# Euroopa Liidu C 76/2020

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 76 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 63. aastakäik9. märts 2020 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 76

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

63. aastakäik9. märts 2020

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | |
| | EUROOPA PARLAMENT
  ISTUNGJÄRK 2018‒201928.–31. mai 2018. aasta istungid
  Istungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 99, 14.3.2019 .
  VASTUVÕETUD TEKSTID | 1 |

Sisukord

Lehekülg

EUROOPA PARLAMENT
  ISTUNGJÄRK 2018‒201928.–31. mai 2018. aasta istungid
  Istungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 99, 14.3.2019 .
  VASTUVÕETUD TEKSTID

EUROOPA PARLAMENT

Istungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 99, 14.3.2019 .

1

---

| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| --- | --- |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Euroopa Parlament |
| 2020/C 76/02 | Euroopa Parlamendi 29. mai 2018. aasta resolutsioon väärtusahela optimeerimise kohta ELi kalandussektoris (2017/2119(INI)) | 2 |
| | RESOLUTSIOONID |
| 2020/C 76/03 | Euroopa Parlamendi 29. mai 2018. aasta resolutsioon ÜPP noorte põllumajandustootjate vahendite rakendamise kohta ELis pärast 2013. aasta reformi (2017/2088(INI)) | 11 |
| 2020/C 76/04 | Euroopa Parlamendi 29. mai 2018. aasta resolutsioon jätkusuutliku rahastamise kohta (2018/2007(INI)) | 23 |
| 2020/C 76/05 | Euroopa Parlamendi 29. mai 2018. aasta resolutsioon 2017. aasta ELi õigusemõistmise tulemustabeli kohta (2018/2009(INI)) | 36 |
| 2020/C 76/06 | Euroopa Parlamendi 30. mai 2018. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud maisi GA21 (MON-ØØØ21-9) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise luba vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (D056125-02 – 2018/2698(RSP)) | 42 |
| 2020/C 76/07 | Euroopa Parlamendi 30. mai 2018. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse selliste toodete turule laskmist, mis sisaldavad geneetiliselt muundatud maisi 1507 × 59122 × MON 810 × NK603 või geneetiliselt muundatud maisi, milles on kombineeritud kaks või kolm 1507, 59122, MON 810 ja NK603 transformatsiooni, koosnevad sellest või on sellest toodetud, ja millega tunnistatakse kehtetuks otsused 2009/815/EÜ, 2010/428/EL ja 2010/432/EL vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (D056123-02 – 2018/2699(RSP)) | 48 |
| 2020/C 76/08 | Euroopa Parlamendi 30. mai 2018. aasta resolutsioon kontrollimeetmete rakendamise kohta, et teha kindlaks kalandustoodete vastavus ELi turule juurdepääsu kriteeriumitele (2017/2129(INI)) | 54 |
| 2020/C 76/09 | Euroopa Parlamendi 30. mai 2018. aasta resolutsioon toidutootmise ja põllumajanduse tuleviku kohta (2018/2037(INI)) | 62 |
| 2020/C 76/10 | Euroopa Parlamendi 30. mai 2018. aasta resolutsioon paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe tõlgendamise ja rakendamise kohta (2016/2018(INI)) | 86 |
| 2020/C 76/11 | Euroopa Parlamendi 30. mai 2018. aasta resolutsioon 2021.–2027. aasta mitmeaastase finantsraamistiku ja omavahendite kohta (2018/2714(RSP)) | 103 |
| 2020/C 76/12 | Euroopa Parlamendi 30. mai 2018. aasta resolutsioon Schengeni ala toimimist käsitleva aastaaruande kohta (2017/2256(INI)) | 106 |
| 2020/C 76/13 | Euroopa Parlamendi 30. mai 2018. aasta resolutsioon direktiivi 2012/29/EL (millega kehtestatakse kuriteoohvrite õiguste ning neile pakutava toe ja kaitse miinimumnõuded) rakendamise kohta (2016/2328(INI)) | 114 |
| 2020/C 76/14 | Euroopa Parlamendi 30. mai 2018. aasta resolutsioon ühise kaubanduspoliitika rakendamise aastaaruande kohta (2017/2070(INI)) | 128 |
| 2020/C 76/15 | Euroopa Parlamendi 31. mai 2018. aasta resolutsioon Iraanis vangistatud ELi ja Iraani topeltkodakondsusega isikute olukorra kohta (2018/2717(RSP)) | 139 |
| 2020/C 76/16 | Euroopa Parlamendi 31. mai 2018. aasta resolutsioon naiste õiguste kaitsjate olukorra kohta Saudi Araabias (2018/2712(RSP)) | 142 |
| 2020/C 76/17 | Euroopa Parlamendi 31. mai 2018. aasta resolutsioon Sudaani ja eelkõige Hammad Noura Husseini juhtumi kohta (2018/2713(RSP)) | 147 |
| 2020/C 76/18 | Euroopa Parlamendi 31. mai 2018. aasta resolutsioon soovitustega komisjonile mootorsõidukite läbisõidumõõdikuga manipuleerimise ja ELi õigusraamistiku läbivaatamise kohta (2017/2064(INL)) | 151 |
| 2020/C 76/19 | Euroopa Parlamendi 31. mai 2018. aasta resolutsioon Euroopa ühendamise rahastu transpordisamba kohta pärast 2020. aastat (2018/2718(RSP)) | 159 |
| 2020/C 76/20 | Euroopa Parlamendi 31. mai 2018. aasta resolutsioon olukorra kohta Nicaraguas (2018/2711(RSP)) | 164 |
| 2020/C 76/21 | Euroopa Parlamendi 31. mai 2018. aasta resolutsioon talituste ühise töödokumendi (SWD(2015)0182) Sooline võrdõiguslikkus ja naiste mõjuvõimu suurendamine: naiste ja tütarlaste elu muutmine ELi välissuhete kaudu aastatel 2016–2020 rakendamise kohta (2017/2012(INI)) | 168 |
| 2020/C 76/22 | Euroopa Parlamendi 31. mai 2018. aasta resolutsioon ELi noortestrateegia rakendamise kohta (2017/2259(INI)) | 180 |
| 2020/C 76/23 | Euroopa Parlamendi 31. mai 2018. aasta resolutsioon ökodisaini direktiivi (2009/125/EÜ) rakendamise kohta (2017/2087(INI) | 192 |
| 2020/C 76/24 | Euroopa Parlamendi 31. mai 2018. aasta resolutsioon tähtajaliste töölepingutega seotud ebakindluse ja kuritarvituste kaotamist käsitlevatele petitsioonidele vastamise kohta (2018/2600(RSP)) | 200 |
| | SOOVITUSED |
| 2020/C 76/25 | Euroopa Parlamendi 30. mai 2018. aasta soovitus nõukogule, komisjonile ja komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale Liibüa kohta (2018/2017(INI)) | 206 |

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

2020/C 76/02

Euroopa Parlamendi 29. mai 2018. aasta resolutsioon väärtusahela optimeerimise kohta ELi kalandussektoris (2017/2119(INI))

2

RESOLUTSIOONID

2020/C 76/03

Euroopa Parlamendi 29. mai 2018. aasta resolutsioon ÜPP noorte põllumajandustootjate vahendite rakendamise kohta ELis pärast 2013. aasta reformi (2017/2088(INI))

11

2020/C 76/04

Euroopa Parlamendi 29. mai 2018. aasta resolutsioon jätkusuutliku rahastamise kohta (2018/2007(INI))

23

2020/C 76/05

Euroopa Parlamendi 29. mai 2018. aasta resolutsioon 2017. aasta ELi õigusemõistmise tulemustabeli kohta (2018/2009(INI))

36

2020/C 76/06

Euroopa Parlamendi 30. mai 2018. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud maisi GA21 (MON-ØØØ21-9) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise luba vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (D056125-02 – 2018/2698(RSP))

42

2020/C 76/07

Euroopa Parlamendi 30. mai 2018. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse selliste toodete turule laskmist, mis sisaldavad geneetiliselt muundatud maisi 1507 × 59122 × MON 810 × NK603 või geneetiliselt muundatud maisi, milles on kombineeritud kaks või kolm 1507, 59122, MON 810 ja NK603 transformatsiooni, koosnevad sellest või on sellest toodetud, ja millega tunnistatakse kehtetuks otsused 2009/815/EÜ, 2010/428/EL ja 2010/432/EL vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (D056123-02 – 2018/2699(RSP))

48

2020/C 76/08

Euroopa Parlamendi 30. mai 2018. aasta resolutsioon kontrollimeetmete rakendamise kohta, et teha kindlaks kalandustoodete vastavus ELi turule juurdepääsu kriteeriumitele (2017/2129(INI))

54

2020/C 76/09

Euroopa Parlamendi 30. mai 2018. aasta resolutsioon toidutootmise ja põllumajanduse tuleviku kohta (2018/2037(INI))

62

2020/C 76/10

Euroopa Parlamendi 30. mai 2018. aasta resolutsioon paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe tõlgendamise ja rakendamise kohta (2016/2018(INI))

86

2020/C 76/11

Euroopa Parlamendi 30. mai 2018. aasta resolutsioon 2021.–2027. aasta mitmeaastase finantsraamistiku ja omavahendite kohta (2018/2714(RSP))

103

2020/C 76/12

Euroopa Parlamendi 30. mai 2018. aasta resolutsioon Schengeni ala toimimist käsitleva aastaaruande kohta (2017/2256(INI))

106

2020/C 76/13

Euroopa Parlamendi 30. mai 2018. aasta resolutsioon direktiivi 2012/29/EL (millega kehtestatakse kuriteoohvrite õiguste ning neile pakutava toe ja kaitse miinimumnõuded) rakendamise kohta (2016/2328(INI))

114

2020/C 76/14

Euroopa Parlamendi 30. mai 2018. aasta resolutsioon ühise kaubanduspoliitika rakendamise aastaaruande kohta (2017/2070(INI))

128

2020/C 76/15

Euroopa Parlamendi 31. mai 2018. aasta resolutsioon Iraanis vangistatud ELi ja Iraani topeltkodakondsusega isikute olukorra kohta (2018/2717(RSP))

139

2020/C 76/16

Euroopa Parlamendi 31. mai 2018. aasta resolutsioon naiste õiguste kaitsjate olukorra kohta Saudi Araabias (2018/2712(RSP))

142

2020/C 76/17

Euroopa Parlamendi 31. mai 2018. aasta resolutsioon Sudaani ja eelkõige Hammad Noura Husseini juhtumi kohta (2018/2713(RSP))

147

2020/C 76/18

Euroopa Parlamendi 31. mai 2018. aasta resolutsioon soovitustega komisjonile mootorsõidukite läbisõidumõõdikuga manipuleerimise ja ELi õigusraamistiku läbivaatamise kohta (2017/2064(INL))

151

2020/C 76/19

Euroopa Parlamendi 31. mai 2018. aasta resolutsioon Euroopa ühendamise rahastu transpordisamba kohta pärast 2020. aastat (2018/2718(RSP))

159

2020/C 76/20

Euroopa Parlamendi 31. mai 2018. aasta resolutsioon olukorra kohta Nicaraguas (2018/2711(RSP))

164

2020/C 76/21

Euroopa Parlamendi 31. mai 2018. aasta resolutsioon talituste ühise töödokumendi (SWD(2015)0182) Sooline võrdõiguslikkus ja naiste mõjuvõimu suurendamine: naiste ja tütarlaste elu muutmine ELi välissuhete kaudu aastatel 2016–2020 rakendamise kohta (2017/2012(INI))

168

2020/C 76/22

Euroopa Parlamendi 31. mai 2018. aasta resolutsioon ELi noortestrateegia rakendamise kohta (2017/2259(INI))

180

2020/C 76/23

Euroopa Parlamendi 31. mai 2018. aasta resolutsioon ökodisaini direktiivi (2009/125/EÜ) rakendamise kohta (2017/2087(INI)

192

2020/C 76/24

Euroopa Parlamendi 31. mai 2018. aasta resolutsioon tähtajaliste töölepingutega seotud ebakindluse ja kuritarvituste kaotamist käsitlevatele petitsioonidele vastamise kohta (2018/2600(RSP))

200

SOOVITUSED

2020/C 76/25

Euroopa Parlamendi 30. mai 2018. aasta soovitus nõukogule, komisjonile ja komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale Liibüa kohta (2018/2017(INI))

206

---

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | EUROOPA PARLAMENT |
| 2020/C 76/26 | P8_TA(2018)0205Teatavate Läänemere räimevarude kalastussuremuse sihttasemete vahemikud ja kaitse piirväärtused ***IEuroopa Parlamendi 29. mai 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) 2016/1139 teatavate Läänemere räimevarude kalastussuremuse sihttasemete vahemike ja kaitse piirväärtuste osas (COM(2017)0774 – C8-0446/2017 – 2017/0348(COD)) | 215 |
| P8_TC1-COD(2017)0348Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 29. mail 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/..., millega muudetakse määrust (EL) 2016/1139 teatavate Läänemere räimevarude kalastussuremuse sihttasemete vahemike ja kaitse piirväärtuste osas | 216 |
| 2020/C 76/27 | P8_TA(2018)0206Kaupade siseveetranspordi statistika (kodifitseeritud tekst) ***IEuroopa Parlamendi 29. mai 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb kaupade siseveetranspordi statistikat (kodifitseeritud tekst) (COM(2017)0545 – C8-0337/2017 – 2017/0256(COD)) | 217 |
| P8_TC1-COD(2017)0256Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 29. mail 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/..., mis käsitleb kaupade siseveetranspordi statistikat | 218 |
| 2020/C 76/28 | Euroopa Parlamendi 29. mai 2018. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise kirjavahetuse vormis lepingu, milles käsitletakse Euroopa Liidu, Šveitsi Konföderatsiooni, Norra Kuningriigi ja Türgi Vabariigi vahelist päritolu kumulatsiooni üldise soodustuste süsteemi raames, sõlmimise kohta (05882/2/2017 – C8-0241/2017 – 2016/0328(NLE)) | 219 |
| 2020/C 76/29 | Euroopa Parlamendi 29. mai 2018. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Norra Kuningriigi vahelise kirjavahetuse vormis lepingu, milles käsitletakse Euroopa Liidu, Šveitsi Konföderatsiooni, Norra Kuningriigi ja Türgi Vabariigi vahelist päritolu kumulatsiooni üldise soodustuste süsteemi raames, sõlmimise kohta (05883/2/2017 – C8-0240/2017 – 2016/0329(NLE)) | 220 |
| 2020/C 76/30 | Euroopa Parlamendi 29. mai 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus käibemaksu valdkonnaga seotud halduskoostööd, pettuste vastast võitlust ja nõuete sissenõudmist käsitleva Euroopa Liidu ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (COM(2017)0621 – C8-0407/2017 – 2017/0272(NLE)) | 221 |
| 2020/C 76/31 | P8_TA(2018)0212Põhjamere põhjalähedaste kalavarude ja nende varude püügi mitmeaastane kava ***IEuroopa Parlamendi 29. mai 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse Põhjamere põhjalähedaste kalavarude ja nende varude püügi mitmeaastane kava ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 676/2007 ja (EÜ) nr 1342/2008 (COM(2016)0493 – C8-0336/2016 – 2016/0238(COD)) | 222 |
| P8_TC1-COD(2016)0238Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 29. mail 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/..., millega kehtestatakse Põhjamere põhjalähedaste kalavarude ja nende varude püügi mitmeaastane kava, täpsustatakse Põhjamerel kehtiva lossimiskohustuse täitmise üksikasjad ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 676/2007 ja (EÜ) nr 1342/2008 | 224 |
| 2020/C 76/32 | P8_TA(2018)0213Töötajate lähetamine seoses teenuste osutamisega ***IEuroopa Parlamendi 29. mai 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 1996. aasta direktiivi 96/71/EÜ töötajate lähetamise kohta seoses teenuste osutamisega (COM(2016)0128 – C8-0114/2016 – 2016/0070(COD)) | 226 |
| P8_TC1-COD(2016)0070Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 29. mail 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2018/..., millega muudetakse direktiivi 96/71/EÜ töötajate lähetamise kohta seoses teenuste osutamisega | 228 |
| 2020/C 76/33 | P8_TA(2018)0214Vaikse ookeani lõunaosa piirkondliku kalandusorganisatsiooni konventsiooni alal kohaldatavad majandamis-, kaitse- ja kontrollimeetmed ***IEuroopa Parlamendi 29. mai 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse Vaikse ookeani lõunaosa piirkondliku kalandusorganisatsiooni (SPRFMO) konventsiooni alal kohaldatavad majandamis-, kaitse- ja kontrollimeetmed (COM(2017)0128 – C8-0121/2017 – 2017/0056(COD)) | 230 |
| P8_TC1-COD(2017)0056Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 29. mail 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/..., millega kehtestatakse majandamis-, kaitse- ja kontrollimeetmed, mida kohaldatakse Vaikse ookeani lõunaosa piirkondliku kalandusorganisatsiooni (SPRFMO) konventsiooni alal | 231 |
| 2020/C 76/34 | Euroopa Parlamendi 30. mai 2018. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta toetuse maksmiseks Kreekale, Hispaaniale, Prantsusmaale ja Portugalile (COM(2018)0150 – C8-0039/2018 – 2018/2029(BUD)) | 232 |
| 2020/C 76/35 | Euroopa Parlamendi 30. mai 2018. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2018. aasta paranduseelarve projekti nr 1/2018 kohta, mis on lisatud ettepanekule võtta kasutusele Euroopa Liidu Solidaarsusfond toetuse maksmiseks Kreekale, Hispaaniale, Prantsusmaale ja Portugalile (08109/2018 – C8-0181/2018 – 2018/2030(BUD)) | 235 |
| 2020/C 76/36 | Euroopa Parlamendi 30. mai 2018. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed, ning määrust (EL) 2016/1037 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (05700/1/2018 – C8-0168/2018 – 2013/0103(COD)) | 237 |
| 2020/C 76/37 | Euroopa Parlamendi 30. mai 2018. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta (taotlus EGF/2018/000 TA 2018 – Tehniline abi komisjoni algatusel) (COM(2018)0165 – C8-0131/2018 – 2018/2048(BUD)) | 238 |
| 2020/C 76/38 | Euroopa Parlamendi 31. mai 2018. aasta otsus Antonio Mura nimetamise kohta nõukogu 12. oktoobri 2017. aasta määruse (EL) 2017/1939 (millega rakendatakse tõhustatud koostööd Euroopa Prokuratuuri asutamisel) artikli 14 lõike 3 alusel loodud valikukomisjoni (2018/2071(INS)) | 242 |
| 2020/C 76/39 | Euroopa Parlamendi 31. mail 2018. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse otsust nr 1313/2013/EL liidu kodanikukaitse mehhanismi kohta (COM(2017)0772/2 – C8-0409/2017 – 2017/0309(COD)) 11 | 243 |

III   Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

2020/C 76/26

P8_TA(2018)0205Teatavate Läänemere räimevarude kalastussuremuse sihttasemete vahemikud ja kaitse piirväärtused ***IEuroopa Parlamendi 29. mai 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) 2016/1139 teatavate Läänemere räimevarude kalastussuremuse sihttasemete vahemike ja kaitse piirväärtuste osas (COM(2017)0774 – C8-0446/2017 – 2017/0348(COD))

215

P8_TC1-COD(2017)0348Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 29. mail 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/..., millega muudetakse määrust (EL) 2016/1139 teatavate Läänemere räimevarude kalastussuremuse sihttasemete vahemike ja kaitse piirväärtuste osas

216

2020/C 76/27

P8_TA(2018)0206Kaupade siseveetranspordi statistika (kodifitseeritud tekst) ***IEuroopa Parlamendi 29. mai 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb kaupade siseveetranspordi statistikat (kodifitseeritud tekst) (COM(2017)0545 – C8-0337/2017 – 2017/0256(COD))

217

P8_TC1-COD(2017)0256Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 29. mail 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/..., mis käsitleb kaupade siseveetranspordi statistikat

218

2020/C 76/28

Euroopa Parlamendi 29. mai 2018. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise kirjavahetuse vormis lepingu, milles käsitletakse Euroopa Liidu, Šveitsi Konföderatsiooni, Norra Kuningriigi ja Türgi Vabariigi vahelist päritolu kumulatsiooni üldise soodustuste süsteemi raames, sõlmimise kohta (05882/2/2017 – C8-0241/2017 – 2016/0328(NLE))

219

2020/C 76/29

Euroopa Parlamendi 29. mai 2018. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Norra Kuningriigi vahelise kirjavahetuse vormis lepingu, milles käsitletakse Euroopa Liidu, Šveitsi Konföderatsiooni, Norra Kuningriigi ja Türgi Vabariigi vahelist päritolu kumulatsiooni üldise soodustuste süsteemi raames, sõlmimise kohta (05883/2/2017 – C8-0240/2017 – 2016/0329(NLE))

220

2020/C 76/30

Euroopa Parlamendi 29. mai 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus käibemaksu valdkonnaga seotud halduskoostööd, pettuste vastast võitlust ja nõuete sissenõudmist käsitleva Euroopa Liidu ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (COM(2017)0621 – C8-0407/2017 – 2017/0272(NLE))

221

2020/C 76/31

P8_TA(2018)0212Põhjamere põhjalähedaste kalavarude ja nende varude püügi mitmeaastane kava ***IEuroopa Parlamendi 29. mai 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse Põhjamere põhjalähedaste kalavarude ja nende varude püügi mitmeaastane kava ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 676/2007 ja (EÜ) nr 1342/2008 (COM(2016)0493 – C8-0336/2016 – 2016/0238(COD))

222

P8_TC1-COD(2016)0238Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 29. mail 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/..., millega kehtestatakse Põhjamere põhjalähedaste kalavarude ja nende varude püügi mitmeaastane kava, täpsustatakse Põhjamerel kehtiva lossimiskohustuse täitmise üksikasjad ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 676/2007 ja (EÜ) nr 1342/2008

224

2020/C 76/32

P8_TA(2018)0213Töötajate lähetamine seoses teenuste osutamisega ***IEuroopa Parlamendi 29. mai 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 1996. aasta direktiivi 96/71/EÜ töötajate lähetamise kohta seoses teenuste osutamisega (COM(2016)0128 – C8-0114/2016 – 2016/0070(COD))

226

P8_TC1-COD(2016)0070Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 29. mail 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2018/..., millega muudetakse direktiivi 96/71/EÜ töötajate lähetamise kohta seoses teenuste osutamisega

228

2020/C 76/33

P8_TA(2018)0214Vaikse ookeani lõunaosa piirkondliku kalandusorganisatsiooni konventsiooni alal kohaldatavad majandamis-, kaitse- ja kontrollimeetmed ***IEuroopa Parlamendi 29. mai 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse Vaikse ookeani lõunaosa piirkondliku kalandusorganisatsiooni (SPRFMO) konventsiooni alal kohaldatavad majandamis-, kaitse- ja kontrollimeetmed (COM(2017)0128 – C8-0121/2017 – 2017/0056(COD))

230

P8_TC1-COD(2017)0056Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 29. mail 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/..., millega kehtestatakse majandamis-, kaitse- ja kontrollimeetmed, mida kohaldatakse Vaikse ookeani lõunaosa piirkondliku kalandusorganisatsiooni (SPRFMO) konventsiooni alal

231

2020/C 76/34

Euroopa Parlamendi 30. mai 2018. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta toetuse maksmiseks Kreekale, Hispaaniale, Prantsusmaale ja Portugalile (COM(2018)0150 – C8-0039/2018 – 2018/2029(BUD))

232

2020/C 76/35

Euroopa Parlamendi 30. mai 2018. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2018. aasta paranduseelarve projekti nr 1/2018 kohta, mis on lisatud ettepanekule võtta kasutusele Euroopa Liidu Solidaarsusfond toetuse maksmiseks Kreekale, Hispaaniale, Prantsusmaale ja Portugalile (08109/2018 – C8-0181/2018 – 2018/2030(BUD))

235

2020/C 76/36

Euroopa Parlamendi 30. mai 2018. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed, ning määrust (EL) 2016/1037 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (05700/1/2018 – C8-0168/2018 – 2013/0103(COD))

237

2020/C 76/37

Euroopa Parlamendi 30. mai 2018. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta (taotlus EGF/2018/000 TA 2018 – Tehniline abi komisjoni algatusel) (COM(2018)0165 – C8-0131/2018 – 2018/2048(BUD))

238

2020/C 76/38

Euroopa Parlamendi 31. mai 2018. aasta otsus Antonio Mura nimetamise kohta nõukogu 12. oktoobri 2017. aasta määruse (EL) 2017/1939 (millega rakendatakse tõhustatud koostööd Euroopa Prokuratuuri asutamisel) artikli 14 lõike 3 alusel loodud valikukomisjoni (2018/2071(INS))

242

2020/C 76/39

Euroopa Parlamendi 31. mail 2018. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse otsust nr 1313/2013/EL liidu kodanikukaitse mehhanismi kohta (COM(2017)0772/2 – C8-0409/2017 – 2017/0309(COD)) 11

11

243

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

9.3.2020

| 9.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 76/1 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 76/1

---

EUROOPA PARLAMENT

ISTUNGJÄRK 2018‒2019

28.–31. mai 2018. aasta istungid

Istungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 99, 14.3.2019.

VASTUVÕETUD TEKSTID

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

| 9.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 76/2 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 76/2

---

P8_TA(2018)0210

Väärtusahela optimeerimine ELi kalandussektoris

Euroopa Parlamendi 29. mai 2018. aasta resolutsioon väärtusahela optimeerimise kohta ELi kalandussektoris (2017/2119(INI))

(2020/C 76/02)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 42 ja artikli 43 lõiget 2 kalandustoodete ühise turukorralduse kehtestamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 42 ja artikli 43 lõiget 2 kalandustoodete ühise turukorralduse kehtestamise kohta,

| — | võttes arvesse oma 6. juuli 2017. aasta resolutsiooni ühtekuuluvuse ja arengu edendamise kohta Euroopa Liidu äärepoolseimates piirkondades ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 349 kohaldamise kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. juuli 2017. aasta resolutsiooni ühtekuuluvuse ja arengu edendamise kohta Euroopa Liidu äärepoolseimates piirkondades ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 349 kohaldamise kohta (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, eelkõige selle artiklit 35 ühise turukorralduse eesmärkide kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, eelkõige selle artiklit 35 ühise turukorralduse eesmärkide kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1379/2013 kalapüügi- ja vesiviljelustoodete turu ühise korralduse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1379/2013 kalapüügi- ja vesiviljelustoodete turu ühise korralduse kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrust (EL) nr 508/2014 Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, eriti selle artikleid 11, 13, 41–44, 48, 63, 66, 68 ning 70–73, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrust (EL) nr 508/2014 Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, eriti selle artikleid 11, 13, 41–44, 48, 63, 66, 68 ning 70–73,

| — | võttes arvesse Vahemere üldise kalanduskomisjoni keskpika perioodi strateegiat (2017–2020), mille eesmärk on kestlik kalapüük Vahemerel ja Mustal merel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Vahemere üldise kalanduskomisjoni keskpika perioodi strateegiat (2017–2020), mille eesmärk on kestlik kalapüük Vahemerel ja Mustal merel,

| — | võttes arvesse oma 13. juuni 2017. aasta resolutsiooni kalavarude seisundi ja kalandussektori sotsiaal-majandusliku olukorra kohta Vahemerel (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. juuni 2017. aasta resolutsiooni kalavarude seisundi ja kalandussektori sotsiaal-majandusliku olukorra kohta Vahemerel (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni 24. oktoobril 2017. aastal avaldatud uut strateegiat „Tugevam uuendatud strateegiline partnerlus ELi äärepoolseimate piirkondadega“ (COM(2017)0623), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni 24. oktoobril 2017. aastal avaldatud uut strateegiat „Tugevam uuendatud strateegiline partnerlus ELi äärepoolseimate piirkondadega“ (COM(2017)0623),

| — | võttes arvesse oma 12. mai 2016. aasta resolutsiooni kalandus- ja vesiviljelustoodete jälgitavuse kohta toitlustuses ja jaekaubanduses (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. mai 2016. aasta resolutsiooni kalandus- ja vesiviljelustoodete jälgitavuse kohta toitlustuses ja jaekaubanduses (3),

| — | võttes arvesse oma 27. aprilli 2017. aasta resolutsiooni kalalaevastike haldamise kohta äärepoolseimates piirkondades (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 27. aprilli 2017. aasta resolutsiooni kalalaevastike haldamise kohta äärepoolseimates piirkondades (4),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A8-0163/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A8-0163/2018),

| A. | arvestades, et ELi kalandussektori probleemid muutuvad päev-päevalt raskemaks ja keerukamaks; arvestades, et kalurite sissetulekuid võivad mõjutada kalavarude seisund ja kasvavad kulud, eelkõige kütusehindade kõikumised; arvestades, et sellega seoses võivad kohalikud kogukonnad püügikvootide kärpimisest tingitud püügi vähenemise tõttu sattuda keerulisse olukorda; arvestades, et kütusehindade tõusust tingitud transpordikulude kasvule lisandub konkurents, mida põhjustab kolmandate riikide kalandustoodete import ning et kuigi neid ja teisi probleeme tunnistatakse, ootavad kalandussektori halveneva sotsiaal-majandusliku olukorra põhjused, näiteks kala esmamüügihinna ebaadekvaatne kujundamine, suures osas alles lahendamist; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ELi kalandussektori probleemid muutuvad päev-päevalt raskemaks ja keerukamaks; arvestades, et kalurite sissetulekuid võivad mõjutada kalavarude seisund ja kasvavad kulud, eelkõige kütusehindade kõikumised; arvestades, et sellega seoses võivad kohalikud kogukonnad püügikvootide kärpimisest tingitud püügi vähenemise tõttu sattuda keerulisse olukorda; arvestades, et kütusehindade tõusust tingitud transpordikulude kasvule lisandub konkurents, mida põhjustab kolmandate riikide kalandustoodete import ning et kuigi neid ja teisi probleeme tunnistatakse, ootavad kalandussektori halveneva sotsiaal-majandusliku olukorra põhjused, näiteks kala esmamüügihinna ebaadekvaatne kujundamine, suures osas alles lahendamist;

| B. | arvestades, et kalandussektoril on suur tähtsus tarbijatele kala tarnimisel ning liikmesriikides ja liidus toitumise tasakaalustamisel, lisaks annab see olulise panuse rannikupiirkondade sotsiaal-majanduslikku heaolusse, kohalikku arengusse, tööhõivesse, tarneahelas sellele eelnevate ja järgnevate majandustegevuste säilitamisse ja loomisesse ning kohalike kultuuritraditsioonide säilitamisse; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kalandussektoril on suur tähtsus tarbijatele kala tarnimisel ning liikmesriikides ja liidus toitumise tasakaalustamisel, lisaks annab see olulise panuse rannikupiirkondade sotsiaal-majanduslikku heaolusse, kohalikku arengusse, tööhõivesse, tarneahelas sellele eelnevate ja järgnevate majandustegevuste säilitamisse ja loomisesse ning kohalike kultuuritraditsioonide säilitamisse;

| C. | arvestades, et väikesemahulise ja käsitööndusliku ning rannakalapüügiga tegeleb 83 % ELi aktiivsetest kalalaevastikest ning see moodustab 47 % ELi kalandussektori kogutööhõivest; arvestades, et määruses (EL) nr 1380/2013 sätestatakse, et liikmesriigid peaksid püüdma anda eelisjuurdepääsu väikesemahulise, käsitööndusliku ja rannapüügiga tegelevatele kaluritele, ning et seda üleskutset ei järgita; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et väikesemahulise ja käsitööndusliku ning rannakalapüügiga tegeleb 83 % ELi aktiivsetest kalalaevastikest ning see moodustab 47 % ELi kalandussektori kogutööhõivest; arvestades, et määruses (EL) nr 1380/2013 sätestatakse, et liikmesriigid peaksid püüdma anda eelisjuurdepääsu väikesemahulise, käsitööndusliku ja rannapüügiga tegelevatele kaluritele, ning et seda üleskutset ei järgita;

| D. | arvestades, et ELi õigusnormide järgimine on muudetud kohustuslikuks enamikule kalandus- ja vesiviljelustoodete turustajatele, näiteks kaubanduskeskustele; arvestades, et samas on erinev sellise järgimise mõju kalurite töötingimustele ja sissetulekutele, mis võib olla ebaaus väiksemate kalalaevade suhtes; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ELi õigusnormide järgimine on muudetud kohustuslikuks enamikule kalandus- ja vesiviljelustoodete turustajatele, näiteks kaubanduskeskustele; arvestades, et samas on erinev sellise järgimise mõju kalurite töötingimustele ja sissetulekutele, mis võib olla ebaaus väiksemate kalalaevade suhtes;

| E. | arvestades, et tuleb arvesse võtta olulisi erinevusi ELi eri liikmesriikide laevastike ja laevastikusegmentide, sihtliikide, püügiviiside, tootlikkuse, tarbijaeelistuste ja ühe elaniku kohta tarbitavate kalakoguste osas, samuti kalandustegevuse iseärasusi, mis tulenevad riikide sotsiaalsest struktuurist ja turustamisviisidest ning eri püügipiirkondade struktuursetest ja looduslikest erinevustest; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et tuleb arvesse võtta olulisi erinevusi ELi eri liikmesriikide laevastike ja laevastikusegmentide, sihtliikide, püügiviiside, tootlikkuse, tarbijaeelistuste ja ühe elaniku kohta tarbitavate kalakoguste osas, samuti kalandustegevuse iseärasusi, mis tulenevad riikide sotsiaalsest struktuurist ja turustamisviisidest ning eri püügipiirkondade struktuursetest ja looduslikest erinevustest;

| F. | arvestades, et väikesemahulise kalapüügiga tegelejad vajavad uutesse turusegmentidesse sisenemisel tuge ja finantsabi; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et väikesemahulise kalapüügiga tegelejad vajavad uutesse turusegmentidesse sisenemisel tuge ja finantsabi;

| G. | arvestades, et kutseliste kalurite sissetulekute ja töötasude ebakindlus on seotud sektoris kasutatavate turustamismeetoditega, esmamüügihinna kujunemise viisiga ning töö ebaregulaarsusega, mistõttu tuleb muu hulgas säilitada sektori piisav rahastamine liikmesriikide ja liidu vahenditest; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kutseliste kalurite sissetulekute ja töötasude ebakindlus on seotud sektoris kasutatavate turustamismeetoditega, esmamüügihinna kujunemise viisiga ning töö ebaregulaarsusega, mistõttu tuleb muu hulgas säilitada sektori piisav rahastamine liikmesriikide ja liidu vahenditest;

| H. | arvestades, et kalandustoodete väärtusahela sõlmpunktide analüüs võib aidata jätta, tänu uute kohalike turgude avamisele ja kohalike sidusrühmade kaasamisele, senisest suurema osa väärtusest jääda kohalikele kaluritele ja tootjatele, mis võib omakorda tuua kasu kohalikele kogukondadele tänu dünaamilise, tulusa ja kestliku majandustegevuse arendamisele piirkonnas; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et kalandustoodete väärtusahela sõlmpunktide analüüs võib aidata jätta, tänu uute kohalike turgude avamisele ja kohalike sidusrühmade kaasamisele, senisest suurema osa väärtusest jääda kohalikele kaluritele ja tootjatele, mis võib omakorda tuua kasu kohalikele kogukondadele tänu dünaamilise, tulusa ja kestliku majandustegevuse arendamisele piirkonnas;

| I. | arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 349 tunnistatakse äärepoolseimate piirkondade ühiskondlikku ja majanduslikku eriolukorda, mida raskendavad struktuurilised tegurid (kaugus, isoleeritus, väike pindala, rasked looduslikud olud ja kliimatingimused, majanduslik sõltuvus mõnedest vähestest toodetest jne), mille püsivus ja koosmõju piiravad tõsiselt nende arengut ja kahjustavad kalandussektori väärtusahelat; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 349 tunnistatakse äärepoolseimate piirkondade ühiskondlikku ja majanduslikku eriolukorda, mida raskendavad struktuurilised tegurid (kaugus, isoleeritus, väike pindala, rasked looduslikud olud ja kliimatingimused, majanduslik sõltuvus mõnedest vähestest toodetest jne), mille püsivus ja koosmõju piiravad tõsiselt nende arengut ja kahjustavad kalandussektori väärtusahelat;

| J. | arvestades, et ehkki esmatootjatel on väärtusahelas keskne tähtsus, ei saa nad sugugi alati osa väärtusahela hilisemates järkudes loodavast lisaväärtusest; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et ehkki esmatootjatel on väärtusahelas keskne tähtsus, ei saa nad sugugi alati osa väärtusahela hilisemates järkudes loodavast lisaväärtusest;

| K. | arvestades, et ühise kalanduspoliitika (ÜKP) eesmärk on tugevdada liidu kalandus- ja vesiviljelussektori kestlikkust ja konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et ühise kalanduspoliitika (ÜKP) eesmärk on tugevdada liidu kalandus- ja vesiviljelussektori kestlikkust ja konkurentsivõimet;

| L. | arvestades, et üks võimalus äärepoolseimate piirkondade kalandustoodete konkurentsivõime tagamiseks nende peamistel sihtturgudel oleks see, kui neist piirkondadest pärit kala hinnale ei lisanduks transpordikulu; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et üks võimalus äärepoolseimate piirkondade kalandustoodete konkurentsivõime tagamiseks nende peamistel sihtturgudel oleks see, kui neist piirkondadest pärit kala hinnale ei lisanduks transpordikulu;

| M. | arvestades, et EL on maailma suurim kala- ja vesiviljelustoodete turustaja; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et EL on maailma suurim kala- ja vesiviljelustoodete turustaja;

| N. | arvestades, et kala- ja vesiviljelustoodete kaubavooge mõjutavad paljud tegurid, nagu näiteks eri piirkondade tarbijate eelistused; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et kala- ja vesiviljelustoodete kaubavooge mõjutavad paljud tegurid, nagu näiteks eri piirkondade tarbijate eelistused;

| O. | arvestades, et kalandus- ja vesiviljelustoodete ühise turukorralduse eesmärk on muuta turud stabiilsemaks ja läbipaistvamaks, eriti tänu majanduslikele teadmistele ning kalandus- ja vesiviljelustoodete turgude tundmisele kogu tarneahela ulatuses; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et kalandus- ja vesiviljelustoodete ühise turukorralduse eesmärk on muuta turud stabiilsemaks ja läbipaistvamaks, eriti tänu majanduslikele teadmistele ning kalandus- ja vesiviljelustoodete turgude tundmisele kogu tarneahela ulatuses;

| P. | arvestades, et määruse (EL) nr 1379/2013 (kalapüügi- ja vesiviljelustoodete turu ühise korralduse kohta) artiklis 38 sätestatakse kohustus märkida ära püügi- või tootmispiirkond ning öeldakse, et merest püütud kalapüügitoodete puhul tuleb kirjalikult esitada FAO püügipiirkondade loetellu kuuluva alapiirkonna või rajooni nimi; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et määruse (EL) nr 1379/2013 (kalapüügi- ja vesiviljelustoodete turu ühise korralduse kohta) artiklis 38 sätestatakse kohustus märkida ära püügi- või tootmispiirkond ning öeldakse, et merest püütud kalapüügitoodete puhul tuleb kirjalikult esitada FAO püügipiirkondade loetellu kuuluva alapiirkonna või rajooni nimi;

| Q. | arvestades, et läbipaistvus on võimalus tagada tarbijatele õigus saada võimalikult täpset teavet nende ostetavate toodete omaduste kohta; arvestades, et selleks tuleb märgistamist parandada nii, et see hõlmaks kohustuslikus korras nii värskelt müüdavate kui ka töödeldud toodete puhul ühtmoodi täpset teavet kala päritolu kohta; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et läbipaistvus on võimalus tagada tarbijatele õigus saada võimalikult täpset teavet nende ostetavate toodete omaduste kohta; arvestades, et selleks tuleb märgistamist parandada nii, et see hõlmaks kohustuslikus korras nii värskelt müüdavate kui ka töödeldud toodete puhul ühtmoodi täpset teavet kala päritolu kohta;

| R. | arvestades, et tegeliku müügitegevuse dünaamika ei võimalda kanda kala hinda tootmissisendite, näiteks kütuse hindade kõikumisi, ning et keskmised esmamüügihinnad ei kajasta lõpptarbija poolt makstava hinna kujunemist; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et tegeliku müügitegevuse dünaamika ei võimalda kanda kala hinda tootmissisendite, näiteks kütuse hindade kõikumisi, ning et keskmised esmamüügihinnad ei kajasta lõpptarbija poolt makstava hinna kujunemist;

| S. | arvestades, et struktuuri- ja ühtekuuluvuspoliitika osakonna 2016. aasta uuringust „Väikesemahulise kalapüügi turud: väärtusahel, reklaam ja märgistamine“ nähtub selgelt, et ELi kalandustoodete märgistamine võib tarbijat segadusse ajada; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et struktuuri- ja ühtekuuluvuspoliitika osakonna 2016. aasta uuringust „Väikesemahulise kalapüügi turud: väärtusahel, reklaam ja märgistamine“ nähtub selgelt, et ELi kalandustoodete märgistamine võib tarbijat segadusse ajada;

| T. | arvestades, et kalandus- ja vesiviljelussektori tootjaorganisatsioonidel (edaspidi tootjaorganisatsioonid) on ÜKP ja ühise turukorralduse nõuetekohasel juhtimisel ja nende eesmärkide saavutamisel keskne tähtsus; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et kalandus- ja vesiviljelussektori tootjaorganisatsioonidel (edaspidi tootjaorganisatsioonid) on ÜKP ja ühise turukorralduse nõuetekohasel juhtimisel ja nende eesmärkide saavutamisel keskne tähtsus;

| U. | arvestades, et EL kohustub säilitama kalandustoodete kõrge kvaliteeditaseme, eriti kaubandussuhetes kolmandate riikidega; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et EL kohustub säilitama kalandustoodete kõrge kvaliteeditaseme, eriti kaubandussuhetes kolmandate riikidega;

| V. | arvestades töötleva ja konservitööstuse tähtsust; |
| --- | --- |

V.

arvestades töötleva ja konservitööstuse tähtsust;

| W. | arvestades, et ÜKP raames on kohalikel kalandusvaldkonna tegevusrühmadel suur tähtsus valdkonnaüleste ja integreeritud kohalike kaasavate arengustrateegiate väljatöötamisel ja rakendamisel, et nende kaudu rahuldada kohalike kalanduspiirkondade vajadusi; arvestades, et tunnistatakse kohalike tegevusrühmade kasulikkust kalandustegevuste mitmekesistamisel; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et ÜKP raames on kohalikel kalandusvaldkonna tegevusrühmadel suur tähtsus valdkonnaüleste ja integreeritud kohalike kaasavate arengustrateegiate väljatöötamisel ja rakendamisel, et nende kaudu rahuldada kohalike kalanduspiirkondade vajadusi; arvestades, et tunnistatakse kohalike tegevusrühmade kasulikkust kalandustegevuste mitmekesistamisel;

| X. | arvestades, et kala tarneahel ei ole muust majandusest eraldatud ning et valdkondadevaheliste sidemete loomisel on suur tähtsus uuenduslike toodete väljatöötamisel, mis võimaldavad siseneda uutele turgudele ja parandada reklaamitegevust; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et kala tarneahel ei ole muust majandusest eraldatud ning et valdkondadevaheliste sidemete loomisel on suur tähtsus uuenduslike toodete väljatöötamisel, mis võimaldavad siseneda uutele turgudele ja parandada reklaamitegevust;

| Y. | arvestades, et mõningate liikmesriikide kalandussektorites on liiga vähe ühtekuuluvustunnet ja ühistegevust; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et mõningate liikmesriikide kalandussektorites on liiga vähe ühtekuuluvustunnet ja ühistegevust;

| Z. | arvestades, et äärepoolseimate piirkondade kalandusel on oma erivajadused, mida tunnistatakse ka ELi toimimise lepingu artiklis 349 ja mis mõjutavad kalanduse struktureerimist; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et äärepoolseimate piirkondade kalandusel on oma erivajadused, mida tunnistatakse ka ELi toimimise lepingu artiklis 349 ja mis mõjutavad kalanduse struktureerimist;

| AA. | arvestades, et tootmisharudevahelised organisatsioonid (nagu ühises põllumajanduse turukorralduses on juba mainitud) võivad aidata paremini kooskõlastada turundustegevust kogu tarneahela ulatuses ning välja töötada kogu valdkonnale huvi pakkuvaid meetmeid; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et tootmisharudevahelised organisatsioonid (nagu ühises põllumajanduse turukorralduses on juba mainitud) võivad aidata paremini kooskõlastada turundustegevust kogu tarneahela ulatuses ning välja töötada kogu valdkonnale huvi pakkuvaid meetmeid;

| AB. | arvestades, et kuna kalavarude puhul on tegemist jagatud ressursiga, saavad teatavatel juhtudel varude säästvat ja tõhusat kasutamist paremini korraldada need organisatsioonid, kelle liikmed pärinevad eri liikmesriikidest ja liidu eri piirkondadest ning seetõttu tuleks kalavarusid käsitleda ja uurida piirkondade kaupa; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et kuna kalavarude puhul on tegemist jagatud ressursiga, saavad teatavatel juhtudel varude säästvat ja tõhusat kasutamist paremini korraldada need organisatsioonid, kelle liikmed pärinevad eri liikmesriikidest ja liidu eri piirkondadest ning seetõttu tuleks kalavarusid käsitleda ja uurida piirkondade kaupa;

| AC. | arvestades, et kalandussektoril on keskne tähtsus äärepoolseimate piirkondade sotsiaal-majanduslikus olukorras ja tööhõives ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse edendamisel neis piirkondades, mille majanduses valitsevad püsivad struktuurilised kitsaskohad ja millel on vähe võimalusi oma majanduse mitmekesistamiseks; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et kalandussektoril on keskne tähtsus äärepoolseimate piirkondade sotsiaal-majanduslikus olukorras ja tööhõives ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse edendamisel neis piirkondades, mille majanduses valitsevad püsivad struktuurilised kitsaskohad ja millel on vähe võimalusi oma majanduse mitmekesistamiseks;

| AD. | arvestades, et noorte puudus kutsealal takistab valdkonna ajakohastamist ja täiustamist ning kujutab endast suurt ohtu mitmete rannikuäärsete kogukondade püsimisele; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et noorte puudus kutsealal takistab valdkonna ajakohastamist ja täiustamist ning kujutab endast suurt ohtu mitmete rannikuäärsete kogukondade püsimisele;

| AE. | arvestades, et naised ei ole kalandusvaldkonnas kuigi silmatorkavalt esindatud, nad täidavad üldjuhul selliseid tähelepandamatuid ülesandeid nagu logistiline tugi või tegevusega seotud paberimajandus, kuid osa neist töötab ka kalalaevadel kalurite ja kaptenitena; |
| --- | --- |

AE.

arvestades, et naised ei ole kalandusvaldkonnas kuigi silmatorkavalt esindatud, nad täidavad üldjuhul selliseid tähelepandamatuid ülesandeid nagu logistiline tugi või tegevusega seotud paberimajandus, kuid osa neist töötab ka kalalaevadel kalurite ja kaptenitena;

| AF. | arvestades, et lossimiskohustus on tõeline majanduslik ja sotsiaalne nõue, mis vähendab tegevuse rahalist tulukust ja mõjutab väärtusahelat, ning seda kohustust tuleks minimeerida; |
| --- | --- |

AF.

arvestades, et lossimiskohustus on tõeline majanduslik ja sotsiaalne nõue, mis vähendab tegevuse rahalist tulukust ja mõjutab väärtusahelat, ning seda kohustust tuleks minimeerida;

| AG. | arvestades vajadust suurendada tarbijate teadlikkust tervisliku toitumise ja säästva tootmise tähtsusest; |
| --- | --- |

AG.

arvestades vajadust suurendada tarbijate teadlikkust tervisliku toitumise ja säästva tootmise tähtsusest;

| AH. | arvestades, et sotsiaal-majandusliku olukorra halvenemise põhjuste hulka tuleb lugeda ka kala esmamüügihinna langus ja kütusehinna tõus; |
| --- | --- |

AH.

arvestades, et sotsiaal-majandusliku olukorra halvenemise põhjuste hulka tuleb lugeda ka kala esmamüügihinna langus ja kütusehinna tõus;

| 1. | kutsub komisjoni ja liikmesriike koos piirkondlike omavalitsustega moodustama ekspertrühmi, kelle ülesanne oleks analüüsida ja välja pakkuda meetmeid Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi eri eelarveridade paremaks kasutamiseks ning välja selgitada rakendamisel ilmnenud puuduste ja vahendite võimaliku kaotsimineku põhjused, samuti tagada piisaval tasemel kontroll ja läbipaistvus ning nõuda asjaomastelt asutustelt paremat juhtimistegevust; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid täidaksid määruses (EL) nr 1380/2013 sätestatut ning annaksid eelisjärjekorras juurdepääsu püügivõimalustele väikesemahulise kalapüügiga tegelevatele ELi laevadele; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub komisjonil ja liikmesriikidel võtta vajalikud meetmed tootjaorganisatsioonide moodustamise hõlbustamiseks ning kõrvaldada kehtestatud menetlusega seotud bürokraatlikud takistused ning alandada miinimumtoodangu nõuet, et soodustada väiketootjate osalemist; juhib tähelepanu sellele, et samaaegselt tuleb intensiivistada tootjaorganisatsioonide tegevust, suurendada nende mõjuvõimu ja teha vajalik rahaline abi neile kergemini kättesaadavaks, nii et nad suudaksid kalandusvaldkonna igapäevase juhtimise kõrval täita ka mitmesuguseid muid ülesandeid, tegutsedes seejuures ÜKP eesmärkide raamistikus ja eeskätt äärepoolseimate piirkondade huvides, kellel peab olema võimalik kohandada kohalikul tasandil tootjaorganisatsioonide ja tootmisharudevaheliste organisatsioonide tegevust oma territooriumidel, mida iseloomustab saareline asend, eraldatus, väike pindala, valdavalt väikesemahuline kalapüük ja suur haavatavus impordi tõttu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | leiab, et tegevusprogrammidega tuleb ergutada tootjaorganisatsioone – pakkudes vajalikku rahalist tuge – tegelema oma toodete otseturundusega ning tõusma väärtusahelas kõrgemale eesmärgiga oma toodangut väärindada ja tõsta kalandustoodete lisaväärtust; |
| --- | --- |

4.

| 5. | palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada, et parda- ja hügieeniohutuse toetused ei hakkaks konkureerima teiste toetustega, ning eraldada väikesemahulise kalapüügi sektorile suurem eelarve; |
| --- | --- |

5.

| 6. | nõuab, et komisjon ja liikmesriigid lihtsustaksid ja edendaksid võimalust, et tootjaorganisatsioonid võtaksid tootmis- ja turustamiskavades arvesse väärtusahelat, et kohandada pakkumist nõudlusega, tagada kaluritele õiglane sissetulek ning pakkuda Euroopa tarbijatele mitmekesiseid ja nende vajadusi rahuldavaid tooteid; märgib, et sellega seoses on suur tähtsus kohalikele oludele kohandatud turustamisstrateegiatel, millega peab kaasnema otsemüügi võimalus ning mis hõlmavad valdkonna- ja/või tootepõhiseid kampaaniaid ning aitavad paremini tarbijaid teavitada ja nende teadlikkust tõsta, seda muu hulgas hõlpsasti mõistetava märgistamise abil; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kutsub komisjoni, liikmesriike ning piirkondlikke ja kohalikke omavalitsusi üles väikesemahulise kalapüügi võimaluste suurendamiseks stimuleerima kohapealset tarbimist sihipärasema ja otseturunduse ning võimalikult lühikeste turustuskanalite abil, sealhulgas kalandussektori ja avaliku sektori koostöö parandamisega avalike asutuste, näiteks koolide ja haiglate kohalike kalatoodetega varustamise teel ning reklaamikampaaniate abil, mille käigus võiks teha koostööd ka kohalikke toiduaineid reklaamivate eraalgatustega (nt algatus Slowfish), ning arvestama mõningate püükide hooajalist iseloomu; samas kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama kalandus- ja turismisektori koostööd ning koostama loendit uusi koostöövorme soodustavatest kogemustest; |
| --- | --- |

7.

| 8. | rõhutab, et nende turustamisstrateegiate üks põhimõtteid on kalandustoodete päritolu kohustuslik esitamine nii värskelt müüdavate kui ka töödeldud toodete märgistusel; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kutsub üles looma süsteeme esmamüügihindade tõstmiseks, et tuua kasu kaluritele, suurendades tasu nende töö eest ning edendada lisaväärtuse õiglast ja asjakohast jaotamist sektori väärtusahelas, vähendades vahendajate kasumimarginaale, tõstes toodangu eest makstavaid hindu ja piirates hindu, mida maksavad lõpptarbijad; kordab, et kui tegu on tarneahela tõsiste tasakaaluhäiretega, peaksid liikmesriigid saama võtta sekkumismeetmeid, näiteks kehtestada vahendustegevuse kasumimarginaali ülempiiri iga väärtusahela osalise kohta; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama ELi väikesemahulise kalanduse organisatsioonide tegevust spetsiaalse logo loomisega, mis tagaks värsked kalandustooted, suurepärase kvaliteedi, kontrollitud tervishoiunõuded, vastavuse 0 km nõuetele (eelistades kohalikke tooteid kaugelt transporditud toodete asemel), läheduse tarbijatele, kooskõla traditsioonidega jne; |
| --- | --- |

10.

| 11. | märgib, et läbipaistvuse ja tarbijate õiguste tagamiseks tuleb läbi vaadata konservide turustamist käsitleva määruse (EMÜ) nr 1536/92 lisa; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles looma nii värskelt müüdavate kui ka töödeldud kalandustoodete märgistuse, millel oleks selgelt välja toodud päritoluriik; |
| --- | --- |

12.

| 13. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid edendaksid kalandussektoris suuremat ühtekuuluvust ja ühistegevust; |
| --- | --- |

13.

| 14. | nõuab, et komisjon lisaks kolmandate riikidega sõlmitavatesse kaubanduskokkulepetesse ELi kvaliteedinõuete klausli, mille kohaselt peab importtoodang vastama samasugustele nõuetele nagu need, mis kehtivad ELi kalandustoodetele; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ELis toodetud ja imporditud kalandus- ja vesiviljelustoodetele võrdsete tingimuste tagamiseks kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kontrollima hoolikalt ELi imporditavate toodete vastavust kehtivatele ohutus-, hügieeni- ja kvaliteedinõuetele ning ebaseaduslikku, teatamata ja reguleerimata kalapüüki käsitlevale nõukogu määrusele (EÜ) nr 1005/2008 (5); |
| --- | --- |

15.

| 16. | nõuab märgistamist ja tarbijateavet käsitlevate ELi õigusaktide rangemat kohaldamist nii jaemüügiturgudel kui ka majutus- ja toitlustussektoris; on veendunud, et see on oluline kõigi, nii imporditud kui ka ELis valmistatud kalandustoodete puhul; on seisukohal, et selle saavutamiseks tuleks tõhustada kontrollimääruse (EÜ) nr 1224/2009 rakendamist kõigis liikmesriikides, ning et õigusnorme tuleks kohandada nii, et need kataksid tarneahela kõiki etappe; |
| --- | --- |

