xml version="1.0" encoding="UTF-8"?


Euroopan unionin C 120/14.


| | | |
| --- | --- | --- |
| | | ISSN 1977-1053 |
| Euroopan unionin virallinen lehti | | C 120 |
| European flag | | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 63. vuosikerta 14. huhtikuu 2020 |

---

| | | |
| --- | --- | --- |
| Sisältö | | Sivu |
| | III   Valmistelevat säädökset | |
| | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea | |
| | ETSK:n 550. täysistunto, 19.2.2020–20.2.2020 | |
| 2020/C 120/01 | [Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan keskuspankille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle, alueiden komitealle ja Euroopan investointipankille – Vuotuinen kestävän kasvun strategia 2020(COM(2019) 650 final)](http://publications.europa.eu/resource/uriserv/OJ.C_.2020.120.01.0001.01.FIN.xhtml) | [1](#C_2020120FI.01000101.doc) |
| 2020/C 120/02 | [Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Suositus neuvoston suositukseksi euroalueen talouspolitiikasta(COM(2019) 652 final)](http://publications.europa.eu/resource/uriserv/OJ.C_.2020.120.01.0007.01.FIN.xhtml) | [7](#C_2020120FI.01000701.doc) |

---

| | |
| --- | --- |
| FI | |

---

III Valmistelevat säädökset

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

ETSK:n 550. täysistunto, 19.2.2020–20.2.2020

| | | | |
| --- | --- | --- | --- |
| 14.4.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 120/1 |

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan keskuspankille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle, alueiden komitealle ja Euroopan investointipankille – Vuotuinen kestävän kasvun strategia 2020”

(COM(2019) 650 final)

(2020/C 120/01)

| | |
| --- | --- |
| Esittelijä: | Tommaso DI FAZIO |

| | |
| --- | --- |
| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 6.2.2020 |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | ”talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus” |
| Hyväksyminen jaostossa | 4.2.2020 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 19.2.2020 |
| Täysistunnon nro | 550 |
| Äänestystulos (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 120/1/3 |

1.   Päätelmät ja suositukset

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti vuotuisen kasvustrategiaan 2020, joka perustuu neljään peruspilariin: ympäristö, tuottavuus, vakaus ja oikeudenmukaisuus. ETSK katsoo erityisesti, että ympäristön kestävyyttä koskeva tavoite, niin kuin strategiassa oikeutetusti esitetään, on ehdoton viitekehys koko yhteiskunnan päätösten ja pyrkimysten sekä niiden keinojen yhdistämiselle, joita sillä voi olla käytössään ja joita se haluaa käyttöönsä, jotta voidaan pyrkiä vakuuttavasti saavuttamaan vuodelle 2030 asetetut tavoitteet ja ympäristöneutraalius vuonna 2050. ETSK suosittaa tarjoamaan mahdollisuuden aikaistaa tavoitteita, mikäli ympäristön tilan heikkenemisen indikaattorit sitä vaativat. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.2 | ETSK on tyytyväinen siihen, että vuoteen 2030 ulottuvat Yhdistyneiden kansakuntien asettamat kestävän kehityksen tavoitteet on sisällytetty komission strategisessa visiossa kaikkiin talous- ja työllisyyspolitiikkoihin. Tämä edistää kaikkia palvelevaa eurooppalaista sosiaalista markkinataloutta ja varmistaa kasvun kestävyyden, osallistavuuden ja kilpailukyvyn. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.3 | ETSK on vakuuttunut siitä, että kestävyys on olennainen osa menestyksekästä kilpailukykystrategiaa ja että Euroopan olisi tehostettava sitä edistäviä taloudellisia tekijöitä vahvistamalla maailmanlaajuista innovoijan asemaansa, joka perustuu kiertotalousmalliin ja uusiin kestäviin kehitysmalleihin siirtymiseen. Näin voidaan luoda seuraavan sukupolven liiketoimintamahdollisuuksia, joita ohjaa kestävien ratkaisujen kysyntä. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.4 | ETSK on tyytyväinen vuotuisessa strategiassa ilmoitettuun muutokseen, jonka tarkoituksena on päästä yli lyhyen ja keskipitkän aikavälin ohjelmasuunnitteluun ja tavoitteisiin keskittyvästä nykyisestä ajattelutavasta ja kehittää viimein pitkän aikavälin strategioita. Tämä on välttämätöntä, kun otetaan huomioon investoinnit, joita tarvitaan kestävän ympäristökehityksen strategian toteuttamiseksi jäsenvaltioiden laatimien ja komission hyväksymien monisyisten yhdennettyjen energia- ja ilmastosuunnitelmien avulla. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.5 | ETSK kehottaa komissiota sisällyttämään tähän strategiseen visioon vaatimuksen aineellisten ja aineettomien, yhteentoimivien älykkäiden infrastruktuuriverkkojen pikaisesta kehittämisestä, sillä ne ovat välttämättömiä koko maanosan kattavien, toimivien ja yhtenäisten sisämarkkinoiden loppuunsaattamiselle ja kestävälle kehittämiselle, jotta voidaan varmistaa sopusointuinen, oikeudenmukainen ja osallistava kehitys. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.6 | ETSK kannattaa vuotuisessa strategiassa esitettyjä suuntaviivoja yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen ja osaamisen kehittämisen aineettomien alojen investoinneille, sillä se pitää niitä ratkaisevan tärkeinä ja oleellisina. Nämä ovat pitkän ja erittäin pitkän aikavälin investointeja, joilla pyritään parantamaan yhteiskuntaa, sen kulttuuria ja sen kansainvälistä kilpailukykyä. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.7 | ETSK kannattaa ja tukee tutkimuksen ja innovoinnin kehittämistä ja niihin tarkoitettujen varojen lisäämistä. Kyseiset varat toimivat pitkän aikavälin investointeina, jotka ovat strategisia koko EU:n kansainvälisen kilpailukyvyn kannalta. Tämä koskee erityisesti nykyaikaistamista ja korvaamista puhtailla teknologioilla energian, liikenteen, rakennusten lämmityksen ja jäähdyttämisen aloilla sekä kaikilla teollisuuden aloilla, mutta myös maataloudessa ja palvelujen alalla siten, että käytetään yhä laajemmin innovatiivista teknologiaa ja erityisesti digitaaliteknologiaa, tekoälyä ja 5G-teknologiaa. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.8 | ETSK pitää valitettavana, että komission tiedonannossa käsitellään unionin vuotuisia kasvunäkymiä rajallisesti ja todetaan vain, että ”[t]aloudellinen ja geopoliittinen ympäristö tukee kasvua huomattavasti aikaisempaa vähemmän ja epävarmuutta on runsaasti” ja että ”[i]nvestoinnit ja potentiaalinen kasvu pysyvät kuitenkin edelleen finanssikriisiä edeltäneen tason alapuolella”. Tilanteeseen saattaa vaikuttaa myös epäyhtenäinen brexit-prosessi. ETSK:n mukaan tärkein prioriteetti on kestävän kasvun elvyttäminen etenkin heikoimmissa maissa ja heikoimmilla alueilla niin, että Euroopan BKT kasvaa voimakkaasti, jotta voidaan luoda strategian tukemisen kannalta oleellista hyvinvointia ja vaurautta. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.9 | ETSK kannattaa kuitenkin kaikkia strategisia suuntaviivoja, jotka on määritelty kasvua ja vuoden 2020 talouspolitiikan EU-ohjausjaksoa varten. ETSK on samaa mieltä myös kunkin tavoitteen saavuttamisessa, erityisesti ympäristöohjelmien täytäntöönpanon edellyttämien investointien varmistamisessa, havaituista ongelmista, jotka voivat nykyisen vakaussopimuksen ja sen tiukkojen sääntöjen voimassa ollessa vaikeuttaa energia- ja ilmastosuunnitelmien yhdenmukaista soveltamista jäsenvaltioissa. Saattaa helposti käydä niin, että ympäristön tilan parantamista koskevat tavoitteet saavutetaan vain niissä EU-maissa, jotka täyttävät tai ylittävät vakaussopimuksen vaatimukset. Tämä haittaa EU:n kokonaistavoitteen saavuttamista ja johtaa osittaiseen tulokseen koko maapallon kannalta. Näin loitonnutaan siitä toiveesta, että EU olisi esikuva maailman muille maille. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.10 | ETSK toivookin, että harkitaan ja otetaan käyttöön investointeja säänteleviä toimenpiteitä, jotka mahdollistavat sen, että kaikki maat pystyvät investoimaan riittävästi komission hyväksymissä yhdennetyissä energia- ja ilmastosuunnitelmissa asetettujen omien tavoitteidensa saavuttamiseen. Näiden toimenpiteiden yhteydessä on kuitenkin otettava huomioon vakaussopimuksen velvoitteet tai poikkeamat niistä ja valtiontukisäännöistä. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.11 | ETSK suhtautuu myönteisesti vuoden 2020 kasvustrategiaan sisältyvään ehdotukseen hyödyntää kaikkia jo käytettävissä olevia keinoja ja vivutusta vuosien 2021–2027 monivuotiseen rahoitussuunnitelmaan sisältyvien nykyisten välineiden kautta. Ehdotus julkistettiin Euroopan parlamentille 15. tammikuuta 2020 pidetyssä esittelyssä. ETSK toivoo kuitenkin myös, että rahoitusvaroja lisätään, jos se on tarpeen tavoitteiden saavuttamiseksi. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.12 | ETSK kehottaa komissiota valvomaan tehokkaasti ja ennakoivasti tuloksia, jotka eri jäsenvaltioiden tulee saavuttaa sovittujen energia- ja ilmastosuunnitelmien perusteella, ja vahvistamaan tukea sekä taloudellisten että menettelyihin liittyvien ongelmien ratkaisemiseksi tuomitsemisen sijaan. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.13 | ETSK on samaa mieltä siitä, että rahoitusjärjestelmän vakautta ja häiriönsietokykyä on vahvistettava ja rahoitusmarkkinasääntöjä on tiukennettava, jotta voidaan vahvistaa Euroopan valuutan kansainvälistä roolia ja varautua muualla maailmassa ilmeneviin mahdollisiin tuleviin kriiseihin, jotka saattavat vaikuttaa Eurooppaan globalisaation johdosta. Tämä voidaan tehdä vahvistamalla makrotason vakavaraisuussääntöjä ja muita toimenpiteitä, joilla pyritään turvaamaan jäsenvaltioiden rahoitusvakaus. Pankki- ja pääomamarkkinaunionin meneillään olevan valmiiksi saattamisen lisäksi EKP:n rahapolitiikan tulevassa strategisessa uudelleenarvioinnissa [(1)](#ntr1-C_2020120FI.01000101-E0001) olisi keskityttävä erityisesti talouskasvun edistämiseen euroalueella ja euron kansainvälisen aseman vahvistamiseen. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.14 | ETSK korostaa, että vuoden 2020 kasvustrategiassa on tärkeää asettaa ihmisten hyvinvoinnin ylläpitäminen keskeiseen asemaan niin, että säilytetään sosiaaliset saavutukset, jotka tekevät EU:sta esikuvan maailmassa, ja lujitetaan niitä. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.15 | Tärkeään sosiaalisten oikeuksien pilariin liittyen ETSK on tyytyväinen siihen, että näitä oikeuksia korostetaan vuoden 2020 kestävän kehityksen strategiassa. ETSK toivoo, että talouspolitiikan EU-ohjausjakson tavoitteissa kiinnitetään erityistä huomiota sukupuolten tasa-arvoon, etenkin naisten oikeuksiin työelämässä, palkkatasa-arvon saavuttamiseen, äitien työsuhdeturvaan myös väestörakenteen kehityksen kääntämiseksi sekä perheiden suojelua koskevan lainsäädännön huomattavien parannusten toteuttamiseen, mukaan lukien isien vanhempainlomaa koskevat parannukset, sekä suotuisan työympäristön luomiseen kaikenlaisen naisiin kohdistuvan fyysisen ja psyykkisen väkivallan ehkäisemiseksi. Sukupuolten tasa-arvon osalta olisi noudatettava myös avioerolainsäädännön johdonmukaista ja tasapuolista soveltamista sen varmistamiseksi, että molempien puolisoiden oikeudet pysyvät aina yhtäläisinä heidän alaikäisten lastensa suhteen. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.16 | ETSK katsoo, että EU:n on vahvistettava asemaansa kansainvälisellä tasolla vaurauden ja turvallisuuden sekä perusarvojensa turvaamiseksi ja otettava maailmanlaajuinen johtoasema tukemalla YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden vakaata ja johdonmukaista yleistä täytäntöönpanoa sekä sääntöihin perustuvaa monenvälistä maailmanjärjestystä, jonka keskiössä on Yhdistyneet kansakunnat, ja puolustettava samalla päättäväisesti demokratian ja maapallon suojelun periaatteita, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.17 | ETSK on vakuuttunut siitä, että ihmisten ja yritysten tarpeisiin keskittyvien toimivien ja yhtenäisten sisämarkkinoiden toteuttaminen voi vaikuttaa ratkaisevasti kasvuun, jos niiden keskiössä ovat ihmiset ja yritykset. Tämän tulee olla keskeisellä sijalla sopusointuisessa, osallistavassa, uudistetussa ja ajantasaisessa Euroopan yhdentymisessä, joka on mukautettu täysin yhteentoimivien digitaalisten sisämarkkinoiden uusiin teknologioihin ja infrastruktuureihin. Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaan liittyvässä siirtymässä olisi kiinnitettävä erityistä huomiota ihmiskeskeisten yritysmallien, kuten yhteisötalouden yritysten, rooliin. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.18 | ETSK katsoo, että sisämarkkinoiden hallintoinfrastruktuurista on tehtävä vahvempi EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla ja samalla on yksinkertaistettava hallintoa perusteellisesti, toteutettava laaja digitalisointiprosessi ja kehitettävä intensiivisesti kaikkien sidosryhmien valmiuksia. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.19 | ETSK katsoo, että ehdotetun strategisen vision toteuttamiseen voi liittyä riskejä ja se voi kohdata vastustusta, jos ei ole olemassa uusia hallintomekanismeja, joiden avulla kansalaiset ja yritykset sekä paikallis- ja aluetason julkiset ja yksityiset toimijat saadaan mukaan aktiivisina toimijoina alhaalta ylöspäin suuntautuvaan prosessiin, jossa voidaan tuoda esiin ruohonjuuritason konkreettisia tarpeita ja ongelmia ja antaa niille painoarvoa. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.20 | ETSK suosittaakin, että eri tasoilla otetaan käyttöön uusia hallintorakenteita, jotta varmistetaan paikallistason ja kansalaisyhteiskunnan osallistuminen oikeudenmukaisten ja niiden toimintaympäristöön soveltuvien toimenpiteiden suunnitteluun ja toteuttamiseen. |

