, 18.10.2019, s. 46.

1

---

| 11.2.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 47/106 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 47/106

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Hospodářská politika eurozóny 2019 (dodatkové stanovisko)

[COM(2018) 759 final]

(2020/C 47/17)

Zpravodaj: Petr ZAHRADNÍK

| Rozhodnutí předsednictva EHSV | 14.5.2019 |
| --- | --- |
| Právní základ | čl. 32 odst. 1 jednacího řádu a čl. 29 písm. a) prováděcích předpisů k jednacímu řádu |
| Odpovědná sekce | Hospodářská a měnová unie, hospodářská a sociální soudržnost |
| Přijato v sekci | 17.10.2019 |
| Přijato na plenárním zasedání | 30.10.2019 |
| Plenární zasedání č. | 547 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 137/0/4 |

Rozhodnutí předsednictva EHSV

14.5.2019

Právní základ

čl. 32 odst. 1 jednacího řádu a čl. 29 písm. a) prováděcích předpisů k jednacímu řádu

Odpovědná sekce

Hospodářská a měnová unie, hospodářská a sociální soudržnost

Přijato v sekci

17.10.2019

Přijato na plenárním zasedání

30.10.2019

Plenární zasedání č.

547

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

137/0/4

Preamble

Toto stanovisko je součástí balíčku dvou návazných stanovisek, z nichž jedno se týká roční analýzy růstu (COM(2018) 770 final) a druhé doporučení k hospodářské politice eurozóny (COM(2018) 759 final). Jejich cílem je aktualizovat a rozvinout předchozí návrhy EHSV (1) na základě posledního vývoje, hospodářských prognóz pro EU a eurozónu a různých zpráv a doporučení zveřejněných v rámci stávajícího evropského semestru. Tento balíček stanovisek představuje souhrnný příspěvek občanské společnosti EU k hospodářské, sociální a environmentální politice na příští cyklus evropského semestru, který bude zahájen v listopadu 2019. EHSV vyzývá Evropskou komisi a Radu, aby tento příspěvek zohlednily v rámci nadcházejícího podzimního balíčku k evropskému semestru a z něho vyplývajícího interinstitucionálního rozhodovacího procesu.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | EHSV respektuje pozitivní vývoj ekonomiky EU a eurozóny v posledních několika letech. Je si současně velmi dobře a plně vědom rizik, která mohou vyvolat obrat této trajektorie. EHSV vnímá, že v současné době jsou ekonomika EU a ekonomika eurozóny relativně více než obvykle ovlivněny riziky vnějšími. Za zásadní prvky nejistoty lze v tomto kontextu považovat brexit, zvláště bude-li uskutečněn spontánní cestou bez dohody, a eskalaci obchodních válek. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV je přesvědčen, že současnou prioritou hospodářské politiky EU a eurozóny je omezit a zmírnit riziko recese a směřovat ekonomiku EU na cestu udržitelného růstu. Pro to je zásadní, aby fiskální politika doprovázela expanzivní měnovou politiku ECB prostřednictvím pozitivního fiskálního postoje v rámci eurozóny i EU, při zachování principů fiskální disciplíny. EHSV je přesvědčen, že potřeba zvýšení odolnosti a udržení potenciálu pro budoucí růst je urgentní potřebou a nastal čas ji řešit. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV bere v úvahu, že aktuální tempo růstu investic je vyšší než růst HDP EU i eurozóny, díky čemuž dosáhla míra investic v roce 2018 (20,5 %) své nejvyšší hodnoty od roku 2008 (22,8 %). Přesto se domnívá, že investiční potřeba je vyšší a že k překonání tohoto investičního deficitu je zapotřebí věnovat více prostředků na účely veřejných i soukromých investic, zvláště s ohledem na fakt, že v Číně nebo USA tyto investice dosahují vyšších hodnot. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV si je však plně vědom toho, že tento ekonomický vývoj nebyl rovnoměrný po celém území EU a eurozóny a že průběh konvergence zůstává stále neuspokojivý. Taktéž téma udržitelnosti zůstává pro EU stále komplikovanější výzvou. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV vítá, že významně zlepšená fiskální disciplína otevírá prostor pro větší fiskální expanzi, při zachování všech pravidel fiskální obezřetnosti. Tento prostor se otevírá jak na úrovni jednotlivých členských států, tak na úrovni EU jako celku. EHSV kvituje návrh rozpočtového nástroje pro konvergenci a konkurenceschopnost (BICC), který je pilotním projektem pro posílení fiskální politiky na úrovni eurozóny, a jeho úzkou vazbu na program na podporu reforem. EHSV od BICC i programu na podporu reforem očekává zajištění významné podpory pro reformy a investice jak v rámci eurozóny, tak v zemích mimo eurozónu. EHSV se však v souhrnu domnívá, že návrh Evropské komise týkající se VFR na období 2021–2027 nemusí být dostatečný k úspěšnému naplnění prioritních programů, a opakuje svoji výzvu ohledně zvýšení objemu zdrojů na tento účel. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV současně vyzývá k pokračování účinných strukturálních reforem s dobře zacílenými investičními strategiemi, přičemž podporuje a oceňuje respektování tzv. magického trojúhelníku aktuálních hospodářsko-politických priorit, spočívajícího na vyváženosti a vzájemné podmíněnosti podpory investic, provádění strukturálních reforem a zajišťování fiskální odpovědnosti a obezřetnosti. S ohledem na omezený objem veřejných prostředků zdůrazňuje EHSV nezastupitelný význam soukromých investic, jejichž dlouhodobý růst přímo závisí na důvěryhodné hospodářské politice a snížení fiskálních nerovnováh. K urychlení tempa růstu investic cestou efektivnějších a flexibilnějších kapitálových toků může přispět bankovní unie a unie kapitálových trhů; EHSV vyjadřuje obavy ohledně zpoždění provázejícího implementaci jejich zbývajících prvků. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV vnímá s pozorností i obavami široké spektrum makroekonomických nerovnováh v rámci EU a eurozóny. EHSV vyzývá Evropskou komisi i členské státy k vytvoření společného úsilí vedoucího ke sblížení postojů členských států při řešení problému vnější nerovnováhy, zvláště s vědomím vyšší míry vnějších rizik v budoucnu. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV se zcela ztotožňuje s principem, že investice a reformy mají být realizovány ruku v ruce, stejně jako s principy zodpovědnosti a subsidiarity. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV je názoru, že by priority evropské ekonomiky měly být nyní silněji zaměřeny na podporu domácí poptávky. Současně se domnívá, že by velmi pozitivní vnější bilance evropského obchodu zbožím a službami měla být rovnoměrněji rozložena mezi více členských států. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV silně podporuje další aktivity vedoucí k posílení funkčnosti a homogenity jednotného vnitřního trhu (JVT), zvláště pak v jeho segmentech, které dosud nebyly významněji integrovány, a v těch, ve kterých se projevují odstředivé tendence. Se znepokojením též vnímá problém nedostatku pracovníků a nesoulad mezi nabízenými a požadovanými kompetencemi pracovníků. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Kontext

2.1.   Aktuální ekonomický vývoj eurozóny a EU: jarní a letní odhad Evropské komise

| 2.1.1. | Ekonomika EU a eurozóny roste již sedmým rokem, ale předpovědi vyhlížejí známky budoucího zhoršování ekonomického výkonu. To však neznamená, že růst byl rovnoměrný po celém území EU a eurozóny. Podle jarní a letní hospodářské prognózy Evropské komise by se růstová trajektorie ekonomiky EU i eurozóny měla letos i příští rok udržet, tempo by však mělo být pomalejší; rizika zpomalení podle letní prognózy narůstají. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Zpomalení je značně vyvoláno vnějším prostředím a omezením schopnosti EU udržet rekordní objem vývozu. Klíčové rizikové faktory zahrnují dopady brexitu, zvláště v případě jeho uskutečnění bez dohody, a eskalaci obchodních válek ve světové ekonomice – ty jsou nyní vnímány silněji, než kupříkladu před rokem. |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | K nejzásadnějším endogenním faktorům patří obtíže při dosahování sociální a environmentální udržitelnosti a neuspokojivý pokrok v konvergenci v rámci EU, stejně jako nevyvážené rozdělení příjmů a bohatství. Za významné lze označit i změny, jimiž procházejí významná odvětví (například automobilový průmysl či energetika). Určité obavy může vyvolávat očekávané zpomalení tempa růstu úvěrů z 3,7 % meziročně na 3,0 % v průběhu roku 2019 (2). |
| --- | --- |

2.1.3.