16.

| 17. | nõuab tungivalt, et komisjon viiks läbi uuringu, mis käsitleb impordi mõju kohalikule kalapüügile; |
| --- | --- |

17.

| 18. | nõuab, et komisjon lubaks piirkondadeks jaotumise asjakohast ärakasutamist, pöörates erilist tähelepanu äärepoolseimatele piirkondadele, ning erinevaid toetusmeetmeid, mida saaks kohandada eri tüüpi tootjaorganisatsioonide ja nende erivajadustega; |
| --- | --- |

18.

| 19. | toonitab, et oluline on töötada välja poliitikameetmed, mis võimaldaksid kohalikel rannikukogukondadel teha ühispakkumisi, kasutades ära eri tootmissektorite koostoimet, mis võib tekitada ja edendada majandusarengut kohalikul tasandil; nõuab selleks ühise kalanduspoliitika vahendite kombineerimist teiste Euroopa Sotsiaalfondi või ÜPP programmidega; juhib tähelepanu asjaolule, et selline vahendite ja programmide kombineerimine peab toetama kohalike kogukondade ja ettevõtjate algatusi, mis on suunatud maaelu arengule, elutingimuste parandamisele, tuluallikate tasakaalustamisele ja eeskätt nende mitmekesistamisele; |
| --- | --- |

19.

| 20. | on seisukohal, et äärepoolseimatele piirkondadele kala rahvusvahelisele turule transportimiseks antavad toetused tuleb säilitada või, veel parem, neid suurendada, et tagada õiglased konkurentsitingimused võrreldes mujalt pärit toodetega; |
| --- | --- |

20.

| 21. | palub, et komisjon kaaluks võimalust luua võimalikult kiiresti konkreetselt äärepoolseimate piirkondade kalandussektori toetamiseks rahastamisvahend, sarnaselt nende põllumajandussektorile suunatud programmile POSEI, mis aitaks sisuliselt nende piirkondade kalanduse potentsiaali tõsta; on seisukohal, et tuleks kaaluda võimalust lisada nimetatud erivahendisse eelkõige määruse (EL) nr 508/2014 Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta (EMKF) artikli 8 (riigiabi), artikli 13 lõike 5 (eelarvevahendid eelarve täitmisel koostöös liikmesriikidega) ning artiklite 70 (hüvitamise kord), 71 (hüvitise arvutamine), 72 (hüvituskava) ja 73 (riigiabi hüvituskavade rakendamiseks) sätted; |
| --- | --- |

21.

| 22. | on seisukohal, et rannikukogukondade kohaliku arengu kavad peavad toetama uusi tegevusi ja ettevõtlust, mis võimaldavad integreerida väärtusahelasse nende kogukondade kvaliteetse toorme, konkreetsed töötlemisprotsessid ning kultuuri- ja ajaloopärandi; märgib lisaks, et need peavad edendama selliseid turustamismehhanisme nagu kohustuslik märgistus, millel tuuakse välja toodete päritolu, tehes need väärtused turul nähtavaks ning hõlbustades suurema osa loodud tulude suunamist tagasi nendele kogukondadele; |
| --- | --- |

22.

| 23. | juhib lisaks tähelepanu mere, mereressursside ja kalandustoodete tähtsusele äärepoolseimates piirkondades ühtekuuluvuse ja arengu edendamisel ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 349 rakendamisel; sellega seoses nõuab, et komisjon järgiks Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 349 ka kalandusvaldkonnas, taastades täies ulatuses Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi reformi käigus lõpetatud sõltumatu POSEI kalandusprogrammi; |
| --- | --- |

23.

| 24. | palub, et komisjon, liikmesriigid ning piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused edendaksid tootmisharudevaheliste organisatsioonide, samuti rahvusvaheliste tootjaorganisatsioonide ja nende organisatsioonide ühenduste (nagu põllumajanduse ühises turukorralduses on juba ette nähtud) moodustamist biogeograafilistes piirkondades või ELi tasandil; märgib, et see aitaks oluliselt suurendada tootjaorganisatsioonide mõjuvõimu ja parandada nende läbirääkimispositsiooni; |
| --- | --- |

24.

| 25. | nõuab, et selles protsessis pöörataks erilist tähelepanu soolise võrdõiguslikkuse poliitikale, et tagada nendes organisatsioonides naiste piisav esindatus; märgib, et sellega võetaks arvesse naiste praegust osakaalu sektoris ning edendataks nende seisundit; |
| --- | --- |

25.

| 26. | juhib tähelepanu sellele, kui tähtis on tõhustada teaduse ja kalanduse koostööd, et käsitleda väärtusahelas toimuvate protsesside mitmekesiseid nõrkusi ja vastastikuseid sõltuvusi, selleks et huvitatud osapoolte olukorda parandada ja neile kasu tuua; |
| --- | --- |

26.

| 27. | palub, et komisjon laiendaks, edendaks ja üldistaks Euroopa kalandus- ja vesiviljelustoodete turu seirekeskuselt (EUMOFA) saadava teabe kasutamist nii, et kõik väärtusahelasse kuuluvad ettevõtjad saaksid tõhusate ettevõtlusalaste otsuste tegemisel kasutada läbipaistvat, usaldusväärset ja ajakohastatud teavet; sellega seoses palub, et komisjon annaks kaubandusettevõtjatele ajakohastatud teavet selliste uute väljakutsete kohta nagu veebimüük või tarbimisharjumuste muutumine; |
| --- | --- |

27.

| 28. | juhib tähelepanu vajadusele kalandustoodete ühine turukorraldus põhjalikult läbi vaadata, nii et see annaks suurema panuse sektori tuludesse ja turu stabiilsusesse ning aitaks kalandustooteid paremini turustada ja nende lisaväärtust suurendada; |
| --- | --- |

28.

| 29. | palub komisjonil lisada kalandustooted oma ebaausate kaubandustavade vastast võitlust käsitleva tulevase õigusakti ettepanekusse, milline probleem puudutab laiemalt kõiki toidukaupu; |
| --- | --- |

29.

| 30. | nõuab tungivalt, et komisjon vaataks läbi määruses (EL) nr 1379/2013 sätestatud kalapüügitoodete märgistamise süsteemi FAO püügipiirkondade alusel, kuna need piirkonnad loodi enam kui 70 aastat tagasi eesmärgiga anda teavet saagi kohta ega ole mõeldud tarbija teavitamiseks, mistõttu see süsteem tekitab segadust ega soodusta selge, läbipaistva ja lihtsa teabe esitamist; |
| --- | --- |

30.

| 31. | nõuab, et komisjon ja liikmesriigid ning piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused uuriksid, millistest kutseoskustest kalandussektoris ja eelkõige seal töötavatel noortel puudu on, nii et kutseõppeprogramme oleks võimalik tagada ja neis saaks arvestada sektori tegelike vajadustega, aidata sektorit täiustada ja kaasajastada, hoida elanikke kalanduspiirkondadest lahkumast ning luua piisavaid tööhõivevõimalusi vesiviljeluses, maa- ja rannikupiirkondades, äärepoolseimates piirkondades ning kalandustegevusest sõltuvatel aladel; |
| --- | --- |

31.

| 32. | juhib tähelepanu sellele, kui oluline on luua eriti kvaliteetsete traditsiooniliste toodete kodumaised turud, mida toetaksid messid, jaekaubandus ja toitlustussektor, sest see suurendaks kohalike kalandustoodete lisaväärtust ja edendaks kohalikku arengut; |
| --- | --- |

32.

| 33. | toonitab, kui tähtis on töötada digioskuste arendamiseks välja eraldi koolitusstrateegiad, mis käsitleksid haldamist ja eeskätt turustamist kui peamist tööriista tootjate positsiooni parandamiseks väärtusahelas; |
| --- | --- |

33.

| 34. | tuletab meelde, et need koolituskavad peavad hõlmama nii traditsioonilisi kutsealasid, kus sektorisiseselt töötavad peamiselt naised, kui ka erikavasid, mis on suunatud naiste tööhõivevõimaluste ja ettevõtlusoskuste parandamisele; toonitab, et nende teemade formaalsesse õppesse lisamine peaks kaasa tooma ka õiguslikud tagajärjed ning parandama kõnealuste töötajate olukorda tööturul; |
| --- | --- |

34.

| 35. | palub komisjonil uurida, kuidas paremini edendada suurema lisaväärtusega töödeldud kalatoodete, eriti konservide turustamist, sarnaselt teatavate põllumajandustoodetega, ja uurida ELi kalandustoodete välisturgudel edendamise programme, sealhulgas nende esitlemist rahvusvahelistel messidel ja konkurssidel; |
| --- | --- |

35.

| 36. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid ja piirkondlikud omavalitsused aitaksid teha kalandussektoris tegutsejatele kättesaadavaks uuendustegevuseks ja uute toodete (uuendtoitude) väljatöötamiseks, eelkõige praegu püütavate majanduslikult väheväärtuslike liikide väärtustamiseks vajalikud teadmised, võrgustikud ja rahastamise, ning kaasata nendesse tegevustesse teadusasutusi ja -instituute, näiteks okeanograafiainstituute, et saada kasu nende laialdastest teadmistest selles, mis puudutab põhitoormeid ning nende bioloogilisi ja organoleptilisi omadusi ja toiteväärtust; selle eesmärk on vältida jäätmeteket, maksimeerida värskete toodete väärtust, soodustada väärtusahela eri osade vahelist koostoimet ja tugevdada sektori vastupanuvõimet; |
| --- | --- |

36.

| 37. | kutsub liikmesriike ning piirkondlikke ja kohalikke omavalitsusi üles tegema koostööd, et töötada välja tõhusad ja konkreetsetele toodetele suunatud tarbijate teavitamise kampaaniad, et suurendada teadlikkust sellistest teemadest nagu kohalike kalandustoodete tarbimise tähtsus, tuua välja selle mõju kohalikule tööhõivele ja rannikukogukondade sotsiaalsele sidususele, rõhutada värske kala toiteväärtust, teadvustada vajadust tarbida tervisliku toitumise ühe osana kalandustooteid, jne; |
| --- | --- |

37.

| 38. | palub, et komisjon koostaks väikesemahulise kalapüügi selge määratluse ning looks aluse tulevasele Euroopa väikesemahulise kalapüügi tugiprogrammile, mis aitaks suurendada ELi kalandussektori ökoloogilist ja sotsiaal-majanduslikku kestlikkust, mille kaudu saaks väikesemahulise kalapüügi toodete tarbimise suurendamiseks neid tooteid kindlaks teha, eristada ja väärtustada, ning mis innustaks uusi sugupõlvi kalandussektoris töötama ja võimaldaks põlvkondade vaheldumist, tagades kaluritele ja väikesemahulise kalapüügiga tegelevatele kaluritele inimväärsed kvoodid ning parema kontrolli ressursside üle, mis võimaldaks suurendada ELi rannikukogukondade sotsiaalset sidusust; |
| --- | --- |

38.

| 39. | palub komisjoniil algatada ELi tasandil konkreetseid avalikke veebipõhiseid konsultatsioone, et koguda ELi kalandussektori arvukatelt eri sidusrühmadelt andmeid tarneahela, turu läbipaistvuse küsimuste, väärtuste jagunemise, märgistamise ja tarbijate vajaduste kohta; |
| --- | --- |

39.

| 40. | palub komisjonil uurida, millist kasu võib väikesemahuline kalapüük saada üleilmsetest väärtusahelatest, selleks et hõlpsamalt integreeruda maailmamajandusse, mis suurendaks selle toodete lisaväärtust ning võimaldaks sellel kalandusvaldkonnal ja kohalikel kogukondadel püsima jääda; rõhutab sellega seoses digioskuste alase koolituse olulisust; |
| --- | --- |

40.

| 41. | usub, et kalandustoodete väärtusahel on keerukas, ulatudes tootjatest mitmesuguste vahendajate kaudu jaemüüjate või restoranideni; rõhutab, et kalatoodete müügi vahendajatel ning kala ja mereandide töötlejatel on väärtusahelas oluline osa; märgib, et keskmiselt on tootjate kasumimarginaal väärtusahelas ainult 10 % ja ülejäänud 90 % läheb vahendajatele; toonitab, et väärtusahela lühendamine, eelkõige tootjate (oma toodangu ja turustamiskavade tõttu kõige tähtsama osapoole) organisatsioonide loomise kaudu, on esmane väikekalurite sissetulekute suurendamise ja tarbijatele paremate (ja tõenäoliselt soodsama hinnaga) toodete pakkumise abinõu; |
| --- | --- |

41.

| 42. | rõhutab, kui tähtis on uue kaluritepõlvkonna kaasamiseks ja võimestamiseks investeerida kutsealal tegutsevatesse noortesse, ning palub luua noortele kaluritele võimalusi uute oskuste arendamiseks, tugevate ettevõtete asutamiseks, kohalikes kogukondades aktiivselt tegutsemiseks ja kalandussektori väärtusahelasse positiivse panuse andmiseks; |
| --- | --- |

42.

| 43. | nõuab, et liikmesriigid ja piirkondlikud omavalitsused kasutaksid võimalusi, mida pakub kalandusvaldkonna kohalikelt tegevusrühmadelt saadav abi kohalike vajaduste rahuldamiseks paljudes valdkondades, muu hulgas näiteks hariduses ning innovatsioonipõhiste tegevuste mitmekesistamisel, ning et nad aitaksid toimivaid ELi tugiprogramme ja rahastamist kaluritele ja kohalike kogukondade liikmetele kättesaadavaks teha; |
| --- | --- |

43.

| 44. | palub komisjonil uurida lossimiskohustusega seotud soovimatu kaaspüügi ärakasutamise võimalusi väärtusahelas osalejate, eeskätt kalurite majanduslikes ja sotsiaalsetes huvides ning kohalikke algatusi toetades; |
| --- | --- |

44.

| 45. | kutsub liikmesriike ja piirkondlikke omavalitsusi üles kiirendama teabe edastamist olemasolevate toetusprogrammide kohta ja andma tõhusamalt haldusabi, näiteks teabeplatvormide kaudu; |
| --- | --- |

45.

| 46. | palub komisjonil toetada ja edendada püügi selektiivsust soodustavaid algatusi, et vähendada soovimatut püüki ja lõppkokkuvõttes, tarbijate ootustele vastavaid liike püüdes, suurendada kalanduse rahalist jätkusuutlikkust; |
| --- | --- |

46.

| 47. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles juurutama kalanduspoliitikas soopõhist käsitlust, tõstes esile naiste tähtsust liidu kalandussektoris ja kindlustades nende seisundit; |
| --- | --- |

47.

| 48. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tihendama töö ja kooli vahelisi sidemeid, näiteks lisades merendustehnikumide õppekavadesse kalanduse ja vesiviljelusega seotud õppeaineid; |
| --- | --- |

48.

| 49. | palub komisjonil, liikmesriikidel ning piirkondlikel omavalitsustel kalandustegevuste tulukuse tõstmiseks ühendada oma jõud käesolevas raportis kavandatud meetmete rakendamiseks; |
| --- | --- |

49.

| 50. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele, Euroopa Regioonide Komiteele ning liikmesriikide valitsustele ja nõuandekomisjonidele. |
| --- | --- |

50.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0316.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0255.

(3)  ELT C 76, 28.2.2018, lk 40.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0195.

(5)  Nõukogu 29. septembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1005/2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks ning muudetakse määrusi (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1936/2001 ja (EÜ) nr 601/2004 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 1093/94 ja (EÜ) nr 1447/1999 (ELT L 286, 29.10.2008, lk 1).

---

RESOLUTSIOONID

| 9.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 76/11 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 76/11

---

P8_TA(2018)0211

ÜPP noorte põllumajandustootjate vahendite rakendamine ELis pärast 2013. aasta reformi

Euroopa Parlamendi 29. mai 2018. aasta resolutsioon ÜPP noorte põllumajandustootjate vahendite rakendamise kohta ELis pärast 2013. aasta reformi (2017/2088(INI))

(2020/C 76/03)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1305/2013 Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1698/2005 (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1305/2013 Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1698/2005 (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1307/2013, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames toetuskavade alusel põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste eeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 637/2008 ja (EÜ) nr 73/2009 (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1307/2013, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames toetuskavade alusel põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste eeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 637/2008 ja (EÜ) nr 73/2009 (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2017. aasta määrust (EL) 2017/2393, millega muudetakse määruseid (EL) nr 1305/2013 Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta, (EL) nr 1306/2013 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta, (EL) nr 1307/2013, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames toetuskavade alusel põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste eeskirjad, (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning (EL) nr 652/2014, millega nähakse ette sätted toiduahela, loomade tervise ja heaolu ning taimetervise ja taimse paljundusmaterjaliga seotud kulude haldamise kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2017. aasta määrust (EL) 2017/2393, millega muudetakse määruseid (EL) nr 1305/2013 Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta, (EL) nr 1306/2013 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta, (EL) nr 1307/2013, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames toetuskavade alusel põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste eeskirjad, (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning (EL) nr 652/2014, millega nähakse ette sätted toiduahela, loomade tervise ja heaolu ning taimetervise ja taimse paljundusmaterjaliga seotud kulude haldamise kohta (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi poliitikaosakonna B struktuuri- ja ühtekuuluvuspoliitika osakonna tellitud uuringut „Noori põllumajandustootjaid käsitleva poliitika elluviimine pärast 2013. aasta ÜPP reformi“ („Young farmers: Policy implementation after the 2013 CAP reform“), mida esitleti põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni 23. novembri 2017. aasta koosolekul, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi poliitikaosakonna B struktuuri- ja ühtekuuluvuspoliitika osakonna tellitud uuringut „Noori põllumajandustootjaid käsitleva poliitika elluviimine pärast 2013. aasta ÜPP reformi“ („Young farmers: Policy implementation after the 2013 CAP reform“), mida esitleti põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni 23. novembri 2017. aasta koosolekul,

| — | võttes arvesse oma 23. novembri 2017. aasta kuulamist teemal „Noori põllumajandustootjaid käsitleva poliitika elluviimine pärast 2013. aasta ÜPP reformi“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 23. novembri 2017. aasta kuulamist teemal „Noori põllumajandustootjaid käsitleva poliitika elluviimine pärast 2013. aasta ÜPP reformi“,

| — | võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruannet nr 10/2017 „ELi noorte põllumajandustootjate toetust tuleks paremini suunata, et soodustada mõjusat põlvkonnavahetust“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruannet nr 10/2017 „ELi noorte põllumajandustootjate toetust tuleks paremini suunata, et soodustada mõjusat põlvkonnavahetust“,

| — | võttes arvesse oma 27. aprilli 2017. aasta resolutsiooni teemal „Põllumajandusmaa koondumise hetkeseis ELis: kuidas soodustada põllumajandustootjate juurdepääsu maale?“ (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 27. aprilli 2017. aasta resolutsiooni teemal „Põllumajandusmaa koondumise hetkeseis ELis: kuidas soodustada põllumajandustootjate juurdepääsu maale?“ (4),

| — | võttes arvesse Euroopa noorte põllumajandustootjate nõukogu (CEJA) 17. mail 2017. aastal avaldatud uuringut „Tulevases ÜPPs on väga vaja noori põllumajandustootjaid“ („Young farmers are key in the future CAP“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa noorte põllumajandustootjate nõukogu (CEJA) 17. mail 2017. aastal avaldatud uuringut „Tulevases ÜPPs on väga vaja noori põllumajandustootjaid“ („Young farmers are key in the future CAP“),

| — | võttes arvesse Euroopa Regioonide Komitee arvamust teemal „Noorte Euroopa põllumajandustootjate toetamine“ (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Regioonide Komitee arvamust teemal „Noorte Euroopa põllumajandustootjate toetamine“ (5),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52 ning esimeeste konverentsi 12. detsembri 2002. aasta otsuse (mis käsitleb algatusraportite koostamise loa andmise korda) artikli 1 punkti 1 alapunkti e ja 3. lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52 ning esimeeste konverentsi 12. detsembri 2002. aasta otsuse (mis käsitleb algatusraportite koostamise loa andmise korda) artikli 1 punkti 1 alapunkti e ja 3. lisa,

| — | võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit ning keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni arvamust (A8-0157/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit ning keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni arvamust (A8-0157/2018),

| A. | arvestades, et kõigist ELi põllumajandusettevõtete juhtidest on vaid ligikaudu 6 % nooremad kui 35-aastased ja üle poole on üle 55-aastased, ja arvestades, et erinevused liikmesriikide vahel on suured; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et kõigist ELi põllumajandusettevõtete juhtidest on vaid ligikaudu 6 % nooremad kui 35-aastased ja üle poole on üle 55-aastased, ja arvestades, et erinevused liikmesriikide vahel on suured;

| B. | arvestades, et need näitajad ei ole viimasel kümnendil oluliselt muutunud, vaid noorte põllumajandustootjate osakaal on vähenemas ja põllumajandusega tegeleva elanikkonna vananemine on suur probleem; arvestades, et põlvkonnavahetust puudutav olukord põllumajanduses on liikmesriigiti väga erinev ning nõuab seega paindlikku ja mitmekesisust arvestavat käsitlusviisi; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et need näitajad ei ole viimasel kümnendil oluliselt muutunud, vaid noorte põllumajandustootjate osakaal on vähenemas ja põllumajandusega tegeleva elanikkonna vananemine on suur probleem; arvestades, et põlvkonnavahetust puudutav olukord põllumajanduses on liikmesriigiti väga erinev ning nõuab seega paindlikku ja mitmekesisust arvestavat käsitlusviisi;

| C. | arvestades, et üle 50 aasta on ühine põllumajanduspoliitika (ÜPP) toetatud põllumajanduse areng soodustanud kõikjal põllumajandusettevõtete suurendamist, koondumist ja tootmisvarade tugevat kapitaliseerimist, mis muudab mõnede põllumajandusettevõtete üleandmise ja/või kättesaadavuse noortele keeruliseks nende ülevõtmiseks nõutavate kapitalisummade tõttu; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et üle 50 aasta on ühine põllumajanduspoliitika (ÜPP) toetatud põllumajanduse areng soodustanud kõikjal põllumajandusettevõtete suurendamist, koondumist ja tootmisvarade tugevat kapitaliseerimist, mis muudab mõnede põllumajandusettevõtete üleandmise ja/või kättesaadavuse noortele keeruliseks nende ülevõtmiseks nõutavate kapitalisummade tõttu;

| D. | arvestades, et põllumajandusega tegeleva rahvastikuosa vananemine on selle piiratud majandusliku tasuvuse tõttu süvenenud eeskätt loomakasvatussektorites ja eriti lamba- ja kitsekasvatuses; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et põllumajandusega tegeleva rahvastikuosa vananemine on selle piiratud majandusliku tasuvuse tõttu süvenenud eeskätt loomakasvatussektorites ja eriti lamba- ja kitsekasvatuses;

| E. | arvestades, et ajavahemikul 2007–2013 langes noorte põllumajandustootjate arv ELis tervikuna 3,3-lt miljonilt 2,3-le miljonile ja noorte põllumajandustootjate haritava põllumajandusettevõtete ala suurus vähenes nimetatud ajavahemikul 57-lt miljonilt 53-le miljonile hektarile; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ajavahemikul 2007–2013 langes noorte põllumajandustootjate arv ELis tervikuna 3,3-lt miljonilt 2,3-le miljonile ja noorte põllumajandustootjate haritava põllumajandusettevõtete ala suurus vähenes nimetatud ajavahemikul 57-lt miljonilt 53-le miljonile hektarile;

| F. | arvestades, et demograafiliste muutuste valguses, nagu rahvastikukadu ja maapiirkondades rahvastiku vananemine, on oluline luua põllumajanduse kui kaasaegse ja huvipakkuva sektori jaoks võimalused julgustada noori tegema karjääri põllumajandustootmises; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et demograafiliste muutuste valguses, nagu rahvastikukadu ja maapiirkondades rahvastiku vananemine, on oluline luua põllumajanduse kui kaasaegse ja huvipakkuva sektori jaoks võimalused julgustada noori tegema karjääri põllumajandustootmises;

| G. | arvestades, et maale juurdepääsul on tihe konkurents noorte seas, kes soovivad põllumajandustootmisega alustada, ja põllumajandustootjate seas, kes on juba end hästi sisse töötanud, ning mõnel juhul isegi noorte ja investeerimisühingute seas, kes on hakanud põllumajanduse vastu huvi tundma; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et maale juurdepääsul on tihe konkurents noorte seas, kes soovivad põllumajandustootmisega alustada, ja põllumajandustootjate seas, kes on juba end hästi sisse töötanud, ning mõnel juhul isegi noorte ja investeerimisühingute seas, kes on hakanud põllumajanduse vastu huvi tundma;

| H. | arvestades, et tulevikus on kogu põllumajanduslikel pereettevõtetel põhinev põllumajanduslik arengumudel ohus; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et tulevikus on kogu põllumajanduslikel pereettevõtetel põhinev põllumajanduslik arengumudel ohus;

| I. | arvestades, et ÜPP-l on seejuures jätkuvalt oluline roll; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et ÜPP-l on seejuures jätkuvalt oluline roll;

| J. | arvestades, et põlvkonnavahetus põllumajanduses on probleem, mis hõlmab kahte aspekti, nimelt noorema põlvkonna raskusi põllumajandustootmisega alustamisel ja praeguse põlvkonna raskusi selle lõpetamisel, ning arvestades, et põllumajandustootmises tegutsevate noorte vähesus seab ohtu maapiirkondade majandusliku ja sotsiaalse jätkusuutlikkuse ja majanduskasvu ning ELi toiduainetega isemajandamise ja toiduga kindlustatuse; arvestades, et rahuldav majandusolukord on põllumajandustootmise atraktiivsuse tõstmise esimene tingimus; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et põlvkonnavahetus põllumajanduses on probleem, mis hõlmab kahte aspekti, nimelt noorema põlvkonna raskusi põllumajandustootmisega alustamisel ja praeguse põlvkonna raskusi selle lõpetamisel, ning arvestades, et põllumajandustootmises tegutsevate noorte vähesus seab ohtu maapiirkondade majandusliku ja sotsiaalse jätkusuutlikkuse ja majanduskasvu ning ELi toiduainetega isemajandamise ja toiduga kindlustatuse; arvestades, et rahuldav majandusolukord on põllumajandustootmise atraktiivsuse tõstmise esimene tingimus;

| K. | arvestades, et ÜPP kõige hilisema reformiga kinnitati ja võeti kasutusele mitmed vahendid, mida saab kombineerida ja kohandada liikmesriikide riiklike olude jaoks, eelkõige kohustuslik esimese samba toetus noortele põllumajandustootjatele (180 000 noore põllumajandustootja jaoks kuulub maksmisele 6,9 miljardit eurot) ning sellised teise samba meetmed nagu starditoetus, juurdepääs rahastamisele ja laenudele või võimalus luua noortele põllumajandustootjale temaatiline allprogramm (2,6 miljardit eurot); |
| --- | --- |

K.

arvestades, et ÜPP kõige hilisema reformiga kinnitati ja võeti kasutusele mitmed vahendid, mida saab kombineerida ja kohandada liikmesriikide riiklike olude jaoks, eelkõige kohustuslik esimese samba toetus noortele põllumajandustootjatele (180 000 noore põllumajandustootja jaoks kuulub maksmisele 6,9 miljardit eurot) ning sellised teise samba meetmed nagu starditoetus, juurdepääs rahastamisele ja laenudele või võimalus luua noortele põllumajandustootjale temaatiline allprogramm (2,6 miljardit eurot);

| L. | arvestades, et ELis ei ole mitte kõigil liikmesriikidel põllumajanduses ettevõtlusega alustamist käsitlevat tõelist poliitikat ning mitte kõik neist ei kasuta kõiki noortele põllumajandustootjale ettenähtud ÜPP pakutavaid vahendeid, eelkõige teise samba meedet „starditoetus noortele põllumajandustootjatele“; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et ELis ei ole mitte kõigil liikmesriikidel põllumajanduses ettevõtlusega alustamist käsitlevat tõelist poliitikat ning mitte kõik neist ei kasuta kõiki noortele põllumajandustootjale ettenähtud ÜPP pakutavaid vahendeid, eelkõige teise samba meedet „starditoetus noortele põllumajandustootjatele“;

| M. | arvestades, et põllumajandusettevõtet juhtima asuvaid noori naisi on noorte põllumajandustootjate seas vaid väike osa, kuid nad ei moodusta ühtset rühma ja seetõttu on neil oma tegevuse alustamisel erinevad vajadused; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et põllumajandusettevõtet juhtima asuvaid noori naisi on noorte põllumajandustootjate seas vaid väike osa, kuid nad ei moodusta ühtset rühma ja seetõttu on neil oma tegevuse alustamisel erinevad vajadused;

| N. | arvestades, et põlvkonnavahetus peaks olema tulevase ÜPP üks peamine prioriteet, mis loob riiklike kohandatud strateegiate jaoks ühise poliitilise raamistiku, ning arvestades, et põlvkonnavahetusele kaasaaitamine on üks hädavajalikke eeltingimusi põllumajanduse säilitamiseks kogu ELis ning maapiirkondade atraktiivsuse ja elujõulisuse hoidmiseks ning selleks tuleks eelkõige edendada põllumajandusettevõtete mitmekesisust ja soodustada jätkusuutlikku põllumajanduslikku pereettevõtlust; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et põlvkonnavahetus peaks olema tulevase ÜPP üks peamine prioriteet, mis loob riiklike kohandatud strateegiate jaoks ühise poliitilise raamistiku, ning arvestades, et põlvkonnavahetusele kaasaaitamine on üks hädavajalikke eeltingimusi põllumajanduse säilitamiseks kogu ELis ning maapiirkondade atraktiivsuse ja elujõulisuse hoidmiseks ning selleks tuleks eelkõige edendada põllumajandusettevõtete mitmekesisust ja soodustada jätkusuutlikku põllumajanduslikku pereettevõtlust;

| O. | arvestades, et maale juurdepääs on noorte põllumajandustootjate ja uute tulijate jaoks peamine takistus, mis püsib aastaid ja nõuab tegelikke lahendusi; arvestades, et maale juurdepääsu raskendab tavaliselt ühelt poolt eelkõige põllumajandusmaa kadumine mulla katmise, linnaarenduse, turismi, taristuprojektide, maakasutuse muutuste ja kliimamuutustest tingitud kõrbestumise tõttu ning teiselt poolt maaomandi koondumine; arvestades, et spekulatiivsed hinnatõusud tekitavad paljudes liikmesriikides uutele tulijatele ja noortele põllumajandustootjatele tõsiseid ja üha murettekitavamaid probleeme; arvestades, et praegused toetused, mis küll lihtsustavad raha või kapitali saamist, ei lahenda olulist probleemi, mis on seotud uue põllumajandusettevõtte asutamiseks vajaliku maa saamisega; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et maale juurdepääs on noorte põllumajandustootjate ja uute tulijate jaoks peamine takistus, mis püsib aastaid ja nõuab tegelikke lahendusi; arvestades, et maale juurdepääsu raskendab tavaliselt ühelt poolt eelkõige põllumajandusmaa kadumine mulla katmise, linnaarenduse, turismi, taristuprojektide, maakasutuse muutuste ja kliimamuutustest tingitud kõrbestumise tõttu ning teiselt poolt maaomandi koondumine; arvestades, et spekulatiivsed hinnatõusud tekitavad paljudes liikmesriikides uutele tulijatele ja noortele põllumajandustootjatele tõsiseid ja üha murettekitavamaid probleeme; arvestades, et praegused toetused, mis küll lihtsustavad raha või kapitali saamist, ei lahenda olulist probleemi, mis on seotud uue põllumajandusettevõtte asutamiseks vajaliku maa saamisega;

| P. | arvestades, et uued tulijad, nagu noored põllumajandustootjad, on hinnakõikumiste ees eriti kaitsetud, ja arvestades, et nende jaoks on lisaks raskendatud ka rahastuse saamine pankade ja muude laenuprogrammide kaudu, kuna neil puuduvad tagatiseks kasutatavad finantsvarad; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et uued tulijad, nagu noored põllumajandustootjad, on hinnakõikumiste ees eriti kaitsetud, ja arvestades, et nende jaoks on lisaks raskendatud ka rahastuse saamine pankade ja muude laenuprogrammide kaudu, kuna neil puuduvad tagatiseks kasutatavad finantsvarad;

| Q. | arvestades, et ELi toetust noortele põllumajandustootjatele tuleks paremini suunata, et tagada põlvkonnavahetus ning võidelda põllumajandusettevõtete vähenemise ja koondumisega; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et ELi toetust noortele põllumajandustootjatele tuleks paremini suunata, et tagada põlvkonnavahetus ning võidelda põllumajandusettevõtete vähenemise ja koondumisega;

| R. | arvestades, et hoolimata ELi toetusmeetmetest on ELi põllumajandussektoris endiselt vaja lahendada probleeme seoses noorte põllumajandustootjate tegevuse alustamise ja põlvkonnavahetusega; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et hoolimata ELi toetusmeetmetest on ELi põllumajandussektoris endiselt vaja lahendada probleeme seoses noorte põllumajandustootjate tegevuse alustamise ja põlvkonnavahetusega;

| S. | arvestades, et uute tulijate seas on peamise põllumajandustootjana tegutsevate naiste osakaal suurem kui põllumajandussektoris üldiselt; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et uute tulijate seas on peamise põllumajandustootjana tegutsevate naiste osakaal suurem kui põllumajandussektoris üldiselt;

| T. | arvestades, et mõnes ELi piirkonnas on demograafilise olukorra tasakaalustamatus väga suur, kuna seal elab vähe või ei ela üldse noori; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et mõnes ELi piirkonnas on demograafilise olukorra tasakaalustamatus väga suur, kuna seal elab vähe või ei ela üldse noori;

| U. | arvestades, et noored põllumajandustootjad ja uued tulijad kujutavad põllumajanduses endast olulist innovatsiooni ja ettevõtluse allikat ning toovad sellist kasu nagu uute teadmiste ja töövõtete kasutuselevõtmine, lõppkasutajatel põhinevate uute ärimudelite arendamine, säästvamate põllumajandustootmise süsteemide arendamine, uute organisatsiooniliste mudelite arendamine (nt loonusrendisuhted, eelmaksed, rahvalt tellimine), põllumajandustootmise ja kohaliku kogukonna vaheliste sidemete tugevdamine ning traditsiooniliste teadmiste kohandamine äriuuenduste loomiseks (nt käsitöötoidu tootmine); |
| --- | --- |

U.

arvestades, et noored põllumajandustootjad ja uued tulijad kujutavad põllumajanduses endast olulist innovatsiooni ja ettevõtluse allikat ning toovad sellist kasu nagu uute teadmiste ja töövõtete kasutuselevõtmine, lõppkasutajatel põhinevate uute ärimudelite arendamine, säästvamate põllumajandustootmise süsteemide arendamine, uute organisatsiooniliste mudelite arendamine (nt loonusrendisuhted, eelmaksed, rahvalt tellimine), põllumajandustootmise ja kohaliku kogukonna vaheliste sidemete tugevdamine ning traditsiooniliste teadmiste kohandamine äriuuenduste loomiseks (nt käsitöötoidu tootmine);

| V. | arvestades, et suur osa mägipiirkondadest on madalama investeeringute taseme, eritingimuste ja keeruliste pinnavormide tõttu erilistes raskustes, mis ei kutsu noori nendes piirkondades ettevõtlust jätkama või sellega alustama; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et suur osa mägipiirkondadest on madalama investeeringute taseme, eritingimuste ja keeruliste pinnavormide tõttu erilistes raskustes, mis ei kutsu noori nendes piirkondades ettevõtlust jätkama või sellega alustama;

| W. | arvestades, et see nõuab riiklikelt ja/või piirkondlikelt ametiasutustelt selliste piirkondadega riikides noorte põllumajandustootjate mehhanismi kohaldamisel paindlikumat käsitlusviisi; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et see nõuab riiklikelt ja/või piirkondlikelt ametiasutustelt selliste piirkondadega riikides noorte põllumajandustootjate mehhanismi kohaldamisel paindlikumat käsitlusviisi;

| X. | arvestades, et uued tulijad majandavad sageli väiksemaid põllumajandusettevõtteid ning neil on raske saada sisendeid konkurentsivõimeliste hindadega ja toota mastaabisäästuks vajalikke koguseid; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et uued tulijad majandavad sageli väiksemaid põllumajandusettevõtteid ning neil on raske saada sisendeid konkurentsivõimeliste hindadega ja toota mastaabisäästuks vajalikke koguseid;

| Y. | arvestades, et 80 % ÜPP toetustest jagatakse ainult 20 %-le ELi põllumajandusettevõtetest ning et toetuste tegelik jaotus võib olla veelgi ebavõrdsem, kuna kättesaadav statistika ei võimalda midagi teada saada põllumajandusettevõtete omandiõiguse ja kontrolli kohta; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et 80 % ÜPP toetustest jagatakse ainult 20 %-le ELi põllumajandusettevõtetest ning et toetuste tegelik jaotus võib olla veelgi ebavõrdsem, kuna kättesaadav statistika ei võimalda midagi teada saada põllumajandusettevõtete omandiõiguse ja kontrolli kohta;

| Z. | arvestades, et Euroopa noorte põllumajandustootjate nõukogu 2015. aastal koostatud noorte põllumajandustootjate manifestis nõutakse maale ja laenudele juurdepääsu parandamist avalike toetusmeetmete kaudu; toiduainete tarneahelas esinevaid ebaausaid kaubandustavu piiravaid eeskirju; noorte põllumajandustootjate sissetulekute volatiilsust vähendavaid meetmeid ning investeeringute ja maale juurdepääsu toetamist selleks, et hoida ja kaitsta mulda ning optimeerida noorte põllumajandustootjate maakasutust toidu tootmise eesmärgil; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et Euroopa noorte põllumajandustootjate nõukogu 2015. aastal koostatud noorte põllumajandustootjate manifestis nõutakse maale ja laenudele juurdepääsu parandamist avalike toetusmeetmete kaudu; toiduainete tarneahelas esinevaid ebaausaid kaubandustavu piiravaid eeskirju; noorte põllumajandustootjate sissetulekute volatiilsust vähendavaid meetmeid ning investeeringute ja maale juurdepääsu toetamist selleks, et hoida ja kaitsta mulda ning optimeerida noorte põllumajandustootjate maakasutust toidu tootmise eesmärgil;

| AA. | arvestades, et noored põllumajandustootjad on säästva, mitmekesise ja kaasava põllumajandussektori keskne osa ning kui nende juurdepääsu põllumajandustootmisele edendatakse, aitab see säilitada tulevast toiduainete tootmist ning kaitsta keskkonda ja maapiirkondade maastikku; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et noored põllumajandustootjad on säästva, mitmekesise ja kaasava põllumajandussektori keskne osa ning kui nende juurdepääsu põllumajandustootmisele edendatakse, aitab see säilitada tulevast toiduainete tootmist ning kaitsta keskkonda ja maapiirkondade maastikku;

| AB. | arvestades, et põllumajandustoodete äärmuslik hinnakõikumine on põllumajandusettevõtet rajada soovivatele isikutele peamine takistav asjaolu, mistõttu nad keskenduvad sageli kindlamate kasumimarginaalidega nišitoodetele; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et põllumajandustoodete äärmuslik hinnakõikumine on põllumajandusettevõtet rajada soovivatele isikutele peamine takistav asjaolu, mistõttu nad keskenduvad sageli kindlamate kasumimarginaalidega nišitoodetele;

| AC. | arvestades, et ELi õiguses tunnistatakse „noorte põllumajandustootjate“ ja „põllumajandustegevusega alustavate põllumajandustootjate“ mõisteid; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et ELi õiguses tunnistatakse „noorte põllumajandustootjate“ ja „põllumajandustegevusega alustavate põllumajandustootjate“ mõisteid;

| AD. | arvestades, et maaomandi koondumine on märkimisväärselt intensiivistuv protsess; arvestades, et 2005. ja 2015. aasta vahel vähenes põllumajandusettevõtete arv umbes 3,8 miljoni võrra, samas kui nende keskmine suurus tõusis 36 % võrra; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et maaomandi koondumine on märkimisväärselt intensiivistuv protsess; arvestades, et 2005. ja 2015. aasta vahel vähenes põllumajandusettevõtete arv umbes 3,8 miljoni võrra, samas kui nende keskmine suurus tõusis 36 % võrra;

| AE. | arvestades, et 6. septembri 2016. aasta Corki deklaratsiooni versioonis 2.0 väljendatakse muret maapiirkondadest väljarändamise ja noorte äravoolu pärast ning vajadust tagada, et maapiirkonnad ja kogukonnad (maakohad, põllumajandusettevõtted, külad ja väikelinnad) jääksid elu- ja töökohana atraktiivseks, ning parandada selleks teenuste, näiteks koolide, haiglate, sealhulgas sünnitusteenuste, lairibaühenduse ja vaba aja veetmise võimaluste kättesaadavust ning maapiirkondade kodanike võimalusi edendada ettevõtlust traditsioonilistes maaelu valdkondades ja ka uutes majandussektorites; |
| --- | --- |

AE.

arvestades, et 6. septembri 2016. aasta Corki deklaratsiooni versioonis 2.0 väljendatakse muret maapiirkondadest väljarändamise ja noorte äravoolu pärast ning vajadust tagada, et maapiirkonnad ja kogukonnad (maakohad, põllumajandusettevõtted, külad ja väikelinnad) jääksid elu- ja töökohana atraktiivseks, ning parandada selleks teenuste, näiteks koolide, haiglate, sealhulgas sünnitusteenuste, lairibaühenduse ja vaba aja veetmise võimaluste kättesaadavust ning maapiirkondade kodanike võimalusi edendada ettevõtlust traditsioonilistes maaelu valdkondades ja ka uutes majandussektorites;

| AF. | arvestades, et põlvkonnavahetus sõltub eelkõige valitud (ELi ja riikide) poliitikute ja asjaomaste spetsialistide ning eelkõige eakamate inimeste tõelisest soovist; arvestades, et selline soov eeldab edasipüüdlikku ja sidusat üldist poliitikat – mida praegu tegelikult ei ole –, mis hõlmaks nii ÜPP vahendeid kui ka erinevaid riiklikke poliitikainstrumente erinevates valdkondades, nagu maa, rahastamine, maa valdamise vormid ja põllumajandusettevõtete struktuuri poliitika, maksustamine, pärimisõigus, pensioniskeemid, koolitus jne; |
| --- | --- |

AF.

arvestades, et põlvkonnavahetus sõltub eelkõige valitud (ELi ja riikide) poliitikute ja asjaomaste spetsialistide ning eelkõige eakamate inimeste tõelisest soovist; arvestades, et selline soov eeldab edasipüüdlikku ja sidusat üldist poliitikat – mida praegu tegelikult ei ole –, mis hõlmaks nii ÜPP vahendeid kui ka erinevaid riiklikke poliitikainstrumente erinevates valdkondades, nagu maa, rahastamine, maa valdamise vormid ja põllumajandusettevõtete struktuuri poliitika, maksustamine, pärimisõigus, pensioniskeemid, koolitus jne;

| AG. | arvestades, et tänapäeval võistlevad ELi noored põllumajandustootjad kiiresti arenevas põllumajandussektoris; arvestades, et innovatsiooni, teadusuuringute ja täppispõllumajanduse abil on võimalik parandada põllumajanduse saagikust ning ühtlasi võimaldab see ka paremat ressursside majandamist; |
| --- | --- |

AG.

arvestades, et tänapäeval võistlevad ELi noored põllumajandustootjad kiiresti arenevas põllumajandussektoris; arvestades, et innovatsiooni, teadusuuringute ja täppispõllumajanduse abil on võimalik parandada põllumajanduse saagikust ning ühtlasi võimaldab see ka paremat ressursside majandamist;

| AH. | arvestades, et ÜPP teise samba raames põllumajandustootmist alustavate noortega seotud meetme jaoks esitatud avalduste arv on mõnes liikmesriigis ületanud 2014.–2020. aasta programmiperioodiks ettenähtud kõigi põllumajandustootmise idufirmade väärtuse; |
| --- | --- |

AH.

arvestades, et ÜPP teise samba raames põllumajandustootmist alustavate noortega seotud meetme jaoks esitatud avalduste arv on mõnes liikmesriigis ületanud 2014.–2020. aasta programmiperioodiks ettenähtud kõigi põllumajandustootmise idufirmade väärtuse;

| AI. | arvestades, et noortele põllumajandustootjatele, kes, nagu kõik teised ELi põllumajandustootjad, toodavad oma tooteid ja lasevad need Euroopa ühtsele turule, ei kehti kõigis liikmesriikides samad ettevõtlus- ja laenuvõtmise tingimused; |
| --- | --- |

AI.

arvestades, et noortele põllumajandustootjatele, kes, nagu kõik teised ELi põllumajandustootjad, toodavad oma tooteid ja lasevad need Euroopa ühtsele turule, ei kehti kõigis liikmesriikides samad ettevõtlus- ja laenuvõtmise tingimused;

| AJ. | arvestades, et loodud on sellised algatused nagu „ELi meetmed arukatele küladele“; |
| --- | --- |

AJ.

arvestades, et loodud on sellised algatused nagu „ELi meetmed arukatele küladele“;

| AK. | arvestades, et maapiirkondades on vaja tagada nii tööealisi nooremaid kui ka eakaid inimesi hõlmava elanikkonna püsimajäämine; |
| --- | --- |

AK.

arvestades, et maapiirkondades on vaja tagada nii tööealisi nooremaid kui ka eakaid inimesi hõlmava elanikkonna püsimajäämine;

Soovitused

Eelarve ja võimalus saada laenu

| 1. | toetab tulevast reformi silmas pidades tugeva ühise põllumajanduspoliitika säilitamist, kuna see oleks kõige mõjuvam stiimul noortele, kes soovivad hakata põllumajandusega tegelema; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub rakendada määruses (EL) 2017/2393 tehtud hiljutisi otsuseid ning jätkata noorte põllumajandustootjate kava toetamist, seades selleks riiklike vahendite ülempiiri kõrgemale kui 2 % (esimese samba) kohustuslike toetuste puhul ja suurendades teise samba toetuse määra, et soodustada põlvkonnavahetust; rõhutab, et ÜPP muutmisel tuleks ka kaaluda noortele põllumajandustootjatele mõeldud stardiabi meetme (noore põllumajandustootja toetuse) tugevdamist; |
| --- | --- |

2.

| 3. | väljendab heameelt asjaolu üle, et määruse (EL) 2017/2393 alusel on liikmesriikidel võimalus suurendada noorte põllumajandustootjate toetust esimese samba raames kuni 50 % võrra olemasolevatest piirmääradest (varem 25 %); soovitab põlvkonnavahetuse soodustamiseks pikendada ajavahemikku, mil põllumajandusettevõte saab asjaomast toetust kasutada; avaldab samuti heameelt otsuse üle vaadata määruse (EL) 2017/2393 abil üle esimese samba raames antava toetuse saamiseks kehtestatud piirang, pikendades seda viielt aastalt kümnele aastale ettevõtte rajamisest; |
| --- | --- |

3.

| 4. | väljendab heameelt määruses (EL) 2017/2393 sätestatud noorte põllumajandustootjate võimaluse üle saada maaelu arengu toetust oma esimesele põllumajandusettevõttele, isegi kui nad rajavad ettevõtte koos teiste põllumajandustootjatega, kes võivad olla kas üle 40 aasta vanused, et soodustada põlvkonnavahetust, või noored põllumajandustootjad, mis võimaldab toetust veelgi suurendada; |
| --- | --- |

4.

| 5. | märgib, et noortele põllumajandustootjatele mõeldud ÜPP vahendid peaksid olema suunatud noorte põllumajandustootjate erivajadustele, kaasa arvatud nende majanduslikele ja sotsiaalsetele vajadustele; |
| --- | --- |

5.

| 6. | soovitab toetust varieerida ka vastavalt noorte põllumajandustootjate vanusele ja koolitustasemele; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kiidab heaks põllumajanduse tagatisvahendi loomise, mille kohta Euroopa Komisjon ja Euroopa Investeerimispank (EIP) tegid ettepaneku 2015. aasta märtsis ja tänu millele peaksid noored põllumajandustootjad lihtsamini laenu saama; soovitab parandada juurdepääsu rahastamisele subsideeritud intressimäärade kaudu, mis kehtiksid uutele põllumajandusse tulijatele antavate laenude puhul, seda ka siis, kui laenajaks on eraõiguslikud finantsettevõtjad, rakendades eelkõige rahastamisvahendeid, mis võimaldavad anda noorte põllumajandustootjate investeeringuteks intressivabu laene; nõuab EIP ja Euroopa Investeerimisfondi vahelise koostöö parandamist, et soodustada kõigi liikmesriikide noortele põllumajandustootjatele mõeldud rahastamisvahendite loomist; |
| --- | --- |

7.

| 8. | peab vajalikuks edendada põllumajanduses ühisrahastamise uusi vorme ja neid, mida on juba ELis täheldatud seoses maakasutuse rahastamisega, mida võib kombineerida asjaomaste uute rahastamisvahenditega; |
| --- | --- |

8.

| 9. | soovitab parandada pankade ja krediidiasutuste antavaid hinnanguid põllumajandusettevõtete krediidikõlblikkuse kohta ning arendada selleks ka ÜPP rahastamisvahendeid; |
| --- | --- |

9.

| 10. | soovitab lisaks ÜPP toetusele muuta kättesaadavamaks Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kaudu pakutavad võimalused luua ja rakendada sünergiliselt rahastamisvahendeid, mis võivad olla laenu, tagatise või omakapitalifondide vormis ja mille eesmärk on anda noortele põllumajandustootjatele juurdepääs rahastamisele; märgib, et rahastamise saamiseks on tavaliselt oluline põhjaliku põllumajandusettevõtte äriplaani olemasolu, ning on seisukohal, et kohaldada tuleks ettevaatliku laenuandmise norme; rõhutab, et põllumajandustootjad vajavad vahendust, ning soovitab seetõttu, et toetuste andmisel tuleks pakkuda kvalifitseeritud ja sõltumatuid finantsnõustamisteenuseid; |
| --- | --- |

10.

| 11. | rõhutab, et liikmesriigid peaksid noorte põllumajandustootjate kava paremini edendama, ning nõuab suuremat koostööd riiklike, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste vahel, et levitada teavet noortele põllumajandustootjatele mõeldud toetusvahendite kohta; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kutsub komisjoni üles tegema ettepanekuid aruka põllumajanduse toetusmeetmete kohta, et muuta tehnoloogilised saavutused noortele põllumajandustootjatele paremini kättesaadavamaks; |
| --- | --- |

12.

Rakendatud meetmete haldus ja lihtsustamine

| 13. | peab tervitatavaks asjaolu, et ÜPP 2014.–2020. aasta reformiga kehtestati uued meetmed, millega toetatakse noori põllumajandustootjaid põllumajandusettevõtte rajamisel; väljendab muret, et halduskoormuse tase takistab sageli nende meetmete rakendamist; märgib, et otsetoetuste ja maaelu arengu programmi meetmete üldist haldust peetakse väga keeruliseks ja raskeks, eriti uute tulijate jaoks, kes ei ole toetussüsteemiga kursis; soovitab teha suuremaid jõupingutusi menetluste lihtsustamiseks ja makse heakskiitmiseks kuluva aja lühendamiseks; |
| --- | --- |

13.

| 14. | väljendab heameelt määruses (EL) 2017/2393 noorte toetuseks tehtud muudatuste üle, millega parandatakse nende juurdepääsu rahastamisvahenditele ning nähakse ette esimesest sambast tehtava ühekordse makse summa tõus; |
| --- | --- |

14.

| 15. | nõuab, et konsultatsioonitoetus oleks süstemaatiliselt kättesaadav, eelkõige noorte jaoks, kes ei ole pärit maapiirkondadest; |
| --- | --- |

15.

| 16. | väljendab rahulolu komisjoni kavatsuse üle tegeleda järgmise ÜPP reformi raames põhjalikult põlvkonnavahetusele suunatud meetmetega, kuid leiab, et neid uusi algatusi peaks saatma ka piisav ELi eelarve, kuna vastasel juhul ei avalda need soovitud ergutavat mõju; |
| --- | --- |

16.

| 17. | on pettunud, et puudub kooskõla noortele põllumajandustootjatele makstavate toetuste ja tegevusega alustamise toetusmeetme vahel, mida haldavad erinevad ametiasutused; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kutsub komisjoni üles töötama välja terviklikuma lähenemisviisi, mis võimaldab I ja II samba toetuste vahel suuremat sünergilist toimet, ja rõhutab, et seda peaksid rakendama kõik liikmesriigid; |
| --- | --- |

18.

| 19. | märgib, et enamik uusi põllumajandusettevõtteid peab toime tulema konkurentsikeskkonnas, kus tingimused muutuvad kiiresti; soovitab anda ELi põllumajandustootjatele rohkem paindlikkust, et nad saaksid oma äriplaanis muutuvaid turutingimusi arvesse võtta; leiab, et kaaluda tuleks osamaksete muutmist; |
| --- | --- |

19.

| 20. | märgib, et liikmesriikidel on võimalik mõlema ÜPP samba raames kasutada täiendavaid vahendeid, ning julgustab eriliste geograafiliste probleemidega liikmesriike, kus on näiteks mägised või mõnikord ka vähemsoodsad piirkonnad, kaaluma neis piirkondades tegutseda soovivatele noortele põllumajandustootjatele toetuse andmisel sellise kordaja (nt 2) kehtestamist, mis võtaks arvesse saagi arvu aastas või piirkonnas kasvavate taimekultuuride mitmekesisust, et motiveerida neis piirkondades tegevust ja püüda võidelda sealsete demograafiliste probleemidega; |
| --- | --- |

20.

| 21. | rõhutab, et ebaausad kaubandustavad toiduainete tarneahelas, mis võimaldavad ostjal ja/või töötlejal või kauplejal kasutada oma tarnijate suhtes märkimisväärset läbirääkimispositsiooni, kujutavad endast tõsist ohtu põllumajandustootjate ettevõtete stabiilsusele; palub komisjonil seda ELi tasandil vajalikul määral reguleerida; |
| --- | --- |

21.

| 22. | palub liikmesriikidel teha vajalikud regulatiivsed muudatused, et kõigi liikmesriikide õigusaktides liigituks abi, mis aitab noortel põllumajandussektorisse siseneda ja parandab noorte põllumajanduslikke majapidamisi, kapitalitoetuse kategooriasse ja mitte jooksvate toetuste alla; |
| --- | --- |

22.

| 23. | tunnistab, et põllumajandustootjatel peab olema võimalik jääda oma maa eest vastutavaks, ning et põllumajandusettevõte töötab hästi, kui see on vaba ja paindlik, nagu mistahes muud tüüpi ettevõte; |
| --- | --- |

23.

| 24. | rõhutab, et noortele põllumajandustootjatele tehtavad maksed ei tohiks hilineda, vaid need peaksid olema korrapärased ja prognoositavad, et hoida ära noorte põllumajandustootjate võlgadesse sattumist, mis takistaks nende projekte; |
| --- | --- |

24.

| 25. | nõuab tungivalt tulemuspõhise lähenemise järgimist, mis stimuleerib uute innovatsioonide arendamist ja paremat ressursside majandamist, mis omakorda suurendab motiveeritud noorte põllumajandustootjate mõjuvõimu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | rõhutab, et selleks, et põllumajandusettevõte oleks majanduslikult elujõuline, peab see olema võimeline laienema, et saavutada turu majanduslikule tegelikkusele vastav minimaalne suurus; |
| --- | --- |

26.

| 27. | rõhutab, et on vaja võtta arvesse piirkondade mitmekesisust, eelkõige ebasoodsate alade puhul, mis vajavad kohandatud toetust; |
| --- | --- |

27.