2.   Komission esittämä vuotuinen kestävän kasvun strategia 2020

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.1 | Kaikki näyttävät olevan yhtä mieltä siitä, että Euroopan tulevaisuutta varten tarvitaan uusi kestävää ja osallistavaa kasvua koskeva pitkän aikavälin kattava strategia ja siihen liittyvä laaja täytäntöönpanosuunnitelma kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseksi vuoteen 2030 mennessä. Uuden strategian tulee kattaa kaikki tekijät, jotka vaikuttavat Euroopan yhteiskuntaan ja kansalaisiin, yrityksiin ja niiden toimintaympäristöön, teollisuuteen ja sen kilpailukykyyn. Näitä ovat muun muassa investoinnit, julkiset hankinnat, kauppa, osaaminen, innovointi ja tuki pienille ja keskisuurille yrityksille (pk-yrityksille). |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.2 | Jäsenvaltioiden on otettava huomioon komission EU:n vuotuisessa kasvuselvityksessä määrittämät painopisteet omissa toimintapolitiikoissaan ja strategioissaan, jotka ne esittävät vakaus- tai lähentymisohjelmissaan ja kansallisissa uudistusohjelmissaan. |

| | | | | | | | | | | | | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | 2.3 | Tiedonannossa unionin vuotuisesta kestävän kasvun strategiasta 2020 [(2)](#ntr2-C_2020120FI.01000101-E0002) on tarkoitus esittää komission näkemys poliittisista painopisteistä, jotka jäsenvaltioiden olisi otettava huomioon laatiessaan talouspolitiikkojaan vuodeksi 2020. Perustana ovat Yhdistyneiden kansakuntien vuodelle 2030 asettamien kestävän kehityksen tavoitteiden sisällyttäminen EU:n politiikkoihin ja erityisesti seuraavat seikat: | | | | --- | --- | | — | ympäristön kestävyys, tuottavuuden kasvu, oikeudenmukaisuus ja makrotalouden vakaus EU:n talouspolitiikan uuden ajattelutavan ulottuvuuksina | | | | | --- | --- | | — | tarve kehittää tällainen uusi kasvun paradigma, jolla onnistutaan vastaamaan tehokkaasti pitkän aikavälin ongelmiin, jotka muuttavat yhteiskuntaa Euroopassa | | | | | --- | --- | | — | Euroopan poliittisen ja taloudellisen kansainvälisen johtoaseman luominen uuden ajattelutavan pohjalta potentiaalisen kasvun edistämiseksi | | | | | --- | --- | | — | näiden politiikkojen ja rakenneuudistusten kustannusten ja hyötyjen tasapainottaminen lyhyellä ja pitkällä aikavälillä: hyötyjen jakaminen ja kustannusten hillitseminen kaikkein heikoimmassa asemassa olevien väestönosien kannalta | | | | | --- | --- | | — | merkittävät julkiset ja yksityiset investoinnit esitettyjen strategisten tavoitteiden välisen synergian maksimoimiseksi niin, että investoidaan ”huippututkimukseen ja innovointiin” ja koulutukseen ”enemmän kuin koskaan” erityisesti ”nykyisten, vuoteen 2030 asetettujen ilmasto- ja energiatavoitteiden” saavuttamiseksi | | | | | --- | --- | | — | EU:n vuosien 2021–2027 talousarvion keskeisen tekijän optimointi näiden poliittisten tavoitteiden saavuttamiseksi: ”[n]ykyisiin ja uusiin mekanismeihin perustuvalla Kestävä Eurooppa -investointiohjelmalla saadaan aikaan investointeja, jotka ovat tarpeen Euroopan vihreän kehityksen ohjelman toteuttamiseksi” ja ”[o]ikeudenmukaisen siirtymän mekanismi hyödyttää alueita, jotka kärsivät eniten, ja sillä varmistetaan, ettei kukaan jää jälkeen” | | | | | --- | --- | | — | talouden ohjausjärjestelmä ja demokraattinen vastuuvelvollisuus, joita on vahvistettava ja joiden on kuljettava käsi kädessä: ohjausjaksoa koskevan demokraattisen vastuuvelvollisuuden lisääntyminen ja yleisemmin komission aikomus jatkaa vuoropuhelua jäsenvaltioiden kanssa ja kehottaa niitä ottamaan kansalliset parlamentit, työmarkkinaosapuolet ja kaikki muut asiaankuuluvat sidosryhmät mukaan prosessiin. | |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.4 | EU:n ja jäsenvaltioiden olisi nyt muunnettava tämä strategiaksi ja joukoksi toimia, jotka voidaan toteuttaa. Jotta kestävyydestä voisi tulla politiikan ja toiminnan kulmakivi, unionin toimielinten, jäsenvaltioiden ja alueiden olisi koottava yhteen eri välineet, jotta voitaisiin mahdollistaa kaikkien kansalaisten osallistuminen ja parantaa samalla elämänlaatua ja EU:n talouden kilpailukykyä. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.5 | ETSK korosti 30. lokakuuta 2019 antamassaan päätöslauselmassa, että ”on toimittava kaikilla tasoilla samanaikaisesti ja määrätietoisesti, jotta puututaan polttaviin taloudellisiin, sosiaalisiin ja ympäristöhaasteisiin” [(3)](#ntr3-C_2020120FI.01000101-E0003), ja kehotti ”laatimaan yleisen vuoteen 2050 ulottuvan EU:n kestävän kehityksen strategian YK:n Agenda 2030 -toimintaohjelman toteuttamiseksi” [(4)](#ntr4-C_2020120FI.01000101-E0004). |

| | | | | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | 2.6 | Päätöslauselmassaan ETSK korosti myös, että ”[t]ämä ajatusmallin muutos edellyttää | | | | --- | --- | | — | muutoksia hallinnossa, eli tarvitaan erityisiä hallintomekanismeja, jotta pystytään puuttumaan nopeammin kiireellisiin ongelmiin ja ratkaisemaan monitahoisia kysymyksiä; tällaisten mekanismien tehtävänä olisi yhdistää EU:n ja jäsenvaltioiden tasot, ei korvata kummallakaan tasolla toteutettavia toimia | | | | | --- | --- | | — | kestävän kehityksen tavoitteiden sisällyttämistä EU:n taloudellisiin ja sosiaalisiin seuranta- ja talousarvioprosesseihin” | | | | | --- | --- | | — | mahdollisuutta varustaa talouspolitiikan eurooppalainen ohjausjakso ”uusilla, paremmilla, mitattavissa olevilla ja täydentävillä sosiaalisilla, taloudellisilla ja ympäristöä koskevilla indikaattoreilla, joiden avulla voitaisiin seurata kaikkia Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilariin liittyviä näkökohtia ja periaatteita sekä kestävän kehityksen 17:ää tavoitetta”. | |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.7 | Kestävyys on olennainen osa menestyksekästä kilpailukykystrategiaa, ja Euroopan olisi tehostettava sitä edistäviä taloudellisia tekijöitä vahvistamalla maailmanlaajuista innovoijan asemaansa, joka perustuu kiertotalousmalliin, ja luomalla seuraavan sukupolven liiketoimintamahdollisuuksia, joita ohjaa kestävien ratkaisujen kysyntä. Kestävien ratkaisujen markkinakysynnän voimakas kasvu edellyttää, että kestävään kehitykseen tähtäävät poliittiset tavoitteet ovat keskenään johdonmukaisia. |

| | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | 2.8 | Lisälausunnossaan aiheesta ”Vuotuinen kasvuselvitys 2019” [(5)](#ntr5-C_2020120FI.01000101-E0005) ETSK korosti seuraavia seikkoja: | | | | --- | --- | | — | tarve lisätä julkisia ja yksityisiä investointeja erityisesti sosiaalisen infrastruktuurin ja koulutuksen alalla | | | | | --- | --- | | — | yhdenmukaisuus vuoteen 2030 ulottuvien YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden sekä energiasiirtymä- ja ilmastosuunnitelman kanssa | | | | | --- | --- | | — | rakenneuudistusten vauhdittaminen erityisesti rakenteellisen epätasapainon ja vaihtotaseen ylijäämien takia | | | | | --- | --- | | — | varojen käyttäminen todellisiin fyysisiin, digitaalisiin ja ympäristöä koskeviin investointeihin sekä osaamisen ja pätevyyden kehittämiseen | | | | | --- | --- | | — | sosiaalisten oikeuksien puolustamisen keskeinen asema ja sen sisällyttäminen talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon samalle viivalle makrotaloudellisten ja budjettipoliittisten tavoitteiden kanssa | | | | | --- | --- | | — | verotus tuottavien investointien ja reaalitaloudessa tapahtuvan varainkäytön suosimiseksi | | | | | --- | --- | | — | työmarkkinaosapuolien kuuleminen talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson eri vaiheissa | | | | | --- | --- | | — | strategisesti tärkeiden resurssien jättäminen yksityistämisen ulkopuolelle. | |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.9 | Makrotaloudellisella tasolla ”Eurooppa tarvitsee selvästi uutta talousstrategiaa: myönteistä sanomaa EU:n talouden tulevasta kehityksestä maailmanlaajuisessa kontekstissa, jotta voidaan parantaa unionin kykyä selvitä taloudellisista häiriöistä sekä sen talousmallin taloudellista, sosiaalista ja ekologista kestävyyttä ja palauttaa siten luottamus, vakaus ja hyvinvointi, joka jakautuu kaikkien eurooppalaisten kesken” [(6)](#ntr6-C_2020120FI.01000101-E0006). |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.10 | On turvattava ”kestävä ja osallistava kasvu, eriarvoisuuden vähentäminen, ylöspäin suuntautuva lähentyminen, tuottavuuden kasvun ja kilpailukyvyn varmistaminen Eurooppa 2020 -tavoitteiden mukaisesti, yritys- ja investointimyönteisen toimintaympäristön luominen, laadukkaiden työpaikkojen ja asianmukaisen palkkauksen varmistaminen, köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunta, vakaa ja kestäväpohjainen julkistalous, vakaa rahoitussektori sekä vuoteen 2030 ulottuvien kestävän kehityksen tavoitteiden ja Pariisin ilmastosopimuksessa asetettujen tavoitteiden saavuttaminen” [(7)](#ntr7-C_2020120FI.01000101-E0007). |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.11 | ETSK katsoo, että Euroopan unionin realistinen tulevaisuus voi perustua vain vakaan taloudellisen pohjan ja vahvan sosiaalisen ulottuvuuden yhdistelmään [(8)](#ntr8-C_2020120FI.01000101-E0008), ja on siten ”johdonmukaisesti kannattanut ylöspäin suuntautuvaa lähentymistä ja tehokkaampaa sosiaalipolitiikkaa sekä EU:n että jäsenvaltioiden tasolla” [(9)](#ntr9-C_2020120FI.01000101-E0009) ja ”toivonut selkeää ja yhteensovitettua etenemissuunnitelmaa, joka sisältää ensisijaisia tavoitteita pilarin täytäntöönpanoa ja olemassa olevien sosiaalisten oikeuksien ja vaatimusten täytäntöönpanon valvontaa varten”. ”Uudessa EU-ohjausjaksoprosessissa olisi pyrittävä sosiaalisiin tavoitteisiin seuraamalla sosiaalista epätasapainoa. Siinä olisi myös otettava käyttöön uusia, mitattavissa olevia indikaattoreita sekä kohdennettuja maakohtaisia sosiaalisia suosituksia” [(10)](#ntr10-C_2020120FI.01000101-E0010). |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.12 | Sisämarkkinoiden vahvistamiseen tähtäävien toimien yhteydessä on edistettävä ”sellaisten erilaisten yritysmuotojen kehitykselle suotuisaa toimintaympäristöä, jotka kykenevät vastaamaan yhteiskunnan kohtaamiin haasteisiin”. ”On varmistettava, että erilaiset yritysmuodot voivat toimia rinnakkain ja integroitua kaikissa – – toimintaympäristöissä, joista kuhunkin on kuitenkin kiinnitettävä erityishuomiota lainsäädäntötoimien ja julkisten investointien kannalta”, ja luovuttava kaikille sopivan ratkaisun (one size fits all) periaatteesta [(11)](#ntr11-C_2020120FI.01000101-E0011). |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.13 | ETSK on korostanut, että ”[u]udet teknologiat, tekoäly ja massadata määrittävät parhaillaan tuotantoprosesseissa ja taloudessa yleensä tapahtuvia muutoksia ja muovaavat perinpohjaisesti myös työmarkkinoita” ja että on ”tärkeää, että näiden muutosten yhteydessä käydään työmarkkinaosapuolten tarkoituksenmukaista vuoropuhelua ja kunnioitetaan työntekijöiden oikeuksia ja elämänlaatua” [(12)](#ntr12-C_2020120FI.01000101-E0012). |

3.   Yleistä

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.1 | ETSK pitää ensisijaisen tärkeänä esittää, että vahvistetaan kestävää, uusia ja pysyviä työpaikkoja luovaa talouskasvua, joka luo investointien tukemista varten tarvittavaa vaurautta kokonaistuottavuuden kasvun lisäämiseksi kiertotaloudessa, ja tehostetaan rakenneuudistuksia, jotta voidaan parantaa hallintoa ja lisätä vastuullisuutta erityisesti digitaali- ja ympäristöaloilla sekä kehittää osaamista ja pätevyyttä ja puolustaa sosiaalisia oikeuksia, jotka ovat oleellisia uudessa Euroopan vihreän kehityksen ohjelman paradigmassa. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.2 | Uuteen kehitysmalliin siirtymisen on perustuttava menestyksekkään eurooppalaisen sosiaalisen markkinatalouden ytimessä olevaan kilpailukykyiseen kestävyyteen, ja sen olisi oltava myös tulevaisuudessa ohjaavana periaatteena, kunhan ihmisiä ja alueita suojataan väistämättömien muutosten kustannuksilta investoimalla tehokkaisiin ja integroituihin sosiaalisen suojelun järjestelmiin. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.3 | Finanssikriisi on korostanut pääoma- ja rahoitusmarkkinoiden vakauden ja yhdentymisen merkitystä, sillä hajanaisuus haittaa edelleen yritysten kasvua ja investointeja. Olisikin tarpeen toteuttaa lisätoimenpiteitä erityisesti rahoitusalalla markkinoiden ja kansalaisten luottamuksen palauttamiseksi kaikissa jäsenvaltioissa. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.4 | EU tarvitsee uutta talousstrategiaa, jolla edistetään jatkuvaa, osallistavaa ja kestävää talouskasvua ja jonka avulla saavutetaan täystyöllisyys, tuottava työllisyys ja ihmisarvoinen työ kaikille. ETSK on vakuuttunut siitä, että kansalaisten ja yritysten tarpeisiin keskittyvien tehokkaiden ja yhtenäisten sisämarkkinoiden toteuttamisen tulee olla keskeisellä sijalla sopusointuisessa, osallistavassa, uudistetussa ja ajantasaisessa Euroopan yhdentymisessä, joka on mukautettu täysin yhteentoimivien digitaalisten sisämarkkinoiden uusiin teknologioihin ja infrastruktuureihin. Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaan liittyvässä siirtymässä olisi kiinnitettävä erityistä huomiota ihmiskeskeisten yritysmallien, kuten yhteisötalouden yritysten, rooliin. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.5 | ETSK katsoo, että sisämarkkinoiden hallintoinfrastruktuurista on tehtävä vahvempi EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla ja samalla on mahdollistettava kansalaisten, kuluttajien ja yritysten aktiivinen osallistuminen sekä yksinkertaistettava hallintoa perusteellisesti, toteutettava laaja digitalisointiprosessi ja kehitettävä intensiivisesti kaikkien sidosryhmien valmiuksia, jotta voidaan edistää yksinkertaisia ja käyttäjäystävällisiä konsepteja ja sisämarkkinasääntöjen oikea-aikaista, avointa ja tehokasta soveltamista ja toteuttamista, jotka muodostavat perustan onnistuneelle siirtymiselle kohti EU:ta, joka on talouden, ympäristön ja yhteiskunnan kannalta digitaalivetoinen, tehokas, johdonmukainen, tasapainoinen ja kestävä. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.6 | ETSK korostaa aiempaan tapaan, että on tarpeen ”korjata infrastruktuuriin, alueisiin ja kulttuuriin liittyvä digitaalinen kahtiajako, joka jarruttaa tällä hetkellä EU:n taloudellista ja sosiaalista kehitystä ja aiheuttaa kansalaisten ja yritysten välille elinoloihin ja mahdollisuuksiin liittyvää epätasa-arvoa” [(13)](#ntr13-C_2020120FI.01000101-E0013). |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.7 | ETSK katsoo, että ehdotetun strategisen vision toteuttamiseen voi liittyä riskejä ja se voi kohdata vastustusta, joka hidastaa sen toteuttamista, jos ei ole olemassa uusia hallintomekanismeja, joiden avulla kansalaiset ja yritykset sekä paikallis- ja aluetason julkiset ja yksityiset toimijat saadaan mukaan aktiivisina toimijoina alhaalta ylöspäin suuntautuvaan prosessiin, jossa voidaan tuoda esiin ruohonjuuritason konkreettisia tarpeita ja ongelmia ja antaa niille painoarvoa. ETSK kehottaa unionin ja jäsenvaltioiden toimielimiä ottamaan käyttöön uusia hallintorakenteita, jotta varmistetaan paikallistason ja kansalaisyhteiskunnan osallistuminen oikeudenmukaisten ja niiden toimintaympäristöön soveltuvien toimenpiteiden suunnitteluun ja toteuttamiseen. |

Bryssel 19. helmikuuta 2020.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Luca JAHIER

---

[(1)](#ntc1-C_2020120FI.01000101-E0001)  Alustuspuheenvuoro, lehdistötilaisuus, EKP:n pääjohtaja Christine Lagarde, 12. joulukuuta 2019.

[(2)](#ntc2-C_2020120FI.01000101-E0002)  Vuotuinen kestävän kasvun strategia 2020 (COM(2019) 650 final).

[(3)](#ntc3-C_2020120FI.01000101-E0003)  ETSK:n päätöslauselma komission pohdinta-asiakirjasta Kohti kestävää Eurooppaa vuoteen 2030 mennessä.

[(4)](#ntc4-C_2020120FI.01000101-E0004)  Transforming our World: The 2030 Agenda for Sustainable Development.

[(5)](#ntc5-C_2020120FI.01000101-E0005)  [EUVL C 190, 5.6.2019, s. 24](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2019_190_R_TOC).

[(6)](#ntc6-C_2020120FI.01000101-E0006)  ETSK:n 17.7.2019 antama lausunto aiheesta ”Kohti sietokykyisempää ja kestävämpää eurooppalaista taloutta” ([EUVL C 353, 18.10.2019, s. 23](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2019_353_R_TOC)).

[(7)](#ntc7-C_2020120FI.01000101-E0007)  ETSK:n 17.7.2019 antama lausunto aiheesta ”Uusi visio talous- ja rahaliiton viimeistelemiseksi” ([EUVL C 353, 18.10.2019, s. 32](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2019_353_R_TOC)).

[(8)](#ntc8-C_2020120FI.01000101-E0008)  ETSK:n 19.10.2017 antama lausunto aiheesta ”Sosiaalisen ulottuvuuden ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin vaikutukset EU:n tulevaisuuteen” ([EUVL C 81, 2.3.2018, s. 145](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2018_081_R_TOC)), kohdat 1.2 ja 2.2.

[(9)](#ntc9-C_2020120FI.01000101-E0009)  Esimerkiksi seuraavat lausunnot: ”Tehokkaiden ja luotettavien sosiaaliturvajärjestelmien periaatteita” ([EUVL C 13, 15.1.2016, s. 40](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2016_013_R_TOC)); ”Sosiaalisen ulottuvuuden ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin vaikutukset Euroopan unionin tulevaisuuteen” ([EUVL C 81, 2.3.2018, s. 145](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2018_081_R_TOC)); ”Ehdotus neuvoston suositukseksi sosiaalisen suojelun saatavuudesta työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien kannalta” ([EUVL C 440, 6.12.2018, s. 135](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2018_440_R_TOC)).

[(10)](#ntc10-C_2020120FI.01000101-E0010)  ETSK:n 25.9.2019 antama lausunto aiheesta ”Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilari – täytäntöönpanon alkuvaiheen arviointi ja suosituksia tulevaisuutta varten” ([EUVL C 14, 15.1.2020, s. 1](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2020_014_R_TOC)).

[(11)](#ntc11-C_2020120FI.01000101-E0011)  ETSK:n 17.7.2019 antama lausunto aiheesta ”Yrittäjyys- ja innovointimyönteisten sisämarkkinoiden edistäminen” ([EUVL C 353, 18.10.2019, s. 6](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2019_353_R_TOC)), kohdat 1.3 ja 1.5.

[(12)](#ntc12-C_2020120FI.01000101-E0012)  Ks. edellinen alaviite.

[(13)](#ntc13-C_2020120FI.01000101-E0013)  ETSK:n 18.10.2017 antama lausunto aiheesta ”Digitaalisten sisämarkkinoiden strategian täytäntöönpanon väliarviointi” ([EUVL C 81, 2.3.2018, s. 102](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2018_081_R_TOC)), kohta 1.8.

---

| | | | |
| --- | --- | --- | --- |
| 14.4.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 120/7 |

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Suositus neuvoston suositukseksi euroalueen talouspolitiikasta”

(COM(2019) 652 final)

(2020/C 120/02)

| | |
| --- | --- |
| Esittelijä: | Petr ZAHRADNÍK |

| | |
| --- | --- |
| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 6.2.2020 |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | ”talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus” |
| Hyväksyminen jaostossa | 4.2.2020 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 19.2.2020 |
| Täysistunnon nro | 550 |
| Äänestystulos (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 129/10/17 |

1.   Päätelmät ja suositukset

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.1 | ETSK panee huolestuneena merkille euroalueen talouden suorituskyvyn heikkenemisen ja työttömyysasteen laskun asteittaisen hiipumisen. Lisäksi talouden suorituskykyyn vaikuttavia riskitekijöitä on koko ajan enemmän. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.2 | ETSK katsoo kuitenkin, että EU:n ja euroalueen tulevassa talousasetelmassa keskeisellä sijalla on nimenomaan Euroopan vihreän kehityksen ohjelma, jonka johdosta voi käynnistyä perustava muutos ja käänne. Paljon riippuu siitä, miten muutos hoidetaan. Jos se hoidetaan hyvin, Euroopan taloudellinen ja sosiaalinen tilanne voi parantua, mutta jos muutoksen hallinta epäonnistuu, EU:n eheys voi joutua vakavaan vaaraan. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.3 | Sekä perinteisestä näkökulmasta että Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaan sisältyvien uusien elementtien kannalta katsottuna talouskehitykseen vaikuttaa merkittävästi se, että EU:n sisällä on edelleen alueellisia eroja ja kirjavuutta, vaikka viime vuosina on tapahtunut varsin paljon lähentymistä. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.4 | ETSK yhtyy siihen näkemykseen, että Euroopan vihreän kehityksen ohjelman avulla voidaan saada aikaan enemmän yhteistä eurooppalaista lisäarvoa, jota tarvitaan lähentymisen edistämiseksi ja nopeuttamiseksi. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.5 | ETSK toteaa euroalueen finanssisektorin tilanteen, vakauden ja toiminnan parantuneen, vaikka riskejä on yhä edelleen varsinkin tietyissä jäsenvaltioissa. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.6 | ETSK on vakuuttunut siitä, että Euroopan vihreän kehityksen ohjelman täytäntöönpanon edellyttämät rakenneuudistukset ja investoinnit voivat lisätä huomattavasti euroalueen taloudellista hyvinvointia – myös niissä jäsenvaltioissa, joiden kasvupotentiaali on tällä hetkellä keskimääräistä heikompi. Näin voidaan edistää euroalueen ja koko EU:n lähentymistä. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.7 | ETSK painottaa, että Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden saavuttaminen edellyttää huomattavia taloudellisia resursseja, joiden saamisesta ei ole kuitenkaan vielä täyttä varmuutta. Huolta herättää erityisesti oikeudenmukaisen siirtymän rahastolle ja mekanismille ehdotetun rahoituksen riittämättömyys. Prosessiin on tämän vuoksi olennaisen tärkeää ohjata lisäksi julkisia ja yksityisiä resursseja jäsenvaltioista, ja niiden kohdentamiselle vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden saavuttamiseen tulee luoda asianmukaiset edellytykset. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.8 | ETSK korostaa, että jatkossakin tarvitaan varovaisen hyökkäävää finanssipolitiikkaa, erityisesti kun otetaan huomioon odotettavissa oleva talouden laskusuhdanne. Samanaikaisesti olisi varmistettava, että talouspolitiikka ja talous- ja rahaliiton peruspilarit sovitetaan tasapainoisesti yhteen. Nk. kultaisen säännön soveltaminen julkisiin investointeihin auttaisi saavuttamaan nämä tavoitteet. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.9 | ETSK kehottaa kiinnittämään enemmän huomiota verojärjestelmän mukauttamiseen tuleviin tarpeisiin siten, että kuluttajia ja tuottajia kannustetaan ympäristöä vähemmän kuormittaviin toimintatapoihin, mutta myös siten, että varmistetaan verotuksen oikeudenmukaisuus ja pyritään näin estämään tulo- ja varallisuuserojen kasvaminen entisestään ja että torjutaan veropetoksia, verovilppiä ja lakisääteisten verovelvoitteiden kiertämistä. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.10 | ETSK huomauttaa tarpeesta sovittaa asianmukaisesti yhteen finanssialan innovointimahdollisuudet ja rahoitusmarkkinoiden valvontaa ja sääntelyä koskevien sääntöjen laadinta, kun otetaan huomioon uudentyyppisten rahoitusalustojen dynaaminen kehitys. Komitea korostaa, että on erittäin tärkeää varmistaa rahoitusmarkkinoiden vakaus. Se on kiinnittänyt useaan otteeseen huomiota viivästyksiin rahoitusunionin valmiiksi saattamisen kannalta olennaisten mutta vielä puuttuvien tukipilarien toteuttamisessa. |

2.   Taustaa

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.1 | Euroalueen talouden suorituskyky heikkenee, työttömyys ei enää vähene, ja inflaatio on maltillisesta kasvusta huolimatta edelleen matala ja alle tavoitetason. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.2 | Vuonna 2020 on odotettavissa lisää riskitekijöitä sekä tästä johtuvaa epävarmuutta. Kyseiset riskit voivat johtaa pitkään jatkuvaan heiveröiseen kasvuun, matalaan inflaatioon ja heikkoon palkkakehitykseen sekä tuloerojen kasvuun lähivuosina, ellei investointitoiminta vilkastu merkittävästi etenkin korkean tuottavuuden aloilla, joilla euroalue ja EU voivat vetää muille vertoja maailmanlaajuisessa kilpailussa. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.3 | Reaalipalkat ovat nousseet hyvistä työmarkkinaolosuhteista huolimatta hitaasti ja maltillisesti: alle yhden prosentin vuosina 2018 ja 2019. Nousu on kuitenkin edelleen hyvin epätasaista, eikä varallisuusjakauma ole tasapainossa. Palkkaerot ovat monissa tapauksissa päinvastoin kasvaneet, ja eräissä maissa reaalipalkat alittavat vieläkin kymmenen vuoden takaisen tason. Tämä kasvattaa omalta osaltaan työssäkäyvien köyhien määrää, kun ihmisten on vaikea ylittää köyhyysrajaa tai he ovat vaarassa syrjäytyä sosiaalisesti, vaikka he käyvät töissä. Reaalipalkkojen nousu ja köyhyyden vähentäminen ovat tärkeitä elintason kohenemisen ja yksityisen kulutuksen piristämisen kannalta, ja ne vaikuttavat myönteisesti tuotantoon ja kasvuun. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.4 | Vaihtotaseen suuri ylijäämä on supistunut, ja ero ali- ja ylijäämäisten jäsenvaltioiden välillä on kaventunut hieman. Tämä johtuu pääasiassa ulkoisen kysynnän heikkenemisestä. Eräillä jäsenvaltioilla on kuitenkin edelleen liiallista ylijäämää. Sen supistamiseen tähtäävät, investointeja ja palkkoja koskevat toimenpiteet auttaisivat kääntämään euroalueen heikon kasvun noususuuntaan. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.5 | Keskeisenä uutuutena on Euroopan vihreän kehityksen ohjelma. Se nähdään pitkän aikavälin mahdollisuutena, joka voi edistää kestävää talouskasvua nopeastikin. Ohjelmaan kuluu kuitenkin lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä valtavasti rahaa. Ehdotetuilla uusilla välineillä – Kestävä Eurooppa -investointiohjelma ja oikeudenmukaisen siirtymän rahasto – tuleekin olemaan erittäin suuri merkitys. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.6 | Euroalueen talouskehityksen ongelmana on edelleen sen epätasaisuus, joka johtuu viime talouskriisin vakavista vaikutuksista sekä jäsenvaltioiden talouksien erilaisista rakenneongelmista, joiden vuoksi jäsenvaltiot eivät pysty hyödyntämään taloutensa koko potentiaalia. Erot näkyvät myös vakavina sosiaalisina seurauksina – etenkin sitkeänä köyhyytenä ja sosiaalisena syrjäytymisenä. Vaikka köyhiä ja syrjäytyneitä ihmisiä on nykyisin viisi miljoonaa vähemmän kuin vuonna 2012, ETSK pitää oikeutettuna kysyä, uhkaako tilanne toistua odotettavissa olevan heikomman taloussuhdanteen vuoksi ja ovatko EU ja jäsenvaltiot nyt paremmin valmistautuneita torjumaan tämän uhan. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.7 | Euroalueen finanssisektorin tilanne, vakaus ja toiminta ovat parantuneet huomattavasti kriisin jälkeen, mutta riskejä ja epäterveitä ilmiöitä esiintyy edelleen varsinkin tiettyjen maiden rahoitusjärjestelmissä. |

3.   Yleistä

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.1 | ETSK toteaa, että euroalueella eletään yhä talouskasvun aikaa, mutta kasvu on hidastumassa. Tässä vaiheessa on tärkeää tiedostaa, että talous- ja rahaliitto koostuu raha- ja finanssipoliittisesta pilarista, talouspilarista, sosiaalisesta pilarista ja poliittisesta pilarista. Komitea korostaa aiempien lausuntojensa [(1)](#ntr1-C_2020120FI.01000701-E0001) tapaan tarvetta varmistaa talous- ja rahaliiton kaikkien pilareiden sopusointu ja tasapaino. Tasapainon huomiotta jättäminen ja horjuttaminen saattaisi johtaa vaarallisiin eroihin. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.2 | ETSK katsoo joka tapauksessa, että Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa voidaan pitää tarvittavien rakenneuudistusten ja niihin liittyvien investointien toteuttamisen kannalta keskeisenä. Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ja rakenneuudistusten nivominen symbioottisesti toisiinsa siten, että otetaan huomioon YK:n kestävän kehityksen tavoitteet ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteet, voi parantaa merkittävästi edellytyksiä saada aikaan pitkäaikaista kestävää talouskasvua sekä vähentää sosiaalisia ja ympäristöön liittyviä kielteisiä ulkoisvaikutuksia ja markkinoiden muita epäkohtia. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.3 | ETSK pitää kyseisiä uudistuksia erityisen tärkeinä niille jäsenvaltioille, joiden kasvupotentiaali laahaa selvästi jäljessä euroalueen keskiarvosta. Tekemällä mittavia täsmäinvestointeja tuottaville aloille nämä jäsenvaltiot pystyvät kuromaan eron umpeen alkavan vuosikymmenen kuluessa. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.4 | ETSK painottaa tarvetta pitää mielessä, että ilman riittäviä ja samanaikaisesti kestävyyttä edistäviä investointeja euroalue on vaarassa ajautua pidemmäksi aikaa heikkojen kasvunäkymien ja tuottavuuden, matalien palkkojen, syvenevän eriarvoisuuden ja arvaamattoman inflaatiokehityksen tielle. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.5 | ETSK toteaa, että euroalueen on jatkossa kannettava enemmän vastuuta talouden vaikutuksista ilmastonmuutokseen ja kiinnitettävä niihin enemmän huomiota. Ilmastonmuutos on laajuutensa ja voimansa vuoksi tämän hetken suurimpia maailmanlaajuisia järjestelmäriskejä, jotka sitä paitsi tunnetaan ja tunnustetaan yleisesti. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.6 | ETSK pitää hyvin todennäköisenä, että vuodesta 2020 tulee käännekohta, jolloin talouden asetelma muuttuu siten, että ympäristökriteerit aletaan ottaa huomioon markkinoiden päätöksenteossa. Tällä on kauaskantoisia seurauksia pitkälle vuoden 2020 jälkeenkin. Käänne on perustavanlaatuinen talousjärjestelmän toiminnan näkökulmasta ja myös sen kannalta, mitä talouspolitiikalta odotetaan. ETSK varoittaa, että huonosti hallittuna ja ohjattuna tämä murros voi olla tuhoisa koko Eurooppa-hankkeelle. Asiasta on siksi olennaista päästä yhteisymmärrykseen useilla eri tasoilla: Euroopan komission ja jäsenvaltioiden välillä, jäsenvaltioiden kesken niiden suuret alueelliset erot huomioon ottaen, kansalaisyhteiskunnan eri osien intressien välillä jne. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.7 | ETSK katsoo näin ollen, että Euroopan vihreän kehityksen ohjelma ja sen keskeiset täytäntöönpanovälineet – etenkin Kestävä Eurooppa -investointiohjelma ja oikeudenmukaisen siirtymän rahasto – tarjoavat mahdollisuuden vastata edessä oleviin haasteisiin ja tarpeisiin. Ohjelman täytäntöönpanosta tulee tärkeä testi, joka mittaa euroalueen jäsenten ja koko EU:n intressien yhteensopivuutta. Jäsenvaltioiden ei pidä tässä yhteydessä huolehtia vain omista tarpeistaan, vaan niiden tulee ottaa huomioon myös muiden tarpeet ja pyrkiä löytämään yhteinen toimintatapa, joka hyödyttää kaikkia jäsenvaltioita. Tässä yhteydessä tulee lisäksi kiinnittää huomiota siihen, miten toimet vaikuttavat yhteiskunnan eri osiin, ja varmistaa ilmastopolitiikan kustannusten ja hyötyjen oikeudenmukainen jakautuminen jäsenvaltioiden välillä ja sisällä. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.8 | ETSK huomauttaa, että EU:n talousarviossa käytettävissä olevat yhteiset määrärahat eivät missään nimessä ole riittävät Euroopan vihreän kehityksen ohjelman mukanaan tuomaan valtavaan haasteeseen vastaamiseksi. Tämän vuoksi on välttämätöntä harkita EU:n yhteisten strategisten tarpeiden rahoittamista varten uutta kehystä, jonka kautta prosessiin ohjataan julkista ja yksityistä rahoitusta myös jäsenvaltioista. Komitea toteaa niin ikään, että varoja voidaan kohdentaa pelkkien ”vihreiden” alojen lisäksi myös sellaisille aloille, jotka voivat merkittävästi edistää Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden saavuttamista – esimerkiksi digitalisaatioon, verkkotoimialojen kehittämiseen tai älykkääseen ja kestävään liikenneinfrastruktuuriin. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.9 | ETSK pitää olennaisen tärkeänä, että euroalueen ja EU:n uuden vuosikymmenen investointistrategioita koordinoidaan tiiviisti ja että niissä otetaan huomioon kaikkien asiaankuuluvien sidosryhmien edut. Vuodesta 2021 lähtien tätä voidaan edistää mainiosti kahden ehdotetun uuden välineen – lähentymistä ja kilpailukykyä edistävän talousarviovälineen ja InvestEU-ohjelman [(2)](#ntr2-C_2020120FI.01000701-E0002) – avulla, kunhan niitä yhdistellään tarkoituksenmukaisesti EU:n talousarviomäärärahojen perinteisiin käyttötapoihin, kuten koheesiopolitiikkaan. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.10 | Vuoden 2008 talouskriisi pysäytti euroalueen valtioiden välisen taloudellisen lähentymisen. Elpymistä ei ole tapahtunut tasaisesti kaikkialla: suuntaus on kääntynyt parempaan Keski- ja Itä-Euroopassa, mutta ei Etelä-Euroopassa. Parhaiten suoriutuvat Keski-, Itä- ja Kaakkois-Euroopan maat ovat samaan aikaan kirineet huomattavasti kiinni eräitä vanhoja EU-maita tai ohittaneet ne, ja tämä kehitys todennäköisesti jatkuu alkavalla vuosikymmenellä. Lähentymistä on kuitenkin edelleen tehostettava, sillä jäsenvaltioiden välillä on yhä huomattavia eroja. Komitea kannattaakin EU:n kaikkiin osiin ulottuvaa kestävää ja osallistavaa kasvua, johon liittyen tulee vähentää jäsenvaltioiden sisäistä ja välistä sosiaalista ja taloudellista epätasapainoa. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.11 | ETSK pitää talouspolitiikan eri lohkojen tasapainoa erittäin tärkeänä. Erityisen tärkeää on käyttää myös finanssipolitiikan välineitä, kuten EKP on viime vuosina vaatinut. EKP tulee todennäköisesti jatkamaan kasvuhakuista ja elvyttävää rahapolitiikkaa, jonka tavoitteena on paitsi saattaa inflaatio lähemmäs tavoitetasoa myös säilyttää kasvulle suotuisat olosuhteet ja varmistaa samanaikaisesti rahoitusvakaus. Komitea suosittaa, että lisäksi vakiinnutetaan EKP:n rooli viimesijaisena lainaajana. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.12 | Budjettikurin taannoinen paraneminen antaa mahdollisuuden harjoittaa lähiaikoina varovaisen hyökkäävää finanssipolitiikkaa ottaen huomioon talouden tulevien vuosien reaalisen laskusuhdanteen vaikutukset. Tällä hetkellä on erittäin hyvät mahdollisuudet paitsi investoida myös tehostaa vielä selkeästi rakennepolitiikkaa, jotta talouteen saadaan lisää voimaa ja voidaan korjata itsepintaiset epätasapainotilat ja markkinoiden toimintahäiriöt siten, että samalla taataan oikeudenmukaiset työolot ja -ehdot sekä sosiaalinen suojelu. Tämä tarkoittaa esimerkiksi seuraavien edistämistä: instituutioiden tehokas toiminta, riippumaton ja toimiva oikeuslaitos, laadukas julkishallinto, vankka korruptiontorjuntakehys, tehokkaat verojärjestelmät, hyvät koulutusjärjestelmät, markkinasääntöjen kanssa yhteensopivat välineet yritystoiminnan tukemiseksi ja korkeatasoinen työttömyysturvajärjestelmä. Lisäksi tulee vahvistaa työmarkkinavuoropuhelun rakenteita, kuten keskitettyä sopimista. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.13 | ETSK on vakuuttunut siitä, että verojärjestelmän nykyisen rakenteen tarkoituksenmukaisuutta ja kestävyyttä on syytä pohtia tarkemmin. Euroalueelle on tyypillistä suhteellisen suuri verorasitus, joka sitä paitsi painottuu työn verotukseen. Ympäristö- ja omaisuusverojen keskimääräinen osuus kaikista verotuloista on sitä vastoin hyvin pieni. Komitea pitää tämän vuoksi tarpeellisena alkaa soveltaa verotusmalleja, joissa työn verotaakka on kevyempi ja esimerkiksi finanssikeinottelun verotus kireämpää. Olisi laadittava oikeudenmukaiset verotusjärjestelyt eritoten sellaisia digitaalitalouden uusia ilmenemismuotoja varten, joissa pääomaa hyödynnetään tavaroiden ja palvelujen tuottamisen sijasta lähinnä arvon realisointiin (extraction of value). Ympäristöverot voisivat olla tulevaisuudessa tärkeä keino ohjata kuluttajien ja tuottajien toimintatapoja ympäristöä vähemmän kuormittavaan suuntaan ilman merkittäviä vaikutuksia talouskasvun edellytyksiin. ETSK huomauttaa myös, että verojärjestelmien muutokset eivät missään tapauksessa saa enää syventää tulo- ja varallisuusjakauman vakavia vääristymiä. Komitea kehottaa jatkamaan ja tehostamaan veropetosten, verovilpin ja veronkierron (aggressiivinen verosuunnittelu) torjuntaan liittyviä toimia. Tämä on omiaan tehostamaan verojärjestelmää. ETSK on Euroopan komission kanssa samaa mieltä siitä, että jäsenvaltioiden tulee tiivistää yhteistyötään ja koordinoida tehokkaammin sellaisen veropolitiikan määrittelyä, joka tähtää oikeudenmukaisten olosuhteiden luomiseen sisämarkkinoille. Komitea suhtautuu myönteisesti myös Euroopan komission toimiin ja pohdintoihin, jotka liittyvät yhteisymmärryksen saavuttamiseen yhteistä yhdistettyä yhteisöveropohjaa koskevasta sopimuksesta ja yleiskatsauksen laatimiseen voittojen kohdentamisesta eri jäsenvaltioiden kesken. Kuten ETSK toteaa aiemmassa lausunnossaan [(3)](#ntr3-C_2020120FI.01000701-E0003) ja uudestaan verotusta koskevissa järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan näkemyksissä, yleisesti veropolitiikan ja erityisesti veropetosten torjunnan on säilyttävä tulevankin Euroopan komission poliittisena painopisteenä. ETSK kannattaa näin ollen keskustelua asteittaisesta siirtymisestä määräenemmistöpäätöksentekoon ja tavalliseen lainsäätämisjärjestykseen veroasioissa, mutta katsoo, että kaikilla jäsenvaltioilla on oltava kaikkina aikoina riittävät mahdollisuudet osallistua päätöksentekoprosessiin. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.14 | ETSK toteaa tässäkin yhteydessä, että yhä edelleen on olennaisen tärkeää edistää ja parantaa sisämarkkinoiden toimintaa sekä luoda ja taata edellytykset terveelle kilpailulle ja hyvälle liiketoimintaympäristölle. Tähän kysymykseen voitaisiin puuttua talouspolitiikan EU-ohjausjaksoon liittyvin toimin ja toimenpitein. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.15 | ETSK on erittäin tietoinen siitä, että Euroopan talouden valtavilla rakenteellisilla haasteilla on väistämättä sosiaalisia vaikutuksia ja seurauksia. Näiden haasteiden voittaminen edellyttää, että luodaan ja turvataan edellytykset uusien ammatillisten valmiuksien hankkimiselle, perustetaan ammatin vaihtoa helpottavia järjestelmiä ja varmistetaan toimiva ja riittävä sosiaalinen suojelu. Komitea pitää Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria sopivana perustana tämän toteuttamiseksi ja kannattaa sen sisällön kirjaamista EU:n lainsäädäntöön. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.16 | ETSK kiinnittää huomion siihen, että finanssialan innovaatioiden käyttöönottovauhti ja sääntelyjärjestelmien kyky mukauttaa sääntöjä ja suojelutoimia eivät kohtaa. Perinteinen luotonantosektori on nähtävästi turvattu hyvin yhä tiukemmin säännöin, mutta sääntöjen noudattamisesta aiheutuu paljon kustannuksia ja samaan aikaan liiketoimintaympäristöön kaivattaisiin usein joustavampia ja helppokäyttöisempiä välineitä. Pankkiunioni ja euroalue muodostavat tätä ajatellen merkittävän ekosysteemin, mutta siihen liittyviltä sääntelyjärjestelmiltä ja säännöiltä odotetaan parempaa kykyä edistää investointeja sisämarkkinoiden laajuisesti ja poistaa esteitä, jotta valtioiden rajat eivät enää rajoittaisi finanssimarkkinoita ja niiden toimintaa, kuten nykyisin pitkälti tapahtuu. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.17 | ETSK pitää merkille pantavana, että rahoitusunionin perustaminen (pankkiunionin toiminnallinen integroiminen pääomamarkkinaunioniin) sekä talous- ja rahaliiton valmiiksi saattaminen ovat 2020-luvulle tultaessa edelleen kesken. Komitea on ilahtunut eritoten talousliitossa saavutetusta edistyksestä: EU-ohjausjakso ja sen suunnitelmallinen parantaminen ovat osoittautuneet kiistatta hyödyllisiksi. Se panee kuitenkin huolestuneena merkille, että rahaliiton rakentamisessa (euroalueeseen kuulumattomien lukuisten jäsenvaltioiden sekä euroalueen ulkoisen edustuksen ja hallinnon osalta) sen paremmin kuin rahoitusunionin perustamisessa ei ole viime kuukausina saavutettu konkreettista edistystä. ETSK on tyytyväinen siihen, että euroalueen finanssisektorin häiriönsietokyky ja vakaus ovat parantuneet, ja kannattaa toimenpiteitä jäljellä olevien heikkouksien korjaamiseksi. Komitea kehottaa toteuttamaan ripeästi eurooppalaisen talletussuojajärjestelmän ja suhtautuu myönteisesti Euroopan komission ilmoitukseen EU:n sääntely- ja valvontakehyksen vahvistamisesta rahanpesun vastaiset toimenpiteet mukaan lukien. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.18 | Kun otetaan huomioon tarve vahvistaa myös talous- ja rahaliiton poliittista pilaria, ETSK pitää myönteisenä Euroopan komission näkemystä, jonka mukaan työmarkkinaosapuolten osallistuminen työllisyys-, sosiaali- ja talousuudistuksiin on oleellista niiden sitoutumisen vahvistamiseksi ja uudistusten toteutuksen tukemiseksi. Työmarkkinaosapuolten ja koko kansalaisyhteiskunnan osallistaminen on kuitenkin ratkaisevan tärkeää ennen muuta talous- ja rahaliiton finanssipoliittisen pilarin, talouspilarin, sosiaalisen pilarin ja poliittisen pilarin välisen tasapainon kannalta. |

4.   Erityistä

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.1 | ETSK katsoo, että ympäristökysymysten ja niistä talousjärjestelmään ja talouden toimijoiden ja poliittisten päättäjien päivittäiseen toimintaan juontuvien sosiaalisten vaikutusten huomioon ottaminen on vääjäämätöntä. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.2 | Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaan on liitettävä sosiaalinen ulottuvuus. Ilmastonmuutoksen haasteeseen vastattaessa on myös edistettävä osallistavaa kasvua, parannettava talouden sopeutumiskykyä, vähennettävä eriarvoisuutta, taattava kaikille työntekijöille oikeudenmukaiset työolot ja -ehdot, tehostettava työntekijöiden koulutusjärjestelmiä sekä puututtava köyhyyteen ja sosiaaliseen syrjäytymiseen. ETSK suhtautuu myönteisesti Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ja kestävän kehityksen tavoitteiden sisällyttämiseen EU-ohjausjaksoon. Tämä on kuitenkin vielä vahvistettava virallisemmin. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.3 | ETSK panee erittäin kiinnostuneena merkille ehdotuksen Kestävä Eurooppa -investointiohjelman ja oikeudenmukaisen siirtymän rahaston perustamisesta, on tyytyväinen niiden tavoitteenasetteluun ja suhtautuu myönteisesti tässä yhteydessä ehdotettuihin toimenpiteisiin, kuten EU:n talousarviomäärärahoista ilmasto- ja ympäristötoimiin käytettävän osuuden kasvattamiseen. Komitea katsoo kuitenkin, ettei Kestävä Eurooppa -investointiohjelma yksinään riitä. Investointiohjelman avulla odotetaan saatavan aikaan noin 100 miljardin euron investoinnit vuotta kohden, mutta Euroopan komission arvion mukaan EU:n ilmasto- ja energiatavoitteiden saavuttamiseksi vuoteen 2030 mennessä tarvitaan joka vuosi noin 260 miljardin euron lisäinvestoinnit. Tämä huomioon ottaen varsinkin oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa, joka on koko oikeudenmukaisen siirtymän mekanismin ydin, olisi suurennettava. ETSK arvioi kyseisiä aloitteita tarkemmin niistä myöhemmin annettavissa lausunnoissa. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.4 | ETSK katsoo, että Euroopan vihreän kehityksen ohjelma tulee nähdä perustana, jonka pohjalta voidaan saada aikaan enemmän yhteistä eurooppalaista lisäarvoa, määritellä paremmin yhteiset tarpeet ja intressit ja lisätä yhteisiä investointeja, joiden tulokset hyödyttävät koko EU:ta ja euroaluetta eivätkä vain tiettyjä toimijoita. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.5 | Euroopan vihreän kehityksen ohjelman täytäntöönpanon onnistumisen kannalta on erittäin tärkeää soveltaa tasapainoista toimintamallia koko EU:n ja euromaiden alueella. ETSK pitää tätä oleellisena jatkuvaa lähentymistä ja makrotalouden vakautta edistävien edellytysten takaamiseksi. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.6 | ETSK ymmärtää, että kansallisten finanssipoliittisten mekanismien harkittu käyttö ja niihin liittyvien prosessien moitteettomuus ovat äärimmäisen tärkeitä julkisen talouden kestävyyden kannalta. Tulopuolella tähän kuuluu esimerkiksi verojärjestelmien oikeudenmukaisuus ja avoimuus sekä verosäännösten noudattaminen ja menopuolella taas asianmukaisten sääntöjen asettaminen julkisille hankinnoille sekä julkisen varainkäytön tehokkuuden ja laadun määrittely- ja mittauskriteerien soveltamiselle. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.7 | ETSK suosittaa, että pyrittäessä parantamaan sisämarkkinoiden toimintaa ja tiivistämään niiden sidoksia EU-ohjausjaksoon maakohtaisten suositusten kohdennetun painottamisen, EU:n talousarvioon luotavien yhteyksien sekä maakohtaisista suosituksista juontuvien vaatimusten johdonmukaisen noudattamisen avulla olisi varmistettava, että kyseisten prosessien hyötyjä arvioidaan järjestelmällisesti täyden yhteisen rahoituskapasiteetin saavuttamisen, koko unionin kilpailukyvyn edistämisen sekä sosiaalisen ja ympäristökestävyyden paranemisen kannalta. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.8 | Kiinnostuksen ei pitäisi suuntautua ainoastaan julkiseen velkaan vaan myös julkisen varallisuuden suojeluun. Ilmastonmuutoksen torjunta ei ole ainoa mittavia resursseja edellyttävä kohde. Julkisten investointien määrä on junnannut paikallaan, ja nyt on ratkaisevan tärkeää lisätä julkiseen infrastruktuuriin (esimerkiksi digitalisaatioon) tehtäviä investointeja. Näin voidaan paitsi edistää talouskasvua lyhyellä aikavälillä myös varmistaa pitkän aikavälin tuotantokyky tulevan hyvinvoinnin ja kilpailukyvyn takaamiseksi. Kuten Euroopan komissio toteaa, finanssipolitiikan ja EKP:n rahapolitiikan tulee täydentää toisiaan. Julkisen talouden nk. kultaisen säännön soveltaminen julkisiin investointeihin voisi johtaa siihen, että julkisten varojen käyttö edellä mainittuun tarkoitukseen lisääntyisi selvemmin budjettikurin kuitenkaan kärsimättä. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.9 | Euroalueen joustavuuden ja taloushäiriöiden sietokyvyn parantamiseksi on aiheellista ottaa käyttöön väline, joka auttaa jäsenvaltioita puuttumaan tällaisten häiriöiden seurauksiin ja hankkimaan entistä paremmat valmiudet selviytyä häiriöistä. ETSK suhtautuukin myönteisesti sekä ehdotettuun lähentymistä ja kilpailukykyä edistävään talousarviovälineeseen [(4)](#ntr4-C_2020120FI.01000701-E0004) että sopimukseen Euroopan vakausmekanismin (EVM) roolin vahvistamisesta. Komitea varoittaa kuitenkin talous- ja rahaliiton peruspilareiden (ks. edellä) välisen tasapainon horjumisen vaarasta. ETSK kannattaa vakautusvälineiden hallinnoinnin demokratisoimista siten, että lisätään Euroopan parlamentin ja työmarkkinaosapuolten osallistumista talous- ja rahaliiton poliittiseen pilariin ja pidetään samalla kiinni Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteista ja kestävän kehityksen tavoitteista. |

Bryssel 19. helmikuuta 2020.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Luca JAHIER

---

[(1)](#ntc1-C_2020120FI.01000701-E0001)  [EUVL C 47, 11.2.2020, s. 106](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2020_047_R_TOC); [EUVL C 353, 18.10.2019, s. 32](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2019_353_R_TOC).

[(2)](#ntc2-C_2020120FI.01000701-E0002)  Näihin on hiljattain keskitytty seuraavissa ETSK:n lausunnoissa: [EUVL C 47, 11.2.2020, s. 106](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2020_047_R_TOC), [EUVL C 62, 15.2.2019, s. 131](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2019_062_R_TOC) ja [EUVL C 282, 20.8.2019, s. 20](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2019_282_R_TOC).

[(3)](#ntc3-C_2020120FI.01000701-E0003)  [EUVL C 353, 18.10.2019, s. 90](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2019_353_R_TOC).

[(4)](#ntc4-C_2020120FI.01000701-E0004)  Ks. ETSK:n lausunto [EUVL C 47, 11.2.2020, s. 106](http://publications.europa.eu/resource/oj/JOC_2020_047_R_TOC).

---

LIITE

Seuraava jaoston lausunnon kohta muutettiin täysistunnossa hyväksytyn muutosehdotuksen mukaiseksi, mutta se sai tuekseen yli neljänneksen annetuista äänistä (työjärjestyksen 59 artiklan 4 kohta):

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.13 | ETSK on vakuuttunut siitä, että verojärjestelmän nykyisen rakenteen tarkoituksenmukaisuutta ja kestävyyttä on syytä pohtia tarkemmin. Euroalueelle on tyypillistä suhteellisen suuri verorasitus, joka sitä paitsi painottuu työn verotukseen. Ympäristö- ja omaisuusverojen keskimääräinen osuus kaikista verotuloista on sitä vastoin hyvin pieni. Komitea pitää tämän vuoksi tarpeellisena alkaa soveltaa verotusmalleja, joissa työn verotaakka on kevyempi ja esimerkiksi finanssikeinottelun verotus kireämpää. Olisi laadittava oikeudenmukaiset verotusjärjestelyt eritoten sellaisia digitaalitalouden uusia ilmenemismuotoja varten, joissa pääomaa hyödynnetään tavaroiden ja palvelujen tuottamisen sijasta lähinnä arvon realisointiin (extraction of value). Ympäristöverot voisivat olla tulevaisuudessa tärkeä keino ohjata kuluttajien ja tuottajien toimintatapoja ympäristöä vähemmän kuormittavaan suuntaan ilman merkittäviä vaikutuksia talouskasvun edellytyksiin. ETSK huomauttaa myös, että verojärjestelmien muutokset eivät missään tapauksessa saa enää syventää tulo- ja varallisuusjakauman vakavia vääristymiä. Komitea kehottaa jatkamaan ja tehostamaan veropetosten, verovilpin ja veronkierron (aggressiivinen verosuunnittelu) torjuntaan liittyviä toimia. Tämä on omiaan tehostamaan verojärjestelmää. ETSK on Euroopan komission kanssa samaa mieltä siitä, että jäsenvaltioiden tulee tiivistää yhteistyötään ja koordinoida tehokkaammin sellaisen veropolitiikan määrittelyä, joka tähtää oikeudenmukaisten olosuhteiden luomiseen sisämarkkinoille. Komitea suhtautuu myönteisesti myös Euroopan komission toimiin ja pohdintoihin, jotka liittyvät yhteisymmärryksen saavuttamiseen yhteistä yhdistettyä yhteisöveropohjaa koskevasta sopimuksesta ja yleiskatsauksen laatimiseen voittojen kohdentamisesta eri jäsenvaltioiden kesken. ETSK kannattaa komission aloitetta määräenemmistöpäätöksenteosta ja pitää tärkeänä, että se toteutetaan asteittain ja että määräenemmistöpäätösten soveltamisedellytyksistä päästään laajaan yhteisymmärrykseen. |

Äänestystulos

| | |
| --- | --- |
| Puolesta: | 80 |
| Vastaan: | 48 |
| Pidättyi: | 21 |

---