| 2.1.4. | Stanovisko EHSV Hospodářská politika eurozóny 2019 (3) varovalo před riziky nové ekonomické krize a vyzývalo evropské i národní orgány ke koordinovanému přístupu při jejich identifikaci a posílení odolnosti evropské ekonomiky, zvláště ve světle faktu, že dvě z významných evropských ekonomik se mohou v průběhu letošního druhého pololetí ocitnout v recesi. |
| --- | --- |

2.1.4.

| 2.1.5. | Přestože se tempo růstu investic i jejich objem přiblížily předkrizovým úrovním, či jich již dosáhly, je investiční potřeba v EU i eurozóně stále ještě větší než nynější realita; z tohoto pohledu lze hovořit o přetrvávajícím investičním deficitu v EU i v eurozóně. Předmětem obav je též prudké zpomalení tempa růstu investic v následujícím období. V roce 2018 rostly investice v EU meziročně o 3,7 %; pro letošní i příští rok je tento růst odhadován již jen na 2,3 % pro EU i eurozónu. Míra investic v roce 2018 na úrovni 20,5 % HDP byla nejvyšší od roku 2008 (22,8 %) (4). I zde by Evropa potřebovala s ohledem na budoucnost alokovat podstatně robustnější objem finančních prostředků, zvláště pak do strategicky významných aktivit a odvětví, jež jí mohou zajistit dlouhodobou konkurenční výhodu v globálním kontextu. |
| --- | --- |

2.1.5.

| 2.1.6. | Výrazně se zvýšila zaměstnanost, a to až do té míry, že mnoho států čelí problému nedostatku disponibilní pracovní síly, a podvazuje tak svůj růstový potenciál. Tato situace současně podněcuje k urychlování inovačních procesů a postupů založených na automatizaci a virtualizaci ekonomických aktivit bez potřeby fyzické, manuální a jednoduché pracovní síly (ekonomický decoupling) i k intenzivnější přípravě pracovní síly na nové výzvy a k řešení problému strukturální nezaměstnanosti. Taktéž se na trhu práce projevují významné rozdíly mezi členskými státy: některé stále vykazují míry nezaměstnanosti nad 10 %, mnohde je varující míra nezaměstnanosti u mladých lidí. Znepokojení může vyvolat rovněž slabý či negativní růst reálných mezd v některých členských státech či problém chudoby pracujících. |
| --- | --- |

2.1.6.

2.2.   Fiskální politika

| 2.2.1. | Zlepšující se fiskální disciplína v podmínkách velmi nízkých úrokových sazeb vytváří příznivé předpoklady pro financování a příležitosti pro podpůrná fiskální opatření v některých členských státech, což má pozitivní dopad na domácí poptávku. EHSV dodává, že zodpovědná rozpočtová politika se týká též příjmové strany rozpočtu, a tedy účinného boje proti daňovým podvodům, jenž může přinést dodatečné zdroje pro financování veřejných investic. |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Otevírá se též prostor k posílení fiskální úlohy eurozóny; významným krokem k němu je návrh rozpočtového nástroje pro konvergenci a konkurenceschopnost (BICC) (5). Ten má prostřednictvím finanční podpory reforem a investic v jednotlivých členských státech pomoci zvýšit ekonomickou odolnost EMU. EHSV opakuje tezi, zveřejněnou již ve stanovisku Víceletý finanční rámec na období po roce 2020 (6), ohledně nedostatečnosti rozpočtových zdrojů v rámci navrženého VFR na období 2021–2027, což se též týká prostředků alokovaných na strukturální reformy nebo podporu konvergence a konkurenceschopnosti v eurozóně. Výbor žádal, stejně jako Evropský parlament a Výbor regionů, aby byly zdroje příštího VFR rovny 1,3 % HND. |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | Jeho klíčovou součástí má být rámec pro stanovování strategií reforem a investic, které by měly být prostřednictvím nástroje podpořeny. Na základě návrhu Evropské komise (7) stanoví Rada EU (po projednání v rámci Euroskupiny) strategii reformních a investičních priorit pro eurozónu jako celek. V návaznosti na to přijme Rada EU doporučení, které bude obsahovat prioritní směry pro jednotlivé státy eurozóny týkající se reforem a investic, které mají být nástrojem BICC podpořeny v podobě dotací. |
| --- | --- |

2.2.3.

2.3.   Hospodářská a měnová politika

| 2.3.1. | Účinné strukturální reformy spojené s dobře zacílenými investičními strategiemi a provázené zodpovědným fiskálním přístupem představují klíč pro hospodářskou politiku EU, eurozóny i jednotlivých členských států pro nadcházející minimálně střednědobý horizont, při respektování principů udržitelného rozvoje. |
| --- | --- |

2.3.1.

| 2.3.2. | Byl zveřejněn bilanční dokument pro summit Euroskupiny o stavu a perspektivě eurozóny (8). Téma eurozóny bylo předmětem diskuse i v kontextu snahy o posílení mezinárodního postavení eura (9). Členská základna eurozóny, zdá se, může doznat svého rozšíření, když po loňském úsilí Bulharska učinit nezbytné formální kroky pro vstup do prostředí jednotné evropské měny k témuž letos přistoupilo též Chorvatsko. EHSV současně povzbuzuje zbývající členské státy mimo eurozónu k vytvoření a uskutečnění plánů udržitelného posunu směrem k eurozóně v blízké budoucnosti. |
| --- | --- |

2.3.2.

| 2.3.3. | Z posledních kroků, které přispěly k posílení eurozóny, nelze vynechat například implementaci společné pojistky pro Jednotný fond pro řešení krizí (Single Resolution Fund), jejíž principy byly odsouhlaseny již v roce 2012; tím zesílila role Evropského mechanismu stability (ESM). Byly definovány kroky směrem k založení evropského systému pojištění vkladů, což představuje velmi zásadní počin pro dokončení bankovní unie. Došlo k načrtnutí obrysů rozpočtového nástroje pro konvergenci a konkurenceschopnost pro eurozónu jako součásti budoucího rozpočtu EU. Určitý pokrok byl učiněn směrem k posílení mezinárodní role eura, ale mnohem více může být učiněno prostřednictvím společného úsilí členských států a evropských institucí. |
| --- | --- |

2.3.3.

2.4.   Strukturální politika a reformy

| 2.4.1. | Z letošních doporučení pro jednotlivé země je patrná snaha o prosazování tzv. magického trojúhelníku podpory investic, provádění strukturálních reforem a zajišťování odpovědných fiskálních politik, pokud možno zaměřených na specifické potřeby jednotlivých členských států. |
| --- | --- |

2.4.1.

| 2.4.2. | Téma řešení strukturálních poruch a problémů ekonomik EU, zvýšení jejich odolnosti a naplňování jejich dlouhodobého růstového potenciálu v podmínkách stupňujících se globálních ekonomických rizik vede k potřebě formulovat prioritní reformy (na úrovni členských států i celé EU) a uspíšit a zintenzivnit jejich realizaci. |
| --- | --- |

2.4.2.

| 2.4.3. | Předmětem zájmu je též dosažení symetričtějšího obnovení rovnováhy v EU i eurozóně. Potřeba nápravy makroekonomických nerovnováh je velmi různorodá. Některé země vykazují, vedle problémů se svými vnějšími bilancemi, především jejich běžnými účty, též další projevy makroekonomických nerovnováh, jež se například týkají vysokého zadlužení veřejného i soukromého sektoru, dynamického růstu cen nemovitostí, zvyšování jednotkových nákladů práce či nejrůznějších druhů vnějších nerovnováh. |
| --- | --- |

2.4.3.

| 2.4.4. | Strukturální reformy jsou též o posilování prostředí a kvality jednotného vnitřního trhu (JVT) a zlepšování doplňkovosti politiky JVT s vnitrostátními strukturálními reformami, kde by mělo být dosaženo maximální možné míry souladu. |
| --- | --- |

2.4.4.

2.5.   Správa (governance) eurozóny

| 2.5.1. | Součástí doporučení pro jednotlivé země jsou instrukce a vodítka k posílení výkonnosti a správy (governance) HMU, odolnosti ekonomik eurozóny v souladu s doporučením pro hospodářskou politiku eurozóny pro rok 2019 i pokroku v oblasti sociální konvergence v souladu s evropským pilířem sociálních práv. Zdá se každopádně, že EU opět vstupuje do etapy, kdy jsou opatření hospodářské politiky úzce spojena s prostředím eurozóny a pobyt mimo ni může být spojen se zvýšeným rizikem periferizace příslušného členského státu, zvláště pak v situaci, kdy se zdá být stále patrnější prosazování silnější linie eurozóny v budoucím víceletém finančním rámci EU. EHSV klade důraz na vyváženosti všech pilířů HMU, jak je blíže pojednáno ve stanovisku Nová vize pro dokončení hospodářské a měnové unie (10). |
| --- | --- |

2.5.1.

3.   Obecné připomínky

| 3.1. | EHSV se domnívá, že v čase nastalé změny klíčových postů v orgánech EU je stav evropské ekonomiky v lepší kondici, než byl při posledním srovnatelném procesu přeobsazení významných unijních funkcí v roce 2014. EHSV si však současně velmi dobře uvědomuje rizika (viz odstavce 2.1.1 – 2.1.3), jež mohou tento vývoj zvrátit, a vnímá strategické výzvy, jež mají být s ohledem na budoucí ekonomický vývoj naplněny. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Nicméně stávající zpomalení růstu (aktuálně potvrzené například nízkými zářijovými hodnotami indexu ekonomického sentimentu), který nadto nikdy nebyl v rámci eurozóny nijak silný, a nárůst rizikových krizových faktorů by měly nyní vést evropské instituce i členské státy ke krokům naplňujícím hlavní ekonomický cíl evropské hospodářské politiky: vytvoření účinných preventivních opatření k zabránění návratu do všeobecné recese a reorientace ekonomiky eurozóny i ekonomiky EU na cestu udržitelného růstu. Pro to je podstatné sladění fiskální a měnové politiky. Jak se domnívá ECB, uvolněná měnová politika nemůže být v příštím období zpřísněna, neboť by to mělo negativní dopad na hospodářský růst. Nicméně prostor pro prorůstovou fiskální politiku je vytvořen. Členské státy s významnými přebytky běžných účtů by měly vyvinout toto fiskální úsilí ve větším rozsahu, což za předpokladu provedení udržitelných investic může mít dodatečný přínos pro jejich ekonomiky i společnost. Měnová a fiskální politika, podporující růst a především investice, a strukturální reformy posilující ekonomickou odolnost by měly být podle EHSV třemi osami hospodářské politiky reagující na nastalou situaci. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EHSV proto podporuje posílení odolnosti ekonomiky EU i eurozóny vůči celosvětově negativním faktorům, jež ohrožují hladké obchodní a investiční podmínky ve světě, zvyšují nejistotu a zpřísňují podmínky na mezinárodních finančních trzích. EHSV doporučuje, aby se priority evropské ekonomiky ve střednědobém výhledu silněji zaměřily na naplňování domácí poptávky. Současně by velmi příznivá vnější bilance obchodu zbožím a službami měla být rovnoměrněji rozložena na více členských států. Mnoho z nich bude muset projít zásadními strukturálními reformami, neboť jejich aktuální výkonnost v řadě ukazatelů konkurenceschopnosti je z tohoto pohledu riziková. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EHSV je přesvědčen, že potřeba zvyšování odolnosti evropského hospodářství a potenciálu jeho budoucího růstu se ukazuje být urgentní a časově relevantní potřebou. Nižší ekonomický výkon v nepříliš vzdálené budoucnosti může zvýraznit převládající strukturální problémy a nedostatky, včetně navazujících následků sociálních. Z pohledu fiskální zodpovědnosti je zásadní nalézt velmi křehkou a tenkou rovnováhu mezi úsilím vysoce zadlužených zemí o snížení své míry zadlužení a vytváření své fiskální rezervy na straně jedné a schopností využít fiskální prostor pro investice, zvláště veřejného charakteru, u zemí s přebytkem či fiskálně neutrálních na straně druhé. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EHSV vítá návrh rozpočtového nástroje BICC. Požaduje však jeho brzké konkrétní vymezení i nalezení funkční vazby mezi ním a taktéž nově navrženým nástrojem programu na podporu reforem. Klíčové je především to, aby byl program na podporu reforem schopen zajistit významnou podporu reforem a investic v zemích mimo eurozónu, aniž by to ohrozilo specifické, na eurozónu zaměřené cíle BICC. EHSV taktéž vyzývá Evropskou komisi k přípravě transparentních indikátorů, které bude nástroj BICC využívat a jimiž bude hodnocena jeho výkonnost a výsledky. V této souvislosti EHSV požaduje silnější zapojení Evropského parlamentu, sociálních partnerů a občanské společnosti v duchu závěrů stanoviska Nová vize pro dokončení hospodářské a měnové unie (11). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Za velmi pozitivní EHSV považuje fakt, že nástroj BICC má být též integrální součástí procesu evropského semestru, když předmětem podpory se mají stát primárně doporučení v evropském semestru obsažená. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EHSV se ztotožňuje s hlavním cílem BICC, kterým je dosáhnout vyšší míry konvergence a zlepšení konkurenceschopnosti prostřednictvím posílené koordinace reforem a investičních plánů v eurozóně. Aby bylo tohoto cíle dosaženo, vyzývá EHSV Evropskou komisi, aby připravila koncept alokace finančních prostředků mezi jednotlivé země na základě transparentní metodologie. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EHSV vítá, že doporučení pro jednotlivé země z letošního roku jsou potřebám cílených investičních strategií velmi významně přizpůsobeny. Doporučení pro jednotlivé země a evropský semestr obecně by navíc od příštího roku měly sehrát roli strategického ekonomického vodítka EU, neboť strategie Evropa 2020 ukončí svoji platnost a žádný další nástupce zatím na obzoru není. Evropský semestr by v této souvislosti měl též respektovat cíle evropského pilíře sociálních práv a strategie udržitelného rozvoje 2030. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EHSV vnímá a respektuje závěry hodnotícího summitu Euroskupiny (Eurogroup) 21. června (12), který nejenže objektivně vymezil, kam se eurozóna od dopisu pěti prezidentů v roce 2015 posunula, ale který především definoval nové cíle, které se týkají zejména významného posílení váhy eurozóny v budoucím novém víceletém finančním rámci EU. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EHSV je přesvědčen, že eurozóna na podzim 2019 je něčím úplně jiným, než byla eurozóna před právě 10 lety, kdy čelila, nepřipravena, bezprecedentně tvrdé krizi, které s tehdejším konstrukčním vybavením ani úspěšně čelit schopna nebyla. Ale i za posledních čtyři pět let prokázala eurozóna své posílení. Z krize se poučila a v tomto poučení hodlá pokračovat. Jeho součástí by měla být nejen schopnost plánovat na několik příštích let, ale též reálně alokovat nezbytné prostředky na to, aby evropská ekonomika byla odolnější (což se vždy neděje). |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EHSV je toho názoru, že toto období na straně jedné završuje éru zavádění konstrukčních součástek soukolí eurozóny, které citelně a fatálně chyběly v období krize, ale že EU současně ambiciózně kráčí vpřed při snaze výrazně zesílit fiskální pozici eurozóny (tedy to, co stoupenci i odpůrci měnové integrace v Evropě téměř ve shodě označují jako doposud velmi nedostatečné). Navržený program na podporu reforem by se společně s evropskou funkcí investiční stabilizace mohl stát pilotním projektem, na jehož základě se eurozóna významně a průlomově podepíše do podoby budoucího evropského rozpočtu. Pokud se toto v praxi naplní, jeho určité (byť zatím výrazně minoritní) kapitoly už by měly být dostupné pouze pro členy eurozóny. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | EHSV se domnívá, že v rámci běžných účtů platebních bilancí zůstávají v teritoriu EU zcela odlišné situace mezi členskými státy, doprovázené však též nekonsensuálními interpretacemi z pohledu nástrojů a cílů hospodářské politiky. Je pravdou, že řada zemí s dříve chronickým deficitem běžného účtu své schodky podstatně snížila; současně je však pravdou, že u několika členských států přetrvávají vysoké přebytky běžného účtu. Je důležité obě skupiny zemí sblížit, jinak existuje vysoké riziko duality evropské ekonomiky, jež může trvat dlouhá období. Cesty ke sbližování by měly spočívat v tom, že by schodkové státy měly ve větší míře přijmout opatření na podporu své konkurenceschopnosti a produktivity (podle ukazatelů, s nimiž pracuje evropský semestr) a přebytkové země by se měly více soustředit na faktory posilující agregátní poptávku, například cestou robustnějších investic s pozitivním dopadem na tvorbu kvalitních pracovních míst. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | EHSV se ztotožňuje s obecným cílem doporučení pro jednotlivé země na období 2019–2020 povzbudit členské státy, aby modernizovaly své ekonomiky, a tím zvyšovaly svůj růstový potenciál a posilovaly svoji odolnost. Nemělo by se zapomínat na mnohdy značné vnitrostátní socioekonomické rozdíly, které v některých zemích existují. Jejich ekonomický rozvoj je velmi nerovnoměrný, což představuje zásadní překážku pro jejich budoucí hospodářský růst. Zásadní je též aktivizace nástrojů zaměřených na snížení sociální nerovnosti a posílení sociální soudržnosti. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | EHSV je toho názoru, že investice a reformy musejí jít ruku v ruce, což je zvlášť důležité v době, kdy dochází ke konečnému schvalování víceletého finančního rámce EU na období 2021–2027. Rovněž principy zodpovědnosti a subsidiarity by měly být členskými státy plně respektovány. Přestože rozpočet EU není samospasitelný pro to, aby všechny identifikované investiční potřeby vyřešil, vhodné zacílení jeho zdrojů může znamenat významný příspěvek k řešení konkrétně identifikovaných investičních mezer, jimiž se letošní doporučení pro jednotlivé země velmi podrobně zabývala. I zde se nabízí možnost daleko propojenější vazby mezi budoucím rozpočtem EU a evropským semestrem, která může lépe propojit omezené finanční prostředky s reálnými potřebami při respektování kritéria výkonnosti a kvantifikovaných výsledků. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | S ohledem na omezený objem veřejných prostředků zdůrazňuje EHSV nezastupitelný význam investic v soukromém sektoru, jejichž dlouhodobý růst je přímo úměrný kredibilní (důvěryhodné) hospodářské politice a snížení fiskálních nerovnováh. |
| --- | --- |

3.15.

4.   Konkrétní připomínky

| 4.1. | S ohledem na globální ekonomickou, obchodní a investiční nejistotu vzrůstá potřeba spoléhání se sama na sebe, a sice cestou posílení fungování jednotného vnitřního trhu (JVT). EHSV je přesvědčen, že i funkčnost a homogenita JVT mohou přispět k odstranění některých z identifikovaných nerovnováh. Relativně nižší úroveň integrace existuje na trzích služeb; u technologicky nových aktivit hrozí, že bez vhodné právní úpravy se tyto rozšíří pouze v některých zemích, resp. že se v rámci EU stanou řešení přijímaná v jednotlivých členských státech vzájemně nekompatibilními. Taktéž volný pohyb kapitálu by měl být díky bankovní unii a unii kapitálových trhů efektivnější a flexibilnější. EHSV přitom vyjadřuje jisté obavy ze zpoždění při implementaci zbývajících prvků bankovní unie a unie kapitálových trhů. Zamýšlená finanční unie představuje významnou platformu pro prosazení alternativních forem a možností financování. Největší prostor v potřebě integrovat JVT stále zůstává na trhu práce a v oblasti daní a daňových pravidel (dosavadní výlučná národní autonomie v případě přímých daní). |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EHSV kvituje, že evropský semestr klade v letošním roce silný důraz na investiční aktivity, což pomohlo členským státům lépe si definovat své investiční priority tam, kde existuje nejvyšší míra makroekonomické návratnosti; současně byly identifikovány regulační i strukturální překážky na úrovni členských států i celé EU, jež představují zásadní faktor nenaplňování dlouhodobého růstového potenciálu evropské ekonomiky. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Pro zdravou a racionálně založenou investiční strategii je též podle názoru EHSV zásadní klima podnikatelské důvěry, předvídatelnosti a právní jistoty, při plném dodržování zásad právního státu a sociální spravedlnosti. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Za obrovskou překážku EHSV stále považuje nadbytečnou administrativní zátěž. Náprava může být spojována s osvojením systémů digitalizace veřejných služeb; digitalizace je po právu považována za klíčový faktor produktivity, konkurenceschopnosti a růstu. Proces její implementace musí respektovat společenský konsensus a výsledky k tomuto vedeného sociálního dialogu. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Za momentální překážku pro větší objem investovaných prostředků považuje EHSV též nedostatek kvalifikovaných pracovníků a nesoulad mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi pracovníků. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EHSV zdůrazňuje význam toho, aby byla investiční aktivita stále více propojena s intenzivní výzkumnou a inovační činností; nejde pouze o objem investovaných prostředků, ale též o podstatné zlepšení kvalitativních parametrů uskutečňovaných investic. Přitom i objem kapitálových investičních potřeb je v různých teritoriích EU odlišný; značná investiční potřeba existuje nejen v zaostávajících regionech, ale i v těch, které procházejí významnou technologickou změnou, a současně i v případě těch, které jsou leadery příslušných oborů v globálním kontextu s ambicí si tuto pozici udržet. |
| --- | --- |

4.6.

V Bruselu dne 30. října 2019.

předseda

Luca JAHIER

---

(1)  Stanovisko EHSV Roční analýza růstu na rok 2019 (Úř. věst. C 190, 5.6.2019, s. 24) a stanovisko Hospodářská politika eurozóny (2019) (Úř. věst. C 159, 10.5.2019, s. 49).

1

(2)  Jarní hospodářská prognóza Evropské komise 2019.

2

(3)  Úř. věst. C 159, 10.5.2019, s. 49.

3

(4)  Zdroj: Eurostat.

4

(5)  Term sheet on the Budgetary Instrument for Convergence and Competitiveness, Euroskupina, 14. 6. 2019.

5

(6)  Relevantní závěry k efektivnosti využívání rozpočtových zdrojů obsahuje stanovisko EHSV Víceletý finanční rámec na období po roce 2020 (Úř. věst. C 440, 6.12.2018, s. 106).

6

(7)  COM(2019) 354 final.

7

(8)  COM(2019) 279 final.

8

(9)  Stanovisko EHSV Na cestě k silnější mezinárodní úloze eura (Úř. věst. C 282, 20.8.2019, s. 27).

9

(10)  Úř. věst. C 353, 18.10.2019, s. 32.

10

(11)  Úř. věst. C 353, 18.10.2019, s. 32.

11

(12)  COM(2019) 279 final.

12

---

| 11.2.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 47/113 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 47/113

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Roční analýza růstu na rok 2019

(dodatkové stanovisko)

[COM(2018) 770 final]

(2020/C 47/18)

Zpravodajka: Anne DEMELENNE

| Rozhodnutí předsednictva EHSV | 14.5.2019 |
| --- | --- |
| Právní základ | Čl. 32 odst. 1 jednacího řádu a čl. 29 písm. a) prováděcích předpisů k jednacímu řádu
  dodatkové stanovisko |
| Odpovědná sekce | Hospodářská a měnová unie, hospodářská a sociální soudržnost |
| Přijato v sekci | 17.10.2019 |
| Přijato na plenárním zasedání | 30.10.2019 |
| Plenární zasedání č. | 547 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 140/3/6 |

Rozhodnutí předsednictva EHSV

14.5.2019

Právní základ

Čl. 32 odst. 1 jednacího řádu a čl. 29 písm. a) prováděcích předpisů k jednacímu řádu

dodatkové stanovisko

Odpovědná sekce

Hospodářská a měnová unie, hospodářská a sociální soudržnost

Přijato v sekci

17.10.2019

Přijato na plenárním zasedání

30.10.2019

Plenární zasedání č.

547

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

140/3/6

Preambule

Toto stanovisko je součástí balíčku dvou návazných stanovisek, z nichž jedno se týká roční analýzy růstu (COM(2018) 770 final) a druhé doporučení k hospodářské politice eurozóny (COM(2018) 759 final). Jejich cílem je aktualizovat a rozvinout předchozí návrhy EHSV (1) na základě posledního vývoje, hospodářských prognóz pro EU a eurozónu a různých zpráv a doporučení zveřejněných v rámci stávajícího evropského semestru. Tento balíček stanovisek představuje souhrnný příspěvek občanské společnosti EU k hospodářské, sociální a environmentální politice na příští cyklus evropského semestru, který bude zahájen v listopadu 2019. EHSV vyzývá Evropskou komisi a Radu, aby tento příspěvek zohlednily v rámci nadcházejícího podzimního balíčku k evropskému semestru a z něho vyplývajícího interinstitucionálního rozhodovacího procesu.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | Toto stanovisko EHSV je dodatkem ke stanovisku EHSV k roční analýze růstu na rok 2019. Zohledňuje doporučení pro jednotlivé země (2), sdělení Evropské komise o evropském semestru a příslušná doporučení Rady. Podrobněji se zabývá vybranými ekonomickými a sociálními otázkami souvisejícími s evropským semestrem 2019. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Nedostatek investic v EU dosud nebyl napraven. Stále trvá potřeba veřejných a soukromých investic a výdajů na odbornou přípravu a vzdělávání (počínaje předškolním vzděláváním), aby bylo možné zlepšit konkurenceschopnost evropských podniků. Doporučení pro jednotlivé země se v tomto roce zaměřují na investice, což je vítáno. Zvláštní pozornost se musí věnovat produktivním investicím a investicím do sociální infrastruktury, aby se tak upřednostnil udržitelný růst a opatření k provádění pilíře sociálních práv. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Musí vzrůst úsilí členských států o provádění strukturálních reforem. Co se týče zemí, které mají přebytek běžného účtu, je v zájmu hospodářské a politické stability v Evropské unii a v eurozóně zejména potřeba řešit skutečnost, že členské státy málo dodržují postup při makroekonomické nerovnováze. EHSV vyjadřuje politování nad nerovnováhou mezi obecnými nespecifickými doporučeními v důležitých oblastech, jako jsou investice, sociální oblast a změna klimatu, a konkrétními číselnými strategickými cíli vyplývajícími z fiskálních pravidel. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Současná příznivá situace, pokud jde o velmi nízké úrokové sazby, umožnila vlivem snížení výdajů na úroky ze státních dluhopisů uvolnit z vnitrostátních rozpočtů určité prostředky. Členské státy by měly tyto prostředky využít ke zvýšení svých hmotných investic, investic do digitálních technologií, investic v oblasti životního prostředí a výdajů na odbornou přípravu, rozvoj dovedností a kvalifikací, které by měly být považovány za investice do lidských zdrojů, ne za náklady. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Pokud jde o doporučení pro jednotlivé země v sociální oblasti, je vítána širší úloha evropského pilíře sociálních práv a srovnávacího přehledu sociálních ukazatelů. Výbor vyzývá Komisi, aby tento přístup uplatňovala a rozvinula v budoucích cyklech evropského semestru. Pro případ, že by v následujících letech došlo k hospodářskému propadu, je důležité, aby pozitivní cíle sociální politiky hrály ústřední úlohu v evropském semestru a aby byly na stejné úrovni jako ostatní makroekonomické a fiskální cíle. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | V posledním roce se ústředním tématem stala změna klimatu, která může být v evropském semestru ještě více zohledněna. Doporučení pro cyklus příštího roku by měla obsahovat více doporučení pro jednotlivé země zaměřených na boj proti existenční hrozbě změny klimatu, každopádně však alespoň jedno pro každý členský stát. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Zdanění musí být příznivé pro produktivní investice a výdaje do reálné ekonomiky. Daňové příjmy by měly být přesunuty na jiné zdroje než ty, které se týkají práce a udržitelné spotřeby. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.7.1. | Financializace určitých oblastí evropské ekonomiky nadměrně zatížila podniky (a jejich zaměstnance), které vytvářejí pracovní místa, vytvářejí přidanou hodnotu a zvyšují objem reálného kapitálu. EHSV žádá Komisi, aby prošetřila možnost využití evropského semestru ke kladení většího důrazu na celkovou hodnotu pro zúčastněné strany, a nikoli pouze na hodnotu pro akcionáře. |
| --- | --- |

1.7.1.

| 1.7.2. | Několik členských států dostalo v letošních doporučeních pro jednotlivé země doporučení, aby posílily sociální dialog. Ke stimulaci zapojení sociálních partnerů by bylo potřeba zavést minimální normy pro konzultace národních vlád se sociálními partnery z příslušných států v různých fázích evropského semestru. |
| --- | --- |

1.7.2.

| 1.7.3. | Politika Komise v oblasti veřejných statků by se měla řídit zásadou, podle níž by z privatizace veřejných statků měly být vyloučeny statky, které mají strategický význam a jsou lépe poskytovány veřejným sektorem, a privatizace nesmí pro stát znamenat čistou ztrátu tím, že k prodeji dojde v hospodářsky nepříznivých obdobích. |
| --- | --- |

1.7.3.

2.   Souvislosti: priority Evropské komise v evropském semestru 2019 a v doporučeních pro jednotlivé země

| 2.1. | Podle Evropské komise učinily členské státy alespoň nějaký pokrok u 40 % doporučení pro jednotlivé země, která jim byla určena. Ve víceletém časovém horizontu byl zaznamenán „určitý pokrok“ u více než dvou třetin doporučení pro jednotlivé země (3). Provádění je úspěšné u finančních služeb a pokrok byl rovněž zaznamenán u podpory vytváření pracovních míst se smlouvou na dobu neurčitou a při řešení segmentace na trhu práce. Provádění však zůstává omezené a příliš pomalé v klíčových oblastech, které jsou nezbytné pro nápravu makroekonomické nerovnováhy (4). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Doporučení pro jednotlivé země na rok 2019 vycházejí ze závěrů zpráv o jednotlivých zemích z roku 2019 a zahrnují větší důraz na investice – pro každý členský stát je uvedeno alespoň jedno doporučení související s investicemi. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Pokud jde o makroekonomický výhled, nejistota neklesla. Očekávaný odchod Spojeného království z Evropské unie a globální „obchodní války“ způsobené Spojenými státy budou i v blízké budoucnosti nadále výrazně ohrožovat hospodářský růst a zaměstnanost. I přes nízkou celkovou míru nezaměstnanosti v posledních dvou desetiletích nedosáhlo několik zemí předkrizové míry zaměstnanosti. Očekávaný růst HDP je v EU tento rok pouhých 1,4 % a v eurozóně 1,2 % (5). Rada guvernérů Evropské centrální banky (6) konstatovala, že inflace v eurozóně i nadále nedosahuje stanoveného cíle (nižší než 2 %, avšak přibližně 2 % ve střednědobém horizontu), a proto je nutné, aby fiskální politika sehrála svoji úlohu v posílení eurozóny a růstu Evropské unie. |
| --- | --- |

2.3.

3.   Obecné připomínky k doporučením Evropské komise

3.1.   Investice

EHSV vítá a silně podporuje skutečnost, že se Evropská komise v letošních zprávách o jednotlivých zemích a doporučeních pro jednotlivé země zvláště zaměřuje na zvýšení investic. Výbor v minulosti několikrát vyzval členské státy a Evropskou komisi, aby kladly větší důraz na zvýšení veřejných a soukromých investic, a je potěšen, že jedno z jeho doporučení bylo realizováno. V souladu s ním musí být investice produktivní a udržitelné, přičemž je třeba se vyhnout spekulativním finančním investicím a spekulativním investicím do nemovitostí.

| 3.1.1. | Investiční cíle v podobě doporučení pro jednotlivé země nejsou – v souladu s praxí Komise definovat obecné cíle – příliš konkrétní. I tak však vzniká nerovnováha, jelikož fiskální cíle jsou podle ustanovení Smlouvy velmi konkrétní. Stále není jasné, jak lze investičních cílů dosáhnout v zemích, které jsou pevně vázány požadavky Paktu o stabilitě a růstu. EHSV proto stejně jako ve svých předchozích stanoviscích doporučuje, aby byla investicím přisouzena významnější úloha tím, že se do evropského fiskálního rámce zavede zlaté pravidlo (7). |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | V evropském semestru je potřeba položit větší důraz na udržitelný růst, jehož směr určují cíle udržitelného rozvoje, které definovala OSN v Agendě 2030. Tato potřeba se odráží v požadavku EHSV na zavedení roční analýzy udržitelného růstu (8). Investice do infrastruktury musejí být ekologické a sociální a zaměřovat se na obnovitelnou energii, jak mimo jiné předpokládá nová Komise. To by se do evropského semestru mělo promítnout ještě více. EHSV je povzbuzen vítaným důrazem na investice v letošních doporučeních pro jednotlivé země a navrhuje, aby Evropská komise a Rada posoudily, zda by doporučení pro jednotlivé země neměla pro každý členský stát obsahovat alespoň jeden konkrétní ambiciózní cíl v podobě podstatného snížení emisí skleníkových plynů až do vyřešení potenciálně katastrofálního problému v oblasti klimatu. EHSV v této souvislosti vítá, že ECB v rámci svého programu nákupu aktiv soukromého sektoru investovala do zelených dluhopisů, a domnívá se, že by měla po opětovném zahájení čistých nákupů a během reinvestiční fáze tohoto programu v tomto úsilí nadále a v ještě rozsáhlejší míře pokračovat. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Co se týče konkrétních investičních potřeb, žádá EHSV Evropskou komisi a členské státy, aby vypracovaly konkrétní plán na zvýšení veřejných a soukromých investic, díky němuž by se měly zaplnit mezery, jež byly zjištěny v některých důležitých oblastech, aby se Evropě zajistila hospodářská a sociální budoucnost a zachovala se její konkurenceschopnost vůči Číně a USA. Jedná se například o investice v oblasti informačních technologií a umělé inteligence (výzkumu a vývoje, včetně IT infrastruktury). Do těchto investic by se dále měly zahrnout nezbytné výdaje v oblasti vzdělávání, odborné přípravy, zlepšování dovedností a mobility, jakož i podpora úspor energie v průmyslu a dopravě, například prostřednictvím rozvoje a využívání železniční sítě. Tyto výdaje by měly být více podpořeny prostřednictvím strukturálních fondů. Posílila by se tak konkurenceschopnost a vyřešil by se tak nedostatek kvalifikované pracovní síly, která v celé EU tvoří jednu z překážek investic (9). |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Výbor se domnívá, že je v souvislosti s dosažením širších cílů Evropské rady možné stanovit konkrétnější cíle a strategické priority. Ukazatele strategie Evropa 2020 byly příliš povšechné a širší priority schválené Radou zase musí být konkrétnější a musí se rozšířit na další oblasti politiky. EHSV proto žádá Radu a Komisi, aby vypracovaly dlouhodobou strategii do roku 2030, která by se měla promítnout do doporučení pro jednotlivé země na rok 2020 (10). Tato dlouhodobá strategie by měla obsahovat vizi ekonomiky blahobytu v Evropské unii, která bude zahrnovat vyšší investice do výrobních činností, lepšího vzdělávání, kvalifikací, dovedností, odborné přípravy, sociální ochrany, zdravotnictví, úspor energie, cenově dostupného bydlení a podpory rovnosti žen a mužů. |
| --- | --- |

3.1.4.

3.2.   Nerovnováha běžného účtu

| 3.2.1. | Výbor vítá, že se Evropská komise zaměřuje na země s přebytkem běžného účtu jako na hlavní makroekonomický problém eurozóny a Evropské unie. Zatímco země, které měly dříve schodek běžného účtu, tento schodek odstranily, země s přebytkem běžného účtu stále nejsou ochotny přijmout důrazná politická opatření ke zvýšení domácí poptávky (kam patří např. zvýšení veřejných investic, vyšší mzdy, vyšší vládní výdaje nebo nižší daně), aby své přebytky snížily. Nižší daně lze nejlépe realizovat přechodem od zdanění práce a DPH k jiným zdrojům daňových příjmů. Nicméně žádné potenciální snížení daňového zatížení práce se nesmí dotknout příspěvků na sociální zabezpečení, jelikož jsou významným finančním prvkem zdravotní péče, důchodů, úrazového pojištění a sociální ochrany (např. příspěvků v nezaměstnanosti). |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Vlivem přetrvávající neochoty zemí, které mají přebytek běžného účtu, rozšířit odpovídajícím způsobem domácí poptávku trpí země se schodkem běžného účtu nedostatkem poptávky. Díky postupu při makroekonomické nerovnováze lze na tento problém upozornit, v prosazování je tento postup ovšem neúčinný. Provádění doporučení pro jednotlivé země je tedy zvláště nedostatečné, co se týče doporučení v rámci postupu při makroekonomické nerovnováze (11). EHSV vyzývá Evropskou radu, aby koordinovala makroekonomickou strategii, tak aby v zemích s přebytkem běžného účtu došlo ke zvýšení domácí poptávky, což by vedlo ke snížení přebytků jednotlivých národních běžných účtů, které tvoří přebytek běžného účtu v eurozóně. Země, které mají v současnosti přebytek běžného účtu, se v rámci této strategie musejí věrohodně zavázat k trvalému a udržitelnému snížení tohoto přebytku. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | S tím, jak se v nedávných jednáních utvářela konkrétní podoba rozpočtového nástroje eurozóny, vyšlo najevo, že se Evropské radě nepodařilo shodnout se na smysluplném rozpočtu eurozóny se stabilizační funkcí. EHSV má obavy ohledně toho, že makroekonomický rámec je na evropské úrovni nedostatečný k řešení budoucích krizí, pokud by se zhmotnila rizika nepříznivého hospodářského růstu. EHSV žádá Evropskou radu, aby připravila účinné opatření fiskální politiky členských států, které by bylo spolu s opatřením měnové politiky Evropské centrální banky odpovědí na případnou recesi. |
| --- | --- |

3.2.3.

3.3.   Fiskální politika, veřejný dluh a daně

| 3.3.1. | Z přehodnocení rizika státních dluhopisů během krize v eurozóně vzešel další faktor rozdílnosti. Vlády s nižšími mírami růstu a vyšším počátečním zadlužením musejí platit vyšší úrokové sazby ze svého veřejného dluhu, jež někdy vycházejí z dosti nevhodných odhadů jejich fiskální situace, prováděných finančními trhy. Pokus o předčasné obnovení fiskální rezervy, či méně metaforicky řečeno snížení výdajů a zvýšení daní, jak navrhuje Komise členským státům s vyšším dluhem, by s sebou opět neslo riziko omezení pozitivní dynamiky soukromého sektoru a růstu, který je v některých členských státech stále slabý. Stanovení požadovaných způsobů snah o fiskální korekci pro země s menším fiskálním prostorem, ale pouze doporučení pro země s větším fiskálním prostorem s sebou nese riziko, že celková orientace fiskální politiky eurozóny nebude dost expanzivní na to, aby udrželo na uzdě současný velký přebytek běžného účtu eurozóny. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | S ohledem na přehodnocení úlohy veřejného dluhu v době nízkých úrokových sazeb, které nyní provádějí přední odborníci na tyto otázky (12), vyzývá EHSV Evropskou radu, aby přemýšlela o odpovědi na otázku, zda stávající rozpočtový rámec zbrzdil potřebné veřejné investice i vládní výdaje na účely zvyšující produktivitu, jako je vzdělávání, zlepšování dovedností, celoživotní učení, zdravotní péče a sociální ochrana (13). ECB ve svém balíčku opatření vydaném v září ohlásila, že bude v blízké budoucnosti udržovat velmi nízké úrokové sazby. Tato politika již v posledních letech vládám snížila výdaje na úroky. EHSV vyzývá členské státy, aby takto uvolněné prostředky využily ke zvýšení investic. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Měřítka mezer výstupu, jež používá Evropská komise k určení vhodné orientace fiskální politiky, považují odborníci stále častěji za příliš procyklická (14). Místo toho, aby Komise nezávisle měřila maximální výrobní potenciál ekonomiky prostřednictvím počtu nezaměstnaných a nedostatku kapitálu, jsou její měřítka příliš založena na minulých výsledcích (15). V důsledku toho není možné za příznivé, ani nepříznivé situace provádět anticyklickou fiskální politiku, když země dodržují pravidla Paktu o stabilitě a růstu. EHSV doporučuje Evropské komisi, aby spolu s členskými státy zhodnotila na základě těchto zjištění jejich postup pro výpočet mezer výstupu. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | U zemí, které nebyly v posledních letech schopny těžit z hospodářského růstu v takové míře, jak by se očekávalo, přispěla malá agregátní poptávka spolu s nepříznivým posunem výrobní struktury ekonomiky, pokud jde o export, ke slabinám v jejich růstu. EHSV vyzývá Evropskou komisi a Evropskou radu, aby pro příští cyklus evropského semestru zohlednily aspekty průmyslové strategie a průmyslové politiky v Evropské unii. |
| --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | Jak již EHSV uvedl v dřívějších stanoviscích, musejí členské státy bránit agresivnímu daňovému plánování a daňovým únikům a zaměřovat se na daňovou spravedlnost a financování vládních výdajů. |
| --- | --- |

3.3.5.

| 3.3.6. | Financializace ekonomiky přinesla nepřiměřený vliv pár vyvolených účastníků finančních operací na hlavní korporace a veřejný sektor, jelikož se díky ní usiluje o krátkodobé zisky a bonusy, spíše než o naplnění dlouhodobých potřeb určitých podniků, jejich zaměstnanců a regionů, v nichž provozují svoji činnost (16). EHSV žádá Komisi, aby prošetřila možnost využití evropského semestru ke kladení většího důrazu na hodnotu pro zúčastněné strany, a nikoli na hodnotu pro akcionáře. V členských státech, kde je to relevantní, by měl být daňový systém přeorientován na podporu reálných hmotných, digitálních a udržitelných investic a investic do lidských zdrojů a měl by odrazovat od čistě finančních a spekulativních účelů. Upozornit by se mělo zejména na narušení daňového systému, která nepatřičně podporují a finančně odměňují myšlenku hodnoty pro akcionáře, a měla by se doporučit jejich reforma v podobě doporučení pro jednotlivé země. |
| --- | --- |

3.3.6.

3.4.   Evropský pilíř sociálních práv

| 3.4.1. | EHSV vítá a podporuje posun směrem k důrazu na sociální dialog, vzdělávání, dovednosti a odbornou přípravu, zdraví a sociální ochranu, k němuž došlo v politických doporučeních. Výbor vybízí Komisi, aby v průběhu příštích cyklů evropského semestru touto cestou pokračovala a rozšířila ji, zejména co se týče dostatečné minimální mzdy odpovědně vyjednané sociálními partnery, zaručené zákonem a vnitrostátními kolektivními smlouvami. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Výbor vítá skutečnost, že Evropská komise věnovala zvláštní pozornost tomu, jak členské státy plní rozměry evropského pilíře sociálních práv. Výbor spatřuje zvláštní přidanou hodnotu v zavedení srovnávacího přehledu sociálních ukazatelů, jenž zdůrazňuje sociální vývoj v členských státech EU a jejich sbližování jakožto nebytnou protiváhu tradičního zaměření na ekonomické a finanční záležitosti. EHSV vybízí Komisi, aby pokračovala tímto směrem a zvyšovala váhu pilíře v rámci doporučení pro jednotlivé země a aby také zvážila prozkoumání nových ukazatelů srovnávacího přehledu, například nových ukazatelů týkajících se kolektivního vyjednávání. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | Skutečnost, že mzdová konvergence mezi jednotlivými státy je mnohem pomalejší, než evropští čelní představitelé a Komise očekávali, vedla ke zvýšení migračních proudů do zemí a regionů s více pracovními příležitostmi a většími platy. Tento příliv pracovníků do hospodářsky výkonnějších regionů je v zásadě klíčovým korekčním mechanismem v rámci evropské měnové unie. Nicméně vlivem pomalého tempa konvergence mezd a životních podmínek byly migrační proudy větší, než se předpokládalo. V některých případech emigrovala nezanedbatelná část obyvatelstva v produktivním věku, což, pokud se tito emigranti nevrátí, může pro dané země ve střednědobém horizontu představovat problém. Je tedy potřeba zrychlit reálnou konvergenci mezd a životních podmínek mezi zeměmi EU a evropské měnové unie. EHSV žádá Komisi, aby předložila podrobnou zprávu o reálné konvergenci a přizpůsobila svá strategická doporučení členským státům a EU jako celku s cílem zajistit opravdovou konvergenci. |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | V úvodu k roční analýze růstu na rok 2019 chválí Evropská komise fakt, že se ve všech členských státech znovu nastartoval růst. Kladné míry růstu HDP však nutně nemusí vyústit ve vzestupnou sociální konvergenci. Jedním z nástrojů k jejímu dosažení je kolektivní vyjednávání. Výbor proto žádá Komisi, aby rozšířila srovnávací přehled sociálních ukazatelů o ukazatele kolektivního vyjednávání. |
| --- | --- |

3.4.4.

| 3.4.5. | Provádění doporučení vyplývajících z evropského pilíře sociálních práv vyžaduje odpovídající financování. Mělo by se upřesnit, jak lze dosáhnout cílů evropského pilíře sociálních práv, a to zejména v členských státech, které jsou pevně vázány požadavky Paktu o stabilitě a růstu. EHSV na základě návrhů, které uvedl v jednom ze svých minulých stanovisek (17), doporučuje Evropské komisi a Radě, aby zajistily, že budou zejména v rámci Evropských strukturálních a investičních fondů a jiných fondů EU k dispozici zdroje na doplnění příspěvků z veřejných a soukromých vnitrostátních prostředků. Dosažení většího objemu veřejných investic na úrovni členských států může usnadnit odkaz na zlaté pravidlo veřejných investic se sociálním cílem, které by do rozpočtových pravidel vneslo větší flexibilitu. Je rovněž potřeba se postavit proti jakémukoliv snížení rozpočtu Unie, v jehož důsledku by klesly prostředky vyčleněné na realizaci cílů evropského pilíře sociálních práv. Ke zlepšení by rovněž mělo dojít v investičním plánu pro Evropu, který se financuje z Evropského fondu pro strategické investice (EFSI), a zohlednit je při tom potřeba kritiku, již vyjádřil Evropský účetní dvůr v lednu 2019, když poukázal na to, že se přehání jeho údajné dopady na úroveň investic (18). |
| --- | --- |

3.4.5.

| 3.5. | Pokud jde o obsah doporučení pro jednotlivé země v sociální oblasti a pokud se zaujme širší pohled od vzniku semestru, byla členským státům s nízkým růstem a vyšším veřejným dluhem vydána doporučení, která podporují sociální devalvaci (19). Prioritu obecně dostaly makroekonomické cíle (20). S ohledem na nejistý ekonomický výhled vyzývá EHSV Evropskou radu, aby zaručila, že pozitivní cíle sociální politiky dostanou v příštích letech vyšší, a tudíž stejnou prioritu, a to i v době hospodářské krize. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.5.1. | Velkou výzvou zůstává i nadále zajištění dobré kvality pracovních míst. V posledních deseti letech došlo v několika členských státech k nárůstu nestandardních forem zaměstnání, jako je dočasná práce, místa se zkrácenou pracovní dobou, subdodávky nebo práce prostřednictvím platforem. Zatímco schopnosti pracovníků a jejich dosažené vzdělání vzrostly, kvalita nabízených pracovních míst v některých státech klesla. Jako příklad lze uvést fakt, že v některých zemích roste počet pracovníků, kteří jsou nuceni přijímat smlouvy na dobu určitou či práci na částečný úvazek, protože chybí stálá pracovní místa na plný úvazek (viz údaje Eurostatu (21)). Tyto formy práce mohou být pro pracovníky někdy příznivé, často tomu tak ale není a nové formy zaměstnání přinášejí mj. problémy, pokud jde o celoživotní vzdělávání dočasných zaměstnanců a pracovníků s nejistým zaměstnáním. EHSV žádá členské státy, aby za účelem přizpůsobení se novým formám práce a stále nejistějšímu světu práce přijaly (v evropském rámci) včasná opatření v oblasti ochrany pracovníků a sociálního zabezpečení. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Stále důležitější úlohu hraje v ekonomice sociální ekonomika (22). Vzhledem ke své rozmanitosti (družstva, vzájemné společnosti, sdružení, nadace, sociální podniky atd.) mají její subjekty velký potenciál přispět k posílení hospodářského růstu a růstu zaměstnanosti v Evropě a výrazně přispět k sociální soudržnosti v Evropské unii. Unie bohužel nevypracovala vhodný právní rámec pro využití tohoto potenciálu na vnitřním trhu. EHSV žádá Komisi, aby toto téma zahrnula do svého programu na příští funkční období. |
| --- | --- |

3.5.2.

| 3.5.3. | K předcházení nezaměstnanosti v digitální společnosti dneška a zítřka a společnosti založené na průmyslu a službách, jež vyžadují vysoce kvalifikované pracovníky, může pomoci více vládních a podnikových výdajů na vzdělávání. EHSV vyzývá členské státy, aby k přizpůsobení dovedností svých pracovníků digitálnímu věku využívaly evropské fondy. |
| --- | --- |

3.5.3.

| 3.5.4. | Pokud je to ve vnitrostátním kontextu odůvodněné, může být užitečné kvalitativní přesměrování z terciárního vzdělávání na vysoce kvalitní odborné vzdělávání. Příliš úzké zaměření na zisk diplomu z terciárního vzdělávání, tak jako ve vzdělávacích ukazatelích srovnávacího přehledu, může zkreslit celkovou situaci. EHSV žádá Komisi a členské státy, aby zohlednily tuto skutečnost a zvážily, zda nelze úspěšnost ve vzdělávání měřit v sociálním přehledu lepším způsobem. |
| --- | --- |

3.5.4.

3.6.   Zapojení sociálních partnerů

| 3.6.1. | EHSV vítá záměr Komise prohloubit dialog se sociálními partnery a občanskou společností, včetně solidárních institucí, nevládních organizací, vysokých škol a spotřebitelských organizací, s cílem dále podpořit provádění doporučení pro jednotlivé země. Budou rovněž probíhat návštěvy členských států a dvoustranná a mnohostranná jednání. |
| --- | --- |

3.6.1.

| 3.6.2. | V tomto ohledu lze zlepšit pravidelnou neformální výměnu informací a jejich tok. Za účelem zajištění produktivní diskuse během jednání dostávají sice sociální partneři před významnými jednáními velké množství nezbytných předběžných informací o trhu práce a o otázkách sociálního začleňování, už tomu tak ale není v případě rozpočtových a fiskálních otázek. EHSV vybízí Komisi, aby se sociálními partnery navázala hlubší, dobře načasovaný a smysluplný dialog mimo rámec formálně vyžadovaných formálních postupů. |
| --- | --- |

3.6.2.

| 3.6.3. | Jak Evropská komise správně poznamenala, lze zlepšit včasné a smysluplné zapojení sociálních partnerů do evropského semestru (23). Evropský semestr sice funguje dobře na evropské úrovni a v některých členských státech, nelze to však říci o všech. EHSV vítá skutečnost, že některým členským státům bylo v doporučeních pro jednotlivé země doporučeno posílit sociální dialog, a vybízí tyto členské státy, aby daná doporučení provedly. |
| --- | --- |

3.6.3.

| 3.6.4. | Mezi problémy, které brzdí konzultace se sociálními partnery prováděné v rámci semestru na vnitrostátní úrovni, patří včasný přístup ke smysluplným informacím a včasným konzultacím, seriózní závazek vlád a kapacita sociálních partnerů. EHSV doporučuje zavést minimální normy pro konzultace národních vlád se sociálními partnery z příslušných států v různých fázích evropského semestru. Jejich součástí by mělo být vysvětlení toho, zda a proč se vlády odchýlily od návrhů sociálních partnerů. Zapojení sociálních partnerů musí být zajištěno také v těch následných krocích, v jejichž průběhu se hodnotí provádění návrhů. |
| --- | --- |

3.6.4.

4.   Konkrétní doporučení

| 4.1. | Pokud jde o diskusi v Radě o vhodnosti rozšířit oblast působnosti evropského semestru na otázky sociální a hospodářské soudržnosti, EHSV důrazně podporuje rozhodnutí o zahrnutí těchto otázek do evropského semestru (24). EHSV vyzývá Evropskou Komisi a členské státy, aby v nadcházejících letech pokračovaly tímto směrem a prohlubovaly ho, což by mělo později zahrnovat i reakci na problémy týkající se klimatu. EHSV rovněž chválí Evropskou radu za to, že vyzvala členské státy, aby ve svém úsilí zaměřeném na dosažení konvergence využívaly srovnávacího přehledu sociálních ukazatelů, monitoru výsledků v oblasti zaměstnanosti a monitoru výsledků v oblasti sociální ochrany. |
| --- | --- |

4.1.

4.2.   Bydlení

| 4.2.1. | V některých členských státech vzrostly v posledních letech ceny bydlení. Nájemné se v některých velkých a středně velkých městech dostalo na tak vysokou úroveň, že tvoří stále vyšší podíl z příjmů. Souvisí to s nízkými úrokovými sazbami, jelikož měnová politika funguje nejpříměji prostřednictvím trhu s bydlením. Úrokové sazby ovšem nejsou jediným vlivem. Základní úrokové sazby ECB zůstanou na současné (nebo nižší) úrovni do doby, než bude inflace výrazně konvergovat ke svému cíli, tj. k úrovni dostatečně blízké 2 %, ale pod touto hodnotou (25). Rostoucí nájmy navíc prohlubují problém bezdomovectví. Data o bezdomovectví nejsou dostatečná k tomu, aby bylo množné podrobně sledovat vývoj tohoto jevu v Evropské unii. EHSV vyzývá členské státy a Evropskou komisi, aby zlepšily sběr dat o bezdomovcích, a bylo tak možné zlepšit sledování počtu, rozmístění a životních podmínek osob bez domova v Unii. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Ke zlepšení energetické a klimatické bilance obydlí a dalších budov lze v členských státech využít změny v daňovém systému i další vládní pobídky, díky nimž budou poskytnuty lepší pobídky k renovaci staveb, aby se staly energeticky účinnými, a k budování nových, energeticky účinných staveb. |
| --- | --- |

4.2.2.

4.3.   Další reformy

| 4.3.1. | Pro některé země znamenají individuální reformy zmíněné v doporučeních pro jednotlivé země nebezpečí prohloubení sociálních a ekonomických nerovností. Důchodové reformy nesmí vést k chudobě ve stáří. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Z privatizace veřejných statků by měly být vyloučeny statky, které mají strategický význam a jsou lépe poskytovány veřejným sektorem, a privatizace nesmí pro stát znamenat čistou ztrátu tím, že k prodeji dojde v hospodářsky nepříznivých obdobích. Základní veřejné služby jsou v zásadě poskytovány nejúčinněji státem, jelikož u nich chybí kýžený zisk, který zvyšuje jejich cenu. V případech, kdy kvalita a financování veřejných služeb neodpovídá standardu, který si občané přejí, by se měla zlepšit správní kapacita pro účinné poskytování těchto služeb a měly by k tomu účelu být uvolněny potřebné finanční prostředky. To nevylučuje možnost, že jednotlivé země mohou dospět k závěru, že by partnerství veřejného a soukromého sektoru mohla být uzpůsobena konkrétním službám v konkrétní současné situaci. Tato partnerství veřejného a soukromého sektoru musí v takovém případě sloužit veřejnému zájmu. Zejména na monopolních nebo oligopolních trzích je nesmí využívat zvláštní zájmové skupiny k získávání nájemného tím, že budou účtovat vyšší než nezbytné ceny nebo se vyhýbat potřebným investicím do zachování kvality. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Dobře koncipovaná průmyslová politika, která slouží potřebám země, může zvýšit růst, produktivitu, blahobyt a zaměstnanost. EHSV zdůrazňuje, že je na evropské úrovni a na úrovni členských států potřeba široce diskutovat o průmyslové strategii, která nebude pouhým přizpůsobením evropských právních předpisů v oblasti hospodářské soutěže a umožní více fúzí mezi nadnárodními společnostmi, a přijmout v souvislosti s ní konkrétní kroky, jež budou podpořeny dostatečnými finančními zdroji. |
| --- | --- |

4.3.3.

V Bruselu dne 30. října 2019.

předseda

Evropského hospodářského a sociálního výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Stanovisko EHSV Roční analýza růstu na rok 2019 (Úř. věst. C 190, 5.6.2019, s. 24) a stanovisko Hospodářská politika eurozóny 2019 (Úř. věst. C 159, 10.5.2019, s. 49).

1

(2)  COM(2019) 500 final.

2

(3)  COM(2019) 500 final, s. 3.

3

(4)  Efstathiou and Wolff (2018). Is the European Semester effective and useful?.

4

(5)  Evropská hospodářská prognóza léto 2019, Evropská komise.

5

(6)  Viz úvodní prohlášení prezidenta ECB Maria Draghiho na tiskové konferenci dne 12. září 2019 ve Frankfurtu nad Mohanem.

6

(7)  Stanovisko EHSV Roční analýza růstu na rok 2019, odstavec 3.9.8 (Úř. věst C 190, 5.6.2019, s. 24).

7

(8)  Stanovisko EHSV Roční analýza růstu na rok 2019, odstavec 1.7 (Úř. věst C 190, 5.6.2019, s. 24).

8

(9)  Zpráva EIB o investicích v letech 2018/2019 Retooling Europe's Economy.

9

(10)  Jak je uvedeno ve stanovisku EHSV Evropský semestr a politika soudržnosti – vypracování nové evropské strategie na období po roce 2020 (Úř. věst. C 353, 18.10.2019, s. 39).

10

(11)  What drives national implementation of EU policy recommendations?, pracovní dokument expertní skupiny Bruegel, číslo 4.

11

(12)  Olivier Blanchard. Public Debt and Low Interest Rates, leden 2019, a německá debata o hodnotě vnitrostátní dluhové brzdy, již zahájil Michael Hüther, IW-Policy Paper 3/19.

12

(13)  Germany's even larger than expected fiscal surpluses: Is there a link with the constitutional debt brake?, Bruegel.

13

(14)  The campaign against ‘nonsense’ output gaps, Bruegel.

14

(15)  Why Hysteria Over the Italian Budget Is Wrong-Headed.

15

(16)  Eric Vatteville, Management & Avenir 2008/4 (č. 18), s. 88–103.

16

(17)  Úř. věst. C 262, 25.7.2018, s. 1.

17

(18)  Zvláštní zpráva č. 3/2019: Evropský fond pro strategické investice: pro zajištění skutečného úspěchu jsou nutná další opatření.

18

(19)  Copeland and Daly (2018). The European Semester and EU Social Policy.

19

(20)  Degryse, C., Pochet, P. (2018). European social dynamics: a quantitative approach.

20

(21)  Databáze Eurostatu lfsa_eppgai a lfsa_etgar.

21

(22)  Instituce a podniky sociální ekonomiky dosahují v Evropě počtu více než 2,8 milionu, zaměstnávají 13,6 milionu lidí a vytvářejí 8 % HDP EU.

22

(23)  Společná zpráva Komise a Rady o zaměstnanosti, s. 11.

23

(24)  Závěry Rady o roční analýze růstu 2019 a společné zprávě o zaměstnanosti (15. března 2019), s. 7.

24

(25)  Viz úvodní prohlášení prezidenta ECB Maria Draghiho na tiskové konferenci dne 12. září 2019 ve Frankfurtu nad Mohanem.

25

---