Maale juurdepääs ja võitlus maa hõivamise vastu

| 28. | märgib, et maale juurdepääs on ELis noorte põllumajandustootjate ja uute põllumajandusse tulijate jaoks üks peamistest takistustest ning maa saamist piirab müüdava või renditava maa vähesus paljudes piirkondades, millele lisanduvad konkureerimine teiste põllumajandustootjate, investorite ja elamumaa kasutajatega ning rahastamise saamise probleemid; on seisukohal, et asjaolusid, mis piiravad igas liikmesriigis maale juurdepääsu, tuleks täiendavalt uurida; on seisukohal, et maale juurdepääsu probleemi süvendab praegune otsetoetuste korraldus, mis võib viia maa rentimise kulude ja ostuhindade kasvamisele, milles nõutakse maa minimaalset aktiivset kasutamist ja mille kohaselt eraldatakse toetusi valdavalt maaomandi alusel; on seisukohal, et mõnesid põllumajandustootjaid, kes on omanikud või rentnikud, innustatakse toetustest jätkuvalt kasu saamise nimel jääma aktiivseks, kasutades teenuseosutajaid, et parendada oma maad või teha oma maal minimaalselt tööd; soovitab uusi põllumajandusmudeleid arvesse võttes tõsta maksete eraldamisel nõutavaid tootmistasemeid, juhindudes toetuse maksmisel konkreetsete tulemuste saavutamisest (näiteks põllumajandustootmisele kulunud tegelik tööaeg, võttes arvesse ka uudseid innovatsioonimudeleid, teatavate keskkonna- või sotsiaalsete hüvede loomine), ja keelata toetuste kombineerimise vanaduspensioni maksmisega, millele pole mingit õigustust; |
| --- | --- |

28.

| 29. | tuletab meelde, et säästva põllumajanduseni jõudmiseks peab noortel põllumajandustootjatel olema võimalik investeerida ja omandada põllumajandusmaad, omandada uusi või kasutatud masinaid ja optimeerida oma põllumajandustootmise meetodeid; |
| --- | --- |

29.

| 30. | rõhutab, et omanikel peab olema vabadus müüa, kellele nad soovivad, ja kutsub komisjoni üles lihtsustama maa üleandmist ja eelkõige pärimist, et muuta tegevusega alustamine noorte jaoks lihtsamaks; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma meetmeid, et võidelda põllumajandusmaaga spekuleerimise vastu, arvestades, et maale juurdepääs on noorte ja uute põllumajandustootjate suurim probleem; |
| --- | --- |

31.

| 32. | palub komisjonil võtta vastu Euroopa Liidu tasandi soovitused, mis ergutaksid välja töötama parimatel tavadel põhinevat aktiivsemat riiklikku maale juurdepääsu poliitikat; |
| --- | --- |

32.

| 33. | kutsub liikmesriike üles tegema põllumajandusmaa eelisjärjekorras kättesaadavaks uutele tulijatele ja noortele põllumajandustootjatele, tuginedes täiel määral õigusaktidele, mida on juba edukalt rakendatud mõningates liikmesriikides, kooskõlas komisjoni tõlgendava teatisega põllumajandusmaa omandamise ja Euroopa Liidu õiguse kohta (6); on sellega seoses seisukohal, et liikmesriigid võiksid välja arendada selliseid vahendeid nagu maapangad, et hõlbustada veelgi enam maale juurdepääsu ja kaardistada noortele põllumajandustootjatele kättesaadav kasutamata maa; |
| --- | --- |

33.

| 34. | on veendunud, et noortele põllumajandustootjatele on oluline kehtestada erand, milleks on maa ostmisel kehtiv piirmäär 10 %, nagu on sätestatud komisjoni 3. märtsi 2014. aasta delegeeritud määruses (EL) nr 480/2014 struktuurifondide kohta ja riigiabi käsitlevates suunistes; |
| --- | --- |

34.

| 35. | nõuab rohkema abi suunamist eraldatud või hõredama asustusega piirkondadesse või ebapiisavast põlvkonnavahetusest mõjutatud piirkondadesse; |
| --- | --- |

35.

| 36. | palub komisjonil toetada maale juurdepääsuga seotud parimate tavade vahetamist liikmesriikides; |
| --- | --- |

36.

| 37. | palub komisjonil koostada hinnangu selle kohta, millist otsest ja kaudset mõju avaldab põllumajandusmaa kättesaadavusele ja hinnale maa ja põllumajandusmaa tagasiostmine isikute poolt, kes ei ole ELi residendid; |
| --- | --- |

37.

| 38. | teeb ettepaneku, et liikmesriigid peaksid oma riikliku poliitika osana soodustama põllumajandusettevõtet ja põllumajandusettevõtete juhtimist käsitlevaid nõustamisteenuseid, mis toetavad ja lihtsustavad maaomandi ülemineku ja järelkasvu tagamise teenuseid; |
| --- | --- |

38.

| 39. | kutsub liikmesriike üles juurutama abi andmist põllumajandusettevõtete üleandmiseks, et toetada üle 55aastaseid ja ilma pärijateta põllumajandusettevõtete juhte, kes võivad olla ebakindlas olukorras, kui saabub aeg jääda pensionile, tingimusel et nad annavad oma põllumajandusettevõtte tervikuna või osaliselt üle ühele või mitmele noorele; |
| --- | --- |

39.

| 40. | kutsub liikmesriike üles võtma kasutusele mehhanismid, mis tagaksid põllumajanduslike majapidamiste puhul ühise omandi, pöörates erilist tähelepanu noortele naistele, et tagada nende õiguste austamine; |
| --- | --- |

40.

| 41. | on seisukohal, et aktiivse põllumajandustootja määratlus ei tohi suurendada viimasest reformist tulenevat halduskoormust ega piirata ülemääraste tingimuste kehtestamise kaudu noorte juurepääsu põllumajandustootmisele; |
| --- | --- |

41.

| 42. | märgib, et paljudes liikmesriikides takistab põlvkonnavahetust ja ka noortel põllumajandusmaa saamist hiline pärimine; leiab, et praeguses ÜPPs ei ole enam puudu stiimulitest, mis ajendaksid eakamaid põllumajandustootjaid oma ettevõtet noorematele põlvkondadele üle andma; soovitab uuesti kaaluda selliste meetmete rakendamist, mis motiveeriksid eakamaid põllumajandustootjaid oma ettevõtteid noortele tootjatele üle andma, näiteks põllumajandustootmisest loobumise kava ja muud pensionile jäämist soodustavad stiimulid, et maa ei satuks naabruses asuvate põllumajandusettevõtete kätte; rõhutab, et vaja on õiguslikke struktuure, nagu „Groupements Agricoles d’Exploitation en Commun“ (GAEC), mis võivad aidata noortel alustada ettevõtlust koos ja muuta põlvkondadevahelise üleandmise lihtsamaks; |
| --- | --- |

42.

| 43. | palub komisjonil ja liikmesriikidel soodustada maaelu arendamise võimaluste kasutamist, et toetada uusi meetmeid maaomandi ülemineku soodustamiseks (näiteks maapangad, põllumaade vahendamise algatused ja muud kohaliku tasandi algatused, et uutel põllumajandustootjatel oleks lihtsam maad saada); |
| --- | --- |

43.

| 44. | leiab, et noortel põllumajandustootjatel peaks kogu liidus olema juurdepääs laenudele samadel tingimustel ja samade intressimääradega ning need ei tohiks varieeruda; palub sellega seoses komisjonil koos Euroopa Investeerimispangaga luua noortele põllumajandustootjatele asjakohased toetusmeetmed ja laenamisvõimalused; |
| --- | --- |

44.

| 45. | palub edendada eri põlvkondade põllumajandustootjate koostöö uusi mudeleid kasutades selleks partnerlust, põllumajandusmasinate ühistuid, pikaajalist rentimist või muid pikaajalisi kokkuleppeid, põllumajandusettevõtete-vahelisi kokkuleppeid ning vahendite jagamist noorte ja eakate põllumajandustootjate vahendusteenuste (näiteks maaomandi ülemineku teenused) edendamises ja hõlbustamises osalevatele riiklikele või piirkondlikele organisatsioonidele; |
| --- | --- |

45.

| 46. | juhib tähelepanu sellele, et põllumajandustootjate suurem ja tugevam organiseeritus ühistute loomise ja tootjaorganisatsioonide moodustamise kaudu sektorites, mis on ELi tasandil reguleeritud ühise turukorralduse määrusega, võib aidata põllumajandustootmist tulusamaks muuta ja kaitsta põllumajandustootjate sissetulekut, eriti noorte põllumajandustootjate puhul, juhtides tootmisvalikuid ja kasutades maapiirkondade omadusi ära kõige optimaalsemal moel; lisab, et tootjaorganisatsioone tugevamaks, vastutustundlikumaks ja tõhusamaks muutev struktuurireform ning suurem koondumine võib anda tõhusa panuse, eelkõige kaitstes ja suurendades pikemas perspektiivis sektori kasumlikkust; |
| --- | --- |

46.

| 47. | märgib, et põlvkonnavahetuse olukord on perekonnasiseselt ja uute põllumajandustootjate tuleku puhul erinev; on veendunud, et kutseharidus ja kursused peavad vastavalt vajadustele olema kohandatud neile, kes kavatsevad üle võtta perekonna ettevõtte, või neile, kes kavatsevad asutada uue ettevõtte; |
| --- | --- |

47.

| 48. | rõhutab, et noori naisi tuleks julgustada tegelema põllumajandusettevõtte juhtimisega ning neid tuleks asjakohaselt toetada seoses maa saamise, laenu võtmise ja eeskirjade kohta lisateadmiste omandamisega; |
| --- | --- |

48.

| 49. | leiab, et selle üle, kas reguleerida põllumajandusmaale juurdepääsu ja kehtestada vastavad stiimulid või piirangud, peaksid otsustama liikmesriigid, pidades eelkõige silmas ELis levinud maa hõivamise nähtuse tõkestamist ja noorte põllumajandustootjate ettevõtlusega alustamise julgustamist; |
| --- | --- |

49.

| 50. | kutsub komisjoni üles koos liikmesriikide ja sidusrühmadega arendama edasi hiljuti vastu võetud teatist, mis käsitleb maaturu kriteeriumi süsteemi, tagamaks, et ELi õigus tõepoolest säilitab võrdsed tingimused kõigile potentsiaalsetele maaostjatele – sealhulgas ELi põllumajandustootjate positiivne diskrimineerimine – ja et liikmesriikide jaoks saab nelja põhivabaduse kontekstis täiesti selgeks, millised maaturu reguleerimise meetmed on lubatud, et võimaldada põllumajandustootjatel omandada maad lihtsamini, et seda kasutada põllumajandus- ja metsanduseesmärkidel; palub komisjonil peatada praegune rikkumismenetlus, mille käigus hinnatakse liikmesriikide õigusaktide vastavust ELi õigusele põllumajandusmaa müümise kohta, kuni eespool nimetatud kriteeriume hõlmav lõplik teatis on avaldatud; |
| --- | --- |

50.

| 51. | on seisukohal, et riigimaa, linnaplaneerimise ja maakasutuse planeerimise (näiteks transpordi infrastruktuur) poliitika peab võtma arvesse maa tarbetuna ja kasutamata jätmise tavasid, ja tooma asjaomase maa põllumajandussektorisse tagasi, et suurendada ettevõtlust alustavatele noortele põllumajandustootjatele kättesaadavat haritavat maad; |
| --- | --- |

51.

| 52. | tunneb heameelt komisjoni tõlgendava teatise üle põllumajandusmaa omandamise ja Euroopa Liidu õiguse kohta, kuid juhib tähelepanu sellele, et teatises ei ole piisavalt kirjeldatud, kuidas reguleerida sageli riikidevaheliselt tegutsevate kontsernide poolseid aktsiaostusid; palub komisjonil teatist selles osas täiendada; |
| --- | --- |

52.

| 53. | rõhutab, kui oluline on tagada noortele põllumajandustootjatele suunatud kohaliku, riikliku ja ELi tasandi meetmete sidusus; kutsub liikmesriike üles soodustama põlvkonnavahetust, näiteks pärimis- ja maksuseaduste, maale juurdepääsu eeskirjade, territoriaalse planeerimise ja põllumajandusettevõtte pärimise strateegiatega; |
| --- | --- |

53.

| 54. | palub liikmesriikidel lihtsustada naiste õiglast juurdepääsu maale, et julgustada neid maapiirkondades elama ning põllumajandussektoris täiel määral ja aktiivselt osalema; |
| --- | --- |

54.

| 55. | kutsub komisjoni üles rahastama ELis praegu esineva maaomandi koondumise olukorra uuringut, milles võetakse arvesse nähtust, et tütarettevõtjatega kontsernid omandavad ja kontrollivad maad aktsiatehingute kaudu, ja milles analüüsitakse maaomandi koondumisega seotud ohte, mitte üksnes seoses noorte põllumajandustootjate ja uute tulijate maale juurdepääsuga, vaid ka toiduainetega varustamise, tööhõive, keskkonna, mulla kvaliteedi ja maapiirkondade arengu seisukohast üldiselt; |
| --- | --- |

55.

| 56. | on seisukohal, et ELis peaks olema maa kvaliteeti käsitlevad õigusaktid, arvestades, et maa kvaliteet halveneb sobimatu põllumajandusliku arendamise tagajärjel; juhib tähelepanu asjaolule, et selline maa halvenemine mõjutab maaturgu ja maa hindu ning vähendab ka tulevastele põllumajandustootjate põlvkondadele üleantavate maade tootmisvõimsust; |
| --- | --- |

56.

| 57. | märgib, et praegune ÜPP maksesüsteem ja eelkõige toodanguga sidumata toetused ei soodusta põllumajandusmaa üleandmist ega kaitse noori põllumajandustootjaid piisavalt põllumajandustoodete hinna volatiilsuse eest, mille suhtes nad on rohkem haavatavad lihtsalt seetõttu, et nad alles alustavad oma tegevust ja neil ei ole praktilist kogemust ning ka nende rahastamisvahendid võivad olla piiratud; |
| --- | --- |

57.

Koolitus, innovatsioon ja kommunikatsioon

| 58. | märgib, et maapiirkondades pakutavat kutseõpet tuleb riiklike nõustamisteenistuste aktiivsel osalemisel ajakohastada ja väärtustada; leiab, et juurdepääsu Euroopa Sotsiaalfondile tuleks hõlbustada ja maapiirkondades toimuvale kutseõppele tuleks eraldada suurem eelarve; |
| --- | --- |

58.

| 59. | toob välja kõige hiljutisema ELi algatuse – Euroopa solidaarsuskorpuse, mis loob noortele võimalusi osaleda vabatahtlikult või töötada loodusvarade alastes projektides ning paljudes erinevates valdkondades, nagu põllumajandus, metsandus ja kalandus; |
| --- | --- |

59.

| 60. | soovitab edendada nende noorte kaasamist ühistutesse, kus nad saaksid automaatselt olulist nõu turustamise, tootmise ja muude põllumajandusettevõttega seotud aspektide kohta; |
| --- | --- |

60.

| 61. | toonitab vajadust vaadata läbi kriteeriumid, mille alusel toetada noorte osalemist äriühingutes, mida nad ei juhi, kuna sel juhul peab saadav toetus olema proportsionaalne noore osakaaluga selles äriühingus; |
| --- | --- |

61.

| 62. | palub komisjonil ja liikmesriikidel pakkuda potentsiaalsetele ja tegevust alustada otsustanud noortele põllumajandustootjatele rohkem koolitus- ja nõustamisvõimalusi, sealhulgas põllumajandusettevõtluse alustamise oskuste ning põllumajandustegevuse, tehnoloogiliste, uute tehnoloogiliste ja ettevõtlusoskuste, näiteks turustamise, võrgustikutegevuse, teabevahetuse, innovatsiooni, multifunktsionaalsuse ja mitmekesistamise, ning finantsteadmiste alal; |
| --- | --- |

62.

| 63. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles pakkuma rohkem koolitusvõimalusi ning rohkem võimalusi ja stiimuleid rahvusvaheliseks liikuvuseks; julgustab looma programmi „Erasmus“ tüüpi kava, mis on seotud kutseharidusega, et parandada noorte põllumajandustootjate oskusi ja kogemusi, samuti seoses uute tehnoloogiate ja uute ärimudelitega, ning võimaldada tõhusat ja tulemuslikku teadmussiiret; |
| --- | --- |

63.

| 64. | peab oluliseks soodustada selliste võrgustike laiendamist, mis ühendavad teadlasi, akadeemilisi ringkondi, juhtivtöötajaid ja Euroopa noori põllumajandustootjaid, kes on huvitatud uute majandusarengu mudelite väljaselgitamisest, et leida uuenduslikke lahendusi sotsiaalsetele ja turuvajadustele, mis on tekkimas maapiirkondade uues ärimaailmas; |
| --- | --- |

64.

| 65. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegema noortele põllumajandustootjatele ja uutele tulijatele kättesaadavaks teavet uuenduslike ja ebatraditsiooniliste lähenemiste kohta, mis sobivad kõige paremini uue põllumajandusettevõtte loomiseks, näiteks lõppkasutajatel põhinevate uute ärimudelite arendamine, säästvamate põllumajandustootmise süsteemide arendamine, uute organisatsiooniliste mudelite arendamine (nt loonusrendisuhted, eelmaksed, rahvalt tellimine), põllumajandustootmise ja kohaliku kogukonna vaheliste sidemete tugevnemine ning traditsiooniliste teadmiste kohandamine äriuuenduste loomiseks (nt käsitöötoidu tootmine); |
| --- | --- |

65.

| 66. | nõuab ebaõnnestunud ettevõtluse maksimaalseks vähendamiseks ettevõtluse järelevalve- või nõustamismehhanismide kasutamist, eesmärgiga jätkata noorte toetamist otsuste tegemisel vähemalt ettevõtte esimese kolme tegutsemisaasta jooksul; |
| --- | --- |

66.

| 67. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles julgustama algatusi nagu Prantsusmaal loodud „Demain je serai paysan“, mille eesmärk on edendada noorte hulgas karjääri põllumajandustootmises ja anda neile kogu teave, mida nad vajavad asjakohase koolituse saamiseks ja oma põllumajandusettevõtte rajamiseks; |
| --- | --- |

67.

| 68. | on seisukohal, et noortele tuleb põllumajandustööstuses luua sõbralik keskkond kollektiivsete ja üksikstruktuuride abil nagu põllumajandusettevõtte ühised põllumajandustootmise rühmad (põllumajandustootjate ühingud), ühistud ühiskasutuses põllumajandusseadmete kasutamiseks, ühistud põllumajandustoodete töötlemiseks ja turustamiseks, tööjaotusrühmad, asendusteenused, vastastikuse abi rühmad, põllumajanduslikud arengu- ja innovatsioonirühmad, põllumajandustootjate ja tarbijate ühingud, põllumajanduslike ja mittepõllumajanduslike osalejate vahelised võrgustikud (LEADER) jms; rõhutab, et sellised organisatsioonid aitavad spetsialistidel jagada kogemusi, nõu ja teatavaid kulusid, mis on vajalik noorte eelarve ja tulude seisukohast, kuna neil tuleb sageli tasuda märkimisväärseid tegevuse alustamise kulusid; |
| --- | --- |

68.

| 69. | juhib tähelepanu sellele, kui oluline on, et maapiirkondade noortel oleks juurdepääs samadele teenustele ja taristule (nt kiire ribalaius, koolid ja eelkoolid, teed jne) nagu linnades elavatel noortel; peab seega oluliseks tagada, et noortel põllumajandustootjatel oleks maapiirkondades võimalik oma põllumajandusettevõtteid arendada ja katta oma pere vajadused; |
| --- | --- |

69.

| 70. | nõuab naiste ettevõtlusvalmiduse ja algatuste edendamist, eelkõige edendades naiste omandit, noorte naispõllumajandustootjate, uute tulijate ja naisettevõtjate võrgustikke ning nähes finantssektoris ette tingimused, mis hõlbustaksid maapiirkonna naisettevõtjate juurdepääsu investeeringutele ja laenudele, nii et neil oleks võimalik rajada stabiilset sissetulekut pakkuvaid ettevõtteid; |
| --- | --- |

70.

| 71. | on seisukohal, et põlvkonnavahetus sõltub põllumajandustootja elukutse atraktiivsusest, kuid eelkõige selle võimekusest pakkuda sissetulekut neile, kes soovivad sellega elatist teenida; rõhutab, et põllumajanduse elujõulisuse huvides peab ÜPP võimaldama turgu teataval tasemel reguleerida, eelkõige kui turud ei toimi hästi ja põhjustavad kriise; juhib tähelepanu sellele, et praegusel turgude dereguleerimisel on põllumajanduse arengule negatiivne mõju, see tõrjub noori põllumajandusest eemale ning avaldab tõsist mõju noortele, kes on juba rajanud põllumajandusettevõtted ja kellel on tegevusega alustamise kulude tõttu tohutud võlad; |
| --- | --- |

71.

Avalikud teenused

| 72. | on seisukohal, et nüüdisaegsete agroökoloogiliste põllumajandustavade ja uute ärimudelite väljatöötamine muudaks põllumajanduse noorte põllumajandustootjate silmis atraktiivsemaks; rõhutab, et noored põllumajandustootjad peavad olema uusimate tehnoloogiate valdkonnas hea väljaõppega ja kvalifitseeritud, et tulla eelkõige toime praeguste ja tulevaste keskkonnaprobleemidega; rõhutab vajadust toetada uuenduslikke ja ebatraditsioonilisi lähenemisi, nagu agroökoloogia, lõppkasutajatel põhinevad uued ärimudelid, digitaalne põllumajandustehnoloogia ja arukad lahendused, ning nõuab, et komisjon tagaks, et seda võetaks edaspidi ÜPP muutmisel arvesse; |
| --- | --- |

72.

| 73. | märgib, et noortel põllumajandustootjatel on märkimisväärne uuendus- ja mitmekesistamispotentsiaal, sest neil on sageli suuremad oskused ja juhtimisoskus, nad on altimad sisenema uutele turgudele, arendama uusi tootmismeetodeid ning kasutama põllumajandussektoris tehnoloogilisi edusamme ja innovatsiooni parimal võimalikul moel, mis võib eelkõige aidata tegeleda põllumajanduse keskkonnaalaste probleemidega; peab seetõttu vajalikuks toetada otsustavalt noori, kes soovivad võtta kasutusele uuenduslikke tootmistehnoloogiaid ja -protsesse, nagu täppispõllumajanduse ja säilitussüsteemid, mille eesmärk on parandada põllumajandussektori kulutasuvust ja keskkonnasäästlikkust; palub komisjonil tõhustada uurimistegevust selliste tehnoloogiate ja põllumajandustavade kasutamise alal, mis võimaldavad vähese keskkonnamõjuga säästvat põllumajandust; rõhutab, et töökohtade loomine ja säilitamine, innovatsiooni edendamine ning digiüleminek põllumajanduslikus kutseõppes on ELi põllumajandustootmise konkurentsivõime jaoks suure tähtsusega; |
| --- | --- |

73.

| 74. | rõhutab, et põllumajandustootjad nõuavad juurdepääsu taristule, taskukohastele ja kvaliteetsetele avalikele rajatistele ja teenustele, sealhulgas tervishoiule, haridusele, kiirele lairibaühendusele, abile, koolitusele, kultuuriteenustele, postkontoritele, ühistranspordile ja parematele teedele; märgib, et maapiirkondades elavatele noortele tuleks tagada samad tingimused ja elatustase, mis on linnapiirkondades elavatel noortel, et mitte suurendada veelgi enam maapiirkondadest väljarännet ja territoriaalset lõhet; |
| --- | --- |

74.

| 75. | palub komisjonil ja liikmesriikidel kindlalt pühenduda otseste turustuskanalite loomisele, mis võimaldaks noortel põllumajandustootjatel müüa oma tooteid kohalikel turgudel jätkusuutlikumalt ja suurema kasuga; |
| --- | --- |

75.

| 76. | märgib, et põlvkondade vahetumine on väikepõllumajanduse ja maapiirkondade kestliku arengu seisukohast vajalik; |
| --- | --- |

76.

| 77. | kutsub komisjoni üles töötama välja maaelu kava, mis peab hõlmama koordineeritud meetmeid erinevate ELi, riiklike, piirkondlike ja kohalike maaelu arengu poliitikavaldkondade raames; |
| --- | --- |

77.

| 78. | rõhutab, et ÜPP vajab arukaid käsitlusviise, kuna need uued lahendused muudavad maaelu ja külad noortele huvipakkuvaks; |
| --- | --- |

78.

Maapiirkondadest väljarände peatamise meetmed

| 79. | peab maapiirkondadest väljarände peatamiseks vajalikuks pakkuda noortele põllumajandustootjatele pikaajalisi väljavaateid, mistõttu palub komisjonil ja liikmesriikidel kaaluda uusi algatusi selleks, et rajada uute ettevõtjate ja nende perekondade toetuseks maapiirkondadesse vajalik taristu; |
| --- | --- |

79.

| 80. | soovitab sellega seoses pöörata tähelepanu meetmete ühtlustamisele maaelu arengu kavade ja ÜPP esimese samba raames, ELi ühtekuuluvuspoliitika meetmetele ning riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi meetmetele, et parandada nende tulemuslikkust; |
| --- | --- |

80.

| 81. | rõhutab, et innovatsioon ei ole ainult põllumajandustootmise tehnika ja uute masinate küsimus, vaid hõlmab ka uute ärimudelite arendamist, sealhulgas müügi- ja turundusvahendeid, koolitust ning andmete ja teabe kogumist; |
| --- | --- |

81.

| 82. | kutsub komisjoni üles suunama tulevases ÜPP reformis otsetoetusi väikestele ettevõtetele ja agroökoloogilisele põllumajandustootmisele, kuna siis on toetuse saajate hulgas ülekaalukalt nooremaid ja uusi põllumajandustootjaid; |
| --- | --- |

82.

| 83. | juhib tähelepanu, et maapiirkondades peaks olemas olema ka teenused, mis leevendavad põllumajandusega seotud pingeid, näiteks elukutseline nõustamine, finantsnõustamine ja põllumajandusettevõtte juhtimise alane nõustamine; |
| --- | --- |

83.

| 84. | rõhutab vajadust pakkuda maapiirkondades ja äärealadel lairibaühendust; kiidab heaks mitmed algatused arukate külade valdkonnas, mille lõppeesmärk peab olema uute töövõimaluste loomine ja maapiirkondades noortele töö pakkumine kas lisategevusena põllumajandusettevõtetes või põllumajandustootmisega mitteseotud tegevuste näol (sotsiaalhoolekanne, liikuvus, tervishoid, turism, energia); leiab, et põllumajanduses üha suurenev tootlikkus ja põllumajandustoodangu langevad hinnad muudavad põllumajanduslikust põhitegevusest piisava sissetuleku saamise järjest keerulisemaks, seda eriti väikestes põllumajandusettevõtetes; |
| --- | --- |

84.

| 85. | on seisukohal, et igasugune edukas põlvkonnavahetuse ja noorte põllumajandustootjate toetamise strateegia peaks järgima terviklikku lähenemisviisi, et lihtsustada noorte põllumajandustootjate juurdepääsu maale, rahastamisele, nõustamisteenustele ja koolitusele, ning võtma arvesse põlvkondadevahelist vahetust, mis toob kasu nii noortele kui ka vanematele põllumajandustootjatele; rõhutab, et põllumajandustootmine, mis on inimkonna jaoks hädavajalik, peaks seeläbi muutuma noorte põllumajandustootjate ja ühiskonna jaoks laiemalt atraktiivseks tegevusvaldkonnaks; |
| --- | --- |

85.

| 86. | märgib, et noorte põllumajandustootjate jõuline toetamine ja ELi põllumajandussektoris uute majandustegevuste arendamine on maapiirkondade tuleviku seisukohast möödapääsmatu ning seda tuleb uue, 2020. aasta järgse ÜPP raames edendada; |
| --- | --- |

86.

Keskkond ja jätkusuutlikkus

| 87. | kutsub komisjoni üles tagama keskkonnameetmete suurema kooskõla ja ühtlustamise; kordab, et noored põllumajandustootjad vajavad meetmeid, mis on selged ja kergesti rakendatavad; |
| --- | --- |

87.

| 88. | usub, et maapiirkondades asustuse säilitamiseks ja seal elavatele inimestele linnapiirkondadega sarnase elustandardi tagamiseks tuleb kiiremas korras kõrvaldada regulatiivsed ja halduslikud takistused, et võimaldada põllumajandusettevõtte käitajatel tegeleda täiendavate põllumajanduslike ja mittepõllumajanduslike tegevustega, peamiselt sotsiaalhoolekande-, tervishoiu-, turismi-, eakate liikuvuse ja energiasektoris, tagades seeläbi põllumajandusettevõtte käitajatele ja nende peredele kohase sissetuleku ning vähendades maapiirkonna rahvastikukao riski. |
| --- | --- |

88.

| 89. | nõuab, et ühiskonnaga alustataks põllumajandusliku toidutootmise sektori tuleviku teemal uut dialoogi, et luua realistlik ettekujutus põllumajandustootmisest ja parandada teadmisi põllumajandustootja elukutse ja toiduainete tootmise kohta; |
| --- | --- |

89.

Muu

| 90. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma meetmeid, et tagada mitmesuguste kliima-, tervise- ja majandusriskide tingimustes põllumajandustootjate sissetulek ning muuta põllumajandusettevõtted seeläbi vastupanuvõimelisemaks, võttes eelkõige kasutusele uusi riskijuhtimisvahendeid ja tugevdades olemasolevaid; |
| --- | --- |

90.

| 91. | juhib tähelepanu ELi äärepoolseimate piirkondade eriomadustele, kuna sealsed ainulaadsed keskkonna-, kliima- ja tervisetingimused erinevad suuresti Euroopa mandriosa tingimustest, ning nõuab seetõttu, nagu on ette nähtud ELi toimimise lepingu artiklis 349, et neid piirkondi ja nende konkreetseid vajadusi ning eeliseid võetaks arvesse noorte põllumajandustootjate jaoks mõeldud ÜPP vahendite rakendamisel ja väljaarendamisel, sealhulgas rahastamisele juurdepääsu puhul; |
| --- | --- |

91.

| 92. | rõhutab, et rasketes tingimustes tegutsevaid väikeseid ja pereettevõtteid, kes soovivad leida täiendavaid tuluallikaid tuleks veelgi rohkem toetada näiteks nõustamisteenuste või uuenduslike ärimudelite rahastamise kaudu; |
| --- | --- |

92.

| 93. | soovitab, et põlvkonnavahetus peaks arvesse võtma ka põlvkondadevahelist vahetust, mis toob kasu nii noortele kui ka vanematele põllumajandustootjatele; märgib, kui oluline on, et põllumajandustootjad koostaksid oma põllumajandusettevõtte õigusjärgluse kava, ja märgib, et üleandmise hõlbustamiseks tuleks sisse seada üleminekutoetus; |
| --- | --- |

93.

o

o o

| 94. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Kontrollikojale ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

94.

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 487.

(2)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 608.

(3)  ELT L 350, 29.12.2017, lk 15.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0197.

(5)  ELT C 207, 30.6.2017, lk 57.

(6)  ELT C 350, 18.10.2017, lk 5.

---

| 9.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 76/23 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 76/23

---

P8_TA(2018)0215

Jätkusuutlik rahandus

Euroopa Parlamendi 29. mai 2018. aasta resolutsioon jätkusuutliku rahastamise kohta (2018/2007(INI))

(2020/C 76/04)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Saksamaa eesistumisperioodil (1. detsember 2016 – 30. november 2017) G20 raames võetud kohustust edendada jätkusuutlikku majanduskasvu ning pöörates erilist tähelepanu avaldusele, mille kohaselt jätkatakse kõikide poliitikavahendite – nii raha-, eelarve- kui ka struktuuripoliitika vahendite – eraldi ja koos kasutamist, et saavutada tugev, jätkusuutlik, tasakaalustatud ja kaasav majanduskasv ning samal ajal suurendada majanduslikku ja finantsalast vastupanuvõimet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Saksamaa eesistumisperioodil (1. detsember 2016 – 30. november 2017) G20 raames võetud kohustust edendada jätkusuutlikku majanduskasvu ning pöörates erilist tähelepanu avaldusele, mille kohaselt jätkatakse kõikide poliitikavahendite – nii raha-, eelarve- kui ka struktuuripoliitika vahendite – eraldi ja koos kasutamist, et saavutada tugev, jätkusuutlik, tasakaalustatud ja kaasav majanduskasv ning samal ajal suurendada majanduslikku ja finantsalast vastupanuvõimet,

| — | võttes arvesse ÜRO seatud kestliku arengu eesmärke, eelkõige kohustust võtta meetmeid kliimamuutuste ja nende mõju vastu võitlemiseks ning tagada säästev tarbimine ja tootmine, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO seatud kestliku arengu eesmärke, eelkõige kohustust võtta meetmeid kliimamuutuste ja nende mõju vastu võitlemiseks ning tagada säästev tarbimine ja tootmine,

| — | võttes arvesse kapitaliturgude liidu kavas komisjoni võetud kohustust edendada selles valdkonnas jätkusuutlikku investeerimist ja eelkõige jätkusuutliku rahastamise kõrgetasemelise eksperdirühma tähelepanekuid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kapitaliturgude liidu kavas komisjoni võetud kohustust edendada selles valdkonnas jätkusuutlikku investeerimist ja eelkõige jätkusuutliku rahastamise kõrgetasemelise eksperdirühma tähelepanekuid,

| — | võttes arvesse kõrgetasemelise eksperdirühma 2017. aasta juuli Euroopa jätkusuutliku majanduse rahastamist käsitlevat vahearuannet „Financing a Sustainable European Economy“, milles juhitakse tähelepanu pingetele, mis valitsevad lühiajalisest kasust juhinduva käitumise ning keskkonnaalaste, sotsiaalsete ja äriühingu üldjuhtimisega seotud eesmärkide täitmiseks vajalike pikaajaliste investeeringute vahel, ning võttes eelkõige arvesse selle 16. leheküljel esitatud punkti 5, milles käsitletakse prognooside lühiajalisuse kahjulikkust finantssüsteemile ja poliitikaraamistikule, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kõrgetasemelise eksperdirühma 2017. aasta juuli Euroopa jätkusuutliku majanduse rahastamist käsitlevat vahearuannet „Financing a Sustainable European Economy“, milles juhitakse tähelepanu pingetele, mis valitsevad lühiajalisest kasust juhinduva käitumise ning keskkonnaalaste, sotsiaalsete ja äriühingu üldjuhtimisega seotud eesmärkide täitmiseks vajalike pikaajaliste investeeringute vahel, ning võttes eelkõige arvesse selle 16. leheküljel esitatud punkti 5, milles käsitletakse prognooside lühiajalisuse kahjulikkust finantssüsteemile ja poliitikaraamistikule,

| — | võttes arvesse komisjoni 8. juuni 2017. aasta teatist kapitaliturgude liidu tegevuskava vahearuande kohta (COM(2017)0292), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 8. juuni 2017. aasta teatist kapitaliturgude liidu tegevuskava vahearuande kohta (COM(2017)0292),

| — | võttes arvesse kõrgetasemelise eksperdirühma 2018. aasta jaanuari Euroopa jätkusuutliku majanduse rahastamist käsitlevat lõpparuannet „Financing a Sustainable European Economy“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kõrgetasemelise eksperdirühma 2018. aasta jaanuari Euroopa jätkusuutliku majanduse rahastamist käsitlevat lõpparuannet „Financing a Sustainable European Economy“,

| — | võttes arvesse kõrgetasemelise eksperdirühma vahearuande 14. lehekülge, milles sedastatakse, et Euroopa investorite kapitalist kokku ligikaudu 45 % on paigutatud suurte CO2-heitkogustega sektoritesse ja rohelise taristu vara moodustab vähem kui 1 % maailma institutsionaalsete investorite portfellist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kõrgetasemelise eksperdirühma vahearuande 14. lehekülge, milles sedastatakse, et Euroopa investorite kapitalist kokku ligikaudu 45 % on paigutatud suurte CO2-heitkogustega sektoritesse ja rohelise taristu vara moodustab vähem kui 1 % maailma institutsionaalsete investorite portfellist,

| — | võttes arvesse asjaolu, et usaldatavusraamistikud, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta direktiiv 2009/138/EÜ kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (Solventsus II) (1), ning investoritele kehtivad raamatupidamiseeskirjad ei soosi pikaajalist lähenemisviisi ning usaldatavusnõuded eeldavad üheaastase perioodi riskitasemele vastaval tasemel kapitali ja nende puhul võetakse finantsriski arvesse ainult kapitalinõuete arvutamiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse asjaolu, et usaldatavusraamistikud, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta direktiiv 2009/138/EÜ kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (Solventsus II) (1), ning investoritele kehtivad raamatupidamiseeskirjad ei soosi pikaajalist lähenemisviisi ning usaldatavusnõuded eeldavad üheaastase perioodi riskitasemele vastaval tasemel kapitali ja nende puhul võetakse finantsriski arvesse ainult kapitalinõuete arvutamiseks,

| — | võttes arvesse Prantsusmaa 17. augusti 2015. aasta seaduse nr 2015-992 (mis käsitleb energiasüsteemi ümberkujundamist keskkonnahoidliku majanduskasvu soodustamiseks) artiklit 173, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Prantsusmaa 17. augusti 2015. aasta seaduse nr 2015-992 (mis käsitleb energiasüsteemi ümberkujundamist keskkonnahoidliku majanduskasvu soodustamiseks) artiklit 173,

| — | võttes arvesse nii Suurbritannia keskpanga Bank of England presidendi ja finantsstabiilsuse nõukogu esimehe Mark Carney 22. septembri 2016. aasta kõnet kui ka mõttekoja Carbon Tracker Initiative 2015. aasta aruannet, pöörates erilist tähelepanu asjaolule, et USA nelja suurima söetootja turukapitalisatsioon kokku on võrreldes 2010. aasta lõpu seisuga vähenenud rohkem kui 99 %, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nii Suurbritannia keskpanga Bank of England presidendi ja finantsstabiilsuse nõukogu esimehe Mark Carney 22. septembri 2016. aasta kõnet kui ka mõttekoja Carbon Tracker Initiative 2015. aasta aruannet, pöörates erilist tähelepanu asjaolule, et USA nelja suurima söetootja turukapitalisatsioon kokku on võrreldes 2010. aasta lõpu seisuga vähenenud rohkem kui 99 %,

| — | võttes arvesse 2016. aasta septembris loodud Luksemburgi ja EIP kliimameetmete rahastamise platvormi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2016. aasta septembris loodud Luksemburgi ja EIP kliimameetmete rahastamise platvormi,

| — | võttes arvesse E3G 2016. aasta mais koostatud aruteludokumendi „Clean Energy Lift Off – Capitalising Europe’s Energy Union“ (Puhta energia tähtsuse tõus – Euroopa energialiidu kapitaliseerimine) 9. lehekülge, pöörates erilist tähelepanu asjaolule, et ajavahemikus 2008–2013 vähenes Euroopa kahekümne suurima energiaettevõtja 1 triljoni euro suurune turuväärtus enam kui poole võrra, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse E3G 2016. aasta mais koostatud aruteludokumendi „Clean Energy Lift Off – Capitalising Europe’s Energy Union“ (Puhta energia tähtsuse tõus – Euroopa energialiidu kapitaliseerimine) 9. lehekülge, pöörates erilist tähelepanu asjaolule, et ajavahemikus 2008–2013 vähenes Euroopa kahekümne suurima energiaettevõtja 1 triljoni euro suurune turuväärtus enam kui poole võrra,

| — | võttes arvesse mõttekoja Carbon Tracker Initiative 2015. ja 2016. aasta aruandeid, mille kohaselt võib lisaks muutuda kasutuskõlbamatuks fossiilkütuste taristu, mille kapitalikulud jäävad suurusjärku 1,1–2 triljonit USA dollarit, sealhulgas 500 miljardit USA dollarit ainuüksi Hiina energiasektoris, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse mõttekoja Carbon Tracker Initiative 2015. ja 2016. aasta aruandeid, mille kohaselt võib lisaks muutuda kasutuskõlbamatuks fossiilkütuste taristu, mille kapitalikulud jäävad suurusjärku 1,1–2 triljonit USA dollarit, sealhulgas 500 miljardit USA dollarit ainuüksi Hiina energiasektoris,

| — | võttes arvesse Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) nõukogu soovitust riiklikult toetatavaid ekspordikrediite ning keskkonnaalast ja sotsiaalset hoolsuskohustust käsitlevate ühiste lähenemisviiside (edaspidi „ühised lähenemisviisid“) kohta („Recommendation of the Council on Common Approaches for Officially Supported Export Credits and Environmental and Social Due Diligence“), milles tunnustatakse liikmete vastutust ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste võetud kohustuste elluviimise eest ning liikmete kohustust võtta ekspordikrediidi riiklikult toetamise alastes otsustes arvesse eelkõige tundlikes sektorites või tundlikel aladel või nende läheduses ellu viidavate projektide kasulikku ja kahjulikku keskkonna- ja sotsiaalset mõju ning juba toimuva tegevusega seotud keskkonna- ja sotsiaalseid riske, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) nõukogu soovitust riiklikult toetatavaid ekspordikrediite ning keskkonnaalast ja sotsiaalset hoolsuskohustust käsitlevate ühiste lähenemisviiside (edaspidi „ühised lähenemisviisid“) kohta („Recommendation of the Council on Common Approaches for Officially Supported Export Credits and Environmental and Social Due Diligence“), milles tunnustatakse liikmete vastutust ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste võetud kohustuste elluviimise eest ning liikmete kohustust võtta ekspordikrediidi riiklikult toetamise alastes otsustes arvesse eelkõige tundlikes sektorites või tundlikel aladel või nende läheduses ellu viidavate projektide kasulikku ja kahjulikku keskkonna- ja sotsiaalset mõju ning juba toimuva tegevusega seotud keskkonna- ja sotsiaalseid riske,

| — | võttes arvesse OECD 2017. aasta institutsionaalsete investorite vastutustundlikke äritavasid käsitlevaid suuniseid „Responsible Business Conduct for Institutional Investors“, eelkõige suuniste 13. lehekülge, kus sedastatakse, et isegi kui investoril on vähemusosalus, võib ta olla otseselt seotud kahjuliku mõjuga, mille on põhjustanud või mida on suurendanud investeerimisobjektiks olev äriühing, tulenevalt sellest, et investor omab või haldab aktsiaid teatavat sotsiaalset või keskkonnamõju põhjustavas või seda suurendavas äriühingus, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OECD 2017. aasta institutsionaalsete investorite vastutustundlikke äritavasid käsitlevaid suuniseid „Responsible Business Conduct for Institutional Investors“, eelkõige suuniste 13. lehekülge, kus sedastatakse, et isegi kui investoril on vähemusosalus, võib ta olla otseselt seotud kahjuliku mõjuga, mille on põhjustanud või mida on suurendanud investeerimisobjektiks olev äriühing, tulenevalt sellest, et investor omab või haldab aktsiaid teatavat sotsiaalset või keskkonnamõju põhjustavas või seda suurendavas äriühingus,

| — | võttes arvesse Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga (EBRD) rohelisele majandusele ülemineku lähenemisviisi, mille eesmärk on leevendada kliimamuutuste ja muul viisil keskkonnaseisundi halvenemise mõju ja/või suurendada nendele vastupanu võimet, pöörates erilist tähelepanu EBRD dokumentidele, millega luuakse seos ülemineku mõju ja keskkonna vahel ning nähakse vajaduse korral ette projekti hindamismetoodika muutmine, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga (EBRD) rohelisele majandusele ülemineku lähenemisviisi, mille eesmärk on leevendada kliimamuutuste ja muul viisil keskkonnaseisundi halvenemise mõju ja/või suurendada nendele vastupanu võimet, pöörates erilist tähelepanu EBRD dokumentidele, millega luuakse seos ülemineku mõju ja keskkonna vahel ning nähakse vajaduse korral ette projekti hindamismetoodika muutmine,

| — | võttes arvesse OECD 2017. aasta dokumenti „Responsible Business Conduct for Institutional Investors: Key Considerations for Due Diligence under the OECD Guidelines for Multinational Enterprises“ (Institutsionaalsete investorite vastutustundlikud äritavad: hargmaistele ettevõtetele suunatud OECD suuniste hoolsuskohustuse põhiaspektid), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OECD 2017. aasta dokumenti „Responsible Business Conduct for Institutional Investors: Key Considerations for Due Diligence under the OECD Guidelines for Multinational Enterprises“ (Institutsionaalsete investorite vastutustundlikud äritavad: hargmaistele ettevõtetele suunatud OECD suuniste hoolsuskohustuse põhiaspektid),

| — | võttes arvesse Euroopa sotsiaalse taristu investeeringute kõrgetasemelise töökonna Euroopa sotsiaalse taristu investeeringute suurendamist käsitlevat aruannet „Boosting Investment in Social Infrastructure in Europe“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa sotsiaalse taristu investeeringute kõrgetasemelise töökonna Euroopa sotsiaalse taristu investeeringute suurendamist käsitlevat aruannet „Boosting Investment in Social Infrastructure in Europe“,

| — | võttes arvesse Prantsusmaa 27. märtsi 2017. aasta ettevõtjate hoolsuskohustust käsitlevat seadust, eriti selle artikleid 1 ja 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Prantsusmaa 27. märtsi 2017. aasta ettevõtjate hoolsuskohustust käsitlevat seadust, eriti selle artikleid 1 ja 2,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2014. aasta direktiivi 2014/95/EL, millega muudetakse direktiivi 2013/34/EL seoses mitmekesisust käsitleva teabe ja muu kui finantsteabe avalikustamisega teatavate suurettevõtjate ja kontsernide poolt (2) (muud kui finantsaruandlust käsitlev direktiiv), eriti direktiivi 2013/34/EL artikleid 19 ja 19a ning direktiivi 2014/95/EL põhjendusi 3, 6, 7 ja 8, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2014. aasta direktiivi 2014/95/EL, millega muudetakse direktiivi 2013/34/EL seoses mitmekesisust käsitleva teabe ja muu kui finantsteabe avalikustamisega teatavate suurettevõtjate ja kontsernide poolt (2) (muud kui finantsaruandlust käsitlev direktiiv), eriti direktiivi 2013/34/EL artikleid 19 ja 19a ning direktiivi 2014/95/EL põhjendusi 3, 6, 7 ja 8,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2017. aasta direktiivi (EL) 2017/828, millega muudetakse direktiivi 2007/36/EÜ seoses aktsionäride pikaajalise kaasamise soodustamisega (3) (aktsionäride õiguste direktiiv), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2017. aasta direktiivi (EL) 2017/828, millega muudetakse direktiivi 2007/36/EÜ seoses aktsionäride pikaajalise kaasamise soodustamisega (3) (aktsionäride õiguste direktiiv),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. detsembri 2016. aasta direktiivi (EL) 2016/2341 tööandja kogumispensioni asutuste tegevuse ja järelevalve kohta (4) (tööandja kogumispensioni asutuste direktiiv), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. detsembri 2016. aasta direktiivi (EL) 2016/2341 tööandja kogumispensioni asutuste tegevuse ja järelevalve kohta (4) (tööandja kogumispensioni asutuste direktiiv),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiivi 2013/34/EL (teatavat liiki ettevõtjate aruandeaasta finantsaruannete, konsolideeritud finantsaruannete ja nendega seotud aruannete kohta ja millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/43/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 78/660/EMÜ ja 83/349/EMÜ) (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiivi 2013/34/EL (teatavat liiki ettevõtjate aruandeaasta finantsaruannete, konsolideeritud finantsaruannete ja nendega seotud aruannete kohta ja millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/43/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 78/660/EMÜ ja 83/349/EMÜ) (5),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2017. aasta määrust (EL) 2017/2402, millega kehtestatakse väärtpaberistamise üldnormid ning luuakse lihtsa, läbipaistva ja standarditud väärtpaberistamise erinormid ning millega muudetakse direktiive 2009/65/EÜ, 2009/138/EÜ ja 2011/61/EL ning määrusi (EÜ) nr 1060/2009 ja (EL) nr 648/2012 (6) (väärtpaberistamise määrus), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2017. aasta määrust (EL) 2017/2402, millega kehtestatakse väärtpaberistamise üldnormid ning luuakse lihtsa, läbipaistva ja standarditud väärtpaberistamise erinormid ning millega muudetakse direktiive 2009/65/EÜ, 2009/138/EÜ ja 2011/61/EL ning määrusi (EÜ) nr 1060/2009 ja (EL) nr 648/2012 (6) (väärtpaberistamise määrus),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. novembri 2014. aasta määruse (EL) nr 1286/2014, mis käsitleb kombineeritud jae- ja kindlustuspõhiste investeerimistoodete (PRIIPid) põhiteabedokumente (7) (PRIIPide määrus) artikli 8 lõiget 4, milles sedastatakse, et kui kombineeritud jae- ja kindlustuspõhisel investeerimistootel on tõendatud keskkonnaalane või sotsiaalne eesmärk, peab PRIIPi koostaja tõendama võimalikule jaeinvestorile ja laiemale sidusrühmade ringile, kuidas need eesmärgid investeerimisprotsessis täidetakse, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. novembri 2014. aasta määruse (EL) nr 1286/2014, mis käsitleb kombineeritud jae- ja kindlustuspõhiste investeerimistoodete (PRIIPid) põhiteabedokumente (7) (PRIIPide määrus) artikli 8 lõiget 4, milles sedastatakse, et kui kombineeritud jae- ja kindlustuspõhisel investeerimistootel on tõendatud keskkonnaalane või sotsiaalne eesmärk, peab PRIIPi koostaja tõendama võimalikule jaeinvestorile ja laiemale sidusrühmade ringile, kuidas need eesmärgid investeerimisprotsessis täidetakse,

| — | võttes arvesse panga Triodos Bank soovitust volitusmudelite kohta, mis hõlmavad nõuet, et investeerimisotsustesse integreeritaks täielikult keskkonnaalased, sotsiaalsed ja äriühingu üldjuhtimisega seotud tegurid, aktiivset kaasamist ja nende küsimuste üle hääletamist, jätkusuutlike võrdlusaluste valimist, varahalduritele ette nähtud otstarbekamat, kuid harvem toimuvat aruandlust ning pikaajalist tasu- ja maksestruktuuri, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse panga Triodos Bank soovitust volitusmudelite kohta, mis hõlmavad nõuet, et investeerimisotsustesse integreeritaks täielikult keskkonnaalased, sotsiaalsed ja äriühingu üldjuhtimisega seotud tegurid, aktiivset kaasamist ja nende küsimuste üle hääletamist, jätkusuutlike võrdlusaluste valimist, varahalduritele ette nähtud otstarbekamat, kuid harvem toimuvat aruandlust ning pikaajalist tasu- ja maksestruktuuri,

| — | võttes arvesse Suurbritannia valitsuse usaldussuhtest tuleneva kohustuse uut tõlgendust, mis nõrgestab maksimaalse kasuga seotust ning võimaldab arvestada eetiliste ja keskkonnaküsimustega, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Suurbritannia valitsuse usaldussuhtest tuleneva kohustuse uut tõlgendust, mis nõrgestab maksimaalse kasuga seotust ning võimaldab arvestada eetiliste ja keskkonnaküsimustega,

| — | võttes arvesse Euroopa Investeerimispanga (EIP) eestvedaja rolli, mis tuleneb sellest, et ta emiteeris maailma esimese rohelise võlakirja ja temast on saanud 2018. aasta jaanuari seisuga maailma suurim roheliste võlakirjade emitent, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Investeerimispanga (EIP) eestvedaja rolli, mis tuleneb sellest, et ta emiteeris maailma esimese rohelise võlakirja ja temast on saanud 2018. aasta jaanuari seisuga maailma suurim roheliste võlakirjade emitent,

| — | võttes arvesse ÜRO Keskkonnaprogrammi finantsalgatuse (UNEP FI) raames välja töötatud positiivset mõju avaldava rahastamise põhimõtteid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Keskkonnaprogrammi finantsalgatuse (UNEP FI) raames välja töötatud positiivset mõju avaldava rahastamise põhimõtteid,

| — | võttes arvesse Euroopa Regioonide Komitee 10. oktoobri 2017. aasta arvamust „Kliimameetmete rahastamine: keskne vahend Pariisi kokkuleppe elluviimiseks“, milles rõhutatakse kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli ettevalmistamisel olevate investeeringute tõhustamisel eesmärgiga saavutada Pariisi kokkuleppe eesmärgid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Regioonide Komitee 10. oktoobri 2017. aasta arvamust „Kliimameetmete rahastamine: keskne vahend Pariisi kokkuleppe elluviimiseks“, milles rõhutatakse kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli ettevalmistamisel olevate investeeringute tõhustamisel eesmärgiga saavutada Pariisi kokkuleppe eesmärgid,

| — | võttes arvesse UNEPi jätkusuutliku finantssüsteemi ülesehituse uurimise platvormi (UNEP Inquiry into the Design of a Sustainable Financial System), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse UNEPi jätkusuutliku finantssüsteemi ülesehituse uurimise platvormi (UNEP Inquiry into the Design of a Sustainable Financial System),

| — | võttes arvesse organisatsiooni Climate Bonds Initiative 2017. aasta aruannet, milles näidatakse, kuidas kasutatakse võlakirju üleminekuks vähese CO2-heitega maailmamajandusele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse organisatsiooni Climate Bonds Initiative 2017. aasta aruannet, milles näidatakse, kuidas kasutatakse võlakirju üleminekuks vähese CO2-heitega maailmamajandusele,

| — | võttes arvesse platvormi UNEP Inquiry 2016. aasta aruannet, milles leiti, et mitme riigi finantsvaldkonda reguleerivad asutused teostavad juba või valmistavad ette jätkusuutlikkuse hindamist ja sellised algatused tuleks kiiresti ELi tasandil kasutusele võtta, ning osutades sellele, et niisugused analüüsid peaksid põhinema standarditud kliimastsenaariumidel, sealhulgas stsenaarium, et ülemaailmne temperatuuritõus jääb märgatavalt alla 2 °C, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse platvormi UNEP Inquiry 2016. aasta aruannet, milles leiti, et mitme riigi finantsvaldkonda reguleerivad asutused teostavad juba või valmistavad ette jätkusuutlikkuse hindamist ja sellised algatused tuleks kiiresti ELi tasandil kasutusele võtta, ning osutades sellele, et niisugused analüüsid peaksid põhinema standarditud kliimastsenaariumidel, sealhulgas stsenaarium, et ülemaailmne temperatuuritõus jääb märgatavalt alla 2 °C,

| — | võttes arvesse kõrgetasemelise eksperdirühma 2018. aasta juuli lõpparuandes esitatud soovitust, et komisjon peaks testima kõigi finantsvaldkonna seadusandlike ettepanekute jätkusuutlikkust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kõrgetasemelise eksperdirühma 2018. aasta juuli lõpparuandes esitatud soovitust, et komisjon peaks testima kõigi finantsvaldkonna seadusandlike ettepanekute jätkusuutlikkust,

| — | võttes arvesse kapitaliturgude liidu tegevuskava vahearuannet (COM(2017)0292) ja komisjoni selget avaldust, et ta „toetab erainvesteeringute kokkusobitamist kliimaalaste, ressursitõhususe ja muude keskkonnaalaste eesmärkidega nii poliitiliste meetmete kui ka avalike investeeringute kaudu“ (COM(2016)0601), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kapitaliturgude liidu tegevuskava vahearuannet (COM(2017)0292) ja komisjoni selget avaldust, et ta „toetab erainvesteeringute kokkusobitamist kliimaalaste, ressursitõhususe ja muude keskkonnaalaste eesmärkidega nii poliitiliste meetmete kui ka avalike investeeringute kaudu“ (COM(2016)0601),

| — | võttes arvesse Saksamaa keskpanga Deutsche Bundesbank 2017. aasta aprilli aruannet ja Suurbritannia keskpanga Bank of England kord kvartalis ilmuvat väljaannet Quarterly Bulletin 2014 Q4, milles märgitakse, et suurema osa ringluses olevast rahast tekitab privaatpangandussektor pankade poolt laenu andmisega, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Saksamaa keskpanga Deutsche Bundesbank 2017. aasta aprilli aruannet ja Suurbritannia keskpanga Bank of England kord kvartalis ilmuvat väljaannet Quarterly Bulletin 2014 Q4, milles märgitakse, et suurema osa ringluses olevast rahast tekitab privaatpangandussektor pankade poolt laenu andmisega,

| — | võttes arvesse Pariisi kokkuleppe artikli 2 lõike 1 punkti c vajaduse kohta viia „rahastamisvood kooskõlla arenguteega, mis on suunatud vähese kasvuhoonegaaside heite ja kliima muutumisele vastupidava arengu saavutamisele“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Pariisi kokkuleppe artikli 2 lõike 1 punkti c vajaduse kohta viia „rahastamisvood kooskõlla arenguteega, mis on suunatud vähese kasvuhoonegaaside heite ja kliima muutumisele vastupidava arengu saavutamisele“,

| — | võttes arvesse ÜRO katastroofiohu vähendamise ameti (UNISDR) ja Katastroofiepidemioloogia Uurimiskeskuse (CRED) ilmastikunähtustega seotud katastroofide inimohvreid käsitlevat aruannet „The Human Cost of Weather-Related Disasters 1995-2015“, milles leiti, et 90 % selles ajavahemikus toimunud ja looduslikust ohust tingitud suurkatastroofidest olid seotud kliima ja ilmastikuga ning et igal aastal põhjustavad katastroofid kogu maailmas majanduslikku kahju suurusjärgus 300 miljardit USA dollarit (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO katastroofiohu vähendamise ameti (UNISDR) ja Katastroofiepidemioloogia Uurimiskeskuse (CRED) ilmastikunähtustega seotud katastroofide inimohvreid käsitlevat aruannet „The Human Cost of Weather-Related Disasters 1995-2015“, milles leiti, et 90 % selles ajavahemikus toimunud ja looduslikust ohust tingitud suurkatastroofidest olid seotud kliima ja ilmastikuga ning et igal aastal põhjustavad katastroofid kogu maailmas majanduslikku kahju suurusjärgus 300 miljardit USA dollarit (8),

| — | võttes arvesse Sendai katastroofiohu vähendamise raamistikku 2015–2030 ja selle kolmandat prioriteeti, milleks on katastroofiohu vähendamisse investeerimine vastupanuvõime suurendamiseks, sealhulgas selle punkti 30, milles on väljendatud vajadust edendada vajaduse korral katastroofiohu vähendamise aspektide ja meetmete integreerimist finants- ja maksuinstrumentidesse, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Sendai katastroofiohu vähendamise raamistikku 2015–2030 ja selle kolmandat prioriteeti, milleks on katastroofiohu vähendamisse investeerimine vastupanuvõime suurendamiseks, sealhulgas selle punkti 30, milles on väljendatud vajadust edendada vajaduse korral katastroofiohu vähendamise aspektide ja meetmete integreerimist finants- ja maksuinstrumentidesse,

| — | võttes arvesse finantsstabiilsuse nõukogu 2017. aasta juuni aruannet „Recommendations of the Task Force on Climate-related Financial Disclosure“ (Kliimaga seotud finantsteabe avaldamise töörühma soovitused), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse finantsstabiilsuse nõukogu 2017. aasta juuni aruannet „Recommendations of the Task Force on Climate-related Financial Disclosure“ (Kliimaga seotud finantsteabe avaldamise töörühma soovitused),

| — | võttes arvesse Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu poolt kasutuskõlbmatu vara riskide valdkonnas tehtavat tööd ja Euroopa CO2-stressitestide tegemise vajadust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu poolt kasutuskõlbmatu vara riskide valdkonnas tehtavat tööd ja Euroopa CO2-stressitestide tegemise vajadust,

| — | võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruannet nr 31/2016, milles leiti et, hoolimata sellest, et EL võttis praegusel eelarveperioodil 2014–2020 poliitilise kohustuse kulutada iga viies euro (20 %) kliimameetmetega seotud tegevustele, ei ole EL selle kohustuse täitmisel graafikus, sest praeguse programmitöö peale kulub ainult 18 %, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruannet nr 31/2016, milles leiti et, hoolimata sellest, et EL võttis praegusel eelarveperioodil 2014–2020 poliitilise kohustuse kulutada iga viies euro (20 %) kliimameetmetega seotud tegevustele, ei ole EL selle kohustuse täitmisel graafikus, sest praeguse programmitöö peale kulub ainult 18 %,

| — | võttes arvesse 27. aprilli 2017. aasta EIP 2016. aasta statistikaaruannet, millest nähtub, et EIP toetus kliimameetmetele kajastab jätkuvalt ELis esinevaid erinevaid turutingimusi ja ei ulatunud 2016. aastal 20 % tasemeni 16 ELi liikmesriigis ning et samal ajal kui 2016. aastal investeeriti kliimameetmetesse kõige rohkem ELi tugevama majandusega riikides, rahastas EIP 2016. aastal taastuvenergiaprojekte 11 liikmesriigis ja energiatõhususprojekte 18 liikmesriigis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 27. aprilli 2017. aasta EIP 2016. aasta statistikaaruannet, millest nähtub, et EIP toetus kliimameetmetele kajastab jätkuvalt ELis esinevaid erinevaid turutingimusi ja ei ulatunud 2016. aastal 20 % tasemeni 16 ELi liikmesriigis ning et samal ajal kui 2016. aastal investeeriti kliimameetmetesse kõige rohkem ELi tugevama majandusega riikides, rahastas EIP 2016. aastal taastuvenergiaprojekte 11 liikmesriigis ja energiatõhususprojekte 18 liikmesriigis,

| — | võttes arvesse Euroopa sotsiaalse taristu investeeringute kõrgetasemelise töökonna aruannet, mille kohaselt on ELis sotsiaalse taristu investeeringute hinnanguline aastane puudujääk vähemalt 100–150 miljardit eurot ja ajavahemiku 2018–2030 kogupuudujääk suurem kui 1,5 triljonit eurot, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa sotsiaalse taristu investeeringute kõrgetasemelise töökonna aruannet, mille kohaselt on ELis sotsiaalse taristu investeeringute hinnanguline aastane puudujääk vähemalt 100–150 miljardit eurot ja ajavahemiku 2018–2030 kogupuudujääk suurem kui 1,5 triljonit eurot,

| — | võttes arvesse oma 8. veebruari 2018. aasta resolutsiooni Euroopa Investeerimispanga finantstegevuse aastaaruande kohta (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. veebruari 2018. aasta resolutsiooni Euroopa Investeerimispanga finantstegevuse aastaaruande kohta (9),

| — | võttes arvesse oma 6. veebruari 2018. aasta resolutsiooni Euroopa Keskpanga 2016. aasta aruande kohta (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. veebruari 2018. aasta resolutsiooni Euroopa Keskpanga 2016. aasta aruande kohta (10),

| — | võttes arvesse oma 14. novembri 2017. aasta resolutsiooni jaefinantsteenuste tegevuskava kohta (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. novembri 2017. aasta resolutsiooni jaefinantsteenuste tegevuskava kohta (11),

| — | võttes arvesse EIP investeerimisaruannet 2017/2018, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EIP investeerimisaruannet 2017/2018,

| — | võttes arvesse oma 2. juuli 2013. aasta resolutsiooni innovatsiooni ja jätkusuutliku majanduskasvu ning Euroopa biomajanduse kohta (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 2. juuli 2013. aasta resolutsiooni innovatsiooni ja jätkusuutliku majanduskasvu ning Euroopa biomajanduse kohta (12),

| — | võttes arvesse komisjoni 2015. aasta ringmajanduse paketti ja Euroopa Parlamendi 9. juuli 2015. aasta resolutsiooni ressursitõhususe ja ringmajandusele ülemineku kohta (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2015. aasta ringmajanduse paketti ja Euroopa Parlamendi 9. juuli 2015. aasta resolutsiooni ressursitõhususe ja ringmajandusele ülemineku kohta (13),

| — | võttes arvesse ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid ning kohustust kaitsta, austada ja heastada, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid ning kohustust kaitsta, austada ja heastada,

| — | võttes arvesse ÜRO kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 ja kestliku arengu eesmärke, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 ja kestliku arengu eesmärke,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A8-0164/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A8-0164/2018),

| A. | arvestades, et finantsturud saavad oluliselt aidata ja peaksid oluliselt aitama hõlbustada ELis jätkusuutlikule majandusele üleminekut, mis ei piirdu üksnes kliimamuutuste valdkonnas toimuva üleminekuga ega ökoloogiliste küsimustega, vaid on seotud ka sotsiaalsete ja juhtimisega seotud küsimustega; arvestades, et tingimata tuleb käsitleda sellega seotud turutõrkeid; arvestades, et keskkonna-, majandus- ja sotsiaalprobleemid on omavahel tihedalt seotud; arvestades, et kõrgetasemelise eksperdirühma 2017. aasta juuli aruande kohaselt on Euroopa CO2-heite vähendamise meetmete võtmiseks vajaliku rahastamise puudujääk peaaegu 180 miljardit eurot – muid kestliku arengu eesmärke arvesse võtmata; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et finantsturud saavad oluliselt aidata ja peaksid oluliselt aitama hõlbustada ELis jätkusuutlikule majandusele üleminekut, mis ei piirdu üksnes kliimamuutuste valdkonnas toimuva üleminekuga ega ökoloogiliste küsimustega, vaid on seotud ka sotsiaalsete ja juhtimisega seotud küsimustega; arvestades, et tingimata tuleb käsitleda sellega seotud turutõrkeid; arvestades, et keskkonna-, majandus- ja sotsiaalprobleemid on omavahel tihedalt seotud; arvestades, et kõrgetasemelise eksperdirühma 2017. aasta juuli aruande kohaselt on Euroopa CO2-heite vähendamise meetmete võtmiseks vajaliku rahastamise puudujääk peaaegu 180 miljardit eurot – muid kestliku arengu eesmärke arvesse võtmata;

| B. | arvestades, et keskkonnaalane üleminek peab toimima solidaarsuse ja ühtekuuluvuse tõhustamise stiimulina; arvestades, et jätkusuutlik rahastamine võib olla ühiskondlike väljakutsetega tegelemise vahend, mille abil soodustada pikaajalist kaasavat majanduskasvu ja edendada kodanike heaolu; arvestades, et kliimamuutuste leevendamisse investeerimise kriteeriumid näivad olevat kõige paljulubavamad ja võivad moodustada hea lähtepunkti; arvestades, et jätkusuutlik rahastamine ei piirdu ainult kliima- ja roheliste investeeringutega, vaid selles tuleks tingimata võtta arvesse ka sotsiaalseid ja juhtimisega seotud kriteeriume; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et keskkonnaalane üleminek peab toimima solidaarsuse ja ühtekuuluvuse tõhustamise stiimulina; arvestades, et jätkusuutlik rahastamine võib olla ühiskondlike väljakutsetega tegelemise vahend, mille abil soodustada pikaajalist kaasavat majanduskasvu ja edendada kodanike heaolu; arvestades, et kliimamuutuste leevendamisse investeerimise kriteeriumid näivad olevat kõige paljulubavamad ja võivad moodustada hea lähtepunkti; arvestades, et jätkusuutlik rahastamine ei piirdu ainult kliima- ja roheliste investeeringutega, vaid selles tuleks tingimata võtta arvesse ka sotsiaalseid ja juhtimisega seotud kriteeriume;

| C. | arvestades, et prognoositav ja stabiilne kliimamuutustega seotud investeeringute õigusraamistik on ülimalt oluline selleks, et edendada erasektori kaasamist kliimamuutustega seotud rahastamisse; arvestades, et Euroopa Liit saab luua jätkusuutliku finantssüsteemi mõõdupuu niisuguse usaldusväärse ja tervikliku raamistiku kehtestamisega, mille üksikasjad tuleks määrata kindlaks järk-järgult konkreetsete seadusandlike algatustega; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et prognoositav ja stabiilne kliimamuutustega seotud investeeringute õigusraamistik on ülimalt oluline selleks, et edendada erasektori kaasamist kliimamuutustega seotud rahastamisse; arvestades, et Euroopa Liit saab luua jätkusuutliku finantssüsteemi mõõdupuu niisuguse usaldusväärse ja tervikliku raamistiku kehtestamisega, mille üksikasjad tuleks määrata kindlaks järk-järgult konkreetsete seadusandlike algatustega;

| D. | arvestades, kõikide sidusrühmade mõtteviis peab muutuma, mis eeldab komisjoni poolt horisontaalsete õigusaktide esitamist; arvestades, et institutsionaalsed ja jaeinvestorid on üha rohkem huvitatud niisugustesse toodetesse investeerimisest, mille puhul järgitakse keskkonnaalaseid, sotsiaalseid ja äriühingu üldjuhtimisega seotud kriteeriumeid; |
| --- | --- |

D.

arvestades, kõikide sidusrühmade mõtteviis peab muutuma, mis eeldab komisjoni poolt horisontaalsete õigusaktide esitamist; arvestades, et institutsionaalsed ja jaeinvestorid on üha rohkem huvitatud niisugustesse toodetesse investeerimisest, mille puhul järgitakse keskkonnaalaseid, sotsiaalseid ja äriühingu üldjuhtimisega seotud kriteeriumeid;

| E. | arvestades, et rohepesu vältimiseks tuleb suurendada äriühingute kohta esitatavate keskkonnaalaste, sotsiaalsete ja äriühingu üldjuhtimisega seotud kriteeriumide alaste andmete läbipaistvust; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et rohepesu vältimiseks tuleb suurendada äriühingute kohta esitatavate keskkonnaalaste, sotsiaalsete ja äriühingu üldjuhtimisega seotud kriteeriumide alaste andmete läbipaistvust;

| F. | arvestades, et mõju hindamine peaks olema jätkusuutlike finantstoodete taksonoomia osa; arvestades, et üha rohkem on teadmisi selle kohta, kuidas arvestada investeeringute mõju keskkonnaalastes, sotsiaalsetes ja äriühingu üldjuhtimisega seotud eesmärkides; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et mõju hindamine peaks olema jätkusuutlike finantstoodete taksonoomia osa; arvestades, et üha rohkem on teadmisi selle kohta, kuidas arvestada investeeringute mõju keskkonnaalastes, sotsiaalsetes ja äriühingu üldjuhtimisega seotud eesmärkides;

Jätkusuutlikule majandusele üleminekuks vajaliku kapitali kaasamiseks sobiva poliitikaraamistiku kehtestamise vajalikkus

| 1. | rõhutab, et kiirem jätkusuutlikule majandusele üleminek võib anda võimaluse suunata kapitaliturud ja finantsvahendajad pikaajaliste, uuenduslike, sotsiaalse mõõtmega, keskkonnahoidlike ja tõhusate investeeringute poole; võtab teadmiseks praeguse suundumuse vähendada kivisütte tehtavaid investeeringuid, kuid juhib tähelepanu vajadusele teha suuremaid jõupingutusi ka muudesse fossiilkütustesse tehtavate investeeringute vähendamiseks; rõhutab, kui oluline on, et Euroopa pangad ja kapitaliturud saaksid kasu kõnealuses valdkonnas toimuva uuendustegevuse eelistest; märgib, et keskkonnaalased, sotsiaalsed ja äriühingu üldjuhtimisega seotud kasu ja riskid ei kajastu sageli hindades nõuetekohaselt ning et seeläbi luuakse teatavatele kiirele kasumile keskenduvatele turuosalistele turustiimuleid jätkusuutmatuks ja lühiperspektiivile keskenduvaks rahastamiseks; rõhutab, et jätkusuutliku rahastamise juhtimiseks on vaja hästi kujundatud poliitilist, järelevalve- ja õigusraamistikku, milles võetakse arvesse ELi piirkondade erinevaid võimalusi; märgib, et niisugune raamistik võib aidata kaasa kapitali ulatuslikule kaasamisele kestliku arengu soodustamisse ja turu tõhususe suurendamisse, et suunata kapitalivood varadesse, mis soodustavad kestlikku arengut; palub komisjonil esitada kõrgete sihtidega seadusandliku raamistiku, milles võetakse arvesse komisjoni jätkusuutliku rahastamise tegevuskavas esitatud ettepanekuid; |
| --- | --- |

1.

Finantssektori roll jätkusuutlikkuses ja turutõrgete korrigeerimiseks vajalikud poliitikameetmed

| 2. | rõhutab, et finantssektorit tervikuna ja selle põhiülesannet, mis seisneb ühiskonna hüvanguks kapitali võimalikult tõhusas allokeerimises, tuleks kooskõlas ELi eesmärkidega juhtida võrdsuse ja kaasavuse väärtuste ning jätkusuutlikkuse põhimõtte alusel ning et investeerimisanalüüsides ja investeerimisotsustes tuleks arvesse võtta keskkonnaalaseid, sotsiaalseid ja äriühingu üldjuhtimisega seotud näitajaid ning tegevusetuse hinda; märgib, et finantstoodete kliima- või muude keskkonnariskide ebatäpne hindamine või eksitav esitlus võib kujutada endast ohtu turustabiilsusele; toonitab, et majandus-, fiskaal- ja rahapoliitika aitavad soodustada jätkusuutlikku rahastamist, hõlbustades kapitali allokeerimist ja investeeringute ümbersuunamist jätkusuutlikumatesse tehnoloogiatesse ja äriühingutesse ning vähese CO2-heitega, katastroofide suhtes vastupidavasse ja ressursitõhusasse majandustegevusse, millega suudetakse vähendada praegust vajadust tulevaste ressursside järele ja mis on seeläbi võimeline täitma ELi jätkusuutlikkuse ja Pariisi kokkuleppega seotud eesmärgid; võtab teadmiseks, et kasvuhoonegaaside heitkoguste asjakohane ja tõusev hind on toimiva ja tõhusa keskkonnasäästliku ja sotsiaalse turumajanduse oluline osa, kuna sellega korrigeeritakse praeguseid turutõrkeid; märgib, et Euroopa CO2-turul on see hind olnud ebastabiilne; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegema tööd selle nimel, et kaotada järk-järgult fossiilkütuste otse- ja kaudsed toetused; |
| --- | --- |

2.

Kasutuskõlbmatu vara ja nendega seotud süsteemsed riskid

| 3. | rõhutab, et kuigi ettevõtjate bilansis omab CO2-ga seotud vara endiselt väärtust, tuleb seda väärtust alandada, kui tahetakse saavutada üleminek vähese CO2-heitega ühiskonnale; rõhutab seetõttu olulist süsteemset riski, mida kujutab endast CO2-ga seotud ja keskkonnale kahjulik kasutuskõlbmatu vara finantsstabiilsusele, kui niisugust vara ei hinnastata õigeaegselt selle pikaajalisele riskiprofiilile vastavalt; rõhutab riskipositsioonide kindlakstegemist, hindamist ja usaldusväärset juhtimist ning pärast üleminekuperioodi asjakohast kohustuslikku aruandlust ning kõnealuste varade järkjärgulist võõrandamist kui tingimusi, mis on vajalikud nõuetekohaseks, tasakaalustatud ja stabiilseks üleminekuks kliimasõbralikele ja ressursitõhusatele investeeringutele; soovitab laiendada kasutuskõlbmatute varade kontseptsiooni nii, et see hõlmaks ka põhilisi ökosüsteeme ja nende teenuseid; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nõuab, et Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu poolt 2016. aastal tehtud ettepaneku kohaselt kehtestataks pankadele ja muudele finantsvahendajatele Euroopa CO2-stressitestid, millega oleks võimalik teha kindlaks sellise kasutuskõlbmatu varaga seotud riskid; tunneb heameelt Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu ettepanekute üle töötada välja kliimamuutuste suhtes vastupanuvõimelised usaldatavusnõuetega seotud poliitikameetmed, nagu kapitali korrigeerimine, mis toimub selliste individuaalsete riskipositsioonide CO2-mahukuse alusel, mida on hinnangute kohaselt kohaldatud vähese CO2-heitega majandusele järsu ülemineku puhul ülimalt haavatavaks peetavasse varasse tehtava koguinvesteeringu suhtes liiga suures ulatuses; juhib tähelepanu sellele, et Euroopa järelevalveasutuste (ESAd) asutamise määruste eelseisev läbivaatamine on võimalus kaaluda, milline peaks olema ESAde roll CO2 ja muude keskkonnaga seotud riskide hindamise standardite uurimisel ja väljatöötamisel, nende avalikustamisel ja integreerimisel pankade riskihindamise siseprotsessi, võttes samal ajal arvesse finantseerimisasutuste kehtivaid jätkusuutlikkusega seotud aruandluse nõudeid; palub komisjonil esitada sellealased seadusandlikud ettepanekud; |
| --- | --- |

4.

Üleminekuks vajalike avaliku sektori investeeringute rahastamine

| 5. | rõhutab, et finantssüsteemi reformimine nii, et see aitaks aktiivselt kaasa ökoloogilise ülemineku kiirendamisele, eeldab avaliku ja erasektori koostööd; rõhutab sellega seoses fiskaal- ja majanduspoliitika olulist rolli õigete signaalide ja stiimulite andmisel; palub liikmesriikidel koostöös komisjoni, ESAde ja EIPga hinnata oma riiklikke ja ühiseid avaliku sektori investeeringute vajadusi ning kõrvaldada võimalikud puudujäägid, tagamaks, et EL on graafikus oma kliimamuutustega seotud eesmärkide täitmisel järgmise viie aasta jooksul ja ÜRO kestliku arengu eesmärkide täitmisel 2030. aastaks; toonitab, millist rolli võivad seejuures täita riiklikud tugipangad ja -finantseerimisasutused; soovitab koordineerida seda protsessi Euroopa tasandil ja luua ELi jätkusuutliku rahastamise jälgimiskeskuse raames süsteemi, mille abil saab jälgida, millised finantsvood suunatakse tegelikult jätkusuutlikesse avaliku sektori investeeringutesse; tunneb heameelt uuenduslike finantstoodete üle, millesse on integreeritud jätkusuutlikkuse näitajad ning mis võivad seda protsessi hõlbustada, näiteks avalikult emiteeritud rohelised võlakirjad; tunneb heameelt selguse üle, mille Eurostat tõi energiatõhususe lepingute käsitlemisse rahvamajanduse arvepidamises, kuna selgemaks muudetud käsitlus võib vabastada märkimisväärsed avaliku sektori kapitalivood sektorisse, mille arvele läheb pragu kolm neljandikku ELi 2030. aasta puhta energia investeeringute puudujäägist; palub komisjonil kaaluda põhjalikumalt keskkonnaalaseid, sotsiaalseid ja äriühingu üldjuhtimisega seotud eesmärke puudutavate avaliku sektori investeeringute puhul kvalifitseeritud käsitluse põhimõtte rakendamist, et hajutada niisuguste projektide kulud nendega seotud avaliku sektori investeeringu kogu olelusringi peale; |
| --- | --- |

5.

Jätkusuutlikkuse näitajad ja taksonoomia kui jätkusuutlike investeeringute stiimul

| 6. | palub komisjonil juhtida mitme sidusrühmaga protsessi, millesse on kaasatud nii kliimateaduste eksperdid kui ka finantssektori osalejad ning mille eesmärk on luua 2019. aasta lõpuks töökindel, usaldusväärne ja tehnoloogianeutraalne jätkusuutlikkuse taksonoomia, mis põhineb näitajatel, millest nähtub jätkusuutlikkusesse tehtud investeeringute täielik mõju ja mis võimaldavad investeerimisprojektide ja -firmade võrdlemist; rõhutab, et niisugused jätkusuutlikkuse näitajad tuleb töötada välja ELi jätkusuutlikkuse taksonoomia väljatöötamise esimese sammuna ja et need näitajad tuleb lisada integreeritud aruandlusesse; juhib tähelepanu asjaolule, et pärast jätkusuutlikkuse taksonoomia väljatöötamist tuleks lisaks esitada seadusandlikud ettepanekud üldise ja kohustusliku hoolsuskohustuse raamistiku kohta, mis hõlmab hoolsuskohustuse täielikku järkjärgulist kasutuselevõttu üleminekuperioodi jooksul ja milles võetakse arvesse proportsionaalsuse põhimõtet, vastutustundlike investeeringute taksonoomia kohta ning ettepaneku kohta lisada keskkonnaalased, sotsiaalsed ja äriühingu üldjuhtimisega seotud riskid ja tegurid finantseerimisasutuste usaldatavusraamistikku; |
| --- | --- |

6.

| 7. | märgib, et jätkusuutlikkuse näitajad on juba olemas, kuid kehtivad vabatahtliku aruandluse raamistikud ei ole piisavalt ühtlustatud; nõuab seetõttu, et komisjon töötaks oma jätkusuutlikkuse taksonoomia välja jätkusuutlikkuse näitajate ühtse loetelu alusel ja lähtuks muu hulgas globaalse aruandlusalgatuse, ÜRO toetatavate vastutustundlike investeeringute põhimõtete, komisjoni enda, OECD ja erasektori raames tehtud tööst ning eelkõige Eurostati ressursitõhususe näitajatest; soovitab lisada need näitajad taksonoomiasse dünaamiliselt ja anda investoritele seejuures selgeid juhiseid selle kohta, mis ajaks teatavad standardid saavutada tuleb; soovitab komisjonil kaaluda ka näitajatele kaalu andmist vastavalt sellele, kui kiireloomuliselt tuleb nendega teataval ajahetkel tegeleda; rõhutab, et taksonoomias tuleks saavutada õige tasakaal kohustuste ja paindlikkuse vahel, mis tähendab seda, et raamistik peaks üleminekuperioodil olema kohustuslik ja standarditud, kuid seda tuleks vaadelda ka kui arenevat vahendit, milles on võimalik arvesse võtta esilekerkivaid riske ja/või niisuguseid riske, mis tuleb alles nõuetekohaselt kaardistada; |
| --- | --- |

7.

| 8. | peab kliima- või muude keskkonnariskide kasutusvalmis kvantitatiivsete näitajate ja kvalitatiivsete hinnangute lisamist oluliseks sammuks vastutustundlike investeeringute taksonoomia suunas, mis vastab ÜRO kestliku arengu eesmärkidele, rahvusvahelisele inimõigustealasele õigusele ning rahvusvahelisele humanitaar- ja tööõigusele; rõhutab, et keskkonnaalaseid, sotsiaalseid ja äriühingu üldjuhtimisega seotud riske ja tegureid käsitlevad miinimumstandardid peaksid hõlmama niisuguste investeeringute sotsiaalseid miinimumstandardeid, mis puudutavad töötaja õigusi ning tervise- ja ohutusstandardeid, konfliktipiirkondadest või asjaomaste kogukondade eelnevalt teatatud nõusolekuta saadud ressursside väljajätmist, samuti juhtimisalaseid miinimumstandardeid, mis hõlmavad ELi äriühingu üldjuhtimise ja aruandluse alaseid nõudeid, vastavaid ELi finantsaruandluse standardeid ning ELi rahapesu ja korruptsiooni vastu võitlemise ning maksustamise läbipaistvuse standardeid; |
| --- | --- |

8.

Keskkonnasäästliku finantstoote märgis

| 9. | palub komisjonil hakata juhtima mitme sidusrühmaga protsessi, mille eesmärk on võtta 2019. aasta lõpuks seadusandliku algatuse kaudu kasutusele keskkonnasäästliku finantstoote märgis, mis antakse investeerimis- ja pensionitoodetele ning omakapitaliinstrumentidele, mis juba vastavad kõrgeimatele jätkusuutlikkuse taksonoomia standarditele, et mõjutada nende investorite otsuseid, kelle jaoks jätkusuutlikkus on tähtsaim tegur; soovitab võtta keskkonnasäästliku finantstoote märgise andmisel arvesse keskkonnaalaseid, sotsiaalseid ja äriühingu üldjuhtimisega seotud riske ning tegureid käsitlevaid miinimumstandardeid, mis on kooskõlas Pariisi kokkuleppega, ning nende riskide analüüsi alusel ka kahju vältimise põhimõtet ja tegevusi, millega on ÜRO keskkonnaprogrammi finantsalgatuses määratletud positiivne mõju päriselt juba saavutatud; märgib, et taksonoomia ja keskkonnasäästliku finantstoote märgise üks olulisi eesmärke on suurendada finantsturuosaliste võimet riske hinnata ja seda eri kategooriatega turupõhise reitingu abil; peab kiiduväärseks uuendusi, mida turuosalised, näiteks reitinguagentuurid, on turupõhise reitingusüsteemi arendamisel ja haldamisel teinud; |
| --- | --- |

9.

Jätkusuutliku rahastamise kriteeriumide lisamine kõigisse finantssektoriga seotud õigusaktidesse

| 10. | võtab teadmiseks, et hiljuti lisati jätkusuutlikkusnõuded kombineeritud või kindlustuspõhiste jaeinvesteerimistoodete määrusesse, lihtsa, läbipaistva ja standarditud väärtpaberistamise määrusesse, aktsionäride õiguste direktiivi ja muud kui finantsaruandlust käsitlevasse direktiivi; rõhutab, et keskkonnasäästlike ja kestlike varadega seotud riske tuleb õigusaktides piisaval määral arvesse võtta; tunneb heameelt selle üle, et tööandja kogumispensioni asutuste direktiivis tunnistatakse nüüd ka kasutuskõlbmatut vara, mõistlikkuse põhimõtet on laiendatud ja nimetatud on ÜRO vastutustundlike investeeringute põhimõtteid; nõuab, et jätkusuutliku rahastamise näitajad lisataks kas koondettepaneku või eraldi ettepanekute kaudu õiges proportsioonis kõikidesse uutesse ja läbivaadatavatesse finantssektoriga seotud õigusaktidesse; nõuab, et keskkonnaalaste, sotsiaalsete ja äriühingu üldjuhtimisega seotud tegurite määratluse ühtlustamiseks võetaks vastu ühtsed suunised, mis tuleb samuti lisada kõigisse uutesse ja läbivaadatavatesse õigusaktidesse; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kutsub komisjoni sellega seoses üles kasutama määrusega (EL) nr 1286/2014 antud õigust võtta võimalikult kiiresti ja enne jätkusuutlikkuse taksonoomia väljatöötamist vastu delegeeritud õigusakt, milles täpsustatakse menetluse üksikasjad, et teha kindlaks, kas kombineeritud või kindlustuspõhisel jaeinvesteerimistootel on konkreetsed keskkonnaalased või sotsiaalsed eesmärgid; nõuab ka, et töötataks välja kohustuslik ja proportsionaalne hoolsuskohustuste raamistik, mis põhineb institutsionaalsetele investoritele mõeldud OECD 2017. aasta vastutustundliku ettevõtluse suunistel, mille kohaselt on investorid kohustatud pärast üleminekuperioodi keskkonnaalased, sotsiaalsed ja äriühingu üldjuhtimisega seotud tegurid kindlaks tegema, neid ennetama, leevendama ja neist aru andma; on seisukohal, et see üleeuroopaline raamistik peaks põhinema äriühingutele ja investoritele (sealhulgas pankadele) mõeldud Prantsusmaa ettevõtjate hoolsuskohustuse seadusel; nõuab, et keskkonnaalaseid, sotsiaalseid ja äriühingu üldjuhtimisega seotud kriteeriumeid nimetataks sõnaselgelt kõigis uutes ja läbivaadatavates õigusaktides sätestatud toodete järelevalve ja juhtimise nõuetes (sealhulgas õigusaktides, mida praegu alles arutatakse); peab kiiduväärseks soovitust, mille andis komisjoni jätkusuutliku rahastamise kõrgetasemeline eksperdirühm ja mille kohaselt tuleks kogu ELi otsustus-, rakendamis- ja täitmise tagamise protsessis pidada jätkusuutlikkust esmatähtsaks; |
| --- | --- |

11.

Jätkusuutlikkusega seotud riskid kapitali adekvaatsuse nõuete usaldatavusraamistikus

| 12. | märgib, et jätkusuutlikkusega seotud riskid võivad kätkeda ka finantsriske ning seetõttu tuleks neid kapitalinõuetes ja pankade usaldatavusanalüüsis arvesse võtta, kui riskid on suured; nõuab seetõttu, et komisjon kehtestaks regulatiivse strateegia ja tegevuskava, mille eesmärk on muu hulgas mõõta jätkusuutlikkusega seotud riske usaldatavusraamistikus ja soodustada jätkusuutlikkusega seotud riskide lisamist Basel IV raamistikku, et tagada piisav kapitalireserv; rõhutab, et kõik kapitali adekvaatsuse nõuded peavad põhinema tõendatud riskidel ja neid riske tuleb nõuetes täielikult arvesse võtta; kavatseb algatada järgmises aastaeelarves ELi katseprojekti, mille raames hakatakse selleks välja töötama metoodilisi võrdlusaluseid; |
| --- | --- |

12.

Avalikustamine

| 13. | toonitab, et avalikustamiseta ei ole jätkusuutlik rahastamine võimalik; peab kliimaga seotud finantsteabe avalikustamise töörühma tööd kiiduväärseks ning palub komisjonil ja nõukogul töörühma soovitusi toetada; nõuab, et avalikustamisnõuete raamistikku lisataks kulud, mis tekivad, kui kliima-, keskkonna- ja muid jätkusuutlikkuse riske ei leevendata ega kõrvaldata; soovitab komisjonil lisada raamatupidamisdirektiivi, muud kui finantsaruandlust käsitlevasse direktiivi, kapitalinõuete direktiivi ja kapitalinõuete määrusesse nende läbivaatamisel proportsionaalse ja kohustusliku avalikustamise nõude, mida tuleb hakata täitma 2020. aastast, kuid milleks nähakse ette ka üleminekuperiood, et äriühingud saaksid rakendamiseks valmistuda; märgib, et Prantsusmaa energiasüsteemi ümberkujundamise seaduse artiklis 173 on esitatud mudel, mille alusel saaks investoritelt nõuda kliimaga seotud riskide kohustuslikku avalikustamist; nõuab, et kaalutaks muud kui finantsaruandlust käsitleva direktiivi kohaldamisala laiendamist; rõhutab sellega seoses, et aruandlusraamistiku nõuded peaksid olema finantseerimisasutuse tegevusega kaasnevate riskide, asutuste suuruse ja keerukusega proportsionaalsed; soovitab, et samasugused avalikustamisnõuded, mida praegu kohaldatakse vastavalt PRIIPide määrusele ja põhiteabedokumendile, tuleks kehtestada kõigile jaefinantstoodetele; |
| --- | --- |

13.

Usaldussuhtest tulenev kohustus

| 14. | märgib, et usaldusest tulenevad kohustused on juba lisatud liidu finantsõigusraamistikku, kuid rõhutab, et kasutuskõlbliku ja usaldusväärse jätkusuutlikkuse taksonoomia (mis hõlmab peamisi investeerimisaspekte, sh kõigi investeerimisahelas tegutsevate isikute, ka varahaldurite ja sõltumatute investeerimiskonsultantide või muude investeerimisvahendajate investeerimisstrateegia, riskijuhtimissüsteem, vara jaotus, juhtimis- ja hooldussüsteem) kindlaksmääramise, väljatöötamise ja katsetamise käigus tuleks need täpsemini sõnastada; soovitab lisada usaldusest tuleneva kohustuse alla ka kohustusliku kahesuunalise integreerimisprotsessi, mis tähendab, et kõik, kes investeerimisahelas tegutsevad, sealhulgas varahaldurid ja sõltumatud investeerimiskonsultandid või muud investeerimisvahendajad, on kohustatud otsuste tegemisel rahalise mõjuga keskkonnaalaseid, sotsiaalseid ja äriühingu üldjuhtimisega seotud tegureid (sealhulgas tegevusetusega kaasnevaid kulusid) arvesse võtma ning pöörama tähelepanu ka sellele, milliseid rahalise mõjuta keskkonnaalaseid, sotsiaalseid ja äriühingu üldjuhtimisega seotud aspekte eelistavad kliendid ja soodustatud isikud või lõplikud jaeinvestorid, kelle ajalised piirangud ja jätkusuutlikkuseelistused tuleks enne välja uurida; nõuab, et kulusid, mis tekivad, kui kliima-, keskkonna- ja muid jätkusuutlikkuse riske ei leevendata ega kõrvaldata, hakataks äriühingute juhatuse ja ametiasutuste riskijuhtimises ja hoolsuskohustuse täitmise hindamisel arvesse võtma ning need peavad hakkama kuuluma ka investorite usaldussuhtest tuleneva kohustuse hulka; |
| --- | --- |

14.

Keskkonnaalaste, sotsiaalsete ja äriühingu üldjuhtimisega seotud riskide tuvastamiseks mõeldud näidislepingud

| 15. | palub, et Euroopa järelevalveasutused (ESAd) töötaksid välja varaomanike ja -haldurite, sõltumatute investeerimiskonsultantide või muude investeerimisvahendajate vaheliste näidislepingute suunised, milles on selgelt arvesse võetud soodustatud isikute huvide üleminekut ning selgeid ootusi selle kohta, kuidas keskkonnaalased, sotsiaalsed ja äriühingu üldjuhtimisega seotud riskid ja tegurid kindlaks teha ja neid arvesse võtta, et neid vältida, vähendada, leevendada ja tasakaalustada; palub ELi institutsioonidel tagada, et ESAde määruste eesootava läbivaatamisega seoses eraldataks ESAdele piisavad ressursid; nõuab, et kulusid, mis tekivad, kui kliima- ja muid jätkusuutlikkuse riske ei leevendata ega kõrvaldata, võetaks arvesse kõikides tulevastes ja läbivaadatavates ELi õigusaktides ning rahastamismõju hinnangutes; |
| --- | --- |

15.

Hooldustegevus

| 16. | nõuab, et aktiivne ja vastutustundlik hooldustegevus kuuluks lahutamatult investorite juriidiliste kohustuste hulka ning soodustatud isikutele ja üldsusele antaks hooldustegevusest aru muu hulgas selle kaudu, et kogu üldsusele tehakse kohustuslikuks korras teatavaks suurosalused, kaasamistegevus, volitatud nõustajate ja passiivsete investeerimisvahendite kasutamine; soovitab innustada passiivseid fonde, millesse tehakse indeksipõhiseid investeeringuid, avalikustama hooldustegevuse ja selle, kas passiivse indekseerimise ja võrdlemise abil on võimalik investeerimisobjektiks oleva äriühingu keskkonnaalased, sotsiaalsed ja äriühingu üldjuhtimisega seotud riskid korrektselt kindlaks teha; on seisukohal, et indeksikoostajatelt tuleks nõuda, et nad annaksid üksikasjalikult teada, kuidas mõjutavad sageli kasutatavaid ja soovitatavaid võrdlusaluseid kliima- ja jätkusuutlikkusnäitajad; |
| --- | --- |

16.

Muud kui finantsaruandlust käsitleva direktiivi raames tuleb kehtestada keskkonnaalase, sotsiaalse ja äriühingu üldjuhtimisega seotud aruandluse lisanõuded

| 17. | märgib, et direktiivikohases keskkonnaalases, sotsiaalses ja äriühingu üldjuhtimisega seotud aruandluses puudub piisav ühtlus ning suurema järjepidevuse saavutamiseks tuleb aruandeid ühtlustada ja avalikustamiseks tuleb jätkusuutlikkuse ja ressursitõhususe näitajate abil kindlaks määrata sobivaimad keskkonnaalased, sotsiaalsed ja äriühingu üldjuhtimisega seotud parameetrid; palub komisjonil moodustada rühma, kuhu kuulub kogu EList eri sidusrühmi, sealhulgas finantsteenuste sektori, teadusringkondade ja kodanikuühiskonna esindajaid, kes hindaksid parameetreid ja koostaksid neist asjakohase loetelu, kuhu kuuluvad ka näitajad, millega mõõdetakse jätkusuutlikkusmõju ja mis hõlmavad suurimaid jätkusuutlikkusega seotud riske; on seisukohal, et selle reformi puhul tuleks arvesse võtta nõuet, et aruandeid peab auditeerima kolmas isik; |
| --- | --- |

17.

Rohelised võlakirjad

| 18. | märgib, et rohelised võlakirjad moodustavad investeerimisturust küll väga väikse, kuid see-eest osa, mida ei ole piisavalt reguleeritud, ning seetõttu on need osa turust, mida ohustavad eksitavad turundusvõtted, ja märgib, et praegu ei ole ELis roheliste võlakirjade jaoks ühtseid standardeid, mis peaksid põhinema tulevasel ELi jätkusuutlikkuse taksonoomial; märgib, et rohelisi võlakirju peaksid kontrollima ja nende üle järelevalvet tegema ametiasutused ning nende alusvara keskkonnamõju kohta tuleks koostada korrapäraseid aruandeid; rõhutab, et roheliste võlakirjade puhul tuleks hinnata ka keskkonnakahju ja nendega tuleks toetada fossiilkütustel põhinevate varade kasutamise vähendamist; rõhutab, et teatavad sektorid peaksid roheliste võlakirjade puhul olema välistatud (eriti need, milles tekkiv kliimakahju on suur) ning need peaksid vastama peamistele sotsiaalsetele ja inimõiguste normidele; on seisukohal, et ELi roheliste võlakirjade standard tuleks välja töötada täiesti läbipaistvalt ning seda peaks tegema spetsiaalne komisjoni töörühm, keda Euroopa Parlament regulaarselt kontrollib; palub komisjonil roheliste võlakirjade mõju, tulemuslikkust ja järelevalvet korrapäraselt hinnata; nõuab sellega seoses, et tehtaks seadusandlik algatus, millega soodustada, propageerida ja turustada Euroopa roheliste võlakirjade avalikke emissioone, mida korraldavad sellised praegused ja tulevased Euroopa finantseerimisasutused nagu EIP ning mille eesmärk on rahastada uusi jätkusuutlikke investeeringuid; |
| --- | --- |

18.

Reitinguagentuurid

| 19. | märgib, et kui reitinguagentuurid hindavad, kas emitent on ka tulevikus krediidivõimeline, siis ei võta nad keskkonnaalaste, sotsiaalsete ja äriühingu üldjuhtimisega seotud riskide ja kahjulike tegurite mõju piisavalt palju arvesse; nõuab, et selle kohta, kuidas võtta keskkonnaalaseid, sotsiaalseid ja äriühingu üldjuhtimisega seotud näitajaid arvesse kõigi ELis tegutsevate reitinguagentuuride reitingutes, võetaks vastu ELi standardid ja nähtaks ette järelevalve; juhib tähelepanu sellele, et siiani ei ole täielikult lahendatud probleemi, mis seisneb selles, et nende äriühingute vahel ei ole piisavat konkurentsi ja nad tegutsevad väga kitsas valdkonnas; nõuab, et Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) järelevalve all olevad sertifitseerimisasutused töötaksid välja korra, mille alusel toimub keskkonnasäästliku finantstoote märgise saamiseks vajalik akrediteerimine; soovitab anda ESMA-le volituse nõuda, et reitinguagentuurid võtaksid oma meetodites jätkusuutlikkuse riske arvesse; nõuab, et juhul kui riskide ilmnemine on tõenäoline, teeks komisjon ettepaneku vaadata reitinguagentuuride määrus läbi; rõhutab, et jätkusuutlikuma finantssüsteemi kujundamisel tuleb jätkusuutlikkusuuringutega, mida tehakse jätkusuutlikkuse indeksite varal ning keskkonnaalase, sotsiaalse ja äriühingu üldjuhtimisega seotud reitingu agentuuride poolt, anda kõigile finantsturul tegutsejatele teavet, mida nad aruande- ja usaldusest tuleneva kohustuse täitmiseks vajavad; |
| --- | --- |

19.

Finantsteenuste märgisesüsteem

| 20. | soovitab komisjonil töötada jaepangakontode, investeerimisfondide ning kindlustus- ja finantstoodetega tegelevate finantseerimisasutuste jaoks välja siduva ja proportsionaalse märgisesüsteemi, millega esitatakse teave selle kohta, mil määral on alusvara Pariisi kokkuleppe ning keskkonnaalaste, sotsiaalsete ja äriühingu üldjuhtimise eesmärkidega kooskõlas; soovitab, et üleminekuperioodil peaks süsteemi kasutamine olema vabatahtlik; |
| --- | --- |

20.

Euroopa järelevalveasutuste volitused

| 21. | kavatseb ESAde määruste eesootava läbivaatamise käigus selgitada ESAde ja liikmesriikide pädevate asutuste volitusi, et need võtaksid keskkonnaalaseid, sotsiaalseid ja äriühingu üldjuhtimisega seotud riske ja tegureid arvesse ning teeksid nende üle järelevalvet, sest nii on finantsturul toimuv jätkusuutlikkuse eesmärkidega paremini kooskõlas; on sellega seoses seisukohal, et ESMA peaks






  — | võtma jätkusuutlikkusega seotud eelistusi arvesse sobivuse hindamise suunistes, nagu komisjon jätkusuutliku rahastamise tegevuskavas soovitas, ja andma üldisemalt juhiseid, kuidas on võimalik lisada jätkusuutlikkusnõuded ELi finantsõigusaktidesse, ja soodustama vastu võetud sätete sidusat rakendamist; |
| --- | --- | --- |

21.

—

võtma jätkusuutlikkusega seotud eelistusi arvesse sobivuse hindamise suunistes, nagu komisjon jätkusuutliku rahastamise tegevuskavas soovitas, ja andma üldisemalt juhiseid, kuidas on võimalik lisada jätkusuutlikkusnõuded ELi finantsõigusaktidesse, ja soodustama vastu võetud sätete sidusat rakendamist;

| — | töötama välja proportsionaalse ja pärast üleminekuperioodi kohustusliku järelevalvesüsteemi, mille alusel hakata 2018. aastast keskkonnaalaseid, sotsiaalseid ja äriühingu üldjuhtimisega seotud suuri riske ja tähtsaid tegureid hindama, ning koostama tulevikkuvaatava jätkusuutlikkusstsenaariumi analüüsi; |
| --- | --- |

—

töötama välja proportsionaalse ja pärast üleminekuperioodi kohustusliku järelevalvesüsteemi, mille alusel hakata 2018. aastast keskkonnaalaseid, sotsiaalseid ja äriühingu üldjuhtimisega seotud suuri riske ja tähtsaid tegureid hindama, ning koostama tulevikkuvaatava jätkusuutlikkusstsenaariumi analüüsi;

| — | saama õiguse kontrollida, kas portfell on Pariisi kokkuleppe keskkonnaalaste, sotsiaalsete ja äriühingu üldjuhtimisega seotud riskide ja teguritega kooskõlas, ning kandma hoolt selle eest, et kliimaga seotud finantsteabe avalikustamine töörühma soovitusi järgitaks; |
| --- | --- |

—

saama õiguse kontrollida, kas portfell on Pariisi kokkuleppe keskkonnaalaste, sotsiaalsete ja äriühingu üldjuhtimisega seotud riskide ja teguritega kooskõlas, ning kandma hoolt selle eest, et kliimaga seotud finantsteabe avalikustamine töörühma soovitusi järgitaks;

rõhutab sellega seoses, et ESAdel peab ülesannete täitmiseks olema piisavalt rahalisi vahendeid; innustab ESAsid tegema nendes küsimustes muude asjaomaste ametite ja rahvusvaheliste organisatsioonidega koostööd;

EIP roll jätkusuutlikus rahastamises

| 22. | rõhutab, et rahastamise jätkusuutlikkuses peaksid ELi institutsioonid olema eeskujuks; märgib, et kuigi 26 % EIP rahast investeeritakse kliimameetmetesse ning EIP tõi 2007. aastal esimesena rohelised võlakirjad turule ja praeguse seisuga selles valdkonnas seatud eesmärgi tõenäoliselt ka saavutab, rahastab ta endiselt suurte CO2 heitkogustega projekte, mis tähendab, et mõndagi saab veel parandada; nõuab seetõttu tungivalt, et EIP kohandaks laenuandmispõhimõtteid ja projektieelistusi nii, et see oleks kooskõlas Pariisi lepingu ja 1,5 °C temperatuuritõusu piiranguga; kutsub üles EIP laenutehinguid ja Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) määruse sätteid tugevdama ja tasakaalustama, et EIP ega EFSI suurte CO2 heitkogustega projektidesse enam ei investeeriks, vaid et nad eelistaksid lisaks innovatiivsetele sektoritele ja mittemateriaalsetele varadele tõhusaid ja dekarboniseerimisprojekte; on seisukohal, et EIP-l on võimalik anda keskkonnasäästlikule süsteemile üleminekuks piirkondlikult tasakaalustatud viisil rohkem riskikapitali; on seisukohal, et sellega seoses tuleks võtta lisameetmeid, sealhulgas koostoimes järgmises mitmeaastases finantsraamistikus ette nähtud ELi rahastamisvahenditega; |
| --- | --- |

22.

EKP roll jätkusuutlikus rahastamises

| 23. | mõistab, et EKP on iseseisev ja selle peamine pädevus on hoida hinnastabiilsust, kuid tuletab meelde, et kuna EKP on ELi institutsioon, on see ühtlasi kohustatud Pariisi kokkuleppest kinni pidama; on seetõttu mures, et „62,1 % äriühingu võlakirjadest ostab EKP sektoritest [...], milles tekib 58,5 % euroala kasvuhoonegaaside heitest“ (14), ja märgib, et sellest programmist saavad otsest kasu peamiselt suurettevõtted; soovitab EKP-l võtta ostukavasuunistes Pariisi kokkulepet ning keskkonnaalaseid, sotsiaalseid ja äriühingu üldjuhtimise eesmärke selgelt arvesse; rõhutab, et nende suuniste varal saab hakata välja töötama tulevast investeerimispoliitikat, mis on keskkonnaalaste, sotsiaalsete ja äriühingu üldjuhtimise kriteeriumide ning ELi jätkusuutliku taksonoomia kõrgete standarditega kooskõlas; |
| --- | --- |

23.

Muud küsimused

| 24. | rõhutab, et kui jätkusuutlike finantstoodete valik on hästi läbi mõeldud, võib see ühtlasi aidata tugevdada Euroopa sotsiaaltaristut, st algatusi ja projekte, mille eesmärk on luua avalikke hüvesid selle kaudu, et soodustatakse investeeringuid ja innovatsiooni valdkondades, mis on strateegiliselt tähtsad ning inimeste ja kogukondade heaolu ja toimetuleku jaoks väga vajalikud, näiteks haridus, tervishoid ja eluase; |
| --- | --- |

24.

| 25. | peab kiiduväärseks kõrgetasemelise eksperdirühma tööd, mille väärtuslikud tulemused saab võtta aluseks uue jätkusuutliku finantssektori standardi väljatöötamisel; rõhutab, et selles peab aktiivselt osalema ka pangandussektor, sest kuna see mõjutab Euroopa finantsturgu kõige rohkem, sõltub rahastamissüsteemi jätkusuutlikumaks muutumine eelkõige sellest sektorist; |
| --- | --- |

25.

| 26. | rõhutab, et kliimaga seotud kulutuste kindlakstegemise meetodiga hinnatakse programme ebaõiglaselt, sest ka küsitava keskkonna- ja kliimaalase kasuga projektid on võimalik liigitada kliimaga seotud kulutuste hulka (nt ühise põllumajanduspoliitika keskkonnahoidlikumaks muutmise komponent); |
| --- | --- |

26.

| 27. | rõhutab, et mitte kõigi levinud finantssuutlikkuse võrdlusaluste metoodikas ei võeta keskkonnaalaseid, sotsiaalseid ja äriühingu üldjuhtimisega seotud tegureid arvesse; nõuab, et Euroopa jätkusuutlikkuse taksonoomia abil töötataks välja üks või mitu Euroopa jätkusuutlikkuse kriteeriumit, millega mõõta Euroopa emitentide tulemusi just keskkonnaalaste, sotsiaalsete ja äriühingu üldjuhtimisega seotud riskide ja tegurite alusel; |
| --- | --- |

27.

| 28. | nõuab, et analüüsitaks ja soodustaks erasektori algatusi, nagu roheliste hüpoteekide EeMAPi projekt, et hinnata ja tõendada, millistel tingimustel on keskkonnasäästlike varadega võimalik vähendada investeeringutega kaasnevat riski ja suurendada samal ajal keskkonnasäästlikkust; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kutsub ELi üles tegema rahvusvahelisel tasandil aktiivselt tööd selle nimel, et lisada jätkusuutlikkusnäitajad rahvusvahelistesse finantsaruandlusstandarditesse; |
| --- | --- |

29.

| 30. | rõhutab, et äriühingu üldjuhtimises tuleks toetada pikaajalise jätkusuutliku väärtuste loomist, näiteks võiks pikaajalistele osanikele anda lojaalsuse eest lisaaktsiaid/-osi ning võtta tegevjuhtide ja juhatuse liikmete tasus keskkonnaalaseid, sotsiaalseid ja äriühingu üldjuhtimisega seotud tegureid arvesse; märgib, et kui tegevjuhtide vastavaid kohustusi täpsustada, annaks see jätkusuutlikele investoritele juhatusega koostööd tehes suurema kaasarääkimisõiguse; |
| --- | --- |

30.

| 31. | nõuab, et igasugusele äri- ja avaliku sektori tegevusele kehtestataks kohustuslik keskkonnavastutuse kindlustus, ilma milleta elluviimiseks luba ei anta; |
| --- | --- |

31.

| 32. | rõhutab, et jätkusuutliku rahastamise teokstegemiseks tuleb selgitada, kuidas kohustused, mis Euroopa äriühingute direktoritel on pikaajalise jätkusuutliku väärtuse loomises, keskkonnaalaste, sotsiaalsete ja äriühingu üldjuhtimisega seotud küsimustes ning süsteemsete riskide leevendamises, haakuvad direktorite üleüldise kohustustega kindlustada äriühingu tulemuslik tegevus; |
| --- | --- |

32.

| 33. | palub Euroopa järelevalveasutustel koostada suunised selle kohta, kuidas koguda keskkonnaalaste, sotsiaalsete ja äriühingu üldjuhtimisega seotud riskide kindlakstegemise ja finantstehingutes arvessevõtmise kohta statistikat, ning nõuab, et statistika võimaluse korral avaldataks; |
| --- | --- |

33.

| 34. | palub liikmesriikide pangandus- ja finantsturuasutustel koostada selged ja täpsed suunised selle kohta, kuidas rakendada uut taksonoomiat ja muid selle õigusaktiga seotud muudatusi nii, et ei tekiks tarbetuid kulusid ega viivitusi; |
| --- | --- |

34.

| 35. | on seisukohal, et hinnakujundusmeetmetest võib olla väga palju abi, et täita Euroopa dekarboniseerimispüüdluste rahastamisel 180 miljardi euro suurune puudujääk, sest sellega soodustataks investeeringute puhul pikaajaliste eesmärkide saavutamist; |
| --- | --- |

35.

| 36. | märgib, et kuigi VKEd on innovatiivsed, unustatakse nad jätkusuutliku rahastamise arudele sageli kutsumata; märgib sellega seoses, et digiteerimine ja keskkonnasäästlik finantstehnoloogia kätkevad suuri võimalusi; soovitab komisjonil kaaluda mehhanisme, mille abil on VKEdel võimalik projekte koondada, kui nad soovivad hakata tegutsema roheliste võlakirjade turul; |
| --- | --- |

36.

| 37. | rõhutab, et jätkusuutlikus rahastamises on sotsiaalsed aspektid väga tähtsad; märgib, et just sotsiaaltaristu rahastamiseks on võimalik välja töötada uusi rahastamisvahendeid, nagu sotsiaalsed võlakirjad, mida on kinnitatud ka 2017. aasta sotsiaalsete võlakirjade põhimõtetes; |
| --- | --- |

37.

| 38. | rõhutab, et keskkonnaalaste, sotsiaalsete ja äriühingu üldjuhtimisega seotud riskide kindlakstegemine, juhtimine ja avalikustamine kuuluvad kindlalt tarbijakaitse ja finantsstabiilsuse juurde ning seetõttu peaks need olema ESAde volituste ja järelevalvekohustuste hulgas; palub Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogul hoolikalt uurida, milline on keskkonnaalaste, sotsiaalsete ja äriühingu üldjuhtimisega seotud tegurite koosmõju mitte ainult kliimamuutustega, vaid ka süsteemsete riskidega; |
| --- | --- |

38.

| 39. | tuletab meelde, et 14. novembri 2017. aasta resolutsioonis jaefinantsteenuste tegevuskava kohta nõudis Euroopa Parlament, et keskkonnasäästliku majanduse rahastamiseks loodaks ELi säästukonto; |
| --- | --- |

39.

| 40. | nõuab, et kõik ELi tulevased kulutused oleksid Pariisi kokkuleppega kooskõlas, mis tähendab seda, et õigusaktidesse, mida kohaldatakse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide (sealhulgas ühtekuuluvusfondid), välistegevuse ja arengukoostöö fondide ja ning muude mitmeaastasesse finantsraamistikku mittekuuluvate vahendite (nagu EFSI) suhtes, tuleb lisada majanduse dekarboniseerimisega seotud eesmärgid; |
| --- | --- |

40.

| 41. | kutsub komisjoni üles korraldama teostatavusuuringut selle kohta, kuidas saaksid järelevalveasutused ja reguleerivad asutused rohkem soosida volitusi, mis hõlmavad pikaajalist perspektiivi; |
| --- | --- |

41.

| 42. | kutsub Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvet (EIOPA) üles sõnastama parimad tavad ja suunised, mille alusel saaksid tööandjapensioniskeemide ja erapensioniskeemide pakkujad hakata pensionisaajatega koostööd tegema juba enne lepingu sõlmimist ja jätkata seda kogu investeeringu vältel; kutsub EIOPAt üles esitama parimate tavade suunised (näiteks sellised, mida kasutab Ühendkuningriigi keskkonnafond) selle kohta, kuidas pensionisaajate ja jaeklientidega koostööd teha ning kuidas teha kindlaks nende rahalised ja mitterahalised huvid; |
| --- | --- |

42.

| 43. | võtab teadmiseks, et kõrgetasemeline eksperdirühm soovitas Euroopa Keskkonnaametil luua koostöös ESAdega ELi jätkusuutliku rahastamise vaatluskeskuse, kes teeks ELi jätkusuutlike investeeringute seiret, annaks nendest aru ja avalikustaks neid käsitleva teabe; soovitab, et Euroopa Liidus suurema eeskuju andmiseks võiks vaatluskeskus hakata seirama ja toetama ka ELi fondide ja institutsioonide (sealhulgas EFSI, EIP ja EKP) jätkusuutlikke investeeringuid ning nendega seotud teavet avalikustama; palub vaatluskeskusel oma tegevusest Euroopa Parlamendile aru anda; |
| --- | --- |

43.

| 44. | soovitab EIP-l teha väikeste turuosaliste ja kogukondlike ühistutega väikesemahuliste taastuvenergiaprojektide koondamiseks koostööd, et neil oleks võimalik EIP-lt raha saada ja osaleda ettevõtlussektori varaostukavas; |
| --- | --- |

44.

| 45. | nõustub kõrgetasemelise töörühmaga, et Euroopa kodanikele tuleb tingimata anda võimalus jätkusuutliku rahastamise küsimusi mõista ja mõjutada; rõhutab, et jätkusuutlikkusteavet peab olema lihtsam kätte saada ja finantskirjaoskust tuleb parandada; |
| --- | --- |

45.

| 46. | palub komisjonil ja liikmesriikidel hoolitseda selle eest, et finantssektori ja muude sektorite poliitika oleks sidus; tuletab meelde, et jätkusuutliku rahastamise poliitika toetamiseks peavad ka teiste valdkondade (nagu energeetika, transport, tööstus ja põllumajandus) otsused sellega sidusad olema; |
| --- | --- |

46.

| 47. | palub komisjonil hakata käesolevas resolutsioonis käsitletud küsimuste kohta korrapäraselt eduaruannet avalama; |
| --- | --- |

47.

| 48. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kasutama mitmepoolsetel poliitilistel foorumitel, nagu ÜRO, G7 ja G20, ning rahvusvahelistes standardiorganisatsioonides, nagu Rahvusvaheline Väärtpaberijärelevalve Organisatsioon (IOSCO), ELi mõjuvõimu ja näitama, et EL suudab jätkusuutlikus rahastamises juhtpositsioonil olla ja kehtestada jätkusuutlikkuses üleilmsel tasandil (muuhulgas kolmandate riikidega sõlmitavate kahepoolsete lepingute kaudu) uued normid; |
| --- | --- |

48.

o

o o

| 49. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

49.

---

(1)  ELT L 335, 17.12.2009, lk 1.

(2)  ELT L 330, 15.11.2014, lk 1.

(3)  ELT L 132, 20.5.2017, lk 1.

(4)  ELT L 354, 23.12.2016, lk 37.

(5)  ELT L 182, 29.6.2013, lk 19.

(6)  ELT L 347, 28.12.2017, lk 35.

(7)  ELT L 352, 9.12.2014, lk 1.

(8)  ÜRO katastroofiohu vähendamise amet https://www.unisdr.org/files/46796_cop21weatherdisastersreport2015.pdf.

(9)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0039.

(10)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0025.

(11)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0428.

(12)  ELT C 75, 26.2.2016, lk 41.

(13)  ELT C 265, 11.8.2017, lk 65.

(14)  Sini Matikainen, Emanuele Campiglio ja Dimitri Zenghelis, „The climate impact of quantitative easing“, Granthami kliimamuutuste ja keskkonnainstituut, mai 2017.

---

| 9.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 76/36 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 76/36

---

P8_TA(2018)0216

2017. aasta ELi õigusemõistmise tulemustabel

Euroopa Parlamendi 29. mai 2018. aasta resolutsioon 2017. aasta ELi õigusemõistmise tulemustabeli kohta (2018/2009(INI))

(2020/C 76/05)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikleid 2, 6 ja 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikleid 2, 6 ja 7,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 70, 85, 86, 258, 259 ja 260, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 70, 85, 86, 258, 259 ja 260,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat,

| — | võttes arvesse oma asjakohaseid resolutsioone õigusriigi põhimõtte ja õigusemõistmise valdkonnas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma asjakohaseid resolutsioone õigusriigi põhimõtte ja õigusemõistmise valdkonnas,

| — | võttes arvesse komisjoni 10. aprilli 2017. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Keskpangale, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „2017. aasta ELi õigusemõistmise tulemustabel“ (COM(2017)0167), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 10. aprilli 2017. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Keskpangale, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „2017. aasta ELi õigusemõistmise tulemustabel“ (COM(2017)0167),

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse 2017. aasta uuringut „The judicial system and economic development across EU Member States“ (ELi liikmesriikide kohtusüsteemid ja majandusareng) (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse 2017. aasta uuringut „The judicial system and economic development across EU Member States“ (ELi liikmesriikide kohtusüsteemid ja majandusareng) (1),

| — | võttes arvesse Ameerika Ühendriikide Kaubanduskoja Õigusreformi Instituudi 2017. aasta uuringut „The Growth of Collective Redress in the EU“ (Kollektiivse õiguskaitse levik ELis) (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ameerika Ühendriikide Kaubanduskoja Õigusreformi Instituudi 2017. aasta uuringut „The Growth of Collective Redress in the EU“ (Kollektiivse õiguskaitse levik ELis) (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi (EIGE) soostatistika andmebaasi (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi (EIGE) soostatistika andmebaasi (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu komisjoni „Demokraatia õiguse kaudu“ (Veneetsia komisjon) aruandeid, eriti tema õigusriigi põhimõtete kontrollnimekirja (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu komisjoni „Demokraatia õiguse kaudu“ (Veneetsia komisjon) aruandeid, eriti tema õigusriigi põhimõtete kontrollnimekirja (4),

| — | võttes arvesse oma 12. märtsi 2014. aasta resolutsiooni õigusemõistmise hindamise kohta seoses kriminaalõiguse ja õigusriigi põhimõtetega (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. märtsi 2014. aasta resolutsiooni õigusemõistmise hindamise kohta seoses kriminaalõiguse ja õigusriigi põhimõtetega (5),

| — | võttes arvesse Milieu 2011. aasta uuringut „Comparative study on access to justice in gender equality and anti-discrimination law“ (Võrdlev uuring õiguskaitse kättesaadavuse kohta soolise võrdõiguslikkuse ja diskrimineerimisvastase õiguse küsimustes) (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Milieu 2011. aasta uuringut „Comparative study on access to justice in gender equality and anti-discrimination law“ (Võrdlev uuring õiguskaitse kättesaadavuse kohta soolise võrdõiguslikkuse ja diskrimineerimisvastase õiguse küsimustes) (6),

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu soovitust kohtunike sõltumatuse, nende töö tulemuslikkuse ja vastutuse kohta (CM/Rec(2010)12) (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu soovitust kohtunike sõltumatuse, nende töö tulemuslikkuse ja vastutuse kohta (CM/Rec(2010)12) (7),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi kodanike õiguste ja põhiseadusküsimuste poliitikaosakonna 2017. aasta uuringut „Mapping the Representation of Women and Men in Legal Professions Across the EU“ (Meeste ja naiste esindatuse kaardistamine õiguselukutsete puhul kogu ELis) (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi kodanike õiguste ja põhiseadusküsimuste poliitikaosakonna 2017. aasta uuringut „Mapping the Representation of Women and Men in Legal Professions Across the EU“ (Meeste ja naiste esindatuse kaardistamine õiguselukutsete puhul kogu ELis) (8),

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu kohtute efektiivsust hindava komisjoni (CEPEJ) koostatavaid iga-aastaseid Euroopa kohtusüsteeme käsitlevaid hindamisaruandeid (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu kohtute efektiivsust hindava komisjoni (CEPEJ) koostatavaid iga-aastaseid Euroopa kohtusüsteeme käsitlevaid hindamisaruandeid (9),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamust (A8-0161/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamust (A8-0161/2018),

| A. | arvestades, et sõltumatud, tõhusad ja kvaliteetsed kohtusüsteemid on olulised õigusriigi põhimõtte kaitsmisel, kohtumenetluste õigluse tagamisel ning selleks, et kodanikel ja ettevõtjatel säiliks usaldus kohtusüsteemi vastu, millega tagatakse, et üksikisikud ja ettevõtjad saavad täiel määral kasutada oma õigusi; arvestades, et tulemuslik kohtusüsteem on lahutamatult seotud kohtute sõltumatusega ning toetab majanduskasvu, kaitseb põhiõigusi ja toetab ELi õiguse õiget kohaldamist; arvestades, et õigusemõistmine on väärtus iseeneses, eelkõige seoses õiguskaitse kättesaadavusega kodanike jaoks ja õiglase kohtumenetluse õiguse austamisega; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et sõltumatud, tõhusad ja kvaliteetsed kohtusüsteemid on olulised õigusriigi põhimõtte kaitsmisel, kohtumenetluste õigluse tagamisel ning selleks, et kodanikel ja ettevõtjatel säiliks usaldus kohtusüsteemi vastu, millega tagatakse, et üksikisikud ja ettevõtjad saavad täiel määral kasutada oma õigusi; arvestades, et tulemuslik kohtusüsteem on lahutamatult seotud kohtute sõltumatusega ning toetab majanduskasvu, kaitseb põhiõigusi ja toetab ELi õiguse õiget kohaldamist; arvestades, et õigusemõistmine on väärtus iseeneses, eelkõige seoses õiguskaitse kättesaadavusega kodanike jaoks ja õiglase kohtumenetluse õiguse austamisega;

| B. | arvestades, et komisjon on avaldanud 2017. aasta ELi õigusemõistmise tulemustabeli, mis on informatiivne, võrdlev ja mittesiduv vahend peamiselt liikmesriikide kohtusüsteemide tulemuslikkuse, sõltumatuse ja kvaliteedi hindamiseks, et selgitada välja puudujäägid, teha kindlaks head tavad ja edusammud ning paremini määratleda liikmesriikide õiguspoliitika, keskendudes sel eesmärgil kohtusüsteemide parameetritele, mis aitavad parandada liidu ettevõtlus-, investeerimis- ja tarbimiskeskkonda; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et komisjon on avaldanud 2017. aasta ELi õigusemõistmise tulemustabeli, mis on informatiivne, võrdlev ja mittesiduv vahend peamiselt liikmesriikide kohtusüsteemide tulemuslikkuse, sõltumatuse ja kvaliteedi hindamiseks, et selgitada välja puudujäägid, teha kindlaks head tavad ja edusammud ning paremini määratleda liikmesriikide õiguspoliitika, keskendudes sel eesmärgil kohtusüsteemide parameetritele, mis aitavad parandada liidu ettevõtlus-, investeerimis- ja tarbimiskeskkonda;

| C. | arvestades, et viiendas ELi õigusemõistmise tulemustabelis analüüsitakse eelkõige küsimusi, mis on seotud üldsuse juurdepääsuga kohtumenetlustele, kohtusüsteemi sõltumatusega nii üksikisikute kui ka ettevõtlussektori silmis, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) praeguse kasutamisega kohtusüsteemis ning liikmesriikide kohtusüsteemide toimimisega konkreetsetes valdkondades, mis on seotud ühtse turu ja ettevõtlussektoriga, samuti antakse esialgne ülevaade liikmesriikide kriminaalõigussüsteemide toimimisest ELi rahapesuvastaste õigusaktide jõustamisel; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et viiendas ELi õigusemõistmise tulemustabelis analüüsitakse eelkõige küsimusi, mis on seotud üldsuse juurdepääsuga kohtumenetlustele, kohtusüsteemi sõltumatusega nii üksikisikute kui ka ettevõtlussektori silmis, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) praeguse kasutamisega kohtusüsteemis ning liikmesriikide kohtusüsteemide toimimisega konkreetsetes valdkondades, mis on seotud ühtse turu ja ettevõtlussektoriga, samuti antakse esialgne ülevaade liikmesriikide kriminaalõigussüsteemide toimimisest ELi rahapesuvastaste õigusaktide jõustamisel;

| D. | arvestades, et 2017. aasta ELi õigusemõistmise tulemustabelis ei esitata riiklike kohtusüsteemide üldist paremusjärjestust ega kavatseta paigutada üht süsteemi teisest ettepoole; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 2017. aasta ELi õigusemõistmise tulemustabelis ei esitata riiklike kohtusüsteemide üldist paremusjärjestust ega kavatseta paigutada üht süsteemi teisest ettepoole;

| E. | arvestades, et teisest küljest peaks õigusemõistmise tulemustabel olema kasulik käsiraamat, milles antakse ülevaade parimatest tavadest, mida liikmesriigid saavad kasutada tsiviil-, kaubandus- ja haldusõiguse valdkonnas; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et teisest küljest peaks õigusemõistmise tulemustabel olema kasulik käsiraamat, milles antakse ülevaade parimatest tavadest, mida liikmesriigid saavad kasutada tsiviil-, kaubandus- ja haldusõiguse valdkonnas;

| F. | arvestades, et teatavate liikmesriikide kohta ei ole paljud andmed veel kättesaadavad; arvestades, et teatavate liikmesriikide esitatud andmete kogus ja täpne sisu on erinevad; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et teatavate liikmesriikide kohta ei ole paljud andmed veel kättesaadavad; arvestades, et teatavate liikmesriikide esitatud andmete kogus ja täpne sisu on erinevad;

| G. | arvestades, et 2017. aasta ELi õigusemõistmise tulemustabelis keskendutakse peamiselt tsiviil-, kaubandus- ja haldusõigusele, kuid antakse ka esialgne ülevaade liikmesriikide süsteemide toimimisest ELi rahapesuvastaste õigusaktide kohaldamisel kriminaalõiguse valdkonnas; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et 2017. aasta ELi õigusemõistmise tulemustabelis keskendutakse peamiselt tsiviil-, kaubandus- ja haldusõigusele, kuid antakse ka esialgne ülevaade liikmesriikide süsteemide toimimisest ELi rahapesuvastaste õigusaktide kohaldamisel kriminaalõiguse valdkonnas;

| H. | arvestades, et selle mittesiduva tulemustabeli koostamise väärtuseks on nii positiivsete kui ka negatiivsete suundumuste tuvastamine ning foorumi loomine vastastikuseks õppimiseks ja parimate tavade vahetamiseks kogu liidus, et edendada õigusriigi põhimõtte järgimist ja selle järgimine tagada; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et selle mittesiduva tulemustabeli koostamise väärtuseks on nii positiivsete kui ka negatiivsete suundumuste tuvastamine ning foorumi loomine vastastikuseks õppimiseks ja parimate tavade vahetamiseks kogu liidus, et edendada õigusriigi põhimõtte järgimist ja selle järgimine tagada;

| I. | arvestades, et õiguskaitse kättesaadavuse eeltingimus on kasutajasõbralikul viisil teabe andmine kohtusüsteemi kohta; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et õiguskaitse kättesaadavuse eeltingimus on kasutajasõbralikul viisil teabe andmine kohtusüsteemi kohta;

| J. | arvestades, et kohtusüsteemid tuleb kohandada ELi uute ülesannetega; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et kohtusüsteemid tuleb kohandada ELi uute ülesannetega;

Üldised tähelepanekud

| 1. | rõhutab, et õigusemõistmine kinnitab ühiskonnas õigusriigi põhimõtet ja tagab igaühe õiguse õiglasele kohtumenetlusele sõltumatus ja erapooletus kohtus; kutsub liikmesriike üles tagama, et kõik kohtureformid toetaksid õigusriigi põhimõtet ja vastaksid kohtusüsteemi sõltumatust käsitlevatele ELi standarditele; ergutab sellega seoses komisjoni jätkama liikmesriikide kohtureformide järelevalvet Euroopa poolaasta raames, mis toetub ka ELi õigusemõistmise tulemustabelist pärit teabele; kutsub lisaks komisjoni üles töötama välja uusi kriteeriume, et paremini hinnata kohtusüsteemide vastavust õigusriigi põhimõttele, tuginedes eelkõige Veneetsia komisjoni õigusriigi põhimõtete kontrollnimekirjale; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kutsub komisjoni üles koguma täpsemat teavet selle kohta, kuidas käsitletakse õigusriigi põhimõtte rikkumisi ja põhiõigusi ähvardavaid ohte, sealhulgas korruptsiooni, diskrimineerimist ning eraelu puutumatuse, mõttevabaduse, südametunnistusevabaduse, usuvabaduse, väljendusvabaduse ning kogunemis- ja ühinemisvabaduse rikkumisi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tuletab meelde üleskutset, mille ta esitas oma 25. oktoobri 2016. aasta resolutsioonis ELi demokraatia, õigusriigi põhimõtte ja põhiõiguste mehhanismi loomise kohta, ning palub veel kord, et komisjon esitaks ettepaneku demokraatiat, õigusriigi põhimõtet ja põhiõigusi käsitleva liidu pakti (ELi pakt) sõlmimiseks; palub komisjonil olemasolevad aruanded, sealhulgas õigusemõistmise tulemustabel, kuni ELi pakti sõlmimiseni koondada; |
| --- | --- |

3.

| 4. | võtab 2017. aasta ELi õigusemõistmise tulemustabeli suure huviga teadmiseks ning kutsub komisjoni üles seda aluslepingutega kooskõlas ja liikmesriikidega konsulteerides veelgi edendama; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rõhutab, et eraldi õigusemõistmise tulemustabeli koostamine kriminaalasjades annab tugeva panuse kohtunike ja prokuröride ühisesse arusaamisse kriminaalõiguse valdkonna ELi õigusaktidest, suurendades sel moel vastastikust usaldust; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kutsub komisjoni üles võtma arvesse korruptsioonivastast võitlust ning peab selle teema lisamist õigusemõistmise tulemustabelisse esmatähtsaks; |
| --- | --- |

6.

| 7. | toetab selle mõttevahetuse eesmärki ja rõhutab, et sõltumatu, tõhus ja kõrge kvaliteediga kohtusüsteem võib luua ettevõtetele stiimuleid edasiarenemiseks ning riiklikul ja piiriülesel tasandil investeerimiseks, kaitstes samal ajal kodanike põhiõigusi ning tagades tarbijate ja töötajate õiguste kaitse, suurendades seeläbi nende majanduslikku panust; |
| --- | --- |

7.

| 8. | märgib, kui tähtis on kohtusüsteemide võrdlemine piiriülese vastastikuse usalduse, õigusasutuste tulemusliku koostöö ning ühise õigusruumi ja Euroopa õiguskultuuri loomise jaoks; julgustab seepärast komisjoni jätkama konkreetsete näitajate väljatöötamist, et hinnata ELi väärtuste, näiteks õigusriigi põhimõtte ja põhiõiguste austamise toetamist tegelikkuses; |
| --- | --- |

8.

| 9. | on arvamusel, et selline võrdlus peab põhinema objektiivsetel kriteeriumidel ja hoolikalt kogutud, võrreldud ja analüüsitud tõendusmaterjalil, võttes arvesse erinevaid põhiseaduslikke ja õigusraamistikke; rõhutab, kui tähtis on tagada kõigi liikmesriikide võrdne kohtlemine nende kohtusüsteemide erapooletul hindamisel; |
| --- | --- |

9.

| 10. | väljendab heameelt komisjoni püüdluste üle hinnata esimest korda kriminaalasjades õigusemõistmise teatavaid aspekte, mis on seotud rahapesuvastase võitlusega, ning soovitab komisjonil võtta meetmeid, millega julgustada liikmesriike esitama andmeid kohtumenetluste kestuse kohta selles valdkonnas, pidades silmas neljanda ja seejärel viienda rahapesuvastase direktiivi jõustumist; |
| --- | --- |

10.

| 11. | tunneb heameelt komisjoni pingutuste üle esitada mõõdetavaid andmeid ja teha konkreetseid järeldusi selle kohta, kuidas liikmesriigid on parandanud oma kohtusüsteemide kvaliteeti ja tõhusust või kuidas nad võiksid seda tulevikus teha, eelkõige seoses kohtunike staatuse, ametisse nimetamise ja sõltumatusega ning soolise tasakaaluga; märgib, et andmelüngad on veelgi kahanenud, eriti kohtusüsteemide tõhususega seotud näitajate puhul; väljendab siiski kahetsust, et endiselt esineb juhtumeid, kus mõned liikmesriigid ei esita teatavate kategooriate andmeid, kuigi sellised andmed on kohaldatavad või olemas; kutsub seepärast liikmesriike üles tõhustama jõupingutusi andmete võrreldavaks muutmiseks ja tegema komisjoniga igakülgselt koostööd, esitades nõutud andmed; rõhutab, et liikmesriigid peavad jätkama andmelünkade kahandamist, et saavutada oma prioriteedid tõhusate kohtusüsteemide osas; kutsub liikmesriike üles tegema tihedat koostööd CEPEJ ja komisjoniga, eelkõige liikmesriikide ministeeriumidest ja kohtusüsteemidest pärit ekspertide mitteametliku rühma kaudu, et täita õigusemõistmise tulemustabeli mõnes kategoorias püsivad andmelüngad; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kutsub liikmesriike üles 2017. aasta ELi õigusemõistmise tulemustabeli tulemusi põhjalikult uurima ja välja selgitama, milliseid järeldusi tuleb nende põhjal teha, ning kaaluma, kas on vaja vastu võtta riiklikke meetmeid, et peatada õigusnormide rikkumised, mis on seotud nende riiklike kohtusüsteemide kvaliteedi, tõhususe ja sõltumatusega; |
| --- | --- |

12.

| 13. | märgib, et paljud liikmesriigid on säilitanud oma jõupingutused riiklike kohtusüsteemide tulemuslikkuse parandamiseks reformide rakendamise kaudu; väljendab heameelt asjaolu üle, et välja on kuulutatud märkimisväärne arv uusi reforme, mis käsitlevad tasuta õigusabi, vaidluste kohtuvälise lahendamise meetodeid, kohtute spetsialiseerumist ja kohtute paiknemist; |
| --- | --- |

13.

Tõhusus

| 14. | rõhutab tõhusate ja õigeaegsete menetluste tähtsust vastavalt Euroopa inimõiguste konventsiooni artiklile 6 ja ELi põhiõiguste harta artiklile 47; rõhutab lisaks kiirete ja tõhusate menetluste tähtsust tarbijakaitse, intellektuaalomandi ja andmekaitseõiguste küsimustes; märgib murelikult, et vastavad menetlused on mõnes liikmesriigis endiselt liiga aeganõudvad; juhib tähelepanu sellele, et pooleliolevate kohtuasjade suur hulk võib vähendada ka kodanike ja ettevõtjate usaldust kohtusüsteemi vastu ning õiguskindlust, seejuures on usaldus õigusriigi põhimõtte austamise nurgakivi; |
| --- | --- |

14.

| 15. | julgustab liikmesriike investeerima IKT-vahendite kasutamisse ja jätkuvasse arendamisse oma kohtusüsteemides, et muuta need kõigi ELi kodanike, eriti mis tahes puudega isikute ja haavatavate rühmade, sealhulgas rahvusvähemuste ja/või rändajate jaoks kättesaadavamaks, arusaadavamaks ja kergemini kasutatavaks; rõhutab kasu, mida IKT-süsteemid toovad liikmesriikide õigusasutuste piiriüleses koostöös ja riigi tasandil, kuna need vähendavad kõigi kaasatud sidusrühmade kulusid ja parandavad kohtusüsteemide üldist tõhusust ja kvaliteeti, näiteks tänu nõuete elektroonilisele esitamisele, võimalusele veebis menetlusi jälgida ja toiminguid teha ning kohtute ja advokaatide vahelisele elektroonilisele suhtlusele; peab kahetsusväärseks asjaolu, et IKT-süsteemide täit potentsiaali ei ole kogu ELis veel ära kasutatud; peab tervitatavaks läbipaistvust, mis valitseb enamikus liikmesriikides seoses kohtuotsuste avaldamisega; rõhutab, et veebipõhise teabe kättesaadavus kasutajasõbralikul viisil aitab oluliselt kaasa õiguskaitse kättesaadavusele kodanike ja ettevõtjate jaoks; kutsub liikmesriike üles avaldama kõik kohtuotsused internetis, kuna see aitab kodanikel ja ettevõtjatel õppida kohtusüsteemi paremini tundma ning muuta see läbipaistvamaks; märgib lisaks, et see võib soodustada kohtupraktika järjekindlust; |
| --- | --- |

15.

| 16. | rõhutab vajadust laiendada ja mitmekesistada kohtunikele pakutavat koolitust, sest ka see on tõhusa, sõltumatu ja erapooletu kohtusüsteemi alus; rõhutab eelkõige koolitusvajadust järgmistes valdkondades: soorollid, -normid ja -stereotüübid, kohtueetika, IT-oskused, kohtute haldamine, lepitus ning poolte ja ajakirjandusega suhtlemine; rõhutab lisaks sellele ELi õiguse ja erinevate ELi koostööstruktuuride (näiteks Eurojust) alase piisava väljaõppe olulisust; märgib, et ELi õiguse teatavad valdkonnad, näiteks autoriõigust ja eraelu puutumatust käsitlevad õigusaktid, võivad eeldada mitte üksnes seaduste, vaid ka tehnoloogilise arengu tundmist; märgib, et kohtunike ja kohtute spetsialiseerumisel näib olevat positiivne mõju nii tõhususele kui ka kohtusüsteemide kvaliteedile; palub komisjonil seda küsimust järgmise aasta tulemustabeli koostamisel täiendavalt uurida; rõhutab, et kohtunike ja muude õigusekspertide pidev ja süstemaatiline koolitamine on vajalik selleks, et tagada õiguse ühtne ja kvaliteetne kohaldamine ning tõhus jõustamine; kutsub liikmesriike üles investeerima rohkem õiguspraktikute, näiteks kohtunike õigusalase koolituse ja jätkuhariduse arendamisse, sealhulgas ka teistes liikmesriikides, et vahetada kogemusi ja parimaid tavasid; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ergutab liikmesriike ja ELi institutsioone toetama lepituse edasiarendamist ELi tasandil; kutsub komisjoni üles süstemaatiliselt hindama lepituse mõju ELi kohtusüsteemides; |
| --- | --- |

17.

Kvaliteet

| 18. | palub komisjonil lisada kollektiivse õiguskaitse menetlused järgmisel aastal tehtavasse kohtusüsteemide juurdepääsutegurite võrdlusse, kuna ta peab õiguskaitse kättesaadavust ja tõhusat vaidluste lahendamist esmatähtsaks; peab neid menetlusi oluliseks vahendiks, et tugevdada tarbijate, keskkonna ja tervise kaitset kogu ELis valdkondades, kus on otsene mõju suurele arvule taotlejatele; on seisukohal, et kollektiivse õiguskaitse menetlused lihtsustavad õiguskaitse kättesaadavust kodanike jaoks ja tõhusat vaidluste lahendamist ning seeläbi kõrvaldavad ülemäärased tõkked, eelkõige kodanike puhul, kes elavad allpool vaesuspiiri või on segatud piiriülese mõõtmega kohtuasjadesse; |
| --- | --- |

18.

| 19. | märgib, et enamik liikmesriike nõuab pooltelt kohtumenetluse algatamisel kohtulõivu; rõhutab, et tasuta õigusabi kättesaadavus ja kohtulõivude suurus mõjutavad oluliselt õiguskaitse kättesaadavust (mis on ELis põhiõigus), eriti vaesuses elavate kodanike jaoks, ning rõhutab tasuta õigusabi rolli nõrgematele pooltele võrdsetel tingimustel õiguskaitse kättesaadavuse tagamisel; rõhutab, et allpool vaesuspiiri elavatele tarbijatele osutatav tasuta õigusabi on endiselt oluline tasakaalustav tegur; juhib tähelepanu sellele, et tasuta õigusabi saamise raskendatus võib olla suur takistus olukorras, kui kohtulõivud ja/või -kulud on nõude suurust arvestades suhteliselt suured; on seisukohal, et tasuta õigusabi tuleks siduda liikmesriikide vaesuspiiriga; rõhutab, et õiguskulusid tuleks üldiselt veelgi vähendada, näiteks kasutades liikmesriikide elektroonilisi e-õiguskeskkonna portaale; kutsub liikmesriike üles muutma veebipõhist teavet, mis võimaldab kodanikel saada teada, kas neil on õigus saada tasuta õigusabi, kasutajasõbralikumaks ja tagama veebis kättesaadava teabe ka nägemispuudega inimestele; |
| --- | --- |

19.

| 20. | palub komisjonil võtta enne järgmise aasta tulemustabeli lõplikku koostamist kasutusele uus näitaja õiguskaitse kättesaadavuse kohta rühmade jaoks, kes võivad olla ebasoodsas olukorras või keda võidakse diskrimineerida, et teha kindlaks võimalikud takistused; |
| --- | --- |

20.

| 21. | rõhutab vajadust tegeleda jätkuva sugude ebavõrdse esindatusega ning märkimisväärsete erinevustega meeste ja naiste suhtarvus kohtunike hulgas just kõrgema astme kohtutes / ülemkohtutes nii liikmesriikide kui ka ELi tasandil; võtab kahetsusega teadmiseks mõnes liikmesriigis viimasel ajal elukutseliste kohtunike hulgas naiste osakaalus toimunud negatiivsed muutused; |
| --- | --- |

21.

| 22. | toob välja, et õigusvaldkonna töötajate soolise võrdõiguslikkuse küsimuses on kogu Euroopas veel palju teha, eelkõige seoses kohtuniku ametikohale juurdepääsuga ning soostereotüüpide, ametisse nimetamise läbipaistvuse, töö- ja tööväliste kohustuste ühitamise ja mentorlustavade valdkonnas; rõhutab selget erinevust naissoost töötajate osakaalu vahel kohtusüsteemi madalamal tasandil (sh muud kui kohtuametnikud) ja kõrgemal kohtu- ja prokuratuuri tasandil; nõuab tungivalt, et liikmesriigid teeksid eriti kõrghariduse valdkonnas otseseid jõupingutusi selle nimel, et õigusvaldkonnas töötaks rohkem naisi, ning julgustaksid positiivset suhtumist naissoost kohtunikesse; |
| --- | --- |

22.

| 23. | tuletab meelde Euroopa Parlamendi ja nõukogu 2015. aasta ühisavaldust (10), mille kohaselt peaksid liikmesriigid võimalikult suures ulatuses ja pidades silmas Euroopa Liidu lepingu artiklis 3 sätestatud eesmärki saavutada meeste ja naiste võrdõiguslikkus, tagama meeste ja naiste võrdse esindatuse kohtunikukandidaatide nimetamisel Euroopa Liidu Kohtu Üldkohtus; soovitab tungivalt liikmesriikidel näidata sellega seoses head eeskuju; |
| --- | --- |

23.

| 24. | rõhutab, et kuigi üle poole liikmesriikidest suurendasid 2015. aastal kohtusüsteemile elaniku kohta tehtud kulutusi, lähtutakse rahaliste vahendite eraldamise kindlaksmääramisel endiselt peamiselt varasematest kuludest, mitte tegelikust töökoormusest või kohtutaotluste arvust; |
| --- | --- |

24.

| 25. | väljendab heameelt vaidluste kohtuvälise lahendamise mehhanismide, eriti tarbijatele ja kauplejatele suunatud Euroopa vaidluste veebipõhise lahendamise (ODR) platvormi suurenenud kasutamise üle enamikus liikmesriikides; |
| --- | --- |

25.

| 26. | võtab teadmiseks andmete puuduliku kättesaadavuse abieluasjade ja vanemliku vastutusega seotud küsimuste valdkonnas; ergutab komisjoni lisama sellised andmed ELi õigusemõistmise tulemustabelisse, kui liikmesriigid on need kättesaadavaks teinud, võimaluse korral vahe-eesmärgina, mis kehtestatakse pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 2201/2003 (mis käsitleb kohtualluvust ning kohtuotsuste tunnustamist ja täitmist kohtuasjades, mis on seotud abieluasjade ja vanemliku vastutusega) läbivaatamise lõppu; |
| --- | --- |

26.

Sõltumatus

| 27. | rõhutab, et sõltumatus, kvaliteet ja tõhusus on põhielemendid tulemuslikus kohtusüsteemis, mis on omakorda keskse tähtsusega õigusriigi põhimõtte, kohtumenetluste õigluse ning kodanike ja ettevõtjate usalduse seisukohast õigussüsteemi vastu; rõhutab lisaks, et kohtusüsteemi sõltumatus on demokraatia lahutamatu osa; on seisukohal, et sõltumatu kohtusüsteemi aluseks on ühelt poolt valitsusepoolse ja poliitilise või majanduslike erahuvidega poolte sekkumise ja surve puudumine ning teiselt poolt kohtuniku staatusest, ametikohast ja rahalisest olukorrast tulenevad tõhusad tagatised; rõhutab, et tuleb tagada piisav sõltumatus, et kaitsta süüdistuse ettevalmistamise eest vastutavat asutust lubamatu poliitilise mõju eest; kutsub seetõttu komisjoni üles lisama tulemustabelisse eraldi osa prokuröride staatuse ja sõltumatuse kohta; kutsub lisaks komisjoni üles jätkama kohtusüsteemi sõltumatuse õiguslike tagatiste hindamist, sealhulgas tegema koostööd ülemkohtute võrgustike ja kohtute nõukogudega; |
| --- | --- |

27.

| 28. | juhib tähelepanu sellele, kui tähtsad on erapooletud, st täitevvõimu omavolilise kaalutlusõiguseta, ja põhjalikud kohtunike ametisse nimetamise, hindamise, teisele ametikohale üleviimise ja ametist vabastamise mehhanismid; |
| --- | --- |

28.

o

o o

| 29. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

29.

---

(1)  http://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/bitstream/JRC104594/jrc104594__2017_the_judicial_system_and_economic_development_ across_eu_member_states.pdf.

(2)  http://www.instituteforlegalreform.com/uploads/sites/1/The_Growth_of_Collective_Redress_in_the_EU_A_Survey_of_Developments_in_10_ Member_States_April_2017.pdf.

(3)  http://eige.europa.eu/gender-statistics/dgs.

(4)  http://www.venice.coe.int/webforms/documents/default.aspx?pdffile=CDL-AD(2016)007-e.

(5)  ELT C 378, 9.11.2017, lk 136.

(6)  Milieu Ltd (2011), „Comparative study on access to justice in gender equality and anti-discrimination law“ (Võrdlev uuring õiguskaitse kättesaadavuse kohta soolise võrdõiguslikkuse ja diskrimineerimisvastase õiguse küsimustes), kokkuvõttev aruanne, Euroopa Komisjoni õigusküsimuste peadirektoraat, Brüssel.

(7)  https://wcd.coe.int/ViewDoc.jsp?p=&Ref=CM/Rec(2010)12&Language=lanEnglish&Ver=original&BackColorInternet=C3C3C3&BackColor Intranet=EDB021&BackColorLogged=F5D383&direct=true.

(8)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2017/596804/IPOL_STU(2017)596804_EN.pdf.

(9)  https://www.coe.int/t/dghl/cooperation/cepej/evaluation/default_en.asp.

(10)  ELT C 436, 24.12.2015, lk 1.

---

| 9.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 76/42 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 76/42

---

P8_TA(2018)0221

Geneetiliselt muundatud mais GA21 (MON-ØØØ21-9)

Euroopa Parlamendi 30. mai 2018. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud maisi GA21 (MON-ØØØ21-9) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise luba vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (D056125-02 – 2018/2698(RSP))

(2020/C 76/06)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni rakendusotsuse eelnõu, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud maisi GA21 (MON-ØØØ21-9) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise luba vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (D056125-02), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni rakendusotsuse eelnõu, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud maisi GA21 (MON-ØØØ21-9) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise luba vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (D056125-02),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (1), eriti selle artikli 11 lõiget 3 ja artikli 23 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (1), eriti selle artikli 11 lõiget 3 ja artikli 23 lõiget 3,

| — | võttes arvesse määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 35 osutatud alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees 23. aprillil 2018 toimunud hääletust, mille tulemusel arvamust ei esitatud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 35 osutatud alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees 23. aprillil 2018 toimunud hääletust, mille tulemusel arvamust ei esitatud,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (2) artiklit 11, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (2) artiklit 11,

| — | võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti 21. septembril 2017. aastal vastu võetud ja 24. oktoobril 2017. aastal avaldatud arvamust (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti 21. septembril 2017. aastal vastu võetud ja 24. oktoobril 2017. aastal avaldatud arvamust (3),

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (COM(2017)0085, COD(2017)0035), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (COM(2017)0085, COD(2017)0035),

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone, milles esitatakse vastuväiteid geneetiliselt muundatud organismide kasutamiseks lubade andmisele (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone, milles esitatakse vastuväiteid geneetiliselt muundatud organismide kasutamiseks lubade andmisele (4),

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 106 lõikeid 2 ja 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 106 lõikeid 2 ja 3,

| A. | arvestades, et komisjoni otsusega 2008/280/EÜ (5) anti luba lasta turule geneetiliselt muundatud maisi GA21 sisaldavat, sellest koosnevat või sellest toodetud toitu ja sööta; arvestades, et luba hõlmas ka maisi GA21 sisaldavate või sellest koosnevate muude toodete kui toidu ja sööda turuleviimist muu maisiga samal otstarbel, välja arvatud viljelemine; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et komisjoni otsusega 2008/280/EÜ (5) anti luba lasta turule geneetiliselt muundatud maisi GA21 sisaldavat, sellest koosnevat või sellest toodetud toitu ja sööta; arvestades, et luba hõlmas ka maisi GA21 sisaldavate või sellest koosnevate muude toodete kui toidu ja sööda turuleviimist muu maisiga samal otstarbel, välja arvatud viljelemine;

| B. | arvestades, et enne otsuse 2008/280/EÜ vastuvõtmist, 13. septembril 2007, võttis Euroopa Toiduohutusamet (EFSA) kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitega 6 ja 18 vastu heakskiitva arvamuse, mis avaldati 2. oktoobril 2007 (6) (edaspidi „EFSA 2007. aasta arvamus“); |
| --- | --- |

B.

arvestades, et enne otsuse 2008/280/EÜ vastuvõtmist, 13. septembril 2007, võttis Euroopa Toiduohutusamet (EFSA) kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitega 6 ja 18 vastu heakskiitva arvamuse, mis avaldati 2. oktoobril 2007 (6) (edaspidi „EFSA 2007. aasta arvamus“);

| C. | arvestades, et 6. oktoobril 2016 esitas äriühing Syngenta France SAS äriühingu Syngenta Crop Protection AG (Šveits) nimel määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklite 11 ja 23 kohaselt taotluse eespool nimetatud loa uuendamiseks; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 6. oktoobril 2016 esitas äriühing Syngenta France SAS äriühingu Syngenta Crop Protection AG (Šveits) nimel määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklite 11 ja 23 kohaselt taotluse eespool nimetatud loa uuendamiseks;

| D. | arvestades, et 21. septembril 2017 võttis EFSA kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitega 6 ja 18 vastu heakskiitva arvamuse, mis avaldati 24. oktoobril 2017 (7) (edaspidi „EFSA 2017. aasta arvamus“); |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 21. septembril 2017 võttis EFSA kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitega 6 ja 18 vastu heakskiitva arvamuse, mis avaldati 24. oktoobril 2017 (7) (edaspidi „EFSA 2017. aasta arvamus“);

| E. | arvestades, et mais GA21 on välja töötatud glüfosaaditaluvuse saavutamiseks, mis on saadud valgu EPSPS muudetud versiooni abil; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et mais GA21 on välja töötatud glüfosaaditaluvuse saavutamiseks, mis on saadud valgu EPSPS muudetud versiooni abil;

| F. | arvestades, et täiendava herbitsiidi, antud juhul glüfosaadi kasutamine on herbitsiidiresistentsete taimede kasvatamisel tavapärane ning seepärast võib eeldada, et saagis leidub alati pihustamisjääke ja need on selle vältimatu koostisosa; arvestades, et on tõestatud, et geneetiliselt muundatud herbitsiiditolerantsete põllukultuuride kasvatamisega kaasneb tavapäraste kultuuridega võrreldes suurem täiendavate herbitsiidide kasutamine; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et täiendava herbitsiidi, antud juhul glüfosaadi kasutamine on herbitsiidiresistentsete taimede kasvatamisel tavapärane ning seepärast võib eeldada, et saagis leidub alati pihustamisjääke ja need on selle vältimatu koostisosa; arvestades, et on tõestatud, et geneetiliselt muundatud herbitsiiditolerantsete põllukultuuride kasvatamisega kaasneb tavapäraste kultuuridega võrreldes suurem täiendavate herbitsiidide kasutamine;

| G. | arvestades, et seetõttu võib eeldada, et mais GA21 puutub kokku suuremate ja ka korduvate glüfosaadi annustega, mis mitte üksnes ei suurenda jääkaine kogust saagikoristusel, vaid võib mõjutada ka geneetiliselt muundatud maisitaime koostist ning selle põllumajanduslikke näitajaid; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et seetõttu võib eeldada, et mais GA21 puutub kokku suuremate ja ka korduvate glüfosaadi annustega, mis mitte üksnes ei suurenda jääkaine kogust saagikoristusel, vaid võib mõjutada ka geneetiliselt muundatud maisitaime koostist ning selle põllumajanduslikke näitajaid;

| H. | arvestades, et liikmesriigid esitasid kolmekuulise konsulteerimisperioodi jooksul palju kriitilisi märkusi nii EFSA 2007. aasta arvamuse (8) kui ka EFSA 2017. aasta arvamuse (9) kohta; arvestades, et liikmesriigid kritiseerisid näiteks asjaolu, et enne maisi GA21 riskihinnangu kohta järelduste tegemist oli tarvis lisateavet, et ohutu kasutamise kogemust toetavaid andmeid ei olnud esitatud, et maisi GA21 seirearuannetes loa kehtimise ajavahemiku kohta oli põhimõttelisi puuduseid ning et seire puhul kasutatud lähenemisviis ei olnud täielikult kooskõlas direktiiviga 2001/18/EÜ; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et liikmesriigid esitasid kolmekuulise konsulteerimisperioodi jooksul palju kriitilisi märkusi nii EFSA 2007. aasta arvamuse (8) kui ka EFSA 2017. aasta arvamuse (9) kohta; arvestades, et liikmesriigid kritiseerisid näiteks asjaolu, et enne maisi GA21 riskihinnangu kohta järelduste tegemist oli tarvis lisateavet, et ohutu kasutamise kogemust toetavaid andmeid ei olnud esitatud, et maisi GA21 seirearuannetes loa kehtimise ajavahemiku kohta oli põhimõttelisi puuduseid ning et seire puhul kasutatud lähenemisviis ei olnud täielikult kooskõlas direktiiviga 2001/18/EÜ;

| I. | arvestades, et EFSA geneetiliselt muundatud organismide komisjon (EFSA GMO Panel) ise leiab, et on vaja jätkata taotlejate ja riskijuhtidega arutelu selle üle, kuidas importimiseks ja töötlemiseks mõeldud geneetiliselt muundatud taimede turustamisjärgset keskkonnaseiret praktiliselt rakendada; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et EFSA geneetiliselt muundatud organismide komisjon (EFSA GMO Panel) ise leiab, et on vaja jätkata taotlejate ja riskijuhtidega arutelu selle üle, kuidas importimiseks ja töötlemiseks mõeldud geneetiliselt muundatud taimede turustamisjärgset keskkonnaseiret praktiliselt rakendada;

| J. | arvestades, et glüfosaadi kantserogeensuse osas on endiselt küsimusi; arvestades, et EFSA järeldas 2015. aasta novembris, et glüfosaat ei ole tõenäoliselt kantserogeenne, ja Euroopa Kemikaaliamet (ECHA) järeldas 2017. aasta märtsis, et selle klassifitseerimata jätmine oli õigustatud; arvestades, et vastupidiselt sellele liigitas Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) Rahvusvaheline Vähiuurimiskeskus 2015. aastal glüfosaadi inimeste jaoks tõenäoliselt kantserogeensete ainete hulka; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et glüfosaadi kantserogeensuse osas on endiselt küsimusi; arvestades, et EFSA järeldas 2015. aasta novembris, et glüfosaat ei ole tõenäoliselt kantserogeenne, ja Euroopa Kemikaaliamet (ECHA) järeldas 2017. aasta märtsis, et selle klassifitseerimata jätmine oli õigustatud; arvestades, et vastupidiselt sellele liigitas Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) Rahvusvaheline Vähiuurimiskeskus 2015. aastal glüfosaadi inimeste jaoks tõenäoliselt kantserogeensete ainete hulka;

| K. | arvestades, et Euroopa Parlament on asutanud pestitsiididele lubade andmise ELi menetlust käsitleva erikomisjoni, mis aitab teha kindlaks, kas riskihindamismenetluses järgiti asjakohaseid liidu teaduslikke standardeid ja kas tööstuse esindajad avaldasid glüfosaatide kantserogeensuse üle otsustamisel liidu ametitele lubamatut mõju; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Euroopa Parlament on asutanud pestitsiididele lubade andmise ELi menetlust käsitleva erikomisjoni, mis aitab teha kindlaks, kas riskihindamismenetluses järgiti asjakohaseid liidu teaduslikke standardeid ja kas tööstuse esindajad avaldasid glüfosaatide kantserogeensuse üle otsustamisel liidu ametitele lubamatut mõju;

| L. | arvestades, et EFSA pestitsiidikomisjoni seisukoha järgi ei saa üldiselt teha järeldusi geneetiliselt muundatud põllukultuuridele glüfosaadivalmististe pihustamise jääkide ohutuse kohta (10); arvestades, et lisaained ja nende segud, mida kasutatakse pihustamiseks mõeldud kaubanduslikes glüfosaadivalmististes, võivad olla mürgisemad kui toimeaine eraldi (11); |
| --- | --- |

L.

arvestades, et EFSA pestitsiidikomisjoni seisukoha järgi ei saa üldiselt teha järeldusi geneetiliselt muundatud põllukultuuridele glüfosaadivalmististe pihustamise jääkide ohutuse kohta (10); arvestades, et lisaained ja nende segud, mida kasutatakse pihustamiseks mõeldud kaubanduslikes glüfosaadivalmististes, võivad olla mürgisemad kui toimeaine eraldi (11);

| M. | arvestades, et liit on mürgisuse kartuse tõttu juba kõrvaldanud turult polüetoksüleeritud rasvamiinina tuntud glüfosaadi lisaaine; arvestades, et probleemsed lisaained ja segud võivad olla siiski lubatud riikides, kus maisi GA21 kasvatatakse (Argentinas, Brasiilias, Kanadas, Jaapanis, Paraguays, Filipiinidel, Lõuna-Aafrikas, Ameerika Ühendriikides, Uruguays ja Vietnamis); |
| --- | --- |

M.

arvestades, et liit on mürgisuse kartuse tõttu juba kõrvaldanud turult polüetoksüleeritud rasvamiinina tuntud glüfosaadi lisaaine; arvestades, et probleemsed lisaained ja segud võivad olla siiski lubatud riikides, kus maisi GA21 kasvatatakse (Argentinas, Brasiilias, Kanadas, Jaapanis, Paraguays, Filipiinidel, Lõuna-Aafrikas, Ameerika Ühendriikides, Uruguays ja Vietnamis);

| N. | arvestades, et teave herbitsiidide ja nende metaboliitide jäägi tasemete kohta on oluline herbitsiiditolerantsete geneetiliselt muundatud taimede põhjaliku riskihindamise jaoks; arvestades, et herbitsiidide pihustamise jäägid ei kuulu EFSA GMO-komisjoni pädevusse; arvestades, et maisi GA21 glüfosaadiga pihustamise mõju ei ole hinnatud; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et teave herbitsiidide ja nende metaboliitide jäägi tasemete kohta on oluline herbitsiiditolerantsete geneetiliselt muundatud taimede põhjaliku riskihindamise jaoks; arvestades, et herbitsiidide pihustamise jäägid ei kuulu EFSA GMO-komisjoni pädevusse; arvestades, et maisi GA21 glüfosaadiga pihustamise mõju ei ole hinnatud;

| O. | arvestades, et liikmesriikidelt ei nõuta imporditavas maisis sisalduva glüfosaadijäägi mõõtmist, et tagada jääkide piirnormidest kinnipidamine aastaid 2018, 2019 ja 2020 hõlmava kooskõlastatud mitmeaastase kontrolliprogrammi raames vastavalt komisjoni rakendusmäärusele (EL) 2017/660 (12), ja nad ei pea seda tegema ka aastatel 2019, 2020 ja 2021 (13); arvestades, et seetõttu ei ole teada, kas imporditavas maisis GA21 sisalduv glüfosaadijääk vastab liidus kehtestatud jääkide piirnormidele; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et liikmesriikidelt ei nõuta imporditavas maisis sisalduva glüfosaadijäägi mõõtmist, et tagada jääkide piirnormidest kinnipidamine aastaid 2018, 2019 ja 2020 hõlmava kooskõlastatud mitmeaastase kontrolliprogrammi raames vastavalt komisjoni rakendusmäärusele (EL) 2017/660 (12), ja nad ei pea seda tegema ka aastatel 2019, 2020 ja 2021 (13); arvestades, et seetõttu ei ole teada, kas imporditavas maisis GA21 sisalduv glüfosaadijääk vastab liidus kehtestatud jääkide piirnormidele;

| P. | arvestades, et maisi GA21 kasvatatakse muu hulgas Argentinas; arvestades, et glüfosaadi kasutamise laastav tervisemõju on ulatuslikult dokumenteeritud; arvestades, et liit on ühinenud ÜRO kestliku arengu eesmärkidega, mis hõlmavad kohustust vähendada 2030. aastaks oluliselt ohtlikest kemikaalidest ning õhu, vee ja pinnase reostamisest ja saastamisest tingitud surma- ja haigusjuhtumite arvu (eesmärk 3, osaeesmärk 3.9) (14); |
| --- | --- |

P.

arvestades, et maisi GA21 kasvatatakse muu hulgas Argentinas; arvestades, et glüfosaadi kasutamise laastav tervisemõju on ulatuslikult dokumenteeritud; arvestades, et liit on ühinenud ÜRO kestliku arengu eesmärkidega, mis hõlmavad kohustust vähendada 2030. aastaks oluliselt ohtlikest kemikaalidest ning õhu, vee ja pinnase reostamisest ja saastamisest tingitud surma- ja haigusjuhtumite arvu (eesmärk 3, osaeesmärk 3.9) (14);

| Q. | arvestades, et liit on pühendunud poliitikavaldkondade arengusidususele, mille eesmärk on vähendada vastuolusid ja suurendada koostoimet liidu eri poliitikavaldkondade vahel, muu hulgas kaubanduse, keskkonna ja põllumajanduse valdkonnas, et toetada arenguriike ja suurendada arengukoostöö tulemuslikkust; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et liit on pühendunud poliitikavaldkondade arengusidususele, mille eesmärk on vähendada vastuolusid ja suurendada koostoimet liidu eri poliitikavaldkondade vahel, muu hulgas kaubanduse, keskkonna ja põllumajanduse valdkonnas, et toetada arenguriike ja suurendada arengukoostöö tulemuslikkust;

| R. | arvestades, et EFSA jõudis järeldusele, et kõik peale ühe glüfosaadi tavakultuuridel (geneetiliselt muundamata kultuurid) kasutamise viisi kujutasid endast ohtu muudele kui tõrjutavatele vabas looduses elavatele maapealsetele selgroogsetele, ning tegi ka kindlaks, et mõned glüfosaadi peamised tavakultuuridel kasutamise viisid kujutavad endast suurt pikaajalist ohtu imetajatele (15); arvestades, et ECHA on liigitanud glüfosaadi veeorganismidele avalduva pikaajalise mürgise toimega ainete hulka; arvestades, et glüfosaadi kasutamise negatiivne mõju bioloogilisele mitmekesisusele ja keskkonnale on ulatuslikult dokumenteeritud; arvestades, et näiteks ühes 2017. aastal Ameerika Ühendriikides tehtud uuringus leiti negatiivne seos glüfosaadikasutuse ja täiskasvanud monarhliblikate arvukuse vahel, eriti tiheda põllumajandustegevusega piirkondades (16); |
| --- | --- |

R.

arvestades, et EFSA jõudis järeldusele, et kõik peale ühe glüfosaadi tavakultuuridel (geneetiliselt muundamata kultuurid) kasutamise viisi kujutasid endast ohtu muudele kui tõrjutavatele vabas looduses elavatele maapealsetele selgroogsetele, ning tegi ka kindlaks, et mõned glüfosaadi peamised tavakultuuridel kasutamise viisid kujutavad endast suurt pikaajalist ohtu imetajatele (15); arvestades, et ECHA on liigitanud glüfosaadi veeorganismidele avalduva pikaajalise mürgise toimega ainete hulka; arvestades, et glüfosaadi kasutamise negatiivne mõju bioloogilisele mitmekesisusele ja keskkonnale on ulatuslikult dokumenteeritud; arvestades, et näiteks ühes 2017. aastal Ameerika Ühendriikides tehtud uuringus leiti negatiivne seos glüfosaadikasutuse ja täiskasvanud monarhliblikate arvukuse vahel, eriti tiheda põllumajandustegevusega piirkondades (16);

| S. | arvestades, et uue loa andmine maisi GA21 turule laskmiseks tekitab jätkuvalt nõudlust selle kultuuri viljelemiseks kolmandates riikides; arvestades, et – nagu eespool nimetatud – geneetiliselt muundatud herbitsiiditolerantsete taimede peal kasutatakse eeldatavalt (tavapäraste kultuuridega võrreldes) suuremaid ja korduvaid herbitsiidiannuseid, kuna need taimed on selleks otstarbeks teadlikult aretatud; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et uue loa andmine maisi GA21 turule laskmiseks tekitab jätkuvalt nõudlust selle kultuuri viljelemiseks kolmandates riikides; arvestades, et – nagu eespool nimetatud – geneetiliselt muundatud herbitsiiditolerantsete taimede peal kasutatakse eeldatavalt (tavapäraste kultuuridega võrreldes) suuremaid ja korduvaid herbitsiidiannuseid, kuna need taimed on selleks otstarbeks teadlikult aretatud;

| T. | arvestades, et liit on ühinenud ÜRO bioloogilise mitmekesisuse konventsiooniga, mis kohustab oma osalisi tagama, et nende jurisdiktsioonis toimuv tegevus ei kahjustaks muude riikide keskkonda (17); arvestades, et otsus selle kohta, kas anda maisile GA21 uus luba või mitte, kuulub liidu jurisdiktsiooni; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et liit on ühinenud ÜRO bioloogilise mitmekesisuse konventsiooniga, mis kohustab oma osalisi tagama, et nende jurisdiktsioonis toimuv tegevus ei kahjustaks muude riikide keskkonda (17); arvestades, et otsus selle kohta, kas anda maisile GA21 uus luba või mitte, kuulub liidu jurisdiktsiooni;

| U. | arvestades, et mitme selektiivse herbitsiidi suhtes tolerantsete geneetiliselt muundatud põllumajanduskultuuride aretamise peamine põhjus on umbrohu glüfosaadiresistentsuse kiire kasv riikides, kus geneetiliselt muundatud põllumajanduskultuuridel on olnud tähtis roll; arvestades, et 2015. aastal oli maailmas vähemalt 29 glüfosaadiresistentset umbrohuliiki (18); |
| --- | --- |

U.

arvestades, et mitme selektiivse herbitsiidi suhtes tolerantsete geneetiliselt muundatud põllumajanduskultuuride aretamise peamine põhjus on umbrohu glüfosaadiresistentsuse kiire kasv riikides, kus geneetiliselt muundatud põllumajanduskultuuridel on olnud tähtis roll; arvestades, et 2015. aastal oli maailmas vähemalt 29 glüfosaadiresistentset umbrohuliiki (18);

| V. | arvestades, et määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 35 osutatud alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees 23. aprillil 2018 toimunud hääletuse tulemusel arvamust ei esitatud; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 35 osutatud alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees 23. aprillil 2018 toimunud hääletuse tulemusel arvamust ei esitatud;

| W. | arvestades, et komisjon on korduvalt mõistnud hukka asjaolu, et alates määruse (EÜ) nr 1829/2003 jõustumisest on ta pidanud vastu võtma loa andmise otsuseid ilma alalise toiduahela ja loomatervishoiu komitee toetuseta, ning et toimiku tagasisaatmine komisjonile lõpliku otsuse tegemiseks, mis on menetluse puhul üldiselt väga erandlik, on geneetiliselt muundatud toidu ja söödaga seotud otsuste puhul muutunud tavapäraseks; arvestades, et sellise praktika on hukka mõistnud ka president Juncker, pidades seda ebademokraatlikuks (19); |
| --- | --- |

W.

arvestades, et komisjon on korduvalt mõistnud hukka asjaolu, et alates määruse (EÜ) nr 1829/2003 jõustumisest on ta pidanud vastu võtma loa andmise otsuseid ilma alalise toiduahela ja loomatervishoiu komitee toetuseta, ning et toimiku tagasisaatmine komisjonile lõpliku otsuse tegemiseks, mis on menetluse puhul üldiselt väga erandlik, on geneetiliselt muundatud toidu ja söödaga seotud otsuste puhul muutunud tavapäraseks; arvestades, et sellise praktika on hukka mõistnud ka president Juncker, pidades seda ebademokraatlikuks (19);

| X. | arvestades, et Euroopa Parlament lükkas 28. oktoobril 2015 esimesel lugemisel tagasi (20)22. aprilli 2015. aasta seadusandliku ettepaneku, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1829/2003, ning palus komisjonil selle tagasi võtta ja esitada uue ettepaneku; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et Euroopa Parlament lükkas 28. oktoobril 2015 esimesel lugemisel tagasi (20)22. aprilli 2015. aasta seadusandliku ettepaneku, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1829/2003, ning palus komisjonil selle tagasi võtta ja esitada uue ettepaneku;

| Y. | arvestades, et määruse (EL) nr 182/2011 põhjenduses 14 kinnitatakse, et komisjon peaks oma tegevuses vältima nii palju kui võimalik vastuollu minemist apellatsioonikomitees valdavaks kujuneda võiva seisukohaga, mille kohaselt rakendusakt ei ole asjakohane, ning seda eelkõige tundlike küsimuste puhul, nagu tarbijate tervis, toiduohutus ja keskkond; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et määruse (EL) nr 182/2011 põhjenduses 14 kinnitatakse, et komisjon peaks oma tegevuses vältima nii palju kui võimalik vastuollu minemist apellatsioonikomitees valdavaks kujuneda võiva seisukohaga, mille kohaselt rakendusakt ei ole asjakohane, ning seda eelkõige tundlike küsimuste puhul, nagu tarbijate tervis, toiduohutus ja keskkond;

| Z. | arvestades, et määruses (EÜ) nr 1829/2003 on sätestatud, et geneetiliselt muundatud toit või sööt ei tohi avaldada kahjulikku mõju inimeste või loomade tervisele ega keskkonnale ning et komisjon võtab oma loa pikendamise otsuse koostamisel arvesse kõiki liidu õigusaktide asjakohaseid sätteid ning teisi kõnesoleva küsimusega seotud õiguspäraseid tegureid; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et määruses (EÜ) nr 1829/2003 on sätestatud, et geneetiliselt muundatud toit või sööt ei tohi avaldada kahjulikku mõju inimeste või loomade tervisele ega keskkonnale ning et komisjon võtab oma loa pikendamise otsuse koostamisel arvesse kõiki liidu õigusaktide asjakohaseid sätteid ning teisi kõnesoleva küsimusega seotud õiguspäraseid tegureid;

| 1. | on seisukohal, et komisjoni rakendusotsuse eelnõu ületab määruses (EÜ) nr 1829/2003 ette nähtud rakendamisvolitusi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | on seisukohal, et komisjoni rakendusotsuse eelnõu on vastuolus liidu õigusega, sest see on vastuolus määruse (EÜ) nr 1829/2003 eesmärgiga, milleks on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 178/2002 (21) sätestatud üldpõhimõtetega luua alus inimeste elu ja tervise, loomade tervise ja heaolu, keskkonna ja tarbijate huvide kõrge kaitstuseastme tagamiseks seoses geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kasutamisega, tagades samal ajal ka siseturu tõhusa toimimise; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub komisjonil rakendusotsuse eelnõu tagasi võtta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kutsub komisjoni üles peatama kõik GMOde loataotluste kohta tehtud rakendusotsused, kuni loa andmise menetlust on muudetud, et kõrvaldada puudused kehtivas menetluses, mis on osutunud sobimatuks; |
| --- | --- |

4.

| 5. | palub eelkõige komisjonil täita oma kohustusi ÜRO bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni alusel ja peatada kõigi glüfosaaditolerantsete geneetiliselt muundatud taimede import; |
| --- | --- |

5.

| 6. | palub komisjonil mitte anda luba ühelegi herbitsiiditolerantsele geneetiliselt muundatud taimele, ilma et oleks antud täielik hinnang täiendavate herbitsiidide ja nende kaubanduslike valmististega pihustamise jääkidele neid kultuure kasvatavates riikides; |
| --- | --- |

6.

| 7. | palub komisjonil täiel määral integreerida täiendavate herbitsiidide ja nende jääkide riskihindamine herbitsiiditolerantsete geneetiliselt muundatud taimede riskihindamisse, olenemata sellest, kas geneetiliselt muundatud taim on ette nähtud liidus viljelemiseks või impordiks liitu toidu ja söödana; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kordab oma üleskutset jätkata tööd komisjoni ettepanekuga, millega muudetakse määrust (EL) nr 182/2011, eesmärgiga tagada muu hulgas, et kui alalise toiduahela ja loomatervishoiu komitee ei esita arvamust geneetiliselt muundatud organismide heakskiitmise kohta kas kasvatamise või toidus ja söödas kasutamise eesmärgil, võtab komisjon ettepaneku tagasi; palub nõukogul jätkata kiiremas korras komisjoni sama ettepanekuga tehtavat tööd; |
| --- | --- |

8.

| 9. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

9.

---

(1)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 1.

(2)  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

(3)  https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/10.2903/j.efsa.2017.5006

(4)

| — | 16. jaanuari 2014. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega lastakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2001/18/EÜ viljelemise eesmärgil turule geneetiliselt muundatud ja teatavate liblikaliste maisikahjurite suhtes resistentne maisitoode (Zea mays L., liin 1 507) (ELT C 482, 23.12.2016, lk 110); |
| --- | --- |

—

16. jaanuari 2014. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega lastakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2001/18/EÜ viljelemise eesmärgil turule geneetiliselt muundatud ja teatavate liblikaliste maisikahjurite suhtes resistentne maisitoode (Zea mays L., liin 1 507) (ELT C 482, 23.12.2016, lk 110);

| — | 16. detsembri 2015. aasta resolutsioon komisjoni 4. detsembri 2015. aasta rakendusotsuse (EL) 2015/2279 kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi NK603 × T25 sisaldavad, sellest koosnevad või sellest valmistatud tooted (ELT C 399, 24.11.2017, lk 71); |
| --- | --- |

—

16. detsembri 2015. aasta resolutsioon komisjoni 4. detsembri 2015. aasta rakendusotsuse (EL) 2015/2279 kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi NK603 × T25 sisaldavad, sellest koosnevad või sellest valmistatud tooted (ELT C 399, 24.11.2017, lk 71);

| — | 3. veebruari 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba MON 87705 × MON 89788 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist (ELT C 35, 31.1.2018, lk 19); |
| --- | --- |

—

3. veebruari 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba MON 87705 × MON 89788 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist (ELT C 35, 31.1.2018, lk 19);

| — | 3. veebruari 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba MON 87708 × MON 89788 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist (ELT C 35, 31.1.2018, lk 17); |
| --- | --- |

—

3. veebruari 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba MON 87708 × MON 89788 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist (ELT C 35, 31.1.2018, lk 17);

| — | 3. veebruari 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba FG72 (MST-FGØ72-2) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist (ELT C 35, 31.1.2018, lk 15); |
| --- | --- |

—

3. veebruari 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba FG72 (MST-FGØ72-2) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist (ELT C 35, 31.1.2018, lk 15);

| — | 8. juuni 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 või neist neljast komponendist kahe või kolme kombinatsioonina esinevat geneetiliselt muundatud maisi sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest valmistatud tooteid (ELT C 86, 6.3.2018, lk 108); |
| --- | --- |

—

8. juuni 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 või neist neljast komponendist kahe või kolme kombinatsioonina esinevat geneetiliselt muundatud maisi sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest valmistatud tooteid (ELT C 86, 6.3.2018, lk 108);

| — | 8. juuni 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, mis käsitleb geneetiliselt muundatud nelgi (Dianthus caryophyllus L., liin SHD-27531-4) turule laskmist (ELT C 86, 6.3.2018, lk 111); |
| --- | --- |

—

8. juuni 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, mis käsitleb geneetiliselt muundatud nelgi (Dianthus caryophyllus L., liin SHD-27531-4) turule laskmist (ELT C 86, 6.3.2018, lk 111);

| — | 6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud maisiliini MON 810 külviseemnete turule laskmise luba (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0388); |
| --- | --- |

—

6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud maisiliini MON 810 külviseemnete turule laskmise luba (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0388);

| — | 6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud maisi MON 810 toodete turule laskmist (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0389); |
| --- | --- |

—

6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud maisi MON 810 toodete turule laskmist (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0389);

| — | 6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lastakse viljelemise eesmärgil turule geneetiliselt muundatud maisi Bt11 seemned (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0386); |
| --- | --- |

—

6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lastakse viljelemise eesmärgil turule geneetiliselt muundatud maisi Bt11 seemned (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0386);

| — | 6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lastakse viljelemise eesmärgil turule geneetiliselt muundatud maisi 1 507 seemned (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0387); |
| --- | --- |

—

6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lastakse viljelemise eesmärgil turule geneetiliselt muundatud maisi 1 507 seemned (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0387);

| — | 6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud puuvilla 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0390); |
| --- | --- |

—

6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud puuvilla 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0390);

| — | 5. aprilli 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud maisi Bt11 × 59122 × MIR604 × 1 507 × GA21 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest valmistatud toodete ja samuti geneetiliselt muundatud maisi (milles on kombineeritud kaks, kolm või neli Bt11, 59122, MIR604, 1 507 ja GA21 transformatsiooni) turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0123); |
| --- | --- |

—

5. aprilli 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud maisi Bt11 × 59122 × MIR604 × 1 507 × GA21 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest valmistatud toodete ja samuti geneetiliselt muundatud maisi (milles on kombineeritud kaks, kolm või neli Bt11, 59122, MIR604, 1 507 ja GA21 transformatsiooni) turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0123);

| — | 17. mai 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud maisi DAS-40278-9 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0215); |
| --- | --- |

—

17. mai 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud maisi DAS-40278-9 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0215);

| — | 17. mai 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud puuvilla GHB119 (BCS-GHØØ5-8) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0214); |
| --- | --- |

—

17. mai 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud puuvilla GHB119 (BCS-GHØØ5-8) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0214);

| — | 13. septembri 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba DAS-68416-4 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0341); |
| --- | --- |

—

13. septembri 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba DAS-68416-4 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0341);

| — | 4. oktoobri 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba FG72 × A5547-127 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0377); |
| --- | --- |

—

4. oktoobri 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba FG72 × A5547-127 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0377);

| — | 4. oktoobri 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba DAS-44406-6 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0378); |
| --- | --- |

—

4. oktoobri 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba DAS-44406-6 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0378);

| — | 24. oktoobri 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud maisi 1 507 (DAS-Ø15Ø7-1) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise luba vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0396); |
| --- | --- |

—

24. oktoobri 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud maisi 1 507 (DAS-Ø15Ø7-1) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise luba vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0396);

| — | 24. oktoobri 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta) lasta turule geneetiliselt muundatud sojauba 305 423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6) sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0397); |
| --- | --- |

—

24. oktoobri 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta) lasta turule geneetiliselt muundatud sojauba 305 423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6) sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0397);

| — | 24. oktoobri 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta) lasta turule geneetiliselt muundatud rapsisorte MON 88302 × Ms8 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 × Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) ja MON 88302 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6) sisaldavaid, neist koosnevaid või neist toodetud tooteid (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0398); |
| --- | --- |

—

24. oktoobri 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta) lasta turule geneetiliselt muundatud rapsisorte MON 88302 × Ms8 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 × Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) ja MON 88302 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6) sisaldavaid, neist koosnevaid või neist toodetud tooteid (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0398);

| — | 1. märtsi 2018. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud maisi 59122 (DAS-59122-7) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise luba vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0051); |
| --- | --- |

—

1. märtsi 2018. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud maisi 59122 (DAS-59122-7) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise luba vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0051);

| — | 1. märtsi 2018. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MON 87427 × MON 89034 × NK603 (MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-ØØ6Ø3-6) sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid ja geneetiliselt muundatud maisi, milles on kombineeritud kaks MON 87427, MON 89034 ja NK603 transformatsioonidest, ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2010/420/EL (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0052); |
| --- | --- |

—

1. märtsi 2018. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MON 87427 × MON 89034 × NK603 (MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-ØØ6Ø3-6) sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid ja geneetiliselt muundatud maisi, milles on kombineeritud kaks MON 87427, MON 89034 ja NK603 transformatsioonidest, ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2010/420/EL (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0052);

| — | 3. mai 2018. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud suhkrupeedist H7-1 (KM-ØØØH71-4) toodetud toidu ja sööda turule laskmise luba vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0197). |
| --- | --- |

—

3. mai 2018. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud suhkrupeedist H7-1 (KM-ØØØH71-4) toodetud toidu ja sööda turule laskmise luba vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0197).

(5)  Komisjoni otsus 2008/280/EÜ, 28. märts 2008, millega lubatakse geneetiliselt muundatud maisi GA21 (MON-ØØØ21-9) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turuleviimist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (ELT L 87, 29.3.2008, lk 19).

(6)  https://www.efsa.europa.eu/fr/efsajournal/pub/541

(7)  https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/10.2903/j.efsa.2017.5006

(8)  Lisa G, Liikmesriikide märkused, http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2005-226

(9)  Lisa G, Liikmesriikide märkused, http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionDocumentsLoader?question=EFSA-Q-2016-00714

(10)  EFSA conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance glyphosate (EFSA järeldused toimeaine glüfosaadi pestitsiidina kasutamise riskihindamist käsitleva vastastikuse hindamise kohta). EFSA Journal 2015, 13 (11):4302, http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.2903/j.efsa.2015.4302/epdf.

(11)  https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC3955666

(12)  Komisjoni 6. aprilli 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/660 ELi kooskõlastatud mitmeaastase kontrolliprogrammi kohta aastateks 2018, 2019 ja 2020, et tagada vastavus pestitsiidijääkide piirnormidele ja hinnata tarbijate kokkupuudet taimses ja loomses toidus või selle pinnal esinevate pestitsiidijääkidega (ELT L 94, 7.4.2017, lk 12).

(13)  Komisjoni 9. aprilli 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/555 ELi kooskõlastatud mitmeaastase kontrolliprogrammi kohta aastateks 2019, 2020 ja 2021, et tagada vastavus pestitsiidijääkide piirnormidele ja hinnata tarbijate kokkupuudet taimses ja loomses toidus või selle pinnal esinevate pestitsiidijääkidega (ELT L 92, 10.4.2018, lk 6).

(14)  https://sustainabledevelopment.un.org/sdg3

(15)  https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/j.efsa.2015.4302

(16)  https://onlinelibrary.wiley.com/doi/abs/10.1111/ecog.02719

(17)  Artikkel 3, https://www.cbd.int/convention/articles/default.shtml?a=cbd-03

(18)  https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC5606642/

(19)  Vt näiteks Euroopa Parlamendi täiskogu istungjärgu avakõnes, mis on lisatud järgmisele Euroopa Komisjonile antud poliitikasuunistele (Strasbourg, 15. juuli 2014) ja 2016. aasta kõnes olukorrast Euroopa Liidus (Strasbourg, 14. september 2016).

(20)  ELT C 355, 20.10.2017, lk 165.

(21)  EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1.

---

| 9.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 76/48 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 76/48

---

P8_TA(2018)0222

Geneetiliselt muundatud mais 1 507 × 59 122 × MON 810 × NK603 ja geneetiliselt muundatud mais, milles on kombineeritud kaks või kolm 1 507, 59 122, MON 810 ja NK603 transformatsiooni

Euroopa Parlamendi 30. mai 2018. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse selliste toodete turule laskmist, mis sisaldavad geneetiliselt muundatud maisi 1 507 × 59 122 × MON 810 × NK603 või geneetiliselt muundatud maisi, milles on kombineeritud kaks või kolm 1 507, 59 122, MON 810 ja NK603 transformatsiooni, koosnevad sellest või on sellest toodetud, ja millega tunnistatakse kehtetuks otsused 2009/815/EÜ, 2010/428/EL ja 2010/432/EL vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (D056123-02 – 2018/2699(RSP))

(2020/C 76/07)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni rakendusotsuse eelnõu, millega lubatakse selliste toodete turule laskmist, mis sisaldavad geneetiliselt muundatud maisi 1 507 × 59 122 × MON 810 × NK603 või geneetiliselt muundatud maisi, milles on kombineeritud kaks või kolm 1 507, 59 122, MON 810 ja NK603 transformatsiooni, koosnevad sellest või on sellest toodetud, ja millega tunnistatakse kehtetuks otsused 2009/815/EÜ, 2010/428/EL ja 2010/432/EL vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (D056123-02), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni rakendusotsuse eelnõu, millega lubatakse selliste toodete turule laskmist, mis sisaldavad geneetiliselt muundatud maisi 1 507 × 59 122 × MON 810 × NK603 või geneetiliselt muundatud maisi, milles on kombineeritud kaks või kolm 1 507, 59 122, MON 810 ja NK603 transformatsiooni, koosnevad sellest või on sellest toodetud, ja millega tunnistatakse kehtetuks otsused 2009/815/EÜ, 2010/428/EL ja 2010/432/EL vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (D056123-02),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (1), eriti selle artikli 7 lõiget 3 ja artikli 19 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (1), eriti selle artikli 7 lõiget 3 ja artikli 19 lõiget 3,

| — | võttes arvesse määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 35 osutatud alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees 23. aprillil 2018 toimunud hääletust, mille tulemusel arvamust ei esitatud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 35 osutatud alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees 23. aprillil 2018 toimunud hääletust, mille tulemusel arvamust ei esitatud,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (2) artiklit 11, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (2) artiklit 11,

| — | võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti 14. novembril 2017. aastal vastu võetud ja 28. novembril 2017. aastal avaldatud arvamust (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti 14. novembril 2017. aastal vastu võetud ja 28. novembril 2017. aastal avaldatud arvamust (3),

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (COM(2017)0085, COD(2017)0035), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (COM(2017)0085, COD(2017)0035),

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone, milles esitatakse vastuväiteid geneetiliselt muundatud organismide kasutamiseks lubade andmisele (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone, milles esitatakse vastuväiteid geneetiliselt muundatud organismide kasutamiseks lubade andmisele (4),

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 106 lõikeid 2 ja 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 106 lõikeid 2 ja 3,

| A. | arvestades, et 3. veebruaril 2011 esitas ettevõte Pioneer Overseas Corporation, kes esindab ettevõtet Pioneer Hi-Bred International Inc. (Ameerika Ühendriigid), Madalmaade pädevale riiklikule asutusele määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklite 5 ja 17 kohase taotluse geneetiliselt muundatud maisi 1 507 × 59 122 × MON 810 × NK603 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toidu, toidu koostisosade ja sööda turule laskmiseks; arvestades, et nimetatud taotlus hõlmas ka geneetiliselt muundatud maisi 1 507 × 59 122 × MON 810 × NK603 (edaspidi „geneetiliselt muundatud mais“) sisaldavate või sellest koosnevate toodete (mis on ette nähtud muudeks kasutusviisideks kui toiduks ja söödaks kasutamine, välja arvatud viljelemiseks) turule laskmist; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 3. veebruaril 2011 esitas ettevõte Pioneer Overseas Corporation, kes esindab ettevõtet Pioneer Hi-Bred International Inc. (Ameerika Ühendriigid), Madalmaade pädevale riiklikule asutusele määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklite 5 ja 17 kohase taotluse geneetiliselt muundatud maisi 1 507 × 59 122 × MON 810 × NK603 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toidu, toidu koostisosade ja sööda turule laskmiseks; arvestades, et nimetatud taotlus hõlmas ka geneetiliselt muundatud maisi 1 507 × 59 122 × MON 810 × NK603 (edaspidi „geneetiliselt muundatud mais“) sisaldavate või sellest koosnevate toodete (mis on ette nähtud muudeks kasutusviisideks kui toiduks ja söödaks kasutamine, välja arvatud viljelemiseks) turule laskmist;

| B. | arvestades, et taotlus hõlmas geneetiliselt muundatud maisis esinevate ühekordsete transformatsioonide kümmet alakombinatsiooni, millest viis olid juba lubatud; arvestades, et komisjoni rakendusotsuse eelnõu hõlmab kaheksat neist alakombinatsioonidest; arvestades, et alakombinatsioonid 1 507 × NK603 ja NK603 × MON 810 on juba muude komisjoni otsustega lubatud; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et taotlus hõlmas geneetiliselt muundatud maisis esinevate ühekordsete transformatsioonide kümmet alakombinatsiooni, millest viis olid juba lubatud; arvestades, et komisjoni rakendusotsuse eelnõu hõlmab kaheksat neist alakombinatsioonidest; arvestades, et alakombinatsioonid 1 507 × NK603 ja NK603 × MON 810 on juba muude komisjoni otsustega lubatud;

| C. | arvestades, et Euroopa Toiduohutusamet (EFSA) võttis 14. novembril 2017 kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitega 6 ja 18 vastu positiivse arvamuse, mis avaldati 28. novembril 2017 (5); |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa Toiduohutusamet (EFSA) võttis 14. novembril 2017 kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitega 6 ja 18 vastu positiivse arvamuse, mis avaldati 28. novembril 2017 (5);

| D. | arvestades, et geneetiliselt muundatud mais saadakse nelja geneetiliselt muundatud maisi transformatsiooni ristamisel: 1 507 annab tulemuseks insektitsiidse valgu Cr1F ja on resistentne herbitsiid glüfosinaadile; 59 122 annab tulemuseks insektitsiidsed valgud Cry34Ab1 ja Cry35Ab1 ning on samuti resistentne herbitsiid glüfosinaadile; MON 810 annab tulemuseks insektitsiidse valgu Cr1Ab; NK603 toodab kaks ensüümi, mis annavad resistentsuse herbitsiid glüfosaadi suhtes; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et geneetiliselt muundatud mais saadakse nelja geneetiliselt muundatud maisi transformatsiooni ristamisel: 1 507 annab tulemuseks insektitsiidse valgu Cr1F ja on resistentne herbitsiid glüfosinaadile; 59 122 annab tulemuseks insektitsiidsed valgud Cry34Ab1 ja Cry35Ab1 ning on samuti resistentne herbitsiid glüfosinaadile; MON 810 annab tulemuseks insektitsiidse valgu Cr1Ab; NK603 toodab kaks ensüümi, mis annavad resistentsuse herbitsiid glüfosaadi suhtes;

| E. | arvestades, et täiendavate herbitsiidide, antud juhul glüfosaadi ja glüfosinaadi kasutamine on herbitsiidiresistentsete taimede kasvatamisel tavapärane ning seepärast võib eeldada, et saagis leidub alati pihustamisjääke ja need on selle vältimatu koostisosa; arvestades, et on tõestatud, et geneetiliselt muundatud herbitsiiditolerantsete põllukultuuride kasvatamisega kaasneb tavapäraste kultuuridega võrreldes suurem täiendavate herbitsiidide kasutamine; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et täiendavate herbitsiidide, antud juhul glüfosaadi ja glüfosinaadi kasutamine on herbitsiidiresistentsete taimede kasvatamisel tavapärane ning seepärast võib eeldada, et saagis leidub alati pihustamisjääke ja need on selle vältimatu koostisosa; arvestades, et on tõestatud, et geneetiliselt muundatud herbitsiiditolerantsete põllukultuuride kasvatamisega kaasneb tavapäraste kultuuridega võrreldes suurem täiendavate herbitsiidide kasutamine;

| F. | arvestades, et seetõttu võib eeldada, et geneetiliselt muundatud mais puutub kokku suuremate ja ka korduvate glüfosaadi ja glüfosinaadi annustega, mis mitte üksnes ei suurenda jääkaine kogust saagikoristusel, vaid võib mõjutada ka geneetiliselt muundatud maisitaime koostist ning selle põllumajanduslikke näitajaid; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et seetõttu võib eeldada, et geneetiliselt muundatud mais puutub kokku suuremate ja ka korduvate glüfosaadi ja glüfosinaadi annustega, mis mitte üksnes ei suurenda jääkaine kogust saagikoristusel, vaid võib mõjutada ka geneetiliselt muundatud maisitaime koostist ning selle põllumajanduslikke näitajaid;

| G. | arvestades, et ühes sõltumatus uuringus jõuti järeldusele, et EFSA riskihindamist ei tohiks vastu võtta, sest näiteks ei nõudnud EFSA empiirilisi andmeid mürgisuse ja immuunsüsteemile avalduva mõju kohta, arvesse ei olnud võetud kombineeritud mõju ja täiendavate herbitsiidide suuremate annuste pihustamise tagajärgi, keskkonnariski hindamine oli vastuvõtmatu ja põhines valedel eeldustel, ning ei olnud ette nähtud lekete ja võimalike tervisemõjude juhtumipõhise seire süsteemi (6); |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ühes sõltumatus uuringus jõuti järeldusele, et EFSA riskihindamist ei tohiks vastu võtta, sest näiteks ei nõudnud EFSA empiirilisi andmeid mürgisuse ja immuunsüsteemile avalduva mõju kohta, arvesse ei olnud võetud kombineeritud mõju ja täiendavate herbitsiidide suuremate annuste pihustamise tagajärgi, keskkonnariski hindamine oli vastuvõtmatu ja põhines valedel eeldustel, ning ei olnud ette nähtud lekete ja võimalike tervisemõjude juhtumipõhise seire süsteemi (6);

| H. | arvestades, et ühe praegu loata mitmekordse transformatsiooni alakombinatsiooni (59 122 × MON 810 × NK603) jaoks loa taotleja ei esitanud katseandmeid; arvestades, et mitmekordsele transformatsioonile loa andmist ei tohiks kaaluda iga alakombinatsiooni katseandmete põhjaliku hindamiseta; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ühe praegu loata mitmekordse transformatsiooni alakombinatsiooni (59 122 × MON 810 × NK603) jaoks loa taotleja ei esitanud katseandmeid; arvestades, et mitmekordsele transformatsioonile loa andmist ei tohiks kaaluda iga alakombinatsiooni katseandmete põhjaliku hindamiseta;

| I. | arvestades, et glüfosinaat on klassifitseeritud reproduktiivtoksiliseks ning seetõttu kehtivad selle suhtes Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1107/2009 (7) sätestatud välistamiskriteeriumid; arvestades, et glüfosinaat on liidus kasutamiseks heaks kiidetud ajavahemikuks, mis lõpeb 31. juulil 2018. aastal (8); |
| --- | --- |

I.

arvestades, et glüfosinaat on klassifitseeritud reproduktiivtoksiliseks ning seetõttu kehtivad selle suhtes Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1107/2009 (7) sätestatud välistamiskriteeriumid; arvestades, et glüfosinaat on liidus kasutamiseks heaks kiidetud ajavahemikuks, mis lõpeb 31. juulil 2018. aastal (8);

| J. | arvestades, et glüfosaadi kantserogeensuse osas on endiselt küsimusi; arvestades, et EFSA järeldas 2015. aasta novembris, et glüfosaat ei ole tõenäoliselt kantserogeenne, ja Euroopa Kemikaaliamet (ECHA) järeldas 2017. aasta märtsis, et selle klassifitseerimata jätmine oli õigustatud; arvestades, et vastupidiselt sellele liigitas Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) Rahvusvaheline Vähiuurimiskeskus 2015. aastal glüfosaadi inimeste jaoks tõenäoliselt kantserogeensete ainete hulka; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et glüfosaadi kantserogeensuse osas on endiselt küsimusi; arvestades, et EFSA järeldas 2015. aasta novembris, et glüfosaat ei ole tõenäoliselt kantserogeenne, ja Euroopa Kemikaaliamet (ECHA) järeldas 2017. aasta märtsis, et selle klassifitseerimata jätmine oli õigustatud; arvestades, et vastupidiselt sellele liigitas Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) Rahvusvaheline Vähiuurimiskeskus 2015. aastal glüfosaadi inimeste jaoks tõenäoliselt kantserogeensete ainete hulka;

| K. | arvestades, et EFSA pestitsiidikomisjoni seisukoha järgi ei saa üldiselt teha järeldusi geneetiliselt muundatud põllukultuuridele glüfosaadivalmististe pihustamise jääkide ohutuse kohta (9); arvestades, et lisaained ja nende segud, mida kasutatakse pihustamiseks mõeldud kaubanduslikes glüfosaadivalmististes, võivad olla mürgisemad kui toimeaine eraldi (10); |
| --- | --- |

K.

arvestades, et EFSA pestitsiidikomisjoni seisukoha järgi ei saa üldiselt teha järeldusi geneetiliselt muundatud põllukultuuridele glüfosaadivalmististe pihustamise jääkide ohutuse kohta (9); arvestades, et lisaained ja nende segud, mida kasutatakse pihustamiseks mõeldud kaubanduslikes glüfosaadivalmististes, võivad olla mürgisemad kui toimeaine eraldi (10);

| L. | arvestades, et liit on mürgisuse kartuse tõttu juba turult kõrvaldanud polüetoksüleeritud rasvamiinina tuntud glüfosaadi lisaaine; arvestades, et probleemsed lisaained ja segud võivad siiski olla lubatud riikides, kus geneetiliselt muundatud maisi kasvatatakse (Kanadas ja Jaapanis); |
| --- | --- |

L.

arvestades, et liit on mürgisuse kartuse tõttu juba turult kõrvaldanud polüetoksüleeritud rasvamiinina tuntud glüfosaadi lisaaine; arvestades, et probleemsed lisaained ja segud võivad siiski olla lubatud riikides, kus geneetiliselt muundatud maisi kasvatatakse (Kanadas ja Jaapanis);

| M. | arvestades, et teave herbitsiidide ja nende metaboliitide jäägi tasemete kohta on vajalik herbitsiiditolerantsete geneetiliselt muundatud taimede põhjaliku riskihindamise jaoks; arvestades, et herbitsiidide pihustamise jäägid ei kuulu EFSA GMO-komisjoni pädevusse; arvestades, et geneetiliselt muundatud maisi herbitsiididega pihustamise mõju ei ole hinnatud, samuti ei ole hinnatud glüfosaadi ja glüfosinaadiga pihustamise kumulatiivset mõju; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et teave herbitsiidide ja nende metaboliitide jäägi tasemete kohta on vajalik herbitsiiditolerantsete geneetiliselt muundatud taimede põhjaliku riskihindamise jaoks; arvestades, et herbitsiidide pihustamise jäägid ei kuulu EFSA GMO-komisjoni pädevusse; arvestades, et geneetiliselt muundatud maisi herbitsiididega pihustamise mõju ei ole hinnatud, samuti ei ole hinnatud glüfosaadi ja glüfosinaadiga pihustamise kumulatiivset mõju;

| N. | arvestades, et liikmesriikidelt ei nõuta imporditavas maisis sisalduva glüfosaadi- või glüfosinaadijäägi mõõtmist, et tagada jääkide piirnormidest kinnipidamine aastaid 2018, 2019 ja 2020 hõlmava kooskõlastatud mitmeaastase kontrolliprogrammi raames vastavalt komisjoni rakendusmäärusele (EL) 2017/660 (11), ja nad ei pea seda tegema ka aastatel 2019, 2020 ja 2021 (12); arvestades, et seetõttu ei ole teada, kas imporditavas geneetiliselt muundatud maisis sisalduv glüfosaadi- või glüfosinaadijääk vastab ELis kehtestatud jääkide piirnormidele; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et liikmesriikidelt ei nõuta imporditavas maisis sisalduva glüfosaadi- või glüfosinaadijäägi mõõtmist, et tagada jääkide piirnormidest kinnipidamine aastaid 2018, 2019 ja 2020 hõlmava kooskõlastatud mitmeaastase kontrolliprogrammi raames vastavalt komisjoni rakendusmäärusele (EL) 2017/660 (11), ja nad ei pea seda tegema ka aastatel 2019, 2020 ja 2021 (12); arvestades, et seetõttu ei ole teada, kas imporditavas geneetiliselt muundatud maisis sisalduv glüfosaadi- või glüfosinaadijääk vastab ELis kehtestatud jääkide piirnormidele;

| O. | arvestades, et mitmekordse transformatsiooni tulemuseks on neli insektitsiidi (Cry1F ja Cry1Ab, mis on suunatud liblikaliste (Lepidoptera) vastu, ning Cry34Ab1 ja Cry35Ab1, mis on suunatud mardikaliste (Coleoptera) vastu); arvestades, et 2017. aastal tehtud teaduslikus uuringus Bt-toksiinide ja täiendavate herbitsiididega pihustamise jääkide võimaliku tervisemõju kohta jõuti järeldusele, et erilist tähelepanu tuleks pöörata herbitsiidide jääkidele ja nende koostoimele Bt-toksiinidega (13); arvestades, et seda EFSA ei uurinud; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et mitmekordse transformatsiooni tulemuseks on neli insektitsiidi (Cry1F ja Cry1Ab, mis on suunatud liblikaliste (Lepidoptera) vastu, ning Cry34Ab1 ja Cry35Ab1, mis on suunatud mardikaliste (Coleoptera) vastu); arvestades, et 2017. aastal tehtud teaduslikus uuringus Bt-toksiinide ja täiendavate herbitsiididega pihustamise jääkide võimaliku tervisemõju kohta jõuti järeldusele, et erilist tähelepanu tuleks pöörata herbitsiidide jääkidele ja nende koostoimele Bt-toksiinidega (13); arvestades, et seda EFSA ei uurinud;

| P. | arvestades, et EFSA jõudis järeldusele, et kõik peale ühe glüfosaadi tavakultuuridel (geneetiliselt muundamata kultuuridel) kasutamise viisi kujutasid endast ohtu muudele kui tõrjutavatele vabas looduses elavatele maapealsetele selgroogsetele, ning tegi ka kindlaks, et mõned peamised glüfosaadi tavakultuuridel kasutamise viisid kujutavad endast suurt pikaajalist ohtu imetajatele (14); arvestades, et ECHA on liigitanud glüfosaadi veeorganismidele pikaajalise mürgise toimega ainete hulka; arvestades, et glüfosaadi kasutamise negatiivne mõju bioloogilisele mitmekesisusele ja keskkonnale on ulatuslikult dokumenteeritud; arvestades, et näiteks ühes 2017. aastal Ameerika Ühendriikides tehtud uuringus leiti negatiivne seos glüfosaadikasutuse ja täiskasvanud monarhliblikate arvukuse vahel, eriti tiheda põllumajandustegevusega piirkondades (15); |
| --- | --- |

P.

arvestades, et EFSA jõudis järeldusele, et kõik peale ühe glüfosaadi tavakultuuridel (geneetiliselt muundamata kultuuridel) kasutamise viisi kujutasid endast ohtu muudele kui tõrjutavatele vabas looduses elavatele maapealsetele selgroogsetele, ning tegi ka kindlaks, et mõned peamised glüfosaadi tavakultuuridel kasutamise viisid kujutavad endast suurt pikaajalist ohtu imetajatele (14); arvestades, et ECHA on liigitanud glüfosaadi veeorganismidele pikaajalise mürgise toimega ainete hulka; arvestades, et glüfosaadi kasutamise negatiivne mõju bioloogilisele mitmekesisusele ja keskkonnale on ulatuslikult dokumenteeritud; arvestades, et näiteks ühes 2017. aastal Ameerika Ühendriikides tehtud uuringus leiti negatiivne seos glüfosaadikasutuse ja täiskasvanud monarhliblikate arvukuse vahel, eriti tiheda põllumajandustegevusega piirkondades (15);

| Q. | arvestades, et uue loa andmine geneetiliselt muundatud maisi turule laskmiseks tekitab nõudlust selle kultuuri viljelemiseks kolmandates riikides; arvestades, et, nagu eespool nimetatud, kasutatakse geneetiliselt muundatud herbitsiiditolerantsetel taimedel (tavapäraste kultuuridega võrreldes) suuremaid ja korduvaid herbitsiididoose, kuna need taimed on selleks otstarbeks teadlikult aretatud; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et uue loa andmine geneetiliselt muundatud maisi turule laskmiseks tekitab nõudlust selle kultuuri viljelemiseks kolmandates riikides; arvestades, et, nagu eespool nimetatud, kasutatakse geneetiliselt muundatud herbitsiiditolerantsetel taimedel (tavapäraste kultuuridega võrreldes) suuremaid ja korduvaid herbitsiididoose, kuna need taimed on selleks otstarbeks teadlikult aretatud;

| R. | arvestades, et liit on ühinenud ÜRO bioloogilise mitmekesisuse konventsiooniga, mis kohustab oma osalisi tagama, et nende jurisdiktsioonis toimuv tegevus ei kahjustaks muude riikide keskkonda (16); arvestades, et otsus selle kohta, kas anda geneetiliselt muundatud maisile turule laskmise luba või mitte, kuulub liidu jurisdiktsiooni; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et liit on ühinenud ÜRO bioloogilise mitmekesisuse konventsiooniga, mis kohustab oma osalisi tagama, et nende jurisdiktsioonis toimuv tegevus ei kahjustaks muude riikide keskkonda (16); arvestades, et otsus selle kohta, kas anda geneetiliselt muundatud maisile turule laskmise luba või mitte, kuulub liidu jurisdiktsiooni;

| S. | arvestades, et mitme selektiivse herbitsiidi suhtes tolerantsete geneetiliselt muundatud põllumajanduskultuuride aretamise peamine põhjus on umbrohu glüfosaadiresistentsuse kiire kasv riikides, kus geneetiliselt muundatud põllumajanduskultuure on laialdaselt kasvatatud; arvestades, et 2015. aastal oli maailmas vähemalt 29 glüfosaadiresistentset umbrohuliiki (17); |
| --- | --- |

S.

arvestades, et mitme selektiivse herbitsiidi suhtes tolerantsete geneetiliselt muundatud põllumajanduskultuuride aretamise peamine põhjus on umbrohu glüfosaadiresistentsuse kiire kasv riikides, kus geneetiliselt muundatud põllumajanduskultuure on laialdaselt kasvatatud; arvestades, et 2015. aastal oli maailmas vähemalt 29 glüfosaadiresistentset umbrohuliiki (17);

| T. | arvestades, et määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 35 osutatud alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees 23. aprillil 2018 toimunud hääletuse tulemusel arvamust ei esitatud; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 35 osutatud alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees 23. aprillil 2018 toimunud hääletuse tulemusel arvamust ei esitatud;

| U. | arvestades, et komisjon on korduvalt mõistnud hukka asjaolu, et alates määruse (EÜ) nr 1829/2003 jõustumisest on ta pidanud loa andmise otsuseid vastu võtma ilma alalise toiduahela ja loomatervishoiu komitee toetuseta, ning et toimiku tagasisaatmine komisjonile lõpliku otsuse tegemiseks, mis on menetluse puhul üldiselt väga erandlik, on geneetiliselt muundatud toidu ja söödaga seotud otsuste puhul muutunud tavapäraseks; arvestades, et sellise praktika on hukka mõistnud ka president Jean-Claude Juncker, pidades seda ebademokraatlikuks (18); |
| --- | --- |

U.

arvestades, et komisjon on korduvalt mõistnud hukka asjaolu, et alates määruse (EÜ) nr 1829/2003 jõustumisest on ta pidanud loa andmise otsuseid vastu võtma ilma alalise toiduahela ja loomatervishoiu komitee toetuseta, ning et toimiku tagasisaatmine komisjonile lõpliku otsuse tegemiseks, mis on menetluse puhul üldiselt väga erandlik, on geneetiliselt muundatud toidu ja söödaga seotud otsuste puhul muutunud tavapäraseks; arvestades, et sellise praktika on hukka mõistnud ka president Jean-Claude Juncker, pidades seda ebademokraatlikuks (18);

| V. | arvestades, et Euroopa Parlament lükkas 28. oktoobril 2015 esimesel lugemisel tagasi (19)22. aprilli 2015. aasta seadusandliku ettepaneku, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1829/2003, ning palus komisjonil selle tagasi võtta ja esitada uue ettepaneku; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et Euroopa Parlament lükkas 28. oktoobril 2015 esimesel lugemisel tagasi (19)22. aprilli 2015. aasta seadusandliku ettepaneku, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1829/2003, ning palus komisjonil selle tagasi võtta ja esitada uue ettepaneku;

| W. | arvestades, et määruse (EL) nr 182/2011 põhjenduses 14 kinnitatakse, et komisjon peaks oma tegevuses nii palju kui võimalik vältima vastuollu minekut apellatsioonikomitees valdavaks kujuneda võiva seisukohaga, mille kohaselt rakendusakt ei ole asjakohane, ning seda eelkõige tundlike küsimuste puhul, nagu tarbijate tervis, toiduohutus ja keskkond; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et määruse (EL) nr 182/2011 põhjenduses 14 kinnitatakse, et komisjon peaks oma tegevuses nii palju kui võimalik vältima vastuollu minekut apellatsioonikomitees valdavaks kujuneda võiva seisukohaga, mille kohaselt rakendusakt ei ole asjakohane, ning seda eelkõige tundlike küsimuste puhul, nagu tarbijate tervis, toiduohutus ja keskkond;

| X. | arvestades, et määruses (EÜ) nr 1829/2003 on sätestatud, et geneetiliselt muundatud toit või sööt ei tohi avaldada kahjulikku mõju inimeste või loomade tervisele ega keskkonnale ning et komisjon võtab oma loa pikendamise otsuse koostamisel arvesse kõiki liidu õigusaktide asjakohaseid sätteid ning teisi kõnesoleva küsimusega seotud õiguspäraseid tegureid; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et määruses (EÜ) nr 1829/2003 on sätestatud, et geneetiliselt muundatud toit või sööt ei tohi avaldada kahjulikku mõju inimeste või loomade tervisele ega keskkonnale ning et komisjon võtab oma loa pikendamise otsuse koostamisel arvesse kõiki liidu õigusaktide asjakohaseid sätteid ning teisi kõnesoleva küsimusega seotud õiguspäraseid tegureid;

| 1. | on seisukohal, et komisjoni rakendusotsuse eelnõu ületab määruses (EÜ) nr 1829/2003 ette nähtud rakendamisvolitusi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | on seisukohal, et komisjoni rakendusotsuse eelnõu on vastuolus liidu õigusega, sest see on vastuolus määruse (EÜ) nr 1829/2003 eesmärgiga, milleks on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 178/2002 (20) sätestatud üldpõhimõtetega luua alus inimeste elu ja tervise, loomade tervise ja heaolu, keskkonna ja tarbijate huvide kõrge kaitstuseastme tagamiseks seoses geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kasutamisega, tagades samal ajal ka siseturu tõhusa toimimise; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub komisjonil rakendusotsuse eelnõu tagasi võtta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kutsub komisjoni üles peatama kõik GMOde loataotluste kohta tehtud rakendusotsused, kuni loa andmise menetlust on muudetud, et kõrvaldada puudused kehtivas menetluses, mis on osutunud sobimatuks; |
| --- | --- |

4.

| 5. | palub eelkõige, et komisjon täidaks oma kohustusi ÜRO bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni alusel ja peataks kõigi glüfosaaditolerantsete geneetiliselt muundatud taimede impordi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | palub eelkõige, et komisjon ei annaks luba importida toidu ja söödana kasutamiseks geneetiliselt muundatud taimi, mis on muudetud tolerantseks herbitsiidi suhtes, mille kasutamine liidus ei ole lubatud (käesoleval juhul on selleks glüfosinaat, mille loa kehtivus lõpeb 31. juulil 2018); |
| --- | --- |

6.

| 7. | palub komisjonil mitte anda luba ühelegi herbitsiiditolerantsele geneetiliselt muundatud taimele, ilma et oleks täielikult hinnatud täiendavate herbitsiidide ja nende kaubanduslike valmististega pihustamise jääke neid kultuure kasvatavates riikides; |
| --- | --- |

7.

| 8. | palub komisjonil täielikult integreerida täiendavate herbitsiidide ja nende jääkide riskihindamine herbitsiiditolerantsete geneetiliselt muundatud taimede riskihindamisse, olenemata sellest, kas geneetiliselt muundatud taim on ette nähtud liidus viljelemiseks või impordiks liitu toidu ja söödana; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kordab oma üleskutset jätkata tööd komisjoni ettepanekuga, millega muudetakse määrust (EL) nr 182/2011, eesmärgiga tagada muu hulgas, et kui alalise toiduahela ja loomatervishoiu komitee ei esita arvamust geneetiliselt muundatud organismide heakskiitmise kohta kas kasvatamise või toidus ja söödas kasutamise eesmärgil, võtab komisjon ettepaneku tagasi; palub nõukogul kiiremas korras jätkata komisjoni sama ettepanekuga tehtavat tööd; |
| --- | --- |

9.

| 10. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 1.

(2)  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

(3)  https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/10.2903/j.efsa.2017.5000

(4)

| — | 16. jaanuari 2014. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega lastakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2001/18/EÜ viljelemise eesmärgil turule geneetiliselt muundatud ja teatavate liblikaliste maisikahjurite suhtes resistentne maisitoode (Zea mays L., liin 1 507) (ELT C 482, 23.12.2016, lk 110); |
| --- | --- |

—

16. jaanuari 2014. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega lastakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2001/18/EÜ viljelemise eesmärgil turule geneetiliselt muundatud ja teatavate liblikaliste maisikahjurite suhtes resistentne maisitoode (Zea mays L., liin 1 507) (ELT C 482, 23.12.2016, lk 110);

| — | 16. detsembri 2015. aasta resolutsioon komisjoni 4. detsembri 2015. aasta rakendusotsuse (EL) 2015/2279 kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi NK603 × T25 sisaldavad, sellest koosnevad või sellest valmistatud tooted (ELT C 399, 24.11.2017, lk 71); |
| --- | --- |

—

16. detsembri 2015. aasta resolutsioon komisjoni 4. detsembri 2015. aasta rakendusotsuse (EL) 2015/2279 kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi NK603 × T25 sisaldavad, sellest koosnevad või sellest valmistatud tooted (ELT C 399, 24.11.2017, lk 71);

| — | 3. veebruari 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba MON 87705 × MON 89788 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist (ELT C 35, 31.1.2018, lk 19); |
| --- | --- |

—

3. veebruari 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba MON 87705 × MON 89788 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist (ELT C 35, 31.1.2018, lk 19);

| — | 3. veebruari 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba MON 87708 × MON 89788 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist (ELT C 35, 31.1.2018, lk 17); |
| --- | --- |

—

3. veebruari 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba MON 87708 × MON 89788 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist (ELT C 35, 31.1.2018, lk 17);

| — | 3. veebruari 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba FG72 (MST-FGØ72-2) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist (ELT C 35, 31.1.2018, lk 15); |
| --- | --- |

—

3. veebruari 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba FG72 (MST-FGØ72-2) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist (ELT C 35, 31.1.2018, lk 15);

| — | 8. juuni 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 või neist neljast komponendist kahe või kolme kombinatsioonina esinevat geneetiliselt muundatud maisi sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest valmistatud tooteid (ELT C 86, 6.3.2018, lk 108); |
| --- | --- |

—

8. juuni 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 või neist neljast komponendist kahe või kolme kombinatsioonina esinevat geneetiliselt muundatud maisi sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest valmistatud tooteid (ELT C 86, 6.3.2018, lk 108);

| — | 8. juuni 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, mis käsitleb geneetiliselt muundatud nelgi (Dianthus caryophyllus L., liin SHD-27531-4) turule laskmist (ELT C 86, 6.3.2018, lk 111); |
| --- | --- |

—

8. juuni 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, mis käsitleb geneetiliselt muundatud nelgi (Dianthus caryophyllus L., liin SHD-27531-4) turule laskmist (ELT C 86, 6.3.2018, lk 111);

| — | 6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud maisiliini MON 810 külviseemnete turule laskmise luba (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0388); |
| --- | --- |

—

6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud maisiliini MON 810 külviseemnete turule laskmise luba (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0388);

| — | 6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud maisi MON 810 toodete turule laskmist (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0389); |
| --- | --- |

—

6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud maisi MON 810 toodete turule laskmist (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0389);

| — | 6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lastakse viljelemise eesmärgil turule geneetiliselt muundatud maisi Bt11 seemned (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0386); |
| --- | --- |

—

6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lastakse viljelemise eesmärgil turule geneetiliselt muundatud maisi Bt11 seemned (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0386);

| — | 6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lastakse viljelemise eesmärgil turule geneetiliselt muundatud maisi 1 507 seemned (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0387); |
| --- | --- |

—

6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lastakse viljelemise eesmärgil turule geneetiliselt muundatud maisi 1 507 seemned (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0387);

| — | 6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud puuvilla 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0390); |
| --- | --- |

—

6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud puuvilla 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0390);

| — | 5. aprilli 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud maisi Bt11 × 59 122 × MIR604 × 1 507 × GA21 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest valmistatud toodete ja samuti geneetiliselt muundatud maisi (milles on kombineeritud kaks, kolm või neli Bt11, 59 122, MIR604, 1 507 ja GA21 transformatsiooni) turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0123); |
| --- | --- |

—

5. aprilli 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud maisi Bt11 × 59 122 × MIR604 × 1 507 × GA21 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest valmistatud toodete ja samuti geneetiliselt muundatud maisi (milles on kombineeritud kaks, kolm või neli Bt11, 59 122, MIR604, 1 507 ja GA21 transformatsiooni) turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0123);

| — | 17. mai 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud maisi DAS-40278-9 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0215); |
| --- | --- |

—

17. mai 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud maisi DAS-40278-9 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0215);

| — | 17. mai 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud puuvilla GHB119 (BCS-GHØØ5-8) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0214); |
| --- | --- |

—

17. mai 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud puuvilla GHB119 (BCS-GHØØ5-8) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0214);

| — | 13. septembri 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba DAS-68416-4 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0341); |
| --- | --- |

—

13. septembri 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba DAS-68416-4 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0341);

| — | 4. oktoobri 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba FG72 × A5547-127 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0377); |
| --- | --- |

—

4. oktoobri 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba FG72 × A5547-127 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0377);

| — | 4. oktoobri 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba DAS-44406-6 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0378); |
| --- | --- |

—

4. oktoobri 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba DAS-44406-6 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0378);

| — | 24. oktoobri 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud maisi 1 507 (DAS-Ø15Ø7-1) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise luba vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0396); |
| --- | --- |

—

24. oktoobri 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud maisi 1 507 (DAS-Ø15Ø7-1) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise luba vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0396);

| — | 24. oktoobri 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta) lasta turule geneetiliselt muundatud sojauba 305 423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6) sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0397); |
| --- | --- |

—

24. oktoobri 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta) lasta turule geneetiliselt muundatud sojauba 305 423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6) sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0397);

| — | 24. oktoobri 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta) lasta turule geneetiliselt muundatud rapsisorte MON 88302 × Ms8 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 × Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) ja MON 88302 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6) sisaldavaid, neist koosnevaid või neist toodetud tooteid (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0398); |
| --- | --- |

—

24. oktoobri 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta) lasta turule geneetiliselt muundatud rapsisorte MON 88302 × Ms8 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 × Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) ja MON 88302 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6) sisaldavaid, neist koosnevaid või neist toodetud tooteid (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0398);

| — | 1. märtsi 2018. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud maisi 59 122 (DAS-59 122-7) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise luba vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0051); |
| --- | --- |

—

1. märtsi 2018. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud maisi 59 122 (DAS-59 122-7) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise luba vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0051);

| — | 1. märtsi 2018. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MON 87427 × MON 89034 × NK603 (MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-ØØ6Ø3-6) sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid ja geneetiliselt muundatud maisi, milles on kombineeritud kaks MON 87427, MON 89034 ja NK603 transformatsioonidest, ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2010/420/EL (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0052); |
| --- | --- |

—

1. märtsi 2018. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MON 87427 × MON 89034 × NK603 (MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-ØØ6Ø3-6) sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid ja geneetiliselt muundatud maisi, milles on kombineeritud kaks MON 87427, MON 89034 ja NK603 transformatsioonidest, ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2010/420/EL (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0052);

| — | 3. mai 2018. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud suhkrupeedist H7-1 (KM-ØØØH71-4) toodetud toidu ja sööda turule laskmise luba vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0197). |
| --- | --- |

—

3. mai 2018. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud suhkrupeedist H7-1 (KM-ØØØH71-4) toodetud toidu ja sööda turule laskmise luba vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0197).

(5)  https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/10.2903/j.efsa.2017.5000

(6)  https://www.testbiotech.org/node/2130

(7)  ELT L 309, 24.11.2009, lk 1.

(8)  Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2015/404 lisa punkt 7 (ELT L 67, 12.3.2015, lk 6).

(9)  EFSA conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance glyphosate (EFSA järeldused toimeaine glüfosaadi pestitsiidina kasutamise riskihindamist käsitleva vastastikuse hindamise kohta). EFSA Journal 2015, 13 (11):4302, http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.2903/j.efsa.2015.4302/epdf

(10)  https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC3955666

(11)  Komisjoni 6. aprilli 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/660 ELi kooskõlastatud mitmeaastase kontrolliprogrammi kohta aastateks 2018, 2019 ja 2020, et tagada vastavus pestitsiidijääkide piirnormidele ja hinnata tarbijate kokkupuudet taimses ja loomses toidus või selle pinnal esinevate pestitsiidijääkidega (ELT L 94, 7.4.2017, lk 12).

(12)  Komisjoni 9. aprilli 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/555 ELi kooskõlastatud mitmeaastase kontrolliprogrammi kohta aastateks 2019, 2020 ja 2021, et tagada vastavus pestitsiidijääkide piirnormidele ja hinnata tarbijate kokkupuudet taimses ja loomses toidus või selle pinnal esinevate pestitsiidijääkidega (ELT L 92, 10.4.2018, lk 6).

(13)  https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC5236067/

(14)  https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/j.efsa.2015.4302

(15)  https://onlinelibrary.wiley.com/doi/abs/10.1111/ecog.02719

(16)  Artikkel 3, https://www.cbd.int/convention/articles/default.shtml?a=cbd-03

(17)  https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC5606642/

(18)  Näiteks Euroopa Parlamendi täiskogu istungjärgu avakõnes, mis on lisatud järgmisele Euroopa Komisjonile antud poliitikasuunistele (Strasbourg, 15. juuli 2014) ja 2016. aasta kõnes olukorrast Euroopa Liidus (Strasbourg, 14. september 2016).

(19)  ELT C 355, 20.10.2017, lk 165.

(20)  EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1.

---

| 9.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 76/54 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 76/54

---

P8_TA(2018)0223

Kalatoodete vastavus ELi turule juurdepääsu kriteeriumitele

Euroopa Parlamendi 30. mai 2018. aasta resolutsioon kontrollimeetmete rakendamise kohta, et teha kindlaks kalandustoodete vastavus ELi turule juurdepääsu kriteeriumitele (2017/2129(INI))

(2020/C 76/08)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (1),

| — | võttes arvesse ühise kalanduspoliitika kontrollisüsteemi, mis koosneb nõukogu määrustest (EÜ) nr 1224/2009 (2) ja (EÜ) nr 1005/2008 (3) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusest (EL) 2017/2403 (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühise kalanduspoliitika kontrollisüsteemi, mis koosneb nõukogu määrustest (EÜ) nr 1224/2009 (2) ja (EÜ) nr 1005/2008 (3) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusest (EL) 2017/2403 (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1379/2013 kalapüügi- ja vesiviljelustoodete turu ühise korralduse kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1184/2006 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 104/2000 (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1379/2013 kalapüügi- ja vesiviljelustoodete turu ühise korralduse kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1184/2006 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 104/2000 (5),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 854/2004, millega kehtestatakse erieeskirjad inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste ametlikuks kontrollimiseks (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 854/2004, millega kehtestatakse erieeskirjad inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste ametlikuks kontrollimiseks (6),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL) nr 1026/2012, milles käsitletakse kalavarude kaitseks võetavaid teatavaid meetmeid seoses mittesäästvat kalapüüki lubavate riikidega (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL) nr 1026/2012, milles käsitletakse kalavarude kaitseks võetavaid teatavaid meetmeid seoses mittesäästvat kalapüüki lubavate riikidega (7),

| — | võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja 2017. aasta detsembri eriaruannet nr 19/2017 „Impordiprotseduurid: puudused õigusraamistikus ja ebatõhus rakendamine mõjutavad ELi finantshuve“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja 2017. aasta detsembri eriaruannet nr 19/2017 „Impordiprotseduurid: puudused õigusraamistikus ja ebatõhus rakendamine mõjutavad ELi finantshuve“,

| — | võttes arvesse oma 27. aprilli 2017. aasta resolutsiooni kalalaevastike haldamise kohta äärepoolseimates piirkondades (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 27. aprilli 2017. aasta resolutsiooni kalalaevastike haldamise kohta äärepoolseimates piirkondades (8),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52 ning esimeeste konverentsi 12. detsembri 2002. aasta otsuse (mis käsitleb algatusraportite koostamise loa andmise korda) artikli 1 punkti 1 alapunkti e ja 3. lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52 ning esimeeste konverentsi 12. detsembri 2002. aasta otsuse (mis käsitleb algatusraportite koostamise loa andmise korda) artikli 1 punkti 1 alapunkti e ja 3. lisa,

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A8-0156/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A8-0156/2018),

| A. | arvestades, et EL on maailma suurim kala- ja vesiviljelustoodete turg, mis hõlmas 2016. aastal 24 % kogu maailma impordist ning sõltub impordist rohkem kui 60 % ulatuses selliste toodete kogutarbimisest; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et EL on maailma suurim kala- ja vesiviljelustoodete turg, mis hõlmas 2016. aastal 24 % kogu maailma impordist ning sõltub impordist rohkem kui 60 % ulatuses selliste toodete kogutarbimisest;

| B. | arvestades, et oma 8. juuli 2010. aasta resolutsioonis kalandus- ja vesiviljelustoodete ELi importimise korra kohta ühise kalanduspoliitika reformi silmas pidades (9) rõhutas parlament, et ELi kala- ja vesiviljelustoodete importi käsitleva poliitika üks peamisi eesmärke peab olema selle tagamine, et imporditud tooted vastavad igas mõttes samadele nõuetele kui need, mida kohaldatakse ELi toodangule, ning et ELi jõupingutused kalanduse jätkusuutlikuks muutmiseks ei olnud kooskõlas toodete impordiga riikidest, mille püügitegevuses ei võeta arvesse jätkusuutlikkust; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et oma 8. juuli 2010. aasta resolutsioonis kalandus- ja vesiviljelustoodete ELi importimise korra kohta ühise kalanduspoliitika reformi silmas pidades (9) rõhutas parlament, et ELi kala- ja vesiviljelustoodete importi käsitleva poliitika üks peamisi eesmärke peab olema selle tagamine, et imporditud tooted vastavad igas mõttes samadele nõuetele kui need, mida kohaldatakse ELi toodangule, ning et ELi jõupingutused kalanduse jätkusuutlikuks muutmiseks ei olnud kooskõlas toodete impordiga riikidest, mille püügitegevuses ei võeta arvesse jätkusuutlikkust;

| C. | arvestades, et komisjoni 14. oktoobri 2015. aasta teatises pealkirjaga „Kaubandus kõigile: vastutustundlikuma kaubandus- ja investeerimispoliitika poole“ (COM(2015)0497) kohustub EL ajama vastutustundlikumat kaubanduspoliitikat kestliku arengu eesmärkide saavutamise vahendina; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et komisjoni 14. oktoobri 2015. aasta teatises pealkirjaga „Kaubandus kõigile: vastutustundlikuma kaubandus- ja investeerimispoliitika poole“ (COM(2015)0497) kohustub EL ajama vastutustundlikumat kaubanduspoliitikat kestliku arengu eesmärkide saavutamise vahendina;

| D. | arvestades, et on liikmesriikide ülesanne kontrollida, et ELi tootjate kalatooted vastavad sanitaarstandarditele, samal ajal kui imporditud kala puhul lubab komisjon kolmandatel riikidel määrata kindlaks ettevõtjad, kellel on lubatud kalatooteid ELi eksportida, eeldusel et nad suudavad tagada samaväärsed standardid; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et on liikmesriikide ülesanne kontrollida, et ELi tootjate kalatooted vastavad sanitaarstandarditele, samal ajal kui imporditud kala puhul lubab komisjon kolmandatel riikidel määrata kindlaks ettevõtjad, kellel on lubatud kalatooteid ELi eksportida, eeldusel et nad suudavad tagada samaväärsed standardid;

| E. | arvestades, et Kariibi meres, India ookeanis ja Atlandi ookeanis asuvate ELi äärepoolseimate piirkondade naabrid on kolmandad riigid, kelle püügi-, tootmis- ja turustamistingimused ei vasta alati Euroopa standarditele, mille tulemuseks on kohaliku tootmise suhtes ebaaus kaubandus; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Kariibi meres, India ookeanis ja Atlandi ookeanis asuvate ELi äärepoolseimate piirkondade naabrid on kolmandad riigid, kelle püügi-, tootmis- ja turustamistingimused ei vasta alati Euroopa standarditele, mille tulemuseks on kohaliku tootmise suhtes ebaaus kaubandus;

| F. | arvestades, et on arvukalt kalureid käsitlevaid rahvusvahelisi õigusakte, mida tuleks ratifitseerida ja rakendada, näiteks Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) kalandustöö konventsioon nr 188, Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) 2012. aasta Kaplinna leping ning IMO kalalaevade laevapere liikmete väljaõppe, diplomeerimise ja vahiteenistuse aluste rahvusvahelise konventsioon (STCW-F); |
| --- | --- |

F.

arvestades, et on arvukalt kalureid käsitlevaid rahvusvahelisi õigusakte, mida tuleks ratifitseerida ja rakendada, näiteks Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) kalandustöö konventsioon nr 188, Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) 2012. aasta Kaplinna leping ning IMO kalalaevade laevapere liikmete väljaõppe, diplomeerimise ja vahiteenistuse aluste rahvusvahelise konventsioon (STCW-F);

| G. | arvestades, et 29. novembri 2017. aasta teadusliku arvamuse nr 3/2017 pealkirjaga „Ookeanidest pärit toit“ järeldustes soovitatakse integreerida kestliku arengu eesmärgid kõikidesse liidu poliitikavaldkondadesse ning kohaldada sama lähenemisviisi muudel rahvusvahelistel areenidel ja maailma teiste piirkondade toetamisel, et leida tasakaal majanduslike ja ökoloogiliste eesmärkide vahel, mis hõlmavad toidutootmist ja merekeskkonda; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et 29. novembri 2017. aasta teadusliku arvamuse nr 3/2017 pealkirjaga „Ookeanidest pärit toit“ järeldustes soovitatakse integreerida kestliku arengu eesmärgid kõikidesse liidu poliitikavaldkondadesse ning kohaldada sama lähenemisviisi muudel rahvusvahelistel areenidel ja maailma teiste piirkondade toetamisel, et leida tasakaal majanduslike ja ökoloogiliste eesmärkide vahel, mis hõlmavad toidutootmist ja merekeskkonda;

| 1. | märgib, et kalandus- ja vesiviljelustoodete turule laskmiseks peavad ELi käitajad täitma mitmesuguseid eeskirju ja rangeid kriteeriume, sealhulgas ühise kalanduspoliitika eeskirju ning sanitaar-, töö-, laevade ohutuse ning keskkonnastandardeid, mida toetavad nõuetele vastavuse tagamise süsteemid; on veendunud, et need loovad ühiselt kõrged standardid toodete kvaliteedi ja jätkusuutlikkuse kohta, mida ELi tarbijad on harjunud õiguspäraselt ootama; |
| --- | --- |

1.

| 2. | on seisukohal, et kolmandatest riikidest pärit kalandus- ja vesiviljelustoodete vastavus keskkonna ja sotsiaalse jätkusuutlikkusega seotud ELi standarditele edendaks nendes kolmandates riikides jätkusuutlikkust ja aitaks luua õiglasema konkurentsi ELi toodete ja kolmandatest riikidest pärit toodete vahel; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tunneb muret selle pärast, et nende toodete impordile kohaldatakse vähem kontrolle, seejuures on peamised kontrollivahendid sanitaarstandardid ning ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi määrus (10), kuid viimati nimetatud määrus koostati üksnes selle tagamiseks, et kalapüügil järgitaks kehtivaid eeskirju; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rõhutab, et imporditud ja Euroopa kalandus- ja vesiviljelustoodete võrdse kohtlemise tagamiseks – mis peaks olema ELi kalanduspoliitika põhieesmärke –, peaks EL nõudma, et kõik imporditud tooted vastaksid ELi kaitse- ja majandamisstandarditele ning ELi õigusaktidega kehtestatud hügieeninõuetele; märgib, et see aitaks luua õiglasemat konkurentsi ja tõsta kolmandate riikide mereressursside kasutamise standardeid; |
| --- | --- |

4.

| 5. | on seisukohal, et ELi ühise kalanduspoliitika raames varude säilitamise ja säästva kalanduse eesmärgil tehtavad suured jõupingutused ei sobi kokku kalandus- ja vesiviljelustoodete impordiga riikidest, kes suurendavad püügikoormust kalavarude jätkusuutlikkusele mõtlemata ja peavad silmas üksnes lühiajalist tulu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | tunneb muret, et kala turule laskmise erinevad eeskirjad loovad diskrimineeriva turu, mis kahjustab ELi kalureid ja kalakasvandusi, mistõttu tuleks kalandus- ja vesiviljelustoodete kontrolli tõhustada ja parandada; |
| --- | --- |

6.

| 7. | on seisukohal, et kontrollimääruse (11) kohaldamist tuleks tõhustada kõigis liikmesriikides, nii et seda kohaldatakse ühtsel ja ühtlustatud viisil tarneahela kõikides etappides, sealhulgas jae- ja restoraniteenuste suhtes ning nii ELi kui ka imporditud toodete puhul; märgib, et see kehtib ka märgistamise sätete kohta; |
| --- | --- |

7.

Sanitaarstandardid

| 8. | on mures selle pärast, et liidu poolt kehtestatud ja kolmandate riikide pädevate asutuste poolt rakendatav liitu eksporditavate kalandustoodete sanitaarnõuete kontrollisüsteem ei anna piisavaid tagatisi, et neid nõudeid alati järgitakse; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kutsub komisjoni üles pakkuma rohkem koolitust, tehnilist abi ja vahendeid institutsioonide suutlikkuse suurendamiseks, et aidata arenguriikidel ELi eeskirju järgida; toetab selliseid algatusi nagu tervishoiu ja toiduohutuse peadirektoraadi (DG SANTE) juhitav programm „Parem koolitus ohutuma toidu nimel“, mis pakub arenguriikide ametlikele kontrollitöötajatele koolitusi kalandus- ja vesiviljelustoodete ELi standardite kohta; |
| --- | --- |

9.

| 10. | rõhutab, et on oluline kohaldada imporditud kalandus- ja vesiviljelustoodete, sealhulgas loomasööda ja loomasööda tooraine suhtes rangelt ELi õigusakte, mis käsitlevad tervisekaitsestandardite ja -kontrolli kõiki aspekte (sh toiduohutus, jälgitavus, ennetus), mis on tarbijakaitse jaoks olulised aspektid; nõuab sellega seoses tungivalt, et komisjon parandaks oma kontrolliprogrammi kolmandate riikide suhtes Toidu- ja Veterinaarameti missioonide täiustamise teel, suurendades eelkõige igal missioonil kontrollitud asutuste arvu eesmärgiga saada kolmanda riigi tegelikkusele vastavaid tulemusi; |
| --- | --- |

10.

| 11. | märgib, et isegi DG SANTE läbi viidud auditid näitavad, et mõned kolmandad riigid ei suuda kaugeltki tagada, et tooted vastaksid vajalikele tervishoiustandarditele, seda vähemalt kala-, kalatöötlemis- ja külmveolaevade puhul, ning see ei lase ELi piiril teostatavate sanitaarkontrollide käigus kontrollida, kas õiguslikud sanitaarnõuded on täidetud; |
| --- | --- |

11.

| 12. | tunneb muret tähelepanekute pärast, et Lääne-Aafrika piirkonnas tegutsevatel kolmandate riikide kalalaevadel esineb probleeme toodete jälgitavuse ja sanitaarnõuete järgimise tagamisel; on veendunud, et kolmandate riikide väljastatud sertifikaatidele laevade ja ettevõtete jaoks, kellel on luba ELi eksportida, ei saa täielikult tugineda; |
| --- | --- |

12.

| 13. | leiab, et kui kolmandatel riikidel võimaldatakse delegeerida muudele valitud kolmandatele riikidele ja isegi rannikuriikidele õigus selliseid sertifikaate välja anda, on see vastuolus lipuriigi kohustuse põhimõttega, mis on ühise kalanduspoliitika – sealhulgas ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi määruse – alus, eelkõige püügisertifikaati valideeriva lipuriigi kohustustega; on seisukohal, et komisjon peaks loobuma tavast lubada kolmandatel riikidel delegeerida sellised volitused muudele riikidele; |
| --- | --- |

13.

| 14. | on lisaks veendunud, et pädevad asutused peaksid kalalaevade sanitaarkontrolli tegema vähemalt kord aastas; |
| --- | --- |

14.

Tööõigused

| 15. | juhib tähelepanu vastuolule laevapere liikmete töökonventsioonid ratifitseerinud liikmesriikide kiiduväärselt suure arvu ja kalurite konventsioonid ratifitseerinud liikmesriikide äärmiselt väikese arvu vahel ning nõuab tungivalt, et liikmesriigid ratifitseeriksid asjaomased aktid (sh ILO konventsiooni nr 188, Kaplinna lepingu ning konventsiooni STCW-F) viivitamata; |
| --- | --- |

15.

| 16. | tunneb heameelt sotsiaalpartnerite üle, kes kasutasid edukalt ELi toimimise lepingu artiklit 155, et pidada läbirääkimisi nõukogu direktiivi (EL) 2017/159 (12) üle, millega rakendatakse osaliselt ILO konventsiooni nr 188, kuid peab kahetsusväärseks, et see ei hõlma füüsilisest isikust ettevõtjatest kalureid; kutsub komisjoni üles viima protsessi lõpule, tehes ettepaneku täiendavaks direktiiviks, mis hõlmaks jõustamissätteid, nagu tehti laevanduse puhul; |
| --- | --- |

16.

| 17. | nõuab sellega seoses, et komisjon algataks menetlused ELi toimimise lepingu artikli 155 kasutamiseks konventsiooni STCW-F suhtes, et suurendada mereohutust kalapüügi puhul, mida peetakse üldiselt maailma üheks kõige ohtlikumaks ametiks; |
| --- | --- |

17.

| 18. | toetab jätkuvaid jõupingutusi ELi kalanduspoliitika täiustamiseks, et muuta see keskkonnasäästlikumaks, tagades rannikukogukondade pikaajalise ellujäämise ja toitainerikka toiduallika; leiab, et see on vastuolus ELi turgude suureneva avatusega kalandustoodetele, mis on pärit kolmandatest riikidest, mille juhtimissüsteemid ei ole nii ranged; on seisukohal, et see näitab kalanduspoliitika ja kaubanduspoliitika sidususe puudumist; |
| --- | --- |

18.

Kaubanduspoliitika

| 19. | peab kahetsusväärseks, et komisjon saadab mõnikord kolmandatele riikidele vastuolulisi sõnumeid, näiteks pidades vabakaubanduslepingute läbirääkimisi või laiendades muul viisil juurdepääsu ELi turule riikide jaoks, millele on esitatud hoiatus koostööd mittetegevaks riigiks nimetamise kohta kooskõlas ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi määruse ning mittesäästva kalapüügi määrusega (13); |
| --- | --- |

19.

| 20. | kutsub komisjoni üles tagama liidu kaubandus- ja kalanduspoliitika tihedat koordineerimist, sealhulgas läbirääkimistel kalandusega seotud küsimusi hõlmavate kaubanduslepingute üle; peab oluliseks analüüsida vabakaubanduslepingute majanduslikku ja sotsiaalset mõju ELi kalandustoodetele, kehtestada vajaduse korral asjakohased kaitsemeetmed ja käsitleda teatavaid kalandustooteid tundlike toodetena; |
| --- | --- |

20.

| 21. | on seisukohal, et EL kui maailma suurim kalandustoodete importija jagab teiste suuremate kala importivate riikidega poliitilist vastutust selle eest, et Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) kaubanduseeskirjad oleksid kooskõlas kalavarude kaitse ja majandamise võimalikult kõrgete ülemaailmsete standarditega; kutsub sel eesmärgil komisjoni üles tagama, et ELi kahe- ja mitmepoolsed kaubanduslepingud tugevdaksid õiglast, läbipaistvat ja jätkusuutlikku kalakaubandust; |
| --- | --- |

21.

| 22. | rõhutab, et komisjoni läbiräägitavad vabakaubanduslepingud ja muud mitmepoolsed lepingud, mis hõlmavad kaubandussätteid, peavad sisaldama tugevamaid kestlikku arengut käsitlevaid peatükke, mis käsitlevad kalanduse konkreetseid muresid ja millega:






  — | tugevdatakse selgesõnaliselt ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi määruse nõudeid ja kohustatakse kolmandaid riike algatama menetlusi, et takistada ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi abil saadud kala turule sisenemist, et see ei jõuaks kaudselt ELi turule; |
| --- | --- | --- |

22.

—

tugevdatakse selgesõnaliselt ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi määruse nõudeid ja kohustatakse kolmandaid riike algatama menetlusi, et takistada ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi abil saadud kala turule sisenemist, et see ei jõuaks kaudselt ELi turule;

| — | nõutakse, et kolmandad riigid ratifitseeriksid ja rakendaksid tõhusalt peamised rahvusvahelised kalandusõigusaktid, nagu ÜRO mereõiguse konventsioon, ÜRO kalavarude kokkulepe, ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) sadamariigi meetmeid käsitlev kokkulepe ja FAO eeskirjade järgimise kokkulepe, ning järgiksid asjaomaste piirkondlike kalandusorganisatsioonide standardeid; |
| --- | --- |

—

nõutakse, et kolmandad riigid ratifitseeriksid ja rakendaksid tõhusalt peamised rahvusvahelised kalandusõigusaktid, nagu ÜRO mereõiguse konventsioon, ÜRO kalavarude kokkulepe, ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) sadamariigi meetmeid käsitlev kokkulepe ja FAO eeskirjade järgimise kokkulepe, ning järgiksid asjaomaste piirkondlike kalandusorganisatsioonide standardeid;

| 23. | nõuab, et jätkusuutlike kalandusalaste partnerluslepingute või kolmandate riikidega sõlmitavate kaubanduslepingute sõlmimisel pöörataks tõsist tähelepanu äärepoolseimate piirkondade huvidele, sätestades vajaduse korral tundlike toodete väljajätmise; |
| --- | --- |

23.

| 24. | palub komisjonil Brexiti järgse kokkuleppe sõlmimisel seada Ühendkuningriigi juurdepääs ELi kalandus- ja vesiviljelustoodete turule sõltuvusse ELi laevade juurdepääsust Briti vetele ja ühise kalanduspoliitika kohaldamisest; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kutsub komisjoni üles esitama ettepanekut üldiste soodustuste kava määruse (14) muutmiseks, et lisada olulised kalandusalased instrumendid, nagu ÜRO mereõiguse konventsioon, ÜRO kalavarude kokkulepe, FAO eeskirjade järgimise kokkulepe ja FAO sadamariigi meetmeid käsitlev kokkulepe, nende instrumentide hulka, mis tuleb ratifitseerida ja mida tuleb kohaldada, ning lisada sätted, mis lubavad GSP+ staatuse peatada, kui nende instrumentide sätteid ei kohaldata; |
| --- | --- |

25.

| 26. | rõhutab, et vabakaubanduslepingute kaubandust ja kestlikku arengut käsitlevate peatükkide rakendamisel esinevate puuduste kõrvaldamiseks ja nende sätete jõustamiseks peaksid need sisaldama siduvat vaidluste lahendamise mehhanismi (mis hõlmab valitsustevahelisi konsultatsioone, paneelmenetlust, avalikkuse juurdepääsu dokumentidele ja konsulteerimist kodanikuühiskonnaga) koos võimalusega kohaldada sanktsioone, kui rahvusvahelisi kohustusi ei täideta; |
| --- | --- |

26.

| 27. | väljendab muret kontrollikoja eriaruandes nr 19/2017 kirjeldatud tollikontrolli nõrkuste ja lünkade pärast ning nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid rakendaksid eriaruandes sisalduvad soovitused nii kiiresti kui võimalik; |
| --- | --- |

27.

| 28. | märgib, et lisaks suurettevõtjate mittefinantsandmete avalikustamise üldisele kohustusele on iga suurusega ettevõtjatele (sh VKEdele) kahes probleemses sektoris (puit ja konfliktimineraalid) kehtestatud täiendavad hoolsuskohustuse nõudes, mida tuleb kohaldada kogu järelevalveahela ulatuses; on seisukohal, et kalandustoodete puhul oleks vaja sarnaseid kohustusi, ning nõuab tungivalt, et komisjon uuriks nende toodete hoolsuskohustuse nõuete kehtestamise teostatavust; |
| --- | --- |

28.

Turustamisstandardid

| 29. | märgib, et samal ajal kui määruse (EL) nr 1379/2013 (kalapüügi- ja vesiviljelustoodete turu ühise korralduse kohta) sätteid kohaldatakse kõikide kalandus- ja vesiviljelustoodete suhtes, siis sätteid, mis käsitlevad märgistamist tarbijate jaoks, kohaldatakse üksnes suhteliselt väikese tooterühma suhtes, millest on välja jäetud toiduks valmistatud, konserveeritud ja töödeldud tooted; on seisukohal, et tarbijatele mõeldud teavet tuleks parandada ka nende toodete puhul, kehtestades kohustuse lisada märgistusele täiendav teave; on seisukohal, et nende toodete märgistamist tuleb parandada, et teavitada tarbijaid ning tagada kalandus- ja vesiviljelustoodete jälgitavus; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kutsub komisjoni üles edendama teavituskampaaniaid ELi kalurite ja kalakasvanduste jätkusuutlikkuse alaste jõupingutuste kohta, rõhutades ELi õigusaktides nõutavaid kõrgeid kvaliteedi- ja keskkonnastandardeid võrreldes kolmandate riikidega; |
| --- | --- |

30.

| 31. | on seisukohal, et range kooskõla ühise kalanduspoliitika ja muude ELi õigusaktidega tagab kõrgete keskkonna-, hügieeni-, sanitaar- ja sotsiaalnormide järgimise ELi kalalaevadel, ning nõuab seetõttu tungivalt, et komisjon uuriks viivitamata võimalust luua märgis, mis võimaldaks tuvastada ELi kalatooteid; |
| --- | --- |

31.

| 32. | on veendunud, et kui Euroopa tarbijad oleksid paremini informeeritud müügil olevate toodete tegelikust iseloomust, geograafilisest päritolust, kvaliteedist ning tootmis- ja püügitingimustest, teeksid nad sageli teistsuguseid valikuid; |
| --- | --- |

32.

| 33. | on seisukohal, et kohustuslik teave kalandustoodete märgistusel peaks hõlmama ka toote püüdnud laeva lipuriiki; |
| --- | --- |

33.

| 34. | tunneb heameelt, et komisjon käivitas hiljuti aastakümneid tagasi vastu võetud turustamisstandardite hindamise, et määrata kindlaks, milliseid standardeid tuleks kohaldada, võttes arvesse tänapäeva turustamistavasid ja toodete jälgitavuse valdkonnas kättesaadavaid tehnoloogiaid; |
| --- | --- |

34.

Kontrollisüsteem

| 35. | leiab, et kolm määrust, millest kontrollisüsteem koosneb, moodustavad tasakaalustatud paketi ning on viinud ELi kalanduse majandamise märkimisväärse paranemiseni; |
| --- | --- |

35.

| 36. | tunnustab komisjoni selle eest, kuidas ta on jõustanud ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi määrust kolmandate riikide suhtes, näidates, et ELil võib olla väga suur mõju maailma kalandusele oma vastutustundliku tururiigi rolli tõttu; kutsub komisjoni üles jätkama muude tururiikide survestamist, et nad rakendaksid meetmeid, mille abil takistada ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi abil püütud kala sisenemist nende turule; |
| --- | --- |

36.

| 37. | juhib tähelepanu kodanikuühiskonna hiljuti avaldatud aruandele, milles analüüsitakse mereandide importi ELi riikidesse alates 2010. aastast, mil jõustus ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi määrus, ning mis näitab, kuidas kolmandatest riikidest pärit impordi kontrolli puudujäägid ja ebaühtlased eeskirjad võimaldavad nõuetele mittevastavate toodete sisenemist ELi turule; kutsub seepärast liikmesriike ning transiidi- ja sihtriike üles suurendama kooskõlastamist, et tagada kala impordiks välja antud püügisertifikaatide põhjalikum kontrollimine; peab oluliseks võtta kasutusele ühtlustatud ja kooskõlastatud Euroopa arvutisüsteemi, mis hõlbustab kalaimpordi kontrolli liikmesriikides; |
| --- | --- |

37.

| 38. | on veendunud, et komisjon ja mõned liikmesriigid ei ole kõiki kolme määrust rangelt rakendanud ja jõustanud, nagu on märgitud mitmes komisjoni, kontrollikoja ja sõltumatute vaatlejate koostatud dokumendis; |
| --- | --- |

38.

| 39. | on arvamusel, et lisaks ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi määruse kohaldamisele tuleb sellist kala rangemini kontrollida turustamisprotsessi järgnevates etappides, eelkõige rangemate audititega liikmesriikides ja ettevõtetes, kelle puhul on kahtlus, et nad tarnivad ebaseadusliku kalapüügi abil saadud tooteid; |
| --- | --- |

39.

| 40. | palub komisjonil kasutada kõiki tema käsutuses olevaid vahendeid tagamaks, et kõik kalandus- ja vesiviljelustooteid liitu eksportivad riigid kohaldaksid ranget kalavarude säilitamise poliitikat; ergutab komisjoni tegema nende riikidega koostööd kõigis asjakohastes foorumites ja eelkõige piirkondlikes kalandusorganisatsioonides; |
| --- | --- |

40.

| 41. | märgib, et rakendamine on ebaõnnestunud mitmes aspektis, näiteks järgmistes:






  — | ebaühtlased karistused ja punktisüsteemi rakendamata jätmine eri liikmesriikides; |
| --- | --- | --- |

41.

—

ebaühtlased karistused ja punktisüsteemi rakendamata jätmine eri liikmesriikides;

| — | sanktsioonid, mis ei ole alati piisavalt hoiatavad, tõhusad või proportsionaalsed, et vältida rikkumiste kordumist; |
| --- | --- |

—

sanktsioonid, mis ei ole alati piisavalt hoiatavad, tõhusad või proportsionaalsed, et vältida rikkumiste kordumist;

| — | liikmesriikide mitterahuldav andmete kogumine ja vahetamine, mis on eelkõige tingitud ühtse ja kokkusobiva andmebaasi puudumisest; |
| --- | --- |

—

liikmesriikide mitterahuldav andmete kogumine ja vahetamine, mis on eelkõige tingitud ühtse ja kokkusobiva andmebaasi puudumisest;

| — | kala halb jälgitavus, sealhulgas riigipiiride ületamisel; |
| --- | --- |

—

kala halb jälgitavus, sealhulgas riigipiiride ületamisel;

| — | kaalumistoimingute halb kontrollimine; |
| --- | --- |

—

kaalumistoimingute halb kontrollimine;

| — | märkimisväärsed erinevused impordi ja sisenemispunkti kontrollimisel, sealhulgas püügisertifikaatide puhul; |
| --- | --- |

—

märkimisväärsed erinevused impordi ja sisenemispunkti kontrollimisel, sealhulgas püügisertifikaatide puhul;

| — | raskete rikkumiste selge ja ühtse määratluse puudumine liikmesriikides; |
| --- | --- |

—

raskete rikkumiste selge ja ühtse määratluse puudumine liikmesriikides;

| 42. | rõhutab vajadust tagada, et kui imporditud toode lükatakse ühe liikmesriigi sadamas tagasi, ei saa see ELi turule siseneda teise liikmesriigi sadama kaudu; |
| --- | --- |

42.

| 43. | on nõus, et teatavaid kontrollisüsteemi sätteid on võimalik mitmeti tõlgendada ning need on takistanud ühtlast rakendamist, kuid leiab, et piisava avatuse ja poliitilise tahte korral saaksid komisjon ja liikmesriigid suurendada jõupingutusi, et tagada olemasolevate õigusaktide ühtlustatum rakendamine, näiteks suuniste ja tõlgenduste abil; |
| --- | --- |

43.

| 44. | märgib, et see oli Euroopa Liidu kalanduskontrollisüsteemi kohaste kohustuste täitmise eksperdirühma (mis loodi ühise kalanduspoliitika reformi raames foorumina, kus pidada otsekoheseid ja erapooletuid arutelusid osalejate puuduste üle) eesmärk, ning peab kahetsusväärseks, et rühm on seni teises suunas arenenud; |
| --- | --- |

44.

| 45. | on seisukohal, et kontrollisüsteemi täielikuks rakendamiseks on vaja veel palju ära teha, muu hulgas avastatud rikkumiste asjakohased järelmeetmed, liikmesriikide parem teavitamine võetud meetmetest ning teabevahetus liikmesriikide ja komisjoni vahel; |
| --- | --- |

45.

| 46. | nõuab tungivalt, et komisjon kasutaks kõiki tema käsutuses olevaid vahendeid, et veenda liikmesriike täielikult rakendama kontrollisüsteemi sätteid, kasutades vajaduse korral muu hulgas Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi vahendite kinnipidamist; |
| --- | --- |

46.

| 47. | kordab oma 25. oktoobri 2016. aasta resolutsioonis (15) kalanduskontrolli ühtlustamise kohta Euroopas tehtud järeldust, et igasugune kontrollimääruse või ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi määruse läbivaatamine peab olema sihipärane ja keskenduma üksnes nendele aspektidele, mis takistavad tõhusaid ja ühtlasi kontrolle liidu igas liikmesriigis; |
| --- | --- |

47.

| 48. | nõuab, et Euroopa Kalanduskontrolli Ameti (EFCA) volitusi laiendataks kalanduskokkulepetega hõlmatud laevade kontrollimisele, sealhulgas koostöös allakirjutanud riigi pädevate asutustega, ning et EFCA-le antaks selle töö jaoks vajalikud vahendid; |
| --- | --- |

48.

| 49. | peab äärmiselt kahetsusväärseks komisjoni otsust käivitada kogu kontrollikorra ulatuslik läbivaatamine ilma nõuetekohaste avalike konsultatsioonideta ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi määruse rakendamise, EFCA volituste või kogu paketi läbivaatamise teemal, nagu on nõutud parema õigusloome suunistes; on seisukohal, et ametlik avalik konsulteerimine kõigi kõnealuste elementide üle enne läbivaatamist käsitleva ettepaneku esitamist võimaldaks kõigil sidusrühmadel anda piisava panuse ühise kalanduspoliitika kõige olulisema samba läbivaatamisse; |
| --- | --- |

49.

| 50. | rõhutab tungivalt, et läbivaatamine ei tohi viia praeguste meetmete nõrgenemiseni, vaid peaks pigem parandama ja kindlustama võrdseid tingimusi kalanduskontrolli valdkonnas, mis on ainus võimalus, kuidas tagada ühise kalanduspoliitika ühist mõõdet; |
| --- | --- |

50.

| 51. | nõuab kindlalt, et muudetud kontrollisüsteem hõlmaks järgmisi põhimõtteid:






  — | kogu ELi hõlmavad standardid ja normid, mis käsitlevad inspekteerimist merel, sadamas ja kogu järelevalveahela ulatuses; |
| --- | --- | --- |

51.

—

kogu ELi hõlmavad standardid ja normid, mis käsitlevad inspekteerimist merel, sadamas ja kogu järelevalveahela ulatuses;

| — | kalade täielik jälgitavus kogu järelevalveahela ulatuses laevast lõpliku müügikohani; |
| --- | --- |

—

kalade täielik jälgitavus kogu järelevalveahela ulatuses laevast lõpliku müügikohani;

| — | täielikud andmed kõigi ettevõtjate, sealhulgas alla 10 meetri pikkuste laevade ja harrastuskalastajate püügi kohta; |
| --- | --- |

—

täielikud andmed kõigi ettevõtjate, sealhulgas alla 10 meetri pikkuste laevade ja harrastuskalastajate püügi kohta;

| — | ühised karistustasemed kõigis liikmesriikides; |
| --- | --- |

—

ühised karistustasemed kõigis liikmesriikides;

| — | ühine rikkumise määratlus; |
| --- | --- |

—

ühine rikkumise määratlus;

| — | kõikides liikmesriikides samaväärselt kohaldatav punktisüsteem; |
| --- | --- |

—

kõikides liikmesriikides samaväärselt kohaldatav punktisüsteem;

| — | karistused, mis on piisavalt hoiatavad, tõhusad ja proportsionaalsed; |
| --- | --- |

—

karistused, mis on piisavalt hoiatavad, tõhusad ja proportsionaalsed;

| — | komisjonile ja kõigile liikmesriikidele juurdepääsetav teabevahetussüsteem täheldatud rikkumiste ning õiguslike ja kohtulike järelmeetmete kohta; |
| --- | --- |

—

komisjonile ja kõigile liikmesriikidele juurdepääsetav teabevahetussüsteem täheldatud rikkumiste ning õiguslike ja kohtulike järelmeetmete kohta;

| — | olemasolevate tehnoloogiate täiustuste täielik kasutusele võtmine ja võimalus kasutada tulevasi tehnoloogiaid, ilma et oleks vaja seadusandlikku muudatust; |
| --- | --- |

—

olemasolevate tehnoloogiate täiustuste täielik kasutusele võtmine ja võimalus kasutada tulevasi tehnoloogiaid, ilma et oleks vaja seadusandlikku muudatust;

| — | komisjoni ja liikmesriikide ning vajaduse korral liikmesriikide piirkondade kohustuste ühemõtteline kehtestamine; |
| --- | --- |

—

komisjoni ja liikmesriikide ning vajaduse korral liikmesriikide piirkondade kohustuste ühemõtteline kehtestamine;

| — | piirkondadeks jaotamisest hoidumine kontrollimääruses; |
| --- | --- |

—

piirkondadeks jaotamisest hoidumine kontrollimääruses;

| 52. | kutsub komisjoni üles esitama oma ettepanekut kontrollimääruse muutmiseks niipea kui võimalik; |
| --- | --- |

52.

| 53. | rõhutab, et ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi määruse sätteid ja põhimõtteid ei tohi mingil viisil muuta ega nõrgestada, võttes arvesse selle määruse tohutut edu ja selle mõju kogu maailma kalandusele; |
| --- | --- |

53.

| 54. | nõuab kindlalt, et kolmandate riikide lisamisel ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi määruse hoiatamise, määratlemise ja nimekirja lisamise protsessidesse ei tohi olla mingit poliitilist sekkumist ning nimekirjast kustutamine peab põhinema rangelt sellel, kas asjaomane riik on teinud täielikult edusammud, mida komisjon vajalikuks peab; |
| --- | --- |

54.

| 55. | on seisukohal, et EFCA rolli tuleks tugevdada, et võimaldada tal rohkem osaleda kontrollimääruse ning ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi määruse kohaldamises, sealhulgas andmete kontrollimises ja ristkontrollis kogu järelevalveahela ulatuses, komisjoni ja liikmesriikide kontrollide kavandamises ja kooskõlastamises ning püügisertifikaatide kontrollimises; |
| --- | --- |

55.

o

o o

| 56. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

56.

---

(1)  ELT L 354, 28.12.2013, lk 22.

(2)  Nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, muudetakse määrusi (EÜ) nr 847/96, (EÜ) nr 2371/2002, (EÜ) nr 811/2004, (EÜ) nr 768/2005, (EÜ) nr 2115/2005, (EÜ) nr 2166/2005, (EÜ) nr 388/2006, (EÜ) nr 509/2007, (EÜ) nr 676/2007, (EÜ) nr 1098/2007, (EÜ) nr 1300/2008, (EÜ) nr 1342/2008 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1627/94 ja (EÜ) nr 1966/2006 (ELT L 343, 22.12.2009, lk 1).

(3)  Nõukogu 29. septembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1005/2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks ning muudetakse määrusi (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1936/2001 ja (EÜ) nr 601/2004 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 1093/94 ja (EÜ) nr 1447/1999 (ELT L 286, 29.10.2008, lk 1).

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2017. aasta määrus (EL) 2017/2403, milles käsitletakse välispüügilaevastike jätkusuutlikku majandamist ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1006/2008 (ELT L 347, 28.12.2017, lk 81).

(5)  ELT L 354, 28.12.2013, lk 1.

(6)  ELT L 139, 30.4.2004, lk 206.

(7)  ELT L 316, 14.11.2012, lk 34.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0195.

(9)  ELT C 351 E, 2.12.2011, lk 119.

(10)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 1005/2008.

(11)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 1224/2009.

(12)  ELT L 25, 31.1.2017, lk 12.

(13)  Määrus (EL) nr 1026/2012.

(14)  Määrus (EL) nr 978/2012 (ELT L 303, 31.10.2012, lk 1).

(15)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0407.

---

| 9.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 76/62 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 76/62

---

P8_TA(2018)0224

Toidutootmise ja põllumajanduse tulevik

Euroopa Parlamendi 30. mai 2018. aasta resolutsioon toidutootmise ja põllumajanduse tuleviku kohta (2018/2037(INI))

(2020/C 76/09)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 29. novembri 2017. aasta teatist „Toidutootmise ja põllumajanduse tulevik“ (COM(2017)0713), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 29. novembri 2017. aasta teatist „Toidutootmise ja põllumajanduse tulevik“ (COM(2017)0713),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikleid 38 ja 39, milles sätestatakse ühine põllumajanduspoliitika (ÜPP) ja selle eesmärgid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikleid 38 ja 39, milles sätestatakse ühine põllumajanduspoliitika (ÜPP) ja selle eesmärgid,

| — | võttes arvesse ELi toimimise lepingu artikleid 40 ja 42, milles nähakse ette põllumajandustoodete ühine turukorraldus ja see, millises ulatuses kohaldatakse konkurentsieeskirju põllumajandustoodete tootmise ja nendega kauplemise suhtes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi toimimise lepingu artikleid 40 ja 42, milles nähakse ette põllumajandustoodete ühine turukorraldus ja see, millises ulatuses kohaldatakse konkurentsieeskirju põllumajandustoodete tootmise ja nendega kauplemise suhtes,

| — | võttes arvesse ELi toimimise lepingu artiklit 13, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi toimimise lepingu artiklit 13,

| — | võttes arvesse ELi toimimise lepingu artiklit 349, milles määratakse kindlaks äärepoolseimate piirkondade eriseisund ja sätestatakse tingimused aluslepingute kohaldamiseks neis piirkondades, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi toimimise lepingu artiklit 349, milles määratakse kindlaks äärepoolseimate piirkondade eriseisund ja sätestatakse tingimused aluslepingute kohaldamiseks neis piirkondades,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2017. aasta määrust (EL) 2017/2393, millega muudetakse määruseid (EL) nr 1305/2013 Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta, (EL) nr 1306/2013 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta, (EL) nr 1307/2013, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames toetuskavade alusel põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste eeskirjad, (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus, ning (EL) nr 652/2014, millega nähakse ette sätted toiduahela, loomade tervise ja heaolu ning taimetervise ja taimse paljundusmaterjaliga seotud kulude haldamise kohta (1) (koondmäärus), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2017. aasta määrust (EL) 2017/2393, millega muudetakse määruseid (EL) nr 1305/2013 Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta, (EL) nr 1306/2013 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta, (EL) nr 1307/2013, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames toetuskavade alusel põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste eeskirjad, (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus, ning (EL) nr 652/2014, millega nähakse ette sätted toiduahela, loomade tervise ja heaolu ning taimetervise ja taimse paljundusmaterjaliga seotud kulude haldamise kohta (1) (koondmäärus),

| — | võttes arvesse nõukogu 20. juuli 1998. aasta direktiivi 98/58/EÜ, mis käsitleb põllumajandusloomade kaitset (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 20. juuli 1998. aasta direktiivi 98/58/EÜ, mis käsitleb põllumajandusloomade kaitset (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja 19. märtsil 2018. aastal avaldatud teabedokumenti ühise põllumajanduspoliitika tuleviku kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja 19. märtsil 2018. aastal avaldatud teabedokumenti ühise põllumajanduspoliitika tuleviku kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta direktiivi 2009/128/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse tegevusraamistik pestitsiidide säästva kasutamise saavutamiseks (3), ning komisjoni 10. oktoobri 2017. aasta aruannet liikmesriikide riiklike tegevuskavade ja pestitsiidide säästvat kasutamist käsitleva direktiivi 2009/128/EÜ rakendamisel tehtud edusammude kohta (COM(2017)0587), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta direktiivi 2009/128/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse tegevusraamistik pestitsiidide säästva kasutamise saavutamiseks (3), ning komisjoni 10. oktoobri 2017. aasta aruannet liikmesriikide riiklike tegevuskavade ja pestitsiidide säästvat kasutamist käsitleva direktiivi 2009/128/EÜ rakendamisel tehtud edusammude kohta (COM(2017)0587),

| — | võttes arvesse oma 6. veebruari 2018. aasta otsust pestitsiididele ELis lubade andmise menetlust käsitleva erikomisjoni moodustamise, vastutusalade, liikmete arvu ja ametiaja kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. veebruari 2018. aasta otsust pestitsiididele ELis lubade andmise menetlust käsitleva erikomisjoni moodustamise, vastutusalade, liikmete arvu ja ametiaja kohta (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruandeid nr 16/2017 „Maaelu arengu programmitöö: vähendada tuleks keerukust ja pöörata suuremat tähelepanu tulemustele“ ja nr 21/2017 „Rohestamistoetus: keerukam sissetulekutoetuste kava, mis ei ole veel keskkonnaalaselt tulemuslik“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruandeid nr 16/2017 „Maaelu arengu programmitöö: vähendada tuleks keerukust ja pöörata suuremat tähelepanu tulemustele“ ja nr 21/2017 „Rohestamistoetus: keerukam sissetulekutoetuste kava, mis ei ole veel keskkonnaalaselt tulemuslik“,

| — | võttes arvesse komisjoni 28. juuni 2017. aasta aruteludokumenti ELi rahanduse tuleviku kohta (COM(2017)0358), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 28. juuni 2017. aasta aruteludokumenti ELi rahanduse tuleviku kohta (COM(2017)0358),

| — | võttes arvesse komisjoni 14. veebruari 2018. aasta teatist „Uus tänapäevane mitmeaastane finantsraamistik Euroopa Liidu jaoks, mis võimaldab tõhusalt saavutada tema prioriteete ka pärast 2020. aastat“ (COM(2018)0098), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 14. veebruari 2018. aasta teatist „Uus tänapäevane mitmeaastane finantsraamistik Euroopa Liidu jaoks, mis võimaldab tõhusalt saavutada tema prioriteete ka pärast 2020. aastat“ (COM(2018)0098),

| — | võttes arvesse Corki deklaratsiooni 2016. aasta versiooni 2.0 „Parem elu maapiirkondades“, mis anti välja Euroopa maaelu arengu konverentsil, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Corki deklaratsiooni 2016. aasta versiooni 2.0 „Parem elu maapiirkondades“, mis anti välja Euroopa maaelu arengu konverentsil,

| — | võttes arvesse oma 3. mai 2018. aasta resolutsiooni ELi lamba- ja kitsekasvatuse sektori praeguse olukorra ja tulevikuväljavaadete kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 3. mai 2018. aasta resolutsiooni ELi lamba- ja kitsekasvatuse sektori praeguse olukorra ja tulevikuväljavaadete kohta (5),

| — | võttes arvesse oma 17. aprilli 2018. aasta resolutsiooni valgurikaste kultuuride edendamise Euroopa strateegia kohta – valgurikaste ja liblikõieliste taimede kasvatamise soodustamine Euroopa põllumajandussektoris (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. aprilli 2018. aasta resolutsiooni valgurikaste kultuuride edendamise Euroopa strateegia kohta – valgurikaste ja liblikõieliste taimede kasvatamise soodustamine Euroopa põllumajandussektoris (6),

| — | võttes arvesse oma 14. märtsi 2018. aasta resolutsiooni järgmise mitmeaastase finantsraamistiku ja 2020. aasta järgse mitmeaastase finantsraamistiku suhtes võetava parlamendi seisukoha ettevalmistamise kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. märtsi 2018. aasta resolutsiooni järgmise mitmeaastase finantsraamistiku ja 2020. aasta järgse mitmeaastase finantsraamistiku suhtes võetava parlamendi seisukoha ettevalmistamise kohta (7),

| — | võttes arvesse oma 1. märtsi 2018. aasta resolutsiooni ELi mesindussektori väljavaadete ja probleemide kohta (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 1. märtsi 2018. aasta resolutsiooni ELi mesindussektori väljavaadete ja probleemide kohta (8),

| — | võttes arvesse oma 27. aprilli 2017. aasta resolutsiooni teemal „Põllumajandusmaa koondumise hetkeseis ELis: kuidas soodustada põllumajandustootjate juurdepääsu maale?“ (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 27. aprilli 2017. aasta resolutsiooni teemal „Põllumajandusmaa koondumise hetkeseis ELis: kuidas soodustada põllumajandustootjate juurdepääsu maale?“ (9),

| — | võttes arvesse oma 4. aprilli 2017. aasta resolutsiooni naiste ja nende rolli kohta maapiirkondades (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 4. aprilli 2017. aasta resolutsiooni naiste ja nende rolli kohta maapiirkondades (10),

| — | võttes arvesse oma 14. detsembri 2016. aasta resolutsiooni ÜPP vahendite kohta hinnavolatiilsuse vähendamiseks põllumajandusturgudel (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. detsembri 2016. aasta resolutsiooni ÜPP vahendite kohta hinnavolatiilsuse vähendamiseks põllumajandusturgudel (11),

| — | võttes arvesse oma 27. oktoobri 2016. aasta resolutsiooni teemal „Kuidas saab ühise põllumajanduspoliitikaga aidata kaasa töökohtade loomisele maapiirkondades?“ (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 27. oktoobri 2016. aasta resolutsiooni teemal „Kuidas saab ühise põllumajanduspoliitikaga aidata kaasa töökohtade loomisele maapiirkondades?“ (12),

| — | võttes arvesse oma 7. juuni 2016. aasta resolutsiooni innovatsiooni ja majanduse arengu soodustamise kohta Euroopa põllumajandusettevõtete juhtimise tuleviku heaks (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. juuni 2016. aasta resolutsiooni innovatsiooni ja majanduse arengu soodustamise kohta Euroopa põllumajandusettevõtete juhtimise tuleviku heaks (13),

| — | võttes arvesse oma 7. juuli 2015. aasta resolutsiooni ELi piimasektori väljavaadete ning piimapaketi rakendamise läbivaatamise kohta (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. juuli 2015. aasta resolutsiooni ELi piimasektori väljavaadete ning piimapaketi rakendamise läbivaatamise kohta (14),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust „Ühise põllumajanduspoliitika võimalik ümberkujundamine“ (15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust „Ühise põllumajanduspoliitika võimalik ümberkujundamine“ (15),

| — | võttes arvesse Euroopa Regioonide Komitee arvamust „2020. aasta järgne ühine põllumajanduspoliitika“ (16), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Regioonide Komitee arvamust „2020. aasta järgne ühine põllumajanduspoliitika“ (16),

| — | võttes arvesse ÜRO kestliku arengu eesmärke, millest suurem osa on ÜPP seisukohast asjakohased, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kestliku arengu eesmärke, millest suurem osa on ÜPP seisukohast asjakohased,

| — | võttes arvesse põllumajandusturgude töökonna 2016. aasta novembri aruannet „Improving Market Outcomes - Enhancing the Position of Farmers in the Supply Chain“ (turutulemuste parandamine: põllumajandustootjate positsiooni parandamine tarneahelas) ja selle järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajandusturgude töökonna 2016. aasta novembri aruannet „Improving Market Outcomes - Enhancing the Position of Farmers in the Supply Chain“ (turutulemuste parandamine: põllumajandustootjate positsiooni parandamine tarneahelas) ja selle järeldusi,

| — | võttes arvesse 2015. aastal ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 21. istungjärgul (COP21) sõlmitud Pariisi kokkulepet ja eeskätt Euroopa Liidu võetud kohustusi riiklikult kindlaksmääratud panuste näol, et saavutada kokkuleppe üleilmsed eesmärgid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2015. aastal ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 21. istungjärgul (COP21) sõlmitud Pariisi kokkulepet ja eeskätt Euroopa Liidu võetud kohustusi riiklikult kindlaksmääratud panuste näol, et saavutada kokkuleppe üleilmsed eesmärgid,

| — | võttes arvesse komisjoni 15. detsembri 2016. aasta aruannet liidu äärepoolseimate piirkondade põllumajanduse toetamiseks võetavate erimeetmete kava (POSEI) rakendamise kohta (COM(2016)0797), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 15. detsembri 2016. aasta aruannet liidu äärepoolseimate piirkondade põllumajanduse toetamiseks võetavate erimeetmete kava (POSEI) rakendamise kohta (COM(2016)0797),

| — | võttes arvesse keskkonnapoliitika rakendamise läbivaatamist, mis kuulutati välja 2016. aastal (COM(2016)0316) ja mis on vahend selleks, et aidata tagada ettevõtjate ja kodanike jaoks ELi keskkonnaalaste õigusaktide ja poliitikameetmete tulemuslikkus nende parema rakendamise kaudu, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonnapoliitika rakendamise läbivaatamist, mis kuulutati välja 2016. aastal (COM(2016)0316) ja mis on vahend selleks, et aidata tagada ettevõtjate ja kodanike jaoks ELi keskkonnaalaste õigusaktide ja poliitikameetmete tulemuslikkus nende parema rakendamise kaudu,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni kirja,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit ning arengukomisjoni, rahvusvahelise kaubanduse komisjoni, eelarvekomisjoni ning keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni arvamusi (A8-0178/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit ning arengukomisjoni, rahvusvahelise kaubanduse komisjoni, eelarvekomisjoni ning keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni arvamusi (A8-0178/2018),

| A. | arvestades, et komisjoni teatises „Toidutootmise ja põllumajanduse tulevik“ tunnistatakse, et ühine põllumajanduspoliitika (ÜPP) on üks ELi vanimaid ja integreeritumaid poliitikavaldkondi, see on ülemaailmse strateegilise tähtsusega ning peaks olema kavandatud nii, et võimaldada ELi põllumajandus- ja metsandussektoril vastata kodanike õigustatud nõudmistele mitte üksnes toiduga kindlustatuse, toiduohutuse, toidu kvaliteedi ja kestlikkuse seisukohast, vaid ka keskkonnakaitse, bioloogilise mitmekesisuse ja loodusvarade kaitse, kliimamuutuste vastaste meetmete, maaelu arengu, tervishoiu, loomade heaolu kõrgete standardite ja tööhõive seisukohast; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et komisjoni teatises „Toidutootmise ja põllumajanduse tulevik“ tunnistatakse, et ühine põllumajanduspoliitika (ÜPP) on üks ELi vanimaid ja integreeritumaid poliitikavaldkondi, see on ülemaailmse strateegilise tähtsusega ning peaks olema kavandatud nii, et võimaldada ELi põllumajandus- ja metsandussektoril vastata kodanike õigustatud nõudmistele mitte üksnes toiduga kindlustatuse, toiduohutuse, toidu kvaliteedi ja kestlikkuse seisukohast, vaid ka keskkonnakaitse, bioloogilise mitmekesisuse ja loodusvarade kaitse, kliimamuutuste vastaste meetmete, maaelu arengu, tervishoiu, loomade heaolu kõrgete standardite ja tööhõive seisukohast;

| B. | arvestades, et tuleb tõdeda, et ÜPPd tuleb nüüd reformida, et see vastaks paremini nii esmase sihtrühma ehk põllumajandustootjate kui ka kõikide kodanike vajadustele; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et tuleb tõdeda, et ÜPPd tuleb nüüd reformida, et see vastaks paremini nii esmase sihtrühma ehk põllumajandustootjate kui ka kõikide kodanike vajadustele;

| C. | arvestades, et ÜPP on äärmiselt oluline ligikaudu 12 miljoni põlumajandusliku majapidamise jaoks kogu Euroopas; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ÜPP on äärmiselt oluline ligikaudu 12 miljoni põlumajandusliku majapidamise jaoks kogu Euroopas;

| D. | arvestades, et põllumajandusmaa moodustab 47 % Euroopa territooriumist ja ELis on 22 miljonit põllumajandustootjat ja -töötajat; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et põllumajandusmaa moodustab 47 % Euroopa territooriumist ja ELis on 22 miljonit põllumajandustootjat ja -töötajat;

| E. | arvestades, et ÜPP eesmärgid peaksid olema toiduohutuse ja toiduga varustatuse sõltumatuse tagamine ning ELi põllumajandussüsteemide ja territooriumide vastupanuvõime ja kestlikkuse tagamine; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ÜPP eesmärgid peaksid olema toiduohutuse ja toiduga varustatuse sõltumatuse tagamine ning ELi põllumajandussüsteemide ja territooriumide vastupanuvõime ja kestlikkuse tagamine;

| F. | arvestades, et ELi üldine eesmärk, milleks on multifunktsionaalne ja mitmekülgne, töökohti loov ja õiglane põllumajandus- ja metsandussektor, mis tugineb kestlikele põllumajanduslikele tavadele ja võimaldab säilitada põlvest põlve edasiantavaid elujõulisi väike- ja pereettevõtteid, jääb positiivse välismõju ja Euroopa kodanike nõutavate avalike hüvede (toidu- ja tööstuskaubad ning teenused) pakkumisel kõige olulisemaks; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ELi üldine eesmärk, milleks on multifunktsionaalne ja mitmekülgne, töökohti loov ja õiglane põllumajandus- ja metsandussektor, mis tugineb kestlikele põllumajanduslikele tavadele ja võimaldab säilitada põlvest põlve edasiantavaid elujõulisi väike- ja pereettevõtteid, jääb positiivse välismõju ja Euroopa kodanike nõutavate avalike hüvede (toidu- ja tööstuskaubad ning teenused) pakkumisel kõige olulisemaks;

| G. | arvestades, et võimu praegune koondumine ulatusliku jaemüügisektori ja suurettevõtete kätte tuleb peatada ja vastupidiseks muuta; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et võimu praegune koondumine ulatusliku jaemüügisektori ja suurettevõtete kätte tuleb peatada ja vastupidiseks muuta;

| H. | arvestades, et kehtiva ÜPP muudatused peavad põhinema strateegilistel püüdlustel tugevdada konkurentsi ning tagada kindel ja ohutu toit; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et kehtiva ÜPP muudatused peavad põhinema strateegilistel püüdlustel tugevdada konkurentsi ning tagada kindel ja ohutu toit;

| I. | arvestades, et ÜPPd on juba rohkem kui 25 aastat regulaarselt reformitud, mis on olnud tingitud Euroopa põllumajanduse avanemisest rahvusvahelistele turgudele ning uute probleemide ilmnemisest sellistes valdkondades nagu keskkonnaküsimused ja kliimamuutused; arvestades, et nüüd on vaja teha selles jätkuvas kohandamisprotsessis järgmine samm, et ÜPPd lihtsustada, ajakohastada ja ümber orienteerida, nii et see tagaks põllumajandustootjate sissetuleku ning vastaks tõhusamalt kogu ühiskonna ootustele, eeskätt toidu kvaliteedi ja toiduga kindlustatuse, kliimamuutuste, rahvatervise ja tööhõive valdkonnas, tagades samal ajal sektori jaoks poliitilise ja rahalise kindluse, eesmärgiga saavutada kestlikud maapiirkonnad, lahendada toiduga kindlustatuse küsimus, tagada, et täidetakse Euroopa kliima- ja keskkonnaeesmärgid, ning suurendada ELi lisaväärtust; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et ÜPPd on juba rohkem kui 25 aastat regulaarselt reformitud, mis on olnud tingitud Euroopa põllumajanduse avanemisest rahvusvahelistele turgudele ning uute probleemide ilmnemisest sellistes valdkondades nagu keskkonnaküsimused ja kliimamuutused; arvestades, et nüüd on vaja teha selles jätkuvas kohandamisprotsessis järgmine samm, et ÜPPd lihtsustada, ajakohastada ja ümber orienteerida, nii et see tagaks põllumajandustootjate sissetuleku ning vastaks tõhusamalt kogu ühiskonna ootustele, eeskätt toidu kvaliteedi ja toiduga kindlustatuse, kliimamuutuste, rahvatervise ja tööhõive valdkonnas, tagades samal ajal sektori jaoks poliitilise ja rahalise kindluse, eesmärgiga saavutada kestlikud maapiirkonnad, lahendada toiduga kindlustatuse küsimus, tagada, et täidetakse Euroopa kliima- ja keskkonnaeesmärgid, ning suurendada ELi lisaväärtust;

| J. | arvestades, et ehkki komisjon pani oma käimasolevat ÜPP reformi käsitleva teatise pealkirjaks „Toidutootmise ja põllumajanduse tulevik“, ei anta selles mingeid tagatisi ÜPP eelarve säilitamise kohta, ning arvestades, et on äärmiselt oluline, et see küsimus lahendataks enne, kui esitatakse eelseisvad seadusandlikud ettepanekud; arvestades, et nendega tuleks tagada, et ei toimuks ÜPP taasriigistamist, et ei kahjustataks ühtse turu nõuetekohast toimimist ning et kasusaajate jaoks toimuks tõeline lihtsustamine mitte üksnes ELi tasandil, vaid ka liikmesriigi, piirkondlikul, kohalikul ja põllumajandusettevõtte tasandil, ning et säiliks paindlikkus ja õiguskindlus põllumajandustootjate ja metsaomanike jaoks, tagades samas nii keskkonnaga seotud ambitsioonikate eesmärkide kui ka uue ÜPP sihtmärkide täitmise, loomata seejuures liikmesriikidele täiendavaid piiranguid ega sellest tulenevat suuremat keerukust, mis tooks kaasa viivitused riiklike strateegiate rakendamisel; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et ehkki komisjon pani oma käimasolevat ÜPP reformi käsitleva teatise pealkirjaks „Toidutootmise ja põllumajanduse tulevik“, ei anta selles mingeid tagatisi ÜPP eelarve säilitamise kohta, ning arvestades, et on äärmiselt oluline, et see küsimus lahendataks enne, kui esitatakse eelseisvad seadusandlikud ettepanekud; arvestades, et nendega tuleks tagada, et ei toimuks ÜPP taasriigistamist, et ei kahjustataks ühtse turu nõuetekohast toimimist ning et kasusaajate jaoks toimuks tõeline lihtsustamine mitte üksnes ELi tasandil, vaid ka liikmesriigi, piirkondlikul, kohalikul ja põllumajandusettevõtte tasandil, ning et säiliks paindlikkus ja õiguskindlus põllumajandustootjate ja metsaomanike jaoks, tagades samas nii keskkonnaga seotud ambitsioonikate eesmärkide kui ka uue ÜPP sihtmärkide täitmise, loomata seejuures liikmesriikidele täiendavaid piiranguid ega sellest tulenevat suuremat keerukust, mis tooks kaasa viivitused riiklike strateegiate rakendamisel;

| K. | arvestades, et uus rakendamismudel peaks tagama ELi ja Euroopa põllumajandustootjate vahel otsese seose; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et uus rakendamismudel peaks tagama ELi ja Euroopa põllumajandustootjate vahel otsese seose;

| L. | arvestades, et ÜPP peab etendama olulist rolli sektori pikaajalise tootlikkuse ja konkurentsivõime tugevdamisel ning vältima stagnatsiooni ja volatiilsust põllumajandustootjate sissetulekutes, mis vaatamata tootmise koondumisele ja intensiivistumisele ning tootlikkuse suurenemisele on endiselt keskmiselt madalamad kui ülejäänud majandussektorites; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et ÜPP peab etendama olulist rolli sektori pikaajalise tootlikkuse ja konkurentsivõime tugevdamisel ning vältima stagnatsiooni ja volatiilsust põllumajandustootjate sissetulekutes, mis vaatamata tootmise koondumisele ja intensiivistumisele ning tootlikkuse suurenemisele on endiselt keskmiselt madalamad kui ülejäänud majandussektorites;

| M. | arvestades, et otsetoetused moodustavad põllumajandustootjate sissetuleku esmase olulise stabiilsuse tasandi ja turvavõrgu, kuna nende osakaal võib ulatuda alates iga-aastaste põllumajandussissetulekute konkreetsest osast kuni 100 %ni põllumajandusettevõtete tulust teatud piirkondades; arvestades, et otsetoetusi tuleks jätkata, et aidata põllumajandustootjatel konkureerida võrdsetel tingimustel kolmandate riikidega; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et otsetoetused moodustavad põllumajandustootjate sissetuleku esmase olulise stabiilsuse tasandi ja turvavõrgu, kuna nende osakaal võib ulatuda alates iga-aastaste põllumajandussissetulekute konkreetsest osast kuni 100 %ni põllumajandusettevõtete tulust teatud piirkondades; arvestades, et otsetoetusi tuleks jätkata, et aidata põllumajandustootjatel konkureerida võrdsetel tingimustel kolmandate riikidega;

| N. | arvestades, et uued maapiirkondade väärtusahelad biomajanduses võivad tagada maapiirkondades hea majanduskasvu ja luua töökohti; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et uued maapiirkondade väärtusahelad biomajanduses võivad tagada maapiirkondades hea majanduskasvu ja luua töökohti;

| O. | arvestades, et otsetoetused peavad olema rohkem suunatud põllumajandustootjatele, kuna nemad on need inimesed, kes aitavad kaasa maapiirkondade stabiilsusele ja tulevikule ning peavad tulema toime majanduslike tururiskidega; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et otsetoetused peavad olema rohkem suunatud põllumajandustootjatele, kuna nemad on need inimesed, kes aitavad kaasa maapiirkondade stabiilsusele ja tulevikule ning peavad tulema toime majanduslike tururiskidega;

| P. | arvestades, et viimastel aastatel on põllumajandustootjatele osaks saanud üha suurem hinnavolatiilsus, mis on tulenenud hindade kõikumisest maailma turgudel ja ebakindlusest, mida on põhjustanud makromajanduslik areng, välispoliitika, sh kaubandus, poliitilised ja diplomaatilised probleemid, tervishoiukriisid, ülemäärased kogused mõnes Euroopa sektoris, kliimamuutused ja sagedased äärmuslikud ilmastikunähtused ELis; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et viimastel aastatel on põllumajandustootjatele osaks saanud üha suurem hinnavolatiilsus, mis on tulenenud hindade kõikumisest maailma turgudel ja ebakindlusest, mida on põhjustanud makromajanduslik areng, välispoliitika, sh kaubandus, poliitilised ja diplomaatilised probleemid, tervishoiukriisid, ülemäärased kogused mõnes Euroopa sektoris, kliimamuutused ja sagedased äärmuslikud ilmastikunähtused ELis;

| Q. | arvestades, et Vahemere sektoritele ettenähtud erivahendid peaksid jääma I sambasse; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et Vahemere sektoritele ettenähtud erivahendid peaksid jääma I sambasse;

| R. | arvestades, et on hädavajalik pakkuda paindlikke ja reageerimisvõimelisi vahendeid, et aidata tundlikel ja strateegilistel sektoritel tulla toime struktuursete muutustega, nagu Brexiti võimalikud mõjud või ELi peamiste partneritega sõlmitavate heakskiidetud kahepoolsete kaubanduslepingute võimalik toime; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et on hädavajalik pakkuda paindlikke ja reageerimisvõimelisi vahendeid, et aidata tundlikel ja strateegilistel sektoritel tulla toime struktuursete muutustega, nagu Brexiti võimalikud mõjud või ELi peamiste partneritega sõlmitavate heakskiidetud kahepoolsete kaubanduslepingute võimalik toime;

| S. | arvestades, et puu- ja köögivilja- ning veini- ja mesindussektori valdkondlikud strateegiad peaksid jääma tootjariikide jaoks kohustuslikuks ning säilitada tuleks nendega seotud vahendite ja eeskirjade eripära; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et puu- ja köögivilja- ning veini- ja mesindussektori valdkondlikud strateegiad peaksid jääma tootjariikide jaoks kohustuslikuks ning säilitada tuleks nendega seotud vahendite ja eeskirjade eripära;

| T. | arvestades, et on oluline tagada võrdsed tingimused, õiglased hinnad ja rahuldav elatustase põllumajandustootjatele kõigis piirkondades ja ELi liikmesriikides, millega tagatakse taskukohased hinnad kodanikele ja tarbijatele, ning et põllumajanduslik tegevus toimuks liidu kõikides osades, sealhulgas looduslikust eripärast tingitud piirangutega piirkondades; arvestades, et on oluline edendada tarbimist ja juurdepääsu kvaliteetsele toidule ning tervislikule ja kestlikule toitumisele, täites seejuures sotsiaalse ja keskkonnasäästlikkuse, kliimameetmete ning looma- ja taimetervise ja heaolu ning maapiirkondade tasakaalustatud arendamisega seotud kohustusi; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et on oluline tagada võrdsed tingimused, õiglased hinnad ja rahuldav elatustase põllumajandustootjatele kõigis piirkondades ja ELi liikmesriikides, millega tagatakse taskukohased hinnad kodanikele ja tarbijatele, ning et põllumajanduslik tegevus toimuks liidu kõikides osades, sealhulgas looduslikust eripärast tingitud piirangutega piirkondades; arvestades, et on oluline edendada tarbimist ja juurdepääsu kvaliteetsele toidule ning tervislikule ja kestlikule toitumisele, täites seejuures sotsiaalse ja keskkonnasäästlikkuse, kliimameetmete ning looma- ja taimetervise ja heaolu ning maapiirkondade tasakaalustatud arendamisega seotud kohustusi;

| U. | arvestades, et vesi ja põllumajandus on lahutamatult seotud ning kestlik veemajandus põllumajandussektoris on määrava tähtsusega, et kindlustada kvaliteetse ja piisavas koguses toidu tootmine ja tagada veevarude kaitsmine; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et vesi ja põllumajandus on lahutamatult seotud ning kestlik veemajandus põllumajandussektoris on määrava tähtsusega, et kindlustada kvaliteetse ja piisavas koguses toidu tootmine ja tagada veevarude kaitsmine;

| V. | arvestades, et ühine põllumajanduspoliitika vajab asjakohaseid vahendeid, et pöörata tähelepanu põllumajanduse tundlikkusele kliimamuutuste suhtes ja vähendada samas survet, mida põllumajandussektor, kus kasutatakse 50 % ELis tarbitavast mageveest, avaldab mageveevarudele; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et ühine põllumajanduspoliitika vajab asjakohaseid vahendeid, et pöörata tähelepanu põllumajanduse tundlikkusele kliimamuutuste suhtes ja vähendada samas survet, mida põllumajandussektor, kus kasutatakse 50 % ELis tarbitavast mageveest, avaldab mageveevarudele;

| W. | arvestades, et suurema võrdsuse ja õiguspärasuse nimel on vaja ajakohastatud, lihtsamat ja õiglasemat toetuste maksmise süsteemi; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et suurema võrdsuse ja õiguspärasuse nimel on vaja ajakohastatud, lihtsamat ja õiglasemat toetuste maksmise süsteemi;

| X. | arvestades, et praeguses ÜPPs ei ole vajalikke vahendeid, et tagada inimväärsed sissetulekud, mis soodustaksid eakatele põllumajandustootjatele väärika elu pakkumist; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et praeguses ÜPPs ei ole vajalikke vahendeid, et tagada inimväärsed sissetulekud, mis soodustaksid eakatele põllumajandustootjatele väärika elu pakkumist;

| Y. | arvestades, et ei ole sobivaid vahendeid, mille abil soodustada ettevõtete üleminekut vanemalt põllumajandustootjate põlvkonnalt nooremale põlvkonnale; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et ei ole sobivaid vahendeid, mille abil soodustada ettevõtete üleminekut vanemalt põllumajandustootjate põlvkonnalt nooremale põlvkonnale;

| Z. | arvestades, et Euroopa Kontrollikoja 2018. aasta märtsi teabedokumendis ÜPP tuleviku kohta öeldakse, et 2010. aastal oli iga 100 enam kui 55-aastase põllumajandusettevõtet juhtiva isiku kohta 14 alla 35-aastast juhti, ning 2013. aastaks langes see näitaja 10,8 isikuni; arvestades, et aastatel 2004–2013 kasvas ELi põllumajandustootjate keskmine vanus 49,2 aastalt 51,4 aastale; arvestades, et kõige väiksemad põllumajandusettevõtted kuuluvad sageli kõige eakamatele põllumajandustootjatele; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et Euroopa Kontrollikoja 2018. aasta märtsi teabedokumendis ÜPP tuleviku kohta öeldakse, et 2010. aastal oli iga 100 enam kui 55-aastase põllumajandusettevõtet juhtiva isiku kohta 14 alla 35-aastast juhti, ning 2013. aastaks langes see näitaja 10,8 isikuni; arvestades, et aastatel 2004–2013 kasvas ELi põllumajandustootjate keskmine vanus 49,2 aastalt 51,4 aastale; arvestades, et kõige väiksemad põllumajandusettevõtted kuuluvad sageli kõige eakamatele põllumajandustootjatele;

| AA. | arvestades, et üha suurenev ülemaailmne kaubandus tekitab nii uusi võimalusi kui ka uusi probleeme, mis on muu hulgas seotud keskkonna, kliimamuutuse, veekaitse, põllumajandusliku maa puudumise ja mulla degradeerumisega, ning seetõttu on vaja kohandada rahvusvahelise kaubanduse eeskirju, et oleks võimalik luua võrdsed tingimused, mille aluseks on õiglased ja kestlikud tingimused kaupade ja teenuste vahetamiseks, ning uuendatud ja tõhusad kaubanduse kaitsemehhanismid kooskõlas ELi olemasolevate sotsiaalsete, majanduslike, keskkonna-, tervishoiu-, sanitaar- ja fütosanitaarnormide ning loomade heaolu normidega; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et üha suurenev ülemaailmne kaubandus tekitab nii uusi võimalusi kui ka uusi probleeme, mis on muu hulgas seotud keskkonna, kliimamuutuse, veekaitse, põllumajandusliku maa puudumise ja mulla degradeerumisega, ning seetõttu on vaja kohandada rahvusvahelise kaubanduse eeskirju, et oleks võimalik luua võrdsed tingimused, mille aluseks on õiglased ja kestlikud tingimused kaupade ja teenuste vahetamiseks, ning uuendatud ja tõhusad kaubanduse kaitsemehhanismid kooskõlas ELi olemasolevate sotsiaalsete, majanduslike, keskkonna-, tervishoiu-, sanitaar- ja fütosanitaarnormide ning loomade heaolu normidega;

| AB. | arvestades, et neid kõrgeid norme tuleks säilitada ja edendada kogu maailmas, eelkõige Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) raames, ning kaitsta Euroopa tootjate ja tarbijate huve, tagades Euroopa normide kasutamise importi käsitlevates kaubanduslepingutes; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et neid kõrgeid norme tuleks säilitada ja edendada kogu maailmas, eelkõige Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) raames, ning kaitsta Euroopa tootjate ja tarbijate huve, tagades Euroopa normide kasutamise importi käsitlevates kaubanduslepingutes;

| AC. | arvestades, et ligikaudu 80 % vajalikest proteiinidest imporditakse ELi kolmandatest riikidest ning seni ei ole tehtud piisavalt selleks, et rakendada proteiinistrateegiat ÜPPs; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et ligikaudu 80 % vajalikest proteiinidest imporditakse ELi kolmandatest riikidest ning seni ei ole tehtud piisavalt selleks, et rakendada proteiinistrateegiat ÜPPs;

| AD. | arvestades, et kuigi keskendumist toodete ja protsesside ressursisäästliku innovatsiooniga seotud teadus- ja arendustegevusele peab tunnustama, tuleb teha rohkem jõupingutusi, et arendada teadusvõimekust ja taristut, mis on vajalik, et teadustöö tulemused väljenduksid toidutootmises ja põllumajanduses ning kestlikes agrometsandustavades, mida hõlbustab asjakohane toetus, ning et edendada mitme osalejaga lähenemisviisi, mille keskmes on põllumajandustootjad ja mida toetavad sõltumatud, läbipaistvad ja piisavalt rahastatavad ELi põllumajanduslikud nõustamisteenistused (põllumajandusettevõtete nõustamise süsteem) kõikides liikmesriikides ja piirkondades ning teadmiste vahetamise ja koolitusteenused liikmesriikide tasandil; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et kuigi keskendumist toodete ja protsesside ressursisäästliku innovatsiooniga seotud teadus- ja arendustegevusele peab tunnustama, tuleb teha rohkem jõupingutusi, et arendada teadusvõimekust ja taristut, mis on vajalik, et teadustöö tulemused väljenduksid toidutootmises ja põllumajanduses ning kestlikes agrometsandustavades, mida hõlbustab asjakohane toetus, ning et edendada mitme osalejaga lähenemisviisi, mille keskmes on põllumajandustootjad ja mida toetavad sõltumatud, läbipaistvad ja piisavalt rahastatavad ELi põllumajanduslikud nõustamisteenistused (põllumajandusettevõtete nõustamise süsteem) kõikides liikmesriikides ja piirkondades ning teadmiste vahetamise ja koolitusteenused liikmesriikide tasandil;

| AE. | arvestades, et otseinvesteeringutoetus peaks olema paremini suunatud majanduse ja keskkonnaga seotud mõju kahetistele nõudmistele ning selles tuleks võtta arvesse põllumajandusettevõtete endi vajadusi; |
| --- | --- |

AE.

arvestades, et otseinvesteeringutoetus peaks olema paremini suunatud majanduse ja keskkonnaga seotud mõju kahetistele nõudmistele ning selles tuleks võtta arvesse põllumajandusettevõtete endi vajadusi;

| AF. | arvestades, et Euroopa Liit on välja töötanud mitmeid kosmoseprogramme (EGNOS ja Galileo) ja maa seire programme (Copernicus), mille puhul tuleb maksimaalselt ära kasutada nende suutlikkust ÜPP rakendamise seire valdkonnas ning Euroopa põllumajanduse ülemineku valdkonnas täppispõllumajandusele ning põllumajanduslike majapidamiste kahetisele keskkonna ja majandusega seotud tulemuslikkusele; |
| --- | --- |

AF.

arvestades, et Euroopa Liit on välja töötanud mitmeid kosmoseprogramme (EGNOS ja Galileo) ja maa seire programme (Copernicus), mille puhul tuleb maksimaalselt ära kasutada nende suutlikkust ÜPP rakendamise seire valdkonnas ning Euroopa põllumajanduse ülemineku valdkonnas täppispõllumajandusele ning põllumajanduslike majapidamiste kahetisele keskkonna ja majandusega seotud tulemuslikkusele;

| AG. | arvestades, et suurem osa biotehnoloogia valdkonna teadusuuringutest toimub nüüd EList väljaspool, kusjuures tavaliselt keskendutakse neis põllumajandusega seotud majandusprobleemidele, mis ei ole ELi põllumajanduse jaoks olulised, mistõttu võivad kaduda investeeringud ja fookus; |
| --- | --- |

AG.

arvestades, et suurem osa biotehnoloogia valdkonna teadusuuringutest toimub nüüd EList väljaspool, kusjuures tavaliselt keskendutakse neis põllumajandusega seotud majandusprobleemidele, mis ei ole ELi põllumajanduse jaoks olulised, mistõttu võivad kaduda investeeringud ja fookus;

| AH. | arvestades, et praegustele kogemustele tuginedes vähendab looduslike protsesside ärakasutamine ja soodustamine saagikuse ja vastupanuvõime edendamiseks tõenäoliselt tootmiskulusid; |
| --- | --- |

AH.

arvestades, et praegustele kogemustele tuginedes vähendab looduslike protsesside ärakasutamine ja soodustamine saagikuse ja vastupanuvõime edendamiseks tõenäoliselt tootmiskulusid;

| AI. | arvestades, et konkurentsivõimeline põllumajandus-, toidutootmis- ja metsandussektor peab jätkuvalt etendama jõulist rolli, täites ELi keskkonnahoiu ja kliimaeesmärke, mis on sätestatud rahvusvahelistes lepingutes, nagu COP21 ja ÜRO kestliku arengu eesmärgid, luues seejuures põllumajandusettevõtjatele stiimuleid, tagades tasu antava panuse eest ning toetades neid tarbetu õigusliku ja halduskoormuse vähendamise kaudu nende võetavates meetmetes; |
| --- | --- |

AI.

arvestades, et konkurentsivõimeline põllumajandus-, toidutootmis- ja metsandussektor peab jätkuvalt etendama jõulist rolli, täites ELi keskkonnahoiu ja kliimaeesmärke, mis on sätestatud rahvusvahelistes lepingutes, nagu COP21 ja ÜRO kestliku arengu eesmärgid, luues seejuures põllumajandusettevõtjatele stiimuleid, tagades tasu antava panuse eest ning toetades neid tarbetu õigusliku ja halduskoormuse vähendamise kaudu nende võetavates meetmetes;

| AJ. | arvestades, et 21. sajandiks prognoositava maailma maapinna aastase keskmise temperatuuri tõusu ulatuse ja selle vahetute tagajärgede tõttu kliimatingimustele on vaja keskkonnasäästlikku toidutootmise süsteemi, mis tagab ohutu ja rikkaliku tootmise ega muuda liitu sõltuvaks muudest turgudest; |
| --- | --- |

AJ.

arvestades, et 21. sajandiks prognoositava maailma maapinna aastase keskmise temperatuuri tõusu ulatuse ja selle vahetute tagajärgede tõttu kliimatingimustele on vaja keskkonnasäästlikku toidutootmise süsteemi, mis tagab ohutu ja rikkaliku tootmise ega muuda liitu sõltuvaks muudest turgudest;

| AK. | arvestades, et on oluline, et tulevane ÜPP oleks kooskõlas kestliku arengu eesmärkide, Pariisi kokkuleppe ja ELi poliitikaga, eelkõige kestliku arengu, keskkonna, kliima, rahvatervise ja toidu valdkonnas; |
| --- | --- |

AK.

arvestades, et on oluline, et tulevane ÜPP oleks kooskõlas kestliku arengu eesmärkide, Pariisi kokkuleppe ja ELi poliitikaga, eelkõige kestliku arengu, keskkonna, kliima, rahvatervise ja toidu valdkonnas;

| AL. | arvestades, et põllumajandus on üks majandussektoritest, mis peaks jõupingutuste jagamise määruse kohaselt aitama saavutada eesmärki vähendada 2030. aastaks kasvuhoonegaaside heidet 30 % võrreldes 2005. aasta tasemega; |
| --- | --- |

AL.

arvestades, et põllumajandus on üks majandussektoritest, mis peaks jõupingutuste jagamise määruse kohaselt aitama saavutada eesmärki vähendada 2030. aastaks kasvuhoonegaaside heidet 30 % võrreldes 2005. aasta tasemega;

| AM. | arvestades, et väikepõllumajandustootjaid on ELi põllumajandustootjate hulgas umbes 40 %, kuid nad saavad vaid 8 % ÜPP toetustest; |
| --- | --- |

AM.

arvestades, et väikepõllumajandustootjaid on ELi põllumajandustootjate hulgas umbes 40 %, kuid nad saavad vaid 8 % ÜPP toetustest;

| AN. | arvestades, et 17 kestliku arengu eesmärgiga seatakse 2020. aasta järgse ÜPP jaoks uued selged eesmärgid; |
| --- | --- |

AN.

arvestades, et 17 kestliku arengu eesmärgiga seatakse 2020. aasta järgse ÜPP jaoks uued selged eesmärgid;

| AO. | arvestades, et ÜPPsse on järk-järgult integreeritud keskkonnaeesmärgid, nii et selle eeskirjad oleksid kooskõlas liidu õigusaktides kehtestatud keskkonnanõuetega ja põllumajandustootjad järgiksid neid ning et nendega edendataks kestlikke põllumajandustavasid, millega kaitstakse keskkonda ja bioloogilist mitmekesisust; |
| --- | --- |

AO.

arvestades, et ÜPPsse on järk-järgult integreeritud keskkonnaeesmärgid, nii et selle eeskirjad oleksid kooskõlas liidu õigusaktides kehtestatud keskkonnanõuetega ja põllumajandustootjad järgiksid neid ning et nendega edendataks kestlikke põllumajandustavasid, millega kaitstakse keskkonda ja bioloogilist mitmekesisust;

| AP. | arvestades, et küllastunud rasvade ja punase liha tarbimine on liidus endiselt soovituslikust tarbimisest tunduvalt suurem ning toiduainetööstus on endiselt märkimisväärne kasvuhoonegaaside ja lämmastikuheite tekitaja; |
| --- | --- |

AP.

arvestades, et küllastunud rasvade ja punase liha tarbimine on liidus endiselt soovituslikust tarbimisest tunduvalt suurem ning toiduainetööstus on endiselt märkimisväärne kasvuhoonegaaside ja lämmastikuheite tekitaja;

| AQ. | arvestades, et suletud tootmisringid – tootmine, töötlemine ja pakendamine toimub samas piirkonnas – hoiavad lisaväärtuse samas piirkonnas ja tagavad seega kohalikul tasandil rohkem töökohti ning omavad seetõttu maapiirkondade elavdamise potentsiaali; |
| --- | --- |

AQ.

arvestades, et suletud tootmisringid – tootmine, töötlemine ja pakendamine toimub samas piirkonnas – hoiavad lisaväärtuse samas piirkonnas ja tagavad seega kohalikul tasandil rohkem töökohti ning omavad seetõttu maapiirkondade elavdamise potentsiaali;

| AR. | arvestades, et ÜPP-l on majanduslikud ja keskkonnaga seotud üksteisest lahutamatud eesmärgid ning seda kahesust tuleb esimese samba reformi ning keskkonnahoidlikumaks muutmise kava raames säilitada ja isegi tugevdada, et minna üle kestlikule ja tõhusale Euroopa põllumajandusmudelile; |
| --- | --- |

AR.

arvestades, et ÜPP-l on majanduslikud ja keskkonnaga seotud üksteisest lahutamatud eesmärgid ning seda kahesust tuleb esimese samba reformi ning keskkonnahoidlikumaks muutmise kava raames säilitada ja isegi tugevdada, et minna üle kestlikule ja tõhusale Euroopa põllumajandusmudelile;

| AS. | arvestades, et tulevases ÜPPs peab Euroopa Liit püüdma antibiootikumide kasutamist põllumajanduses ja toiduainete sektoris märkimisväärselt piirata, et kestlikku põllumajandust tugevdada; |
| --- | --- |

AS.

arvestades, et tulevases ÜPPs peab Euroopa Liit püüdma antibiootikumide kasutamist põllumajanduses ja toiduainete sektoris märkimisväärselt piirata, et kestlikku põllumajandust tugevdada;

| AT. | arvestades, et põllumajandussüsteemide ja piirkondade pikaajalise vastupidavuse ja kestlikkuse suurendamine toob kasu Euroopa Liidule tervikuna; |
| --- | --- |

AT.

arvestades, et põllumajandussüsteemide ja piirkondade pikaajalise vastupidavuse ja kestlikkuse suurendamine toob kasu Euroopa Liidule tervikuna;

| AU. | arvestades, et Euroopa Kontrollikoda on rõhutanud asjaolu, et keskkonnahoidlikumaks muutmisega seotud nõuete madala taseme tõttu, mis sageli vastab vaid juba kehtivatele tavadele, suurendavad kliimat ja keskkonda säästvate põllumajandustavade toetused, mis kehtestati osana 2013. aasta reformist, keerukust ja bürokraatiat, neid on raske mõista ning kontrollikoja arvates ei tõhusta need oma ülesehituse tõttu märkimisväärselt ÜPP keskkonna ja kliimaga seotud mõju, mida on oluline pidada meeles ÜPP uue keskkonnahoidliku struktuuri kavandamisel; |
| --- | --- |

AU.

arvestades, et Euroopa Kontrollikoda on rõhutanud asjaolu, et keskkonnahoidlikumaks muutmisega seotud nõuete madala taseme tõttu, mis sageli vastab vaid juba kehtivatele tavadele, suurendavad kliimat ja keskkonda säästvate põllumajandustavade toetused, mis kehtestati osana 2013. aasta reformist, keerukust ja bürokraatiat, neid on raske mõista ning kontrollikoja arvates ei tõhusta need oma ülesehituse tõttu märkimisväärselt ÜPP keskkonna ja kliimaga seotud mõju, mida on oluline pidada meeles ÜPP uue keskkonnahoidliku struktuuri kavandamisel;

| AV. | arvestades, et Euroopa Kontrollikoda on leidnud II samba rakendamisel märkimisväärseid puudusi, milleks on eeskätt pikk heakskiitmisprotsess ning maaelu arengu programmide keerukus ja bürokraatlikkus; |
| --- | --- |

AV.

arvestades, et Euroopa Kontrollikoda on leidnud II samba rakendamisel märkimisväärseid puudusi, milleks on eeskätt pikk heakskiitmisprotsess ning maaelu arengu programmide keerukus ja bürokraatlikkus;

| AW. | arvestades, et teadusuuringute tõenduspõhises toimivuskontrolli metahinnangus leiti, et kliimat ja keskkonda säästvad meetmed ei parandanud märkimisväärselt keskkonnatoimet, mis on suuresti tingitud sellest, et asjaomased nõuded olid juba täidetud; |
| --- | --- |

AW.

arvestades, et teadusuuringute tõenduspõhises toimivuskontrolli metahinnangus leiti, et kliimat ja keskkonda säästvad meetmed ei parandanud märkimisväärselt keskkonnatoimet, mis on suuresti tingitud sellest, et asjaomased nõuded olid juba täidetud;

| AX. | arvestades, et Corki deklaratsiooni versiooni 2.0 „Parem elu maapiirkondades“ eesmärgid puudutavad elujõulisi maapiirkondi, arukat multifunktsionaalsust, bioloogilist mitmekesisust põllumajanduses ja metsanduses ning väljaspool neid, haruldasi loomatõugusid ja keskkonda säästvaid põllukultuure ning mahepõllumajandust, toetust vähemsoodsatele piirkondadele ja kohustusi Natura 2000 võrgustiku kontekstis; arvestades, et deklaratsioonis rõhutatakse ka, et on oluline teha jõupingutusi, et vältida maapiirkondade tühjenemist, ning naiste ja noorte rolli selles protsessis, samuti vajadust paremini kasutada maapiirkondade kõiki sisemisi ressursse, viies ellu integreeritud strateegiaid ja valdkonnaüleseid käsitlusviise, tõhustades alt-ülespoole käsitlusviisi ning osalejate koostoimet, mis eeldab investeerimist maapiirkondade kestlikkusse, loodusvarade tõhusamat säilitamist ja haldamist, kliimameetmete soodustamist, teadmiste ja innovatsiooni edendamist, maapiirkondade juhtimise tõhustamist, maapiirkondade poliitika ja selle rakendamise lihtsustamist; |
| --- | --- |

AX.

arvestades, et Corki deklaratsiooni versiooni 2.0 „Parem elu maapiirkondades“ eesmärgid puudutavad elujõulisi maapiirkondi, arukat multifunktsionaalsust, bioloogilist mitmekesisust põllumajanduses ja metsanduses ning väljaspool neid, haruldasi loomatõugusid ja keskkonda säästvaid põllukultuure ning mahepõllumajandust, toetust vähemsoodsatele piirkondadele ja kohustusi Natura 2000 võrgustiku kontekstis; arvestades, et deklaratsioonis rõhutatakse ka, et on oluline teha jõupingutusi, et vältida maapiirkondade tühjenemist, ning naiste ja noorte rolli selles protsessis, samuti vajadust paremini kasutada maapiirkondade kõiki sisemisi ressursse, viies ellu integreeritud strateegiaid ja valdkonnaüleseid käsitlusviise, tõhustades alt-ülespoole käsitlusviisi ning osalejate koostoimet, mis eeldab investeerimist maapiirkondade kestlikkusse, loodusvarade tõhusamat säilitamist ja haldamist, kliimameetmete soodustamist, teadmiste ja innovatsiooni edendamist, maapiirkondade juhtimise tõhustamist, maapiirkondade poliitika ja selle rakendamise lihtsustamist;

| AY. | arvestades, et vähem kasulikke piirkondi, näiteks piirkondi, kus linnaarengu ja põllumajanduse vahel esineb jõuline konkurents, tuleks võtta ÜPPs arvesse maale juurdepääsemist takistavate täiendavate piirangute pärast, et säilitada niisugustes piirkondades põllumajandus; |
| --- | --- |

AY.

arvestades, et vähem kasulikke piirkondi, näiteks piirkondi, kus linnaarengu ja põllumajanduse vahel esineb jõuline konkurents, tuleks võtta ÜPPs arvesse maale juurdepääsemist takistavate täiendavate piirangute pärast, et säilitada niisugustes piirkondades põllumajandus;

| AZ. | arvestades, et vähem soodsatele piirkondadele, nagu mägi- ja äärepoolseimatele piirkondadele, tuleks ÜPP raames jätkuvalt kompenseerida lisakulud, mis kaasnevad nende eripärast tingitud piirangutega, et säilitada asjaomastes piirkondades põllumajandustegevus; |
| --- | --- |

AZ.

arvestades, et vähem soodsatele piirkondadele, nagu mägi- ja äärepoolseimatele piirkondadele, tuleks ÜPP raames jätkuvalt kompenseerida lisakulud, mis kaasnevad nende eripärast tingitud piirangutega, et säilitada asjaomastes piirkondades põllumajandustegevus;

| BA. | arvestades, et ÜPP raames tuleb tunnustada nõuetekohaselt suurt keskkonnaalast kasu, mida pakuvad teatavad sektorid nagu lamba- ja kitsekasvatuse sektor või valgurikaste taimede kasvatus; |
| --- | --- |

BA.

arvestades, et ÜPP raames tuleb tunnustada nõuetekohaselt suurt keskkonnaalast kasu, mida pakuvad teatavad sektorid nagu lamba- ja kitsekasvatuse sektor või valgurikaste taimede kasvatus;

| BB. | arvestades, et mesindussektor on ELi jaoks ülioluline ja aitab ühiskonnale nii majanduse kui ka keskkonna seisukohast märkimisväärselt kaasa; |
| --- | --- |

BB.

arvestades, et mesindussektor on ELi jaoks ülioluline ja aitab ühiskonnale nii majanduse kui ka keskkonna seisukohast märkimisväärselt kaasa;

| BC. | arvestades, et on vaja tugevdada tootjate positsiooni toiduainete tarneahelas ning tagada ühtsel turul aus konkurents õiglaste ja läbipaistvate eeskirjadega, milles võetakse arvesse põllumajanduse eriomadusi suhetes tootjate ja toiduainete tarneahela muude osalejate vahel nii eelnevas kui ka järgnevas etapis, ning pakkuda stiimuleid riskide ja kriiside tulemuslikuks ennetamiseks, sh aktiivseid juhtimisvahendeid, millega on võimalik viia pakkumine ja nõudlus paremini omavahel vastavusse ning mida kasutatakse sektori tasandil avalike asutuste poolt, nagu on märgitud põllumajandusturgude töökonna aruandes; arvestades, et ka ÜPP kohaldamisalast väljapoole jäävaid aspekte, mis mõjutavad konkurentsivõimet ja põllumajandustootjate võrdseid tingimusi, tuleb nõuetekohaselt arvesse võtta ja jälgida; |
| --- | --- |

BC.

arvestades, et on vaja tugevdada tootjate positsiooni toiduainete tarneahelas ning tagada ühtsel turul aus konkurents õiglaste ja läbipaistvate eeskirjadega, milles võetakse arvesse põllumajanduse eriomadusi suhetes tootjate ja toiduainete tarneahela muude osalejate vahel nii eelnevas kui ka järgnevas etapis, ning pakkuda stiimuleid riskide ja kriiside tulemuslikuks ennetamiseks, sh aktiivseid juhtimisvahendeid, millega on võimalik viia pakkumine ja nõudlus paremini omavahel vastavusse ning mida kasutatakse sektori tasandil avalike asutuste poolt, nagu on märgitud põllumajandusturgude töökonna aruandes; arvestades, et ka ÜPP kohaldamisalast väljapoole jäävaid aspekte, mis mõjutavad konkurentsivõimet ja põllumajandustootjate võrdseid tingimusi, tuleb nõuetekohaselt arvesse võtta ja jälgida;

| BD. | arvestades, et seoses toiduga kindlustatuse ja toiduga varustamise sõltumatusega seotud uute probleemidega Euroopa põllumajanduses ELi poliitiliste prioriteetide raames, mis on sätestatud komisjoni aruteludokumendis ELi rahanduse tuleviku kohta, on vaja, et järgmises mitmeaastases finantsraamistikus tagataks põllumajanduseelarve suurendamine või säilitamine euro püsihindades, et hõlmata nii olemasolevaid kui ka uusi probleeme; |
| --- | --- |

BD.

arvestades, et seoses toiduga kindlustatuse ja toiduga varustamise sõltumatusega seotud uute probleemidega Euroopa põllumajanduses ELi poliitiliste prioriteetide raames, mis on sätestatud komisjoni aruteludokumendis ELi rahanduse tuleviku kohta, on vaja, et järgmises mitmeaastases finantsraamistikus tagataks põllumajanduseelarve suurendamine või säilitamine euro püsihindades, et hõlmata nii olemasolevaid kui ka uusi probleeme;

| BE. | arvestades, et kuna ühiskond ootab põllumajandustootjatelt tavade muutmist täielikult kestlikuks, tuleks neid sellel üleminekul toetada riiklike vahenditega; |
| --- | --- |

BE.

arvestades, et kuna ühiskond ootab põllumajandustootjatelt tavade muutmist täielikult kestlikuks, tuleks neid sellel üleminekul toetada riiklike vahenditega;

| BF. | arvestades, et praeguse ÜPP mis tahes muudatused tuleb sisse viia nii, et piisavate üleminekuperioodide ja -meetmete kaudu oleks tagatud sektori stabiilsus ning õigus- ja planeerimiskindlus põllumajandustootjate ja metsaomanike jaoks; |
| --- | --- |

BF.

arvestades, et praeguse ÜPP mis tahes muudatused tuleb sisse viia nii, et piisavate üleminekuperioodide ja -meetmete kaudu oleks tagatud sektori stabiilsus ning õigus- ja planeerimiskindlus põllumajandustootjate ja metsaomanike jaoks;

| BG. | arvestades, et Euroopa Parlamendil peab olema ulatuslik osa selge poliitikaraamistiku sätestamises, et säilitada Euroopa tasandil ühised eesmärgid ja demokraatlik arutelu strateegiliste küsimuste üle, mis mõjutavad kõigi kodanike igapäevaelu loodusvarade, sealhulgas vee, mulla ja õhu säästva kasutamise, toidu kvaliteedi, põllumajandustootjate finantsstabiilsuse, toiduohutuse, tervishoiu ning põllumajandus- ja hügieenitavade jätkusuutliku ajakohastamise seisukohast, eesmärgiga sõlmida Euroopa tasandil tootjate ja tarbijate vahel ühiskondlik leping; |
| --- | --- |

BG.

arvestades, et Euroopa Parlamendil peab olema ulatuslik osa selge poliitikaraamistiku sätestamises, et säilitada Euroopa tasandil ühised eesmärgid ja demokraatlik arutelu strateegiliste küsimuste üle, mis mõjutavad kõigi kodanike igapäevaelu loodusvarade, sealhulgas vee, mulla ja õhu säästva kasutamise, toidu kvaliteedi, põllumajandustootjate finantsstabiilsuse, toiduohutuse, tervishoiu ning põllumajandus- ja hügieenitavade jätkusuutliku ajakohastamise seisukohast, eesmärgiga sõlmida Euroopa tasandil tootjate ja tarbijate vahel ühiskondlik leping;

| BH. | arvestades, et kaalukate tulemuste saavutamiseks on vaja uuesti sõnastatud ühist põllumajanduspoliitikat, et kaasseadusandjatele on vaja anda vahendid nendele seatud ülesannete täitmiseks sätestatud ajaraamistikus ning et ebakindlust esineb ka seoses Brexitiga; |
| --- | --- |

BH.

arvestades, et kaalukate tulemuste saavutamiseks on vaja uuesti sõnastatud ühist põllumajanduspoliitikat, et kaasseadusandjatele on vaja anda vahendid nendele seatud ülesannete täitmiseks sätestatud ajaraamistikus ning et ebakindlust esineb ka seoses Brexitiga;

| BI. | arvestades, et Euroopa toiduga kindlustatuse tulevik tuleb tagada nii Ühendkuningriigi kui ka 27 ELi liikmesriigi jaoks, tehes kõikvõimalikke jõupingutusi, et minimeerida mõlema osapoole jaoks häireid tootmises ja toidu kättesaadavuses; arvestades, et tuleb teha kõik võimalik, et tagada ühtne vastavusse viimine keskkonna- ja toiduohutusnõuetega, kindlustamaks, et ei Ühendkuningriigi ega ELi kodanikke ei ohusta toidu kvaliteedi halvenemine või toiduohutuse vähenemine; |
| --- | --- |

BI.

arvestades, et Euroopa toiduga kindlustatuse tulevik tuleb tagada nii Ühendkuningriigi kui ka 27 ELi liikmesriigi jaoks, tehes kõikvõimalikke jõupingutusi, et minimeerida mõlema osapoole jaoks häireid tootmises ja toidu kättesaadavuses; arvestades, et tuleb teha kõik võimalik, et tagada ühtne vastavusse viimine keskkonna- ja toiduohutusnõuetega, kindlustamaks, et ei Ühendkuningriigi ega ELi kodanikke ei ohusta toidu kvaliteedi halvenemine või toiduohutuse vähenemine;

| BJ. | arvestades, et üks kuuest põhiprioriteedist ELi maaelu arengu valdkonnas on põllumajanduse ja metsandusega seotud ökosüsteemide taastamine, säilitamine ja tugevdamine ning seda ka Natura 2000 aladel; |
| --- | --- |

BJ.

arvestades, et üks kuuest põhiprioriteedist ELi maaelu arengu valdkonnas on põllumajanduse ja metsandusega seotud ökosüsteemide taastamine, säilitamine ja tugevdamine ning seda ka Natura 2000 aladel;

| BK. | arvestades, et EL töötab praegu proteiinistrateegia kallal, et soodustada valgurikaste taimedega isemajandamist; |
| --- | --- |

BK.

arvestades, et EL töötab praegu proteiinistrateegia kallal, et soodustada valgurikaste taimedega isemajandamist;

| BL. | rõhutab, et terav toidupuudus mõjutas 2017. aastal 124 miljonit inimest 51 riigis, mis on 16 miljoni võrra rohkem kui 2016; arvestades. et enamik neist, keda toiduga kindlustamatus puudutab, elavad maapiirkondades; |
| --- | --- |

BL.

rõhutab, et terav toidupuudus mõjutas 2017. aastal 124 miljonit inimest 51 riigis, mis on 16 miljoni võrra rohkem kui 2016; arvestades. et enamik neist, keda toiduga kindlustamatus puudutab, elavad maapiirkondades;

| BM. | arvestades, et naiste ja meeste võrdõiguslikkus on ELi ja selle liikmesriikide üks peamisi eesmärke; arvestades, et paljud naiste täidetavad rollid maapiirkondades aitavad säilitada elujõulisi põllumajandusettevõtteid ja maakogukondi; arvestades, et jõupingutused maapiirkondade tühjenemise vältimiseks on seotud naistele ja noortele pakutavate võimalustega; arvestades, et naised seisavad maapiirkondades endiselt silmitsi mitmete probleemidega, samas kui põllumajanduse ja maaelu arengu poliitika ei hõlma piisaval määral soolist mõõdet; arvestades, et kuigi otsetoetuste või maaelu arengutoetuste saaja sugu ei ole usaldusväärne näitaja programmide mõju kohta, on naised taotlejate ja toetusesaajate hulgas alaesindatud; |
| --- | --- |

BM.

arvestades, et naiste ja meeste võrdõiguslikkus on ELi ja selle liikmesriikide üks peamisi eesmärke; arvestades, et paljud naiste täidetavad rollid maapiirkondades aitavad säilitada elujõulisi põllumajandusettevõtteid ja maakogukondi; arvestades, et jõupingutused maapiirkondade tühjenemise vältimiseks on seotud naistele ja noortele pakutavate võimalustega; arvestades, et naised seisavad maapiirkondades endiselt silmitsi mitmete probleemidega, samas kui põllumajanduse ja maaelu arengu poliitika ei hõlma piisaval määral soolist mõõdet; arvestades, et kuigi otsetoetuste või maaelu arengutoetuste saaja sugu ei ole usaldusväärne näitaja programmide mõju kohta, on naised taotlejate ja toetusesaajate hulgas alaesindatud;

| BN. | arvestades vajadust põhjendada ÜPP eelarvet Euroopa maksumaksjatele, peab edaspidine rahastus olema seotud nii ohutu ja kvaliteetse toidu tootmisega kui ka selge ühiskondliku lisaväärtusega, mis puudutab kestlikku põllumajandust, ambitsioonikat keskkonna- ja kliimamõju, inimeste ja loomade tervise ja heaolustandardeid ja muid ÜPP ühiskondlikke mõjusid, et luua tõeliselt võrdsed tingimused ELis ja EList väljaspool; |
| --- | --- |

BN.

arvestades vajadust põhjendada ÜPP eelarvet Euroopa maksumaksjatele, peab edaspidine rahastus olema seotud nii ohutu ja kvaliteetse toidu tootmisega kui ka selge ühiskondliku lisaväärtusega, mis puudutab kestlikku põllumajandust, ambitsioonikat keskkonna- ja kliimamõju, inimeste ja loomade tervise ja heaolustandardeid ja muid ÜPP ühiskondlikke mõjusid, et luua tõeliselt võrdsed tingimused ELis ja EList väljaspool;

| BO. | arvestades, et Eurobaromeetri eriuuringu nr 442 („Eurooplaste suhtumine loomade heaolusse“) kohaselt leiab 82 % Euroopa kodanikest, et põllumajandusloomade heaolu tuleks suurendada; |
| --- | --- |

BO.

arvestades, et Eurobaromeetri eriuuringu nr 442 („Eurooplaste suhtumine loomade heaolusse“) kohaselt leiab 82 % Euroopa kodanikest, et põllumajandusloomade heaolu tuleks suurendada;

| BP. | arvestades, et pestitsiidide kasutamine, bioloogilise mitmekesisuse kadu ning muutused põllumajanduskeskkonnas võivad avaldada negatiivset mõju tolmeldajate arvukusele ja tolmeldajate liigilisele mitmekesisusele; arvestades, et nii kodustatud kui ka looduslikud tolmeldajad seisavad silmitsi märkimisväärsete probleemidega ning et sellel võib olla kahjulik mõju ELi põllumajandusele ja toiduga kindlustatusele, võttes arvesse suurema osa ELi tootmise sõltuvust tolmeldamisest; arvestades, et 2018. aasta jaanuaris algatati tolmeldajaid käsitleva ELi algatuse raames avalik konsultatsioon, et teha kindlaks parim lähenemisviis ja vajalikud meetmed, et võidelda tolmeldajate arvukuse vähenemisega ELis; |
| --- | --- |

BP.

arvestades, et pestitsiidide kasutamine, bioloogilise mitmekesisuse kadu ning muutused põllumajanduskeskkonnas võivad avaldada negatiivset mõju tolmeldajate arvukusele ja tolmeldajate liigilisele mitmekesisusele; arvestades, et nii kodustatud kui ka looduslikud tolmeldajad seisavad silmitsi märkimisväärsete probleemidega ning et sellel võib olla kahjulik mõju ELi põllumajandusele ja toiduga kindlustatusele, võttes arