xml version="1.0" encoding="UTF-8"?


Euroopa Liidu C 106/31.


| | | |
| --- | --- | --- |
| | | ISSN 1977-0898 |
| Euroopa Liidu Teataja | | C 106 |
| European flag | | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 63. aastakäik 31. märts 2020 |

---

| | | |
| --- | --- | --- |
| Sisukord | | Lehekülg |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused | |
| | ARVAMUSED | |
| | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee | |
| | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee täiskogu 549. istungjärk, 22.1.2020–23.1.2020 | |
| 2020/C 106/01 | [Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Meile vajalik jätkusuutlik majandus (omaalgatuslik arvamus)](http://publications.europa.eu/resource/uriserv/OJ.C_.2020.106.01.0001.01.EST.xhtml) | [1](#C_2020106ET.01000101.doc) |

---

| | | |
| --- | --- | --- |
| | III   Ettevalmistavad aktid | |
| | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee | |
| | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee täiskogu 549. istungjärk, 22.1.2020–23.1.2020 | |
| 2020/C 106/02 | [Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) 2016/1139 seoses Läänemere idaosa tursa püügivõimsuse piirangute kehtestamise, andmete kogumise ja kontrollimeetmetega Läänemerel ning määrust (EL) nr 508/2014 seoses Läänemere idaosa tursa püügiga tegelevate laevastike püügitegevuse püsiva lõpetamisega(COM(2019) 564 – 2019/0246 (COD))](http://publications.europa.eu/resource/uriserv/OJ.C_.2020.106.01.0010.01.EST.xhtml) | [10](#C_2020106ET.01001001.doc) |

---

| | |
| --- | --- |
| ET | |

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee täiskogu 549. istungjärk, 22.1.2020–23.1.2020

| | | | |
| --- | --- | --- | --- |
| 31.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 106/1 |

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Meile vajalik jätkusuutlik majandus“

(omaalgatuslik arvamus)

(2020/C 106/01)

| | |
| --- | --- |
| Raportöör: | Peter SCHMIDT (DE–II) |

| | |
| --- | --- |
| Täiskogu otsus | 24.1.2019 |
| Õiguslik alus | kodukorra artikli 32 lõige 2 – |
| | omaalgatuslik arvamus |
| Vastutav sektsioon | põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 27.11.2019 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 23.1.2020 |
| Täiskogu istungjärk nr | 549 |
| Hääletuse tulemus (poolt/vastu/erapooletuid) | 100/8/9 |

1.   Järeldused ja soovitused

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee rõhutab, et Euroopa Liit on täielikult pühendunud kestliku arengu tegevuskava 2030 ja selle 17 kestliku arengu eesmärgi täitmisele. Nende nõuetekohase rakendamise tagamiseks peab EL kiiresti välja töötama jätkusuutliku ja kaasava ning kõigi jaoks toimiva heaolumajanduse alused. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.2. | Visioonis, et sotsiaalne progress tugineb ainult SKP suurenemisele, ei võeta arvesse tähtsaid üksikisiku ja ühiskonna heaoluga seotud elemente ega arvestata nõuetekohaselt keskkonna- ja sotsiaalseid kaalutlusi. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.3. | Komitee nõuab, et EL pakuks välja uue visiooni inimeste ja Maa heaolu kohta, mis põhineb sellistel põhimõtetel nagu keskkonnasäästlikkus, õigus inimväärsele elule ja sotsiaalsete väärtuste kaitse. Majandus on selle visiooni võimaldaja. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.4. | Heaolumajandus peaks aitama kaitsta ökosüsteeme, säilitada bioloogilist mitmekesisust, viia ellu õiglast üleminekut kliimaneutraalsele eluviisile kogu ELis ja soodustada jätkusuutlikku ettevõtlust. ELi haridussüsteemidel on tähtis roll ühiskonnas selliste kontseptsioonide edendamisel, kinnistades nendesse tulevaste otsustajate ja juhtide mõtlemisviisi. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.5. | Selle eesmärgi saavutamiseks tunnistab komitee vajadust toetada põhjalikke muutusi, mis on juba praegu mõjutamas ettevõtluse olemust, töökorraldust, investeerimise rolli ja rahasüsteemi struktuuri. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.6. | Komitee toonitab, et heaolumajanduse loomist tuleb alustada ettevaatlikult, nii et makromajanduslik stabiilsus ei sõltuks SKP kasvust. Komitee teeb ettepaneku töötada lisaks SKP-le välja uued majandustulemuste ja sotsiaalse progressi näitajad. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.7. | Komitee teeb ettepaneku võtta vastu elatustaseme raamistik ja luua ELi heaolu eelarve, mis põhinevad mujal juba käibel olevatel käsitlustel. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.8. | Komitee nõuab, et lõpetataks sellele vastukäivate toetuste maksmine ning et kõik ELi ja selle liikmesriikide avaliku sektori kulutused viidaks kooskõlla eesmärgiga jõuda kliimaneutraalsuseni. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.9. | Komitee nõuab, et Euroopa keskkonna- ja sotsiaalpaktiga tagataks suuremahulised investeeringud, mis on vajalikud õiglaseks üleminekuks kliimaneutraalsele majandusele ning igas kogukonnas kvaliteetsete töökohtade loomiseks. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.10. | Komitee palub komisjonil ja liikmesriikidel viia ellu keskkonnahoidlik maksureform, et aidata kooskõlastada maksustamist, toetusi ja vahendite jaotamiseelset poliitikat eesmärgiga saavutada õiglane üleminek heaolumajandusele, eelkõige tugevdades kehtivaid õigusakte. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.11. | Komitee teeb ettepaneku vaadata läbi ELi liikmesriikide sõltuvus majanduskasvust ning koostada strateegia, milles keskendutaks jätkusuutlikule ja kaasavale heaolule ELi majanduses. Samuti soovitab komitee vaadata läbi ELi eelarve- ja rahapoliitika eeskirjad, et need vastaksid kliimaneutraalsele majandusele ülemineku eesmärgile. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.12. | Komitee nõuab, et kogu ELi poliitika ja kõik eelarve-/finantsraamistikud ja -vahendid (näiteks mitmeaastane finantsraamistik, Euroopa poolaasta ja parem õigusloome) viidaks kiiresti kooskõlla õiglase üleminekuga heaolumajandusele. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.13. | Komitee teeb ettepaneku kohandada stabiilsuse ja kasvu pakti ja iga-aastast majanduskasvu analüüsi, et heaolumajandus vastaks täielikult kestliku arengu eesmärkidele ja Euroopa sotsiaalõiguste sambale. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.14. | Euroopa Komisjoni uue presidendi Ursula von der Leyeni hiljutine Brüsselis tehtud avaldus Euroopa rohelise kokkuleppe kohta, tema kõne detsembris Madridis toimunud ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 25. istungjärgul (COP25) ning teatis COM(2019) 640 final, mille komisjon avaldas 11. detsembril 2019 ja mida komitee võib hiljem mõnes tulevases arvamuses põhjalikult analüüsida, sisendavad käesolevas arvamuses esitatud komitee ettepanekute suhtes lootust. |

2.   Sissejuhatus

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.1. | Euroopa Liit on täielikult pühendunud ÜROs 2015. aasta septembris kokkulepitud kestliku arengu tegevuskava 2030 ja 17 kestliku arengu eesmärgi täitmisele [(1)](#ntr1-C_2020106ET.01000101-E0001). Kestliku arengu tegevuskava 2030 keskmes on arusaam, et meie heaolu peab praegu ja tulevikus jääma meid hõlmava biosfääri võimaluste piiresse. Praegused tootmis- ja tarbimisharjumused ei sobi kokku Maa piirangutega. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.2. | Majandus peab tuginema selgetele põhimõtetele, mis kajastavad nii meie püüdlusi parendada maailma kui ka teaduse arusaamu meile elu võimaldavast planeedist. Kahjustatud planeedil ei ole elu, tööhõivet ega ettevõtlust [(2)](#ntr2-C_2020106ET.01000101-E0002). Ei ole võimalik tagada kindlust, kui üleminekus jäetakse maha terved kogukonnad või võõrdutakse tavakodanikest. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.3. | 2008. aasta finantskriis jättis sügava jälje ühiskonnale ja muutis põhjalikult meie majandust. Kriisi põhjustanud makromajanduslikus poliitikas seati esikohale finantsvaldkonna dereguleerimine, et hoogustada majanduskasvu, kuid selline kitsas keskendumine SKP kasvule tõi kaasa finantsvaldkonna ebastabiilsuse ja ebavõrdsuse suurenemise. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.4. | Lisaks tõid ränne, majanduslikud erinevused ja muud probleemid mõnes liikmesriigis kaasa kodanike usalduse kaotuse Euroopa projekti vastu ning natsionalismi ja populismi kasvu, mis ähvardab nüüd muuta demokraatlikke väärtusi ning õõnestada sotsiaalset ja poliitilist stabiilsust. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.5. | Käesoleva arvamuse eesmärk on panna alus Euroopa jätkusuutlikule ja kaasavale heaolumajandusele [(3)](#ntr3-C_2020106ET.01000101-E0003). Esiteks analüüsitakse selles praeguse süsteemi probleeme ja seejärel pakutakse välja selged alused, millele rajada majandus, mis sobib nii inimestele kui ka Maale. Arvamuses tehakse konkreetsed soovitused Euroopa Komisjoni ja Euroopa Parlamendi uutele koosseisudele valdkondades, kus on esmatähtis võtta meetmed selle eesmärgi täitmiseks. |

3.   Praeguse olukorra analüüs – probleemid

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.1. | Maailm seisab praegu silmitsi seninägematute probleemidega. Ülemaailmne kliimaprobleem, bioloogilise mitmekesisuse katastroofiline vähenemine ja õhu, vee ja pinnase saastumine kahjustavad Euroopa ja maailma tulevast heaolu. Hoolimata mõningatest positiivsetest arengusuundumustest ja meetmetest ELi tasandil, ohustab selline mõju aina rohkem inimeste tervist ning meie toiduahelate ja põllumajandussüsteemide toimivust [(4)](#ntr4-C_2020106ET.01000101-E0004). |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.2. | Praegune heaolu tähendab väga vähe, kui see tuleb homse ellujäämise arvelt. SKPga mõõdetav edu on ekslik, kui kasvu mõju toob kaasa pöördumatud ja katastroofilised muutused meie kliima, pinnase, metsade, jõgede ja ookeanide seisundis. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.3. | Majandustoodangu mahu suurenemine on hoogustanud materjali ja energiaallikate tarbimist maailmas ning avaldanud ohtlikku inimtekkelist mõju nii kohalikele kui ka maailma ökosüsteemidele [(5)](#ntr5-C_2020106ET.01000101-E0005). Maailma Majandusfoorumi 2019. aasta ülemaailmsete riskide aruandes leiti, et keskkonnariskid kuuluvad maailma majandust ja ühiskonda mõjutavate suurimate riskide hulka [(6)](#ntr6-C_2020106ET.01000101-E0006). |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.4. | Kõikuv tööviljakuse kasv ja püsiv ebavõrdsus tekitab jätkuvalt palju ebakindlust ELi majanduse tuleviku suhtes. Need suundumused tulenevad finantskriisist ainult osaliselt. OECD riikides langes tööviljakus enam kui 4 %-lt varastel 1970. aastastel 1 %ni praegu, mistõttu langes arenenud majandusega riikide keskmine kasvumäär kestvasse stagnatsiooni [(7)](#ntr7-C_2020106ET.01000101-E0007). |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.5. | ELi tasandil selle languse korvamiseks võetud meetmed on suurendanud sissetulekute ja jõukuse ebavõrdsust ning toonud kaasa mittekestliku võlataseme. Kõige rikkamad 5 % eurooplastest omavad ligi 40 % kogu erasektori varast. Palgavaesus on suurenenud alates 2010. aastast 15 % ja peaaegu 10 % Euroopa töötajatest kuulub palgavaeste hulka. Ligikaudu neljandik meie lastest ja noortest elab vaesuse ohus või vaesuses ning miljonid noored ei leia inimväärset tööd, et alustada oma täiskasvanuelu kujundamist [(8)](#ntr8-C_2020106ET.01000101-E0008). |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.6. | Tehnoloogilised läbimurded automatiseerimise ja tehisintellekti valdkonnas võivad taastada tööviljakuse kasvu, kuid potentsiaalne kasu jääb makromajanduslikul tasemel kättesaamatuks. Marginaalsest tootlikkusest on kasu saanud suurettevõtete aktsionärid, mitte aga töötajad, häirides ühiskondliku kokkuleppe toimimist, suurendades ebavõrdsust ja kahjustades avalikkuse usaldust valitsuse vastu. Selle suundumuse ümberpööramine maksu- ja palgapoliitika abil on oluline, et tagada majandusliku kasu õiglasem jaotamine. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.7. | Uus kestlik tehnoloogia võib uuendada aastatepikkuse alainvesteerimise tõttu maha jäänud kogukondi ning suurendada ühiskonna heaolu. Kui aga keskendutakse sihilikult tööviljakuse kasvule, jättes seejuures vajaliku tähelepanuta keskkonnale ja ühiskonnale avalduvad tagajärjed, võib see viia väiksemad ettevõtjad pankrotti, suurendada töötust ja süvendada ebavõrdsust [(9)](#ntr9-C_2020106ET.01000101-E0009). |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.8. | EL on juba võtnud heaolumajanduse loomisel juhtrolli, nagu näitasid nõukogu 2019. aasta oktoobri järeldused heaolumajanduse kohta [(10)](#ntr10-C_2020106ET.01000101-E0010). Komitee tunnistab, et heaolumajandus peab suutma täita kestliku arengu eesmärke ja tagada jõukus isegi väikse või olematu majanduskasvu tingimustes, näiteks majanduslanguse ja kestva stagnatsiooni korral. |

4.   Visioon ja põhimõtted

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.1. | Heaolumajanduse poole liikumine tähendab jõukuse idee ja sotsiaalse progressi võimalikkuse kombineerimist Maa võimaluste piires. See tähendab selgemat määratlemist, mida me progressist tahame ja jätkusuutlikkusel põhineva majanduse aluste sõnastamist. Lähtepunkt on sisutihe ja teostatav visioon inimeste ja Maa heaolust. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.2. | Heaolu ei ole lihtsalt toodangu või sissetuleku küsimus. Seda annab täpsemini määratleda kui inimeste võimalusi tulla hästi toime ja saavutada oma täielik potentsiaal [(11)](#ntr11-C_2020106ET.01000101-E0011). Heaolumajandus peab andma kõigile kodanikele võimed, mida neil on vaja edukaks toimetulekuks, jäädes seejuures lõplike ressurssidega planeedi ökoloogilistesse piiridesse. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.3. | Selle ülesande täitmisel on aluseks kestliku arengu eesmärgid ja eelkõige kestliku arengu kolm sammast: keskkonna-, majandus- ja sotsiaalsammas. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.4. | Keskkonnasammas on seotud keskkonna- ja ressursipiirangutega ehk „ohutu tegevusruumiga“, mille raames inimtegevus peab toimuma. Stockholmi vastupidavuskeskus on teinud kindlaks „Maa üheksa piirangut“, mille raamesse inimkond peab jääma, et areneda ja tulla edukalt toime veel paljude põlvkondade jooksul [(12)](#ntr12-C_2020106ET.01000101-E0012). |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.5. | Majandussammas hõlmab ettevõtlust, inimväärse palgaga tööhõivet ja investeerimispoliitikat, mis tagab inimväärse elu ja elatise. Ettevõtlusel on siin oluline osa. Ettevõtlus peab suutma anda kõigile inimestele põhivahendid nende põhivajaduste täitmiseks, milleks on elatis, toit, puhas vesi, taskukohane energia, tervishoid ja haridus. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.6. | See nõue tähendab enamat kui materiaalsete miinimumtingimuste kehtestamist. See eeldab ka teravdatud tähelepanu sotsiaalsele õiglusele. Heaolumajanduses tuleb võtta hoolikalt arvesse kõigi ühiskonnaosade huve ja pöörata erilist tähelepanu nendele, kes võivad ülemineku tõttu veelgi rohkem kaotada. ELi töötajad on oma põhjendatud murega rõhutanud vajadust tagada õiglane üleminek, kus ülemineku kulud ja hüved jaotuvad õiglaselt eri ühiskonnarühmade, tööstusharude ja piirkondade ning praeguste ja tulevaste põlvkondade vahel [(13)](#ntr13-C_2020106ET.01000101-E0013). |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.7. | Ühiskonnasambas käsitletakse meie ühiskonna kvaliteeti ja üksikisiku õigust selles õiglastel ja võrdsetel alustel osaleda. On iseenesestmõistetav, et majandus ei suuda kuidagi tõhusalt toimida ilma selle kodanike osaluseta, kuigi sageli väärtustatakse seda rahalistes hindamistes vähe ja vahel üldse mitte. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.8. | Inimesi vaid üksiktarbijateks pidades on vastutus valikute eest asetatud inimeste õlule, ilma et neile oleks antud kättesaadavaid või taskukohaseid alternatiive [(14)](#ntr14-C_2020106ET.01000101-E0014). Ühiskonnaelu kaubastamine ja äärmusliku individualismi toetamine on Euroopas kahjustanud ühiskonna struktuuri ja suurendanud poliitilist ebastabiilsust. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.9. | Komitee leiab, et ELi ja liikmesriikide poliitika peaks püüdma seda tasakaalustamatust vähendada. Sotsiaalse solidaarsuse tugevdamine aitab ka turgutada demokraatiat. Kodanike mure kliimakatastroofi, sotsiaalse ebaõigluse ja finantsrikkumiste pärast esineb nüüd uutes ja jõulisemates vormides, näiteks kooliõpilaste kliimastreikide ja muude sotsiaalsete liikumistena. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.10. | Ühesõnaga tuleb heaolumajanduses tunnistada sotsiaalsete väärtuste põhimõttelist tähtsust ja toetada kogukondade vastupanuvõimet. |

5.   Heaolumajanduse alused

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.1. | Käesolevas arvamuses keskendutakse majandussüsteemi neljale konkreetsele aspektile, milles tuleb heaolumajanduse saavutamiseks viia ellu põhjalikud muudatused: ettevõtluse roll ning töö olemus ja kvaliteet tuleb ümber mõtestada, investeerimine ümber korraldada ja rahasüsteem ümber kujundada. Järgmistes punktides käsitletakse neid nelja alust lähemalt. |

5.2.   Ettevõtluse ümbermõtestamine

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.2.1. | Ettevõtlusel on tähtis osa heaolumajanduse saavutamises. Juba praegu hakkavad uued ärimudelid kujundama ümber lineaarseid tarbimis- ja tootmissüsteeme, millel rajaneb senine ettevõtlus. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.2.2. | Näiteks ringmajanduses rõhutakse toodete korduskasutamisele ja taastamisele, tootmisprotsesside ümberkavandamisele ning tooraine ringlussevõtule [(15)](#ntr15-C_2020106ET.01000101-E0015). Koostöömajanduse (ehk jagamismajanduse) eesmärk on edendada ühisomandisse kuuluvate kaupade kontseptsiooni, suurendades kaupade kasutamist ja vähendades uute kaupade tootmise vajadust [(16)](#ntr16-C_2020106ET.01000101-E0016). Platvormimajanduses võetakse kasutusele uusi ärimudeleid ja tööhõivevorme [(17)](#ntr17-C_2020106ET.01000101-E0017). |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.2.3. | Need kujunemisjärgus majandustegevuse vormid pakuvad uusi tööhõive-, omandi- ja innovatsioonivõimalusi. Neil on potentsiaali kujundada ümber tootjate, turustajate ja tarbijate suhted viisidel, mis muudavad vastupanuvõimelisemaks kohaliku majanduse, kus omand ja hüved on õiglasemalt jaotunud, ja seda ka traditsioonilistes tööstusharudes [(18)](#ntr18-C_2020106ET.01000101-E0018). |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.2.4. | Ettevõtlus sõltub üksteise ja ühiskonna heaks töötavate inimeste pühendumusest. Nii nagu majanduskasv on parimal juhul vahend jõukuse loomiseks, mitte eesmärk iseeneses, nii on ka materiaalse kauba tarbimine väärtuslik vaid siis, kui sellega saadakse teenuseid, mida inimestel on vaja ellu jäämiseks ja edukaks toimetulekuks. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.2.5. | Isegi meie kõige lihtsamatest materiaalsetest vajadustest mõeldes on parem lähtuda meile pakutavast teenusest, mitte tootlikkusest. Näiteks on kommunaalettevõtjad juba hakanud kasutama energiavarustuse kontseptsiooni asemel energiateenuste kontseptsiooni [(19)](#ntr19-C_2020106ET.01000101-E0019). Sarnast käsitlust on kohaldatud sellistes valdkondades nagu transport, elamumajandus, side, toitumine ja isegi tootmine. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.2.6. | Selles on väga tähtis osa ELi põllumajandus- ja toidusektoril. Kogukonna toetatud põllumajandus, lühikesed tarneahelad, alternatiivsed toiduvõrgustikud, kohalikud põllumajandussüsteemid ning otsemüügi- ja tarbijaühistud võivad pakkuda avalikke hüvesid, toiduga kindlustatust, sotsiaalkaitset ja säästvat tootmist [(20)](#ntr20-C_2020106ET.01000101-E0020). |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.2.7. | Selleks et toetada jätkusuutlikku ettevõtlust ELis, on vaja hoolikalt pöörata tähelepanu tingimustele, mille alusel kaubeldakse kaupade ja teenustega ülejäänud maailmaga. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.2.8. | Meie materiaalsetest vajadustest enamat hõlmav visioon ettevõtluse kui teenuse kohta tähendab selliste ettevõtjate toetamist, kes aitavad kõige rohkem kaasa ühisele jõukusele. Sektorid, nagu tervishoid, sotsiaalhoolekanne, haridus, renoveerimine, kultuur, käsitöö ja loomemajandus, nõuavad oma laadist tulenevalt vähem materjali ja energiat kui kaevandamisel või tootmisel põhinevad sektorid ning aitavad otseselt kaasa paremale elukvaliteedile. See üleminek on ühiskonna jaoks märkimisväärne, kuid hädavajalik katsumus. |

5.3.   Tööhõive reformimine

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.3.1. | Töö on enamat kui vaid elatise teenimise vahend. Hea töö hõlmab austust, motivatsiooni, eneseteostust, kogukonnas osalemist ja parimal juhul tähendust ja eesmärki elus. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.3.2. | Tegelikkus võib sellest tihti väga erineda. Paljud inimesed on ebakvaliteetse töö ja ebakindla palga lõksus. Euroopas on noorte tööpuudus üle 14 % ja teatavates Lõuna-Euroopa piirkondades jätkuvalt üle 40 % [(21)](#ntr21-C_2020106ET.01000101-E0021). Selline inimpotentsiaali tohutu raiskamine kahjustab tööjõu loovust ja ohustab jõukust. Pikaajalised tagajärjed on katastroofilised. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.3.3. | Teenustekeskne tegevus on tavaliselt töömahukas, sest ühiskonnale tekitab majanduslikku väärtust aeg, mille inimesed veedavad (näiteks) kellegi eest hoolt kandes või käsitööd tehes. Teenustekesksemaks muutumise tähtis eelis oleks seega suuremat tööhõivet toetav töömahukam majandus, mis tasakaalustab töökohtade ebakindlust nendes sektorites, toetab suuremat tööhõivet ja toob töökohad tagasi reaalmajandusse [(22)](#ntr22-C_2020106ET.01000101-E0022). |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.3.4. | Sellise kahekordse kasu (suurem tööhõive ja väiksem keskkonnamõju) ärakasutamine võib tähendada väiksemat tööviljakuse kasvu, eriti niisugustes sektorites (nagu hoolekanne), kus tööviljakuse kasvu taotlemine võib kahjustada teenuse kvaliteeti ja halvendada töökogemust. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.3.5. | Väiksema tööviljakuse kasvuga majanduses kipuvad palgad olema väiksemad, kui sellele ei seata vastukaaluks töötajatele pakutavaid kaitsemeetmeid. Seepärast on hädasti vaja poliitikat, millega toetada tööd tööjõumahukates ja kvaliteetseid teenuseid pakkuvates sektorites. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.3.6. | Nii kvaliteetne põhiharidus kui ka kõrgetasemeline ja tõhus koolitus, elukestev õpe, täiendus- ja ümberõpe ning digiüleminek on samuti vajalikud vahendid tuleviku töövõimalustest kinnihaaramiseks ja heaolumajanduse edendamiseks. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.3.7. | Sügavama analüüsi tegemiseks ja komitee edasise töö jaoks võiks võtta järgmisi konkreetseid poliitikameetmeid: töötajate suurem esindatus ettevõtete juhatustes, töötamisõiguse või nn töögarantii vastuvõtmine, üldine põhisissetulek, üldised põhiteenused ja maksimaalne sissetulek. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.3.8. | Komitee kordab oma üleskutset kehtestada siduv Euroopa raamistik inimväärse miinimumsissetuleku tagamiseks Euroopas, mis võimaldaks miinimumsissetuleku süsteeme liikmesriikides üldiselt laiendada [(23)](#ntr23-C_2020106ET.01000101-E0023). |

5.4.   Investeerimise ümberkorraldamine

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.4.1. | Ettevõtlust ja tööd on võimalik ümber mõtestada ainult investeerimise ümberkujundamisega, mis on kestva jõukuse alus. Kui suure osa erainvesteeringute eesmärk on vaid kasumi teenimine ja vara hinnaga spekuleerimine, moonutatakse täielikult oleviku ja tuleviku viljakat suhet, destabiliseeritakse majandust ja vähendatakse jõukust. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.4.2. | Kogukondadesse, avalikku ruumi, tervishoidu, haridusse, sotsiaalteenustesse, süsinikdioksiidiheitevabadesse hoonetesse ja taristusse ning bioloogilise mitmekesisuse kaitsesse ja taastamisse investeerimine on hädavajalik, et saavutada kõigi jaoks toimiv heaolumajandus, mis on kooskõlas kestliku arengu eesmärkidega. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.4.3. | Et saavutada kolmekümne või vähema aasta jooksul kliimaneutraalne majandus, tuleb põhjalikult uuendada meie energiasüsteeme, transporditaristut ja tootmisprotsesse. Hinnangute kohaselt tuleb selleks järgmise 12 aasta jooksul igal aastal investeerida ligikaudu 300 miljardit eurot [(24)](#ntr24-C_2020106ET.01000101-E0024). |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.4.4. | Umbes pool sellest investeeringust tuleks suunata hoonete energiatõhususe suurendamisse, mis säästab kulusid ja loob võimalusi kasumlikeks erainvesteeringuteks. Komitee mõistab, et silmapaistvad ettevõtjad ja investorid tekitavad juba praegu neid võimalusi. On ülitähtis, et EL toetaks ja tunnustaks oma poliitikas sellist eesrindlikku tegevust. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.4.5. | Eriti vajalik on luua õiged raamtingimused, millega tagada, et nii era- kui ka avalikus sektoris säästetud vahendid suunataks jätkusuutliku majanduse jaoks vajalikesse pikaajalistesse kestlikesse investeeringutesse [(25)](#ntr25-C_2020106ET.01000101-E0025). Et lühiajalisest kasust juhinduv käitumine ei kahjustaks stabiilsust ja et tunnustada uue kestliku heaolu investeeringuportfelli loomise eest, tuleb kehtestada usaldatavusnõuded. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.4.6. | Sellise uue investeeringuportfelli loomine sõltub eesmärgipärase finantssüsteemi olemasolust [(26)](#ntr26-C_2020106ET.01000101-E0026). Esmatähtis on suurendada tavakodanike suutlikkust oma sääste vastutustundlikult investeerida, nii et kasu saaks nii nende oma kogukond kui ka keskkond laiemalt, kuid ühtlasi on vaja põhjalikumaid ja otsustavamaid muutusi. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.4.7. | On selge, et majandust toetavad ELi finantsasutused, sealhulgas Euroopa Keskpank, riikide keskpangad, Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank, Euroopa Investeerimispank ning riigi ja rahvusvahelisel tasandil tegutsevad kommertspangad peavad kaasama kestliku arengu eesmärgid aluspõhimõtetena oma investeerimis- ja laenutegevusse [(27)](#ntr27-C_2020106ET.01000101-E0027). |

5.5.   Rahasüsteemi ümberkujundamine

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.5.1. | Komitee leiab, et on aeg suurendada rahandussüsteemi vastupanu lühiajaliste spekulatsioonide kahjustavale mõjule ja tagada, et rahandussüsteem töötab inimeste, Maa ja jätkusuutliku ettevõtluse hüvanguks. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.5.2. | Arenenud kapitalistliku majandusega riikides luuakse raha kolmel kindlal viisil: riiklike kulutuste, keskpanga tehingute ja finantseerimisasutuste antava krediidi (võlg) kaudu [(28)](#ntr28-C_2020106ET.01000101-E0028). Üle 95 % praegu majanduses ringlevast rahavoost moodustavad finantseerimisasutuste antud laenud. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.5.3. | EL on kehtestanud kõigi liikmesriikide finantseerimisasutuste reguleerimise alused ning eelarve- ja finantseeskirjad, millest peavad lähtuma euroala riigid. Euroopa Keskpank vastutab euroala rahavoo stabiilsuse ja vastupanuvõime eest ning on kordi, kus tal on selle nimel tulnud jõuliselt sekkuda [(29)](#ntr29-C_2020106ET.01000101-E0029). |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.5.4. | Euroopa Keskpanga varaostukava raames süstiti 2015. aastast 2018. aasta lõpuni majandusse 2,6 triljonit eurot, et toetada finantseerimisasutusi, edendada laenuandmist ja kontrollida inflatsiooni. Kuus kuud pärast kava lõppu 2019. aastal vihjas keskpanga president Mario Draghi kava jätkamisele, viidates pikaajalisele nõrkusele maailma turgudel [(30)](#ntr30-C_2020106ET.01000101-E0030). |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.5.5. | Lissaboni lepingu artiklis 123 on Euroopa Keskpangal sõnaselgelt keelatud rahastada riigiasutusi ja riikide valitsusi, kuid selline rahastamine (monetary financing, mis tähendab, et keskpank ostab valitsemissektori võla), oli kunagi arenenud majandusega riikides levinud tava ja on seda Jaapanis praegugi [(31)](#ntr31-C_2020106ET.01000101-E0031). |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.5.6. | On veenvaid tõendeid, et suurem riiklik kontroll rahavoo üle võib vähendada nii avaliku kui ka erasektori võlga ja parandada finantsalast vastupanuvõimet [(32)](#ntr32-C_2020106ET.01000101-E0032). Komitee on seisukohal, et on aeg Euroopa rahasüsteem läbi vaadata ning viia see kooskõlla jätkusuutlikule ja kaasavale heaolumajandusele ülemineku prioriteetidega. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.6. | Kokkuvõttes on usaldusväärseid tõendeid selle kohta, et ettevõtluse ümbermõtestamine, tööhõive reform, investeerimise ümberkorraldamine ja rahasüsteemi ümberkujundamine aitavad jõuliselt reageerida Euroopa ees seisvatele probleemidele. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.7. | Innovatsioon on hädavajalik sotsiaalse progressi tagamiseks, kuid kõigi jaoks toimiva majanduse loomine eeldab enamat kui vaid tööviljakuse kasvu tekitavat tehnoloogilist innovatsiooni. See eeldab, et alustame uut ja elavat vestlust selle kohta, millist ühiskonda me soovime, ning paneme aluse selle visiooni elluviimiseks vajalikule sotsiaalsele innovatsioonile [(33)](#ntr33-C_2020106ET.01000101-E0033). Arvamuse viimases osas teeme selle ülesande täitmise nimel mitu ettepanekut. |

6.   Visioonist rakendamiseni: majanduse ümberkujundamise poliitika

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 6.1. | Maailma riigid on võtnud kohustuse täita kestliku arengu tegevuskava 2030, mis on radikaalne, võrdne ja teostatav. EL on kestliku arengu tegevuskava 2030 vastu võtnud ja pühendub kestliku arengu eesmärkide täitmisele. Arvamuses esitatud argumendid on suunatud selle sihi saavutamisele. Keskendumine sellele protsessile annab ELile ainulaadse võimaluse uuendada oma visiooni sotsiaalse progressi kohta, turgutada majandust ja tugevdada oma juhtpositsiooni maailmas. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 6.2. | Teekond jätkusuutliku ja kaasava heaolumajanduseni algab ühisest visioonist. Selles juhindutakse põhimõtetest, mis tulenevad algusest peale Euroopa projekti aluse moodustavatest väärtustest. Visiooni loomiseks on vaja majandussüsteemi põhialuste – ettevõtlus, töö, investeerimine ja raha – süsteemset reformimist. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 6.3. | Komitee palub Euroopa Komisjoni uuel koosseisul ja Euroopa Parlamendil teha komiteega tihedat koostööd, et töötada välja sisukas integreeritud poliitika programm, millega luuakse ümberkujundamiseks vajalikud tingimused. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 6.4. | Selle lähtepunktiks pakutakse välja alljärgnevad ettepanekud, mida tuleb komitee järgmistes arvamustes edasi arendada. |

6.5.   Ülemineku rahastamine

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 6.5.1. | Kooskõlastada kõik liikmesriikide avaliku sektori kulutused kestliku arengu eesmärkide täitmise ülesandega ja minna üle kliimaneutraalsele majandusele; tagada, et kõik rahastamismehhanismid, sealhulgas mitmeaastane finantsraamistik, Euroopa Sotsiaalfond ja Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond on viidud täielikult kooskõlla üleminekuga kliimaneutraalsele majandusele; |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 6.5.2. | võtta vastu Euroopa keskkonna- ja sotsiaalpakt, millega toetatakse üldsusele selget ja laialdast kasu toovaid mahukaid investeeringuid, näiteks avalike hoonete moderniseerimine, ühistranspordi ümberkavandamine ja puhta energia süsteemide rajamine; selline programm loob igas kogukonnas töökohti; |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 6.5.3. | lõpetada kohe kõigi selliste vastukäivate toetuste maksmine, millega toetatakse otse või kaudselt näiteks fossiilkütuste kaevandamist ja palmiõli kasutamist; terves maailmas selliste toetuste kõrvaldamisel kasvaks valitsemissektori tulu 3,6 % võrra maailma SKPst, langeks heitkoguste tase üle 20 %, väheneks õhusaastest tingitud enneaegse surma juhtumite arv enam kui poole võrra ning suureneks maailma majanduslik heaolu 1,8 triljoni USA dollari võrra (2,2 % maailma SKPst) [(34)](#ntr34-C_2020106ET.01000101-E0034); |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 6.5.4. | koostada ELi keskkonnahoidliku eelarvereformi kava, kasutades maksustamist ja stiimuleid, et edendada soovitud tulemusi, karistada soovimatute tulemuste eest, tunnustada neid, kes püüavad elada kestlikumat elu ning luua jätkusuutliku investeerimise stiimuleid. See on võimalik vaid juhul, kui ELi otsustusprotsess muutub paindlikumaks, et hõlbustada vajalike eelarvevahendite ja turupõhiste mehhanismide kasutuselevõttu. Järkjärguline üleminek kvalifitseeritud häälteenamusega hääletamisele aitaks saavutada keskkonnaeesmärke tõhusamalt ajal, kui kliimamuutuste vastane võitlus on pakilisem küsimus kui kunagi varem [(35)](#ntr35-C_2020106ET.01000101-E0035); |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 6.5.5. | kasutada ümberjaotamist soosivaid makse, toetusi ja jaotamiseelset poliitikat, et vähendada sissetulekute ja rikkuse ebavõrdsust ning tagada õiglane üleminek, andes piisavat rahalist toetust ja luues koolitusvõimalusi töötajatele, kellel on oht kaotada töökoht kliimaneutraalsele majandusele ülemineku tõttu; |

6.6.   Valitsemistava ja poliitikavaldkondade sidususe tagamine

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 6.6.1. | teha kindlaks olemasolevas tööstusstrateegias ning kaubandus-, konkurentsi-, innovatsiooni- ja tööpoliitikas ja finantsõigusaktides tegurid, mis takistavad üleminekut kliimaneutraalsele majandusele, ja neid reformida; kooskõlastada kõik poliitikavaldkonnad eesmärgiga saavutada kliimaneutraalne majandus; |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 6.6.2. | vaadata läbi ELi eelarve- ja rahapoliitika eeskirjad, et need vastaksid jätkusuutlikule majandusele ülemineku eesmärgile ja edendaksid seda asjakohaselt; |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 6.6.3. | vaadata läbi ELi olemasolevad struktuurid, et hankida teavet ja koostada strateegiad, millega aidata lõpetada ELi majanduse sõltuvus kasvust; |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 6.6.4. | uurida võimalikkust luua Euroopa Komisjonis uus direktoraat, mille ülesanne on tagada tulevaste põlvkondade heaolu, et tugevdada teadmistepõhist poliitikat ja tulevikukindlat otsuste tegemist, töötades samal ajal välja selleteemalise valdkonnaülese hindamise; |

6.7.   Olemasolevate vahendite reform

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 6.7.1. | võtta meetmed suurtarbimise kõrvaldamiseks, kehtestades (näiteks) kahjulikule reklaamile piirangud (eelkõige lastele suunatud reklaami puhul) [(36)](#ntr36-C_2020106ET.01000101-E0036), reguleerides kahjulike toodete müümist, edendades eetilisi ja kestlikke tarbimisvalikuid, toetades ühise ruumi kasutamist ja kogukonna ettevõtmisi ning kaitstes ühiskasutusvahendeid ja avalikke hüvesid; |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 6.7.2. | toetada sotsiaalset solidaarsust, viies täielikult ellu Euroopa sotsiaalõiguste samba ning tugevdada kestliku arengu tegevuskavas 2030 ette nähtud olulist paradigmaatilist nihet valitsemismudeli suunas, mis hõlmab sidusrühmade suuremat osalemist, et tagada kestlik areng, ning soodustada kogu ühiskonna kaasamist Maa kestlikumaks muutmisse [(37)](#ntr37-C_2020106ET.01000101-E0037); |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 6.7.3. | töötada välja uued majandustulemuste ja sotsiaalse progressi näitajad, et asendada SKP sobimatut kasutamist, arvestades et SKP ei anna inimeste heaolust terviklikku ülevaadet; |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 6.7.4. | kohandada iga-aastast majanduskasvu analüüsi, et tagada kooskõla kestliku arengu eesmärkidega, kajastades mitmekülgsemalt kestliku jõukusega seotud arusaamu; |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 6.7.5. | võtta vastu ELi heaolu eelarve, lähtudes Uus-Meremaa elukvaliteedi raamistikust; |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 6.7.6. | kohandada ELi stabiilsuse ja kasvu pakti nii, et see hõlmaks kestlikkust ja heaolu, kajastades ELi valitsemismehhanismide nõuetekohast kooskõla ELi sotsiaalsete ja ökoloogiliste eesmärkidega, tagades seejuures eelarvepoliitilise vastutuse. |

Brüssel, 23. jaanuar 2020

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Luca JAHIER

---

[(1)](#ntc1-C_2020106ET.01000101-E0001)  https://www.un.org/sustainabledevelopment/development-agenda/.

[(2)](#ntc2-C_2020106ET.01000101-E0002)  Komitee arvamus „Sibiu ja sealt edasi“ ([ELT C 228, 5.7.2019, lk 37](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2019_228_R_TOC)).

[(3)](#ntc3-C_2020106ET.01000101-E0003)  Sellele on viidatud ka järgmistes dokumentides: „OECD Beyond GDP“ ja nõukogu 17. oktoobri 2019. aasta järeldused heaolumajanduse kohta.

[(4)](#ntc4-C_2020106ET.01000101-E0004)  https://www.ipcc.ch/sr15/.

https://ipbes.net/sites/default/files/ipbes\_7\_10\_add.1\_en\_1.pdf.

http://europa.eu/rapid/press-release\_IP-18-3927\_et.htm.

[(5)](#ntc5-C_2020106ET.01000101-E0005)  https://doi.org/10.1146/annurev-environ-102016-060726.

[(6)](#ntc6-C_2020106ET.01000101-E0006)  https://www.weforum.org/reports/the-global-risks-report-2019.

[(7)](#ntc7-C_2020106ET.01000101-E0007)  https://www.cusp.ac.uk/themes/aetw/wp12/.

[(8)](#ntc8-C_2020106ET.01000101-E0008)  Sõltumatu kestlikku võrdsust käsitleva komisjoni aruanne, 2019; Eurostat.

[(9)](#ntc9-C_2020106ET.01000101-E0009)  https://www.economics.ox.ac.uk/materials/papers/15126/819-susskind-a-model-of-technological-unemployment-july-2017.pdf.

[(10)](#ntc10-C_2020106ET.01000101-E0010)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-13432-2019-INIT/et/pdf, vt punkt 1.

[(11)](#ntc11-C_2020106ET.01000101-E0011)  Jackson, T., 2017. Prosperity without Growth („Heaolu ilma kasvuta“). Raworth, K., Doughnut Economics.

[(12)](#ntc12-C_2020106ET.01000101-E0012)  https://www.stockholmresilience.org/research/planetary-boundaries.html.

[(13)](#ntc13-C_2020106ET.01000101-E0013)  Komitee arvamus teemal „Puhas planeet kõigi jaoks“ ([ELT C 282, 20.8.2019, lk 51](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2019_282_R_TOC)), punkt 3.4.1; komitee arvamus teemal „Kliimaõiglus“ ([ELT C 81, 2.3.2018, lk 22](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2018_081_R_TOC)) , punkt 4.1.5.

[(14)](#ntc14-C_2020106ET.01000101-E0014)  Komitee arvamus teemal „Kliimaõiglus“ ([ELT C 81, 2.3.2018, lk 22](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2018_081_R_TOC)).

[(15)](#ntc15-C_2020106ET.01000101-E0015)  http://ec.europa.eu/environment/circular-economy/index\_en.htm.

[(16)](#ntc16-C_2020106ET.01000101-E0016)  https://www.investopedia.com/terms/c/collaborative-economy.asp.

[(17)](#ntc17-C_2020106ET.01000101-E0017)  https://issues.org/the-rise-of-the-platform-economy/.

[(18)](#ntc18-C_2020106ET.01000101-E0018)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „Ringmajanduse pakett“ ([ELT C 264, 20.7.2016, lk 98](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2016_264_R_TOC)), punktid 3.1, 3.6, 4.1.7.

[(19)](#ntc19-C_2020106ET.01000101-E0019)  Näiteks komitee arvamus „Transport, energia ja üldhuviteenused kui ELi jätkusuutliku majanduskasvu taganttõukajad tänu digirevolutsioonile“ ([ELT C 353, 18.10.2019, lk 79](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2019_353_R_TOC)).

[(20)](#ntc20-C_2020106ET.01000101-E0020)  https://www.thersa.org/discover/publications-and-articles/reports/future-land.

[(21)](#ntc21-C_2020106ET.01000101-E0021)  https://www.statista.com/statistics/266228/youth-unemployment-rate-in-eu-countries/.

[(22)](#ntc22-C_2020106ET.01000101-E0022)  https://www.cusp.ac.uk/themes/s2/wp12/;

[(23)](#ntc23-C_2020106ET.01000101-E0023)  Komitee arvamus teemal „Euroopa raamdirektiiv piisava miinimumsissetuleku tagamiseks“ ([ELT C 190, 5.6.2019, lk 1](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2019_190_R_TOC)). Tööandjate rühm ei toetanud seda arvamust.

[(24)](#ntc24-C_2020106ET.01000101-E0024)  https://www.e3 g.org/docs/E3G\_Report\_Just\_Transition\_and\_EU\_Budget.pdf.

[(25)](#ntc25-C_2020106ET.01000101-E0025)  Komitee arvamus teemal „Euroopa jätkusuutliku tuleviku järgmised sammud“ ([ELT C 345, 13.10.2017, lk 91](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2017_345_R_TOC)).

[(26)](#ntc26-C_2020106ET.01000101-E0026)  https://ec.europa.eu/info/business-economy-euro/banking-and-finance/sustainable-finance\_en.

[(27)](#ntc27-C_2020106ET.01000101-E0027)  Komitee arvamus teemal „Euroopa rahastamis- ja kliimapakt“ ([ELT C 62, 15.2.2019, lk 8](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2019_062_R_TOC)) punkt 5.5.2.

[(28)](#ntc28-C_2020106ET.01000101-E0028)  https://www.ecb.europa.eu/explainers/tell-me-more/html/what\_is\_money.en.html.

[(29)](#ntc29-C_2020106ET.01000101-E0029)  https://www.ecb.europa.eu/pub/economic-bulletin/articles/2019/html/ecb.ebart201902\_01~3049319b8d.en.html.

[(30)](#ntc30-C_2020106ET.01000101-E0030)  https://www.ecb.europa.eu/press/key/date/2019/html/ecb.sp190618~ec4cd2443b.en.html.

[(31)](#ntc31-C_2020106ET.01000101-E0031)  https://www.brookings.edu/wp-content/uploads/2018/10/WP48-DellAriccia-et-al.pdf.

[(32)](#ntc32-C_2020106ET.01000101-E0032)  http://www.imf.org/external/pubs/ft/wp/2012/wp12202.pdf.

[(33)](#ntc33-C_2020106ET.01000101-E0033)  https://diem25.org/wp-content/uploads/2017/03/European-New-Deal-Complete-Policy-Paper.pdf.

[(34)](#ntc34-C_2020106ET.01000101-E0034)  Komitee arvamus teemal „Uued jätkusuutlikud majandusmudelid“ ([ELT C 81, 2.3.2018, lk 57](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2018_081_R_TOC)); komitee arvamus teemal „Pariisi protokoll“ ([ELT C 383, 17.11.2015, lk 74](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2015_383_R_TOC)); komitee arvamus teemal „Kliimaõiglus“ ([ELT C 81, 2.3.2018, lk 22](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2018_081_R_TOC)), punkt 1.9.

[(35)](#ntc35-C_2020106ET.01000101-E0035)  Komitee arvamus „Maksustamine – kvalifitseeritud häälteenamusega hääletamine“ ([ELT C 353, 18.10.2019, lk 90](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2019_353_R_TOC)).

[(36)](#ntc36-C_2020106ET.01000101-E0036)  Komitee arvamus teemal „Lastele ja noortele suunatud reklaami raamistik“ ([ELT C 351, 15.11.2012, lk 6](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2012_351_R_TOC)).

[(37)](#ntc37-C_2020106ET.01000101-E0037)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „Euroopa kestliku arengu saavutamine aastaks 2030“ ([ELT C 14, 15.1.2020, lk 95](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2020_014_R_TOC)).

---

III Ettevalmistavad aktid

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee täiskogu 549. istungjärk, 22.1.2020–23.1.2020

| | | | |
| --- | --- | --- | --- |
| 31.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 106/10 |

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) 2016/1139 seoses Läänemere idaosa tursa püügivõimsuse piirangute kehtestamise, andmete kogumise ja kontrollimeetmetega Läänemerel ning määrust (EL) nr 508/2014 seoses Läänemere idaosa tursa püügiga tegelevate laevastike püügitegevuse püsiva lõpetamisega“

(COM(2019) 564 – 2019/0246 (COD))

(2020/C 106/02)

| | |
| --- | --- |
| Pearaportöör: | Gerardo LARGHI |

| | |
| --- | --- |
| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Parlament, 13.11.2019 Euroopa Liidu Nõukogu, 18.11.2019 |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõige 2 ja artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon |
| Vastuvõtmine täiskogus | 23.1.2020 |
| Täiskogu istungjärk nr | 549 |
| Hääletuse tulemus (poolt/vastu/erapooletuid) | 112/0/1 |

1.   Järeldused ja soovitused

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kiidab heaks komisjoni ettepaneku võtta kiireloomulisi meetmeid Läänemere tursa püügi kasuks, kuid leiab, et sellest üksi ei piisa piirkonna ja seal elava elanikkonna vajaduste rahuldamiseks. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.2. | Komitee rõhutab, et tursapüügi keelamise otsus kahjustab oluliselt merepüüki mõnes liikmesriigis, mistõttu peale selle, et kalurid kaotavad oma töö, mõjutab see negatiivselt ka väikesemahulist kalatöötlemist, otsemüüki ja turismisektorit. Selleks et tagada tarbijatele värske kala kättesaadavus, tuleb soodustada säästvat vesiviljelust avamere kalakasvatustes, kuhu võetakse tööle kohalikud kalurid. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.3. | Komitee on seisukohal, et kalapüügikvootide vähendamine üksi ei lahenda Läänemere kriisiolukorda, kuid on vaja välja töötada terviklik kava, mis pakuks sektorile, ettevõtjatele, töötajatele ja tarbijatele tulevikuväljavaateid. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.4. | Komitee võtab teadmiseks, et komisjon otsustas anda liikmesriikidele vajalikud vahendid praegu tursa püügiga tegelevate laevastike lammutamiseks ning delegeerida liikmesriikidele lammutatavate laevade tonnaaži ja arvu määratlemine. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.5. | Komitee juhib tähelepanu kõnealuste laevastike hävitamise negatiivsetele tagajärgedele ja leiab, et sellise kavaga liitumine peaks toimuma üksnes vabatahtlikkuse alusel. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.6. | Komitee tuletab meelde, et kontrollikoda on rõhutanud, et selleks eraldatud vahendeid on sageli väärkasutatud ja need ei ole alati andnud oodatud tulemust. Komitee kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma meetmeid tagamaks, et see kõnealusel juhul ei korduks. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.7. | Komitee leiab, et kui komisjon ja liikmesriigid oleksid õigel ajal sekkunud, oleks probleemile olnud võimalik läheneda järkjärgulisemalt. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.8. | Komitee kutsub üles liikmesriike, kellel on pädevus kehtestada kalalaevade lammutamise eest majandusliku hüvitise maksmise eeskirjad, võtma arvesse sektori kvalifitseeritud töötajaid, kes jääksid sissetulekuallikast ilma. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.9. | Komitee kutsub liikmesriike üles kasutama Euroopa Sotsiaalfondi vahendeid ümberõppeprogrammide rakendamiseks praegu selles sektoris töötavate töötajate jaoks. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.10. | Kuna teadusuuringud on näidanud, et tursa praegune suremus on tingitud pigem keskkonnateguritest kui kalapüügist, kutsub komitee komisjoni üles seadma esikohale kõik meetmed, mis aitavad parandada Läänemere ökosüsteemi. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.11. | Komitee soovitab tungivalt Euroopa Komisjonil uurida võimalust rahastada sihtotstarbeliselt piirkondadevahelisi meetmeid, mis põhinevad sinise biomajanduse põhimõtetel. Mitu olemasolevat projekti on juba tõestanud, et teatav uus majandustegevus võib aidata märkimisväärselt kaasa positiivsetele keskkonnatulemustele Läänemerel. Edendada tuleks rannakarpide ja merevetikate kasvatamist, sest need on väga tõhusad toitainefiltrid. Selline tegevus aitab tuua bioloogilise mitmekesisuse, sealhulgas kalavarud, tagasi merekaldale. Komitee leiab, et olemasolevat laevastikku ja kalureid võiks kasutada selle potentsiaali realiseerimiseks, sest neil on nii kohandatav varustus kui ka oskused. ELi ja liikmesriikide sihtotstarbeline piirkondlik rahastamisprogramm on hädavajalik. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.12. | Komitee rõhutab, et keelates harrastuskalapüügile ja kalapüügiturismile ülemineku, takistatakse ettevõtjate töötegemise ja äritegevuse võimalusi. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.13. | Komitee arvates on oluline, et komisjon väldiks, et tursapüügi tõkestamisest liikmesriikide poolt saaksid kasu kolmandate riikide ettevõtjad. |

2.   Üldised märkused

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.1. | Läänemere ökosüsteemi seisundi halvenemine oli teada juba aastaid. Läänemere idaosa tursavarud on praegu ainsad, mille puhul on suremus keskkonnategurite tõttu kolm korda suurem kui kalastussuremus. Olulisi muudatusi ei ole oodata enne 2024. aastat, isegi kui kalapüüki üldse enam ei toimu. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.2. | Komitee peab oluliseks anda põhjalik hinnang Läänemere kalandussektori olukorrale ja mere ökosüsteemi probleemile, mis on sattunud kriisi mitme teguri tõttu, mille hulka kuuluvad lisaks merre suubuvate jõgede põhjustatud reostusele ka Läänemerel liiklevad kruiisilaevad, mis ei vasta alati vee ringlussevõtu standarditele. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.3. | Komitee tunnistab, et suur osa saastest pärineb endiselt tööstusest ja reoveepuhastusjaamadest. Komitee kutsub Euroopa Komisjoni üles nõudma liikmesriikidelt keskkonnakuritegude direktiivi aktiivsemat rakendamist ja suurte saastajate nõuetekohast vastutuselevõtmist. Saastajate makstavate rahatrahvide korral soovitab komitee liikmesriikidel suunata selle sissetuleku keskkonnaprogrammidesse. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.4. | Komitee arvates tuleks kiiremas korras kaasata kõik sektori sidusrühmad ning koos nendega tuleks koostada ühine tegevuskava. Avaliku ja erasektori partnerlused võivad olla osa lahendusest. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.5. | Uurida tuleks ka võimalust saavutada kokkulepe välismaalastest kalurite palkamiseks ja sinise biomajanduse põhimõtete soodustamiseks Venemaa Föderatsiooni naabruses. Koostöö ei tohi piirduda kalandust käsitlevate ühtsete lahenduste otsimisega, vaid peab hõlmama ka meetmete väljatöötamist ja rakendamist, et lahendada jätkusuutlikult põhilised keskkonnaprobleemid, mis ohustavad Läänemere ökosüsteemi tasakaalu. |

Brüssel, 23. jaanuar 2020

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Luca JAHIER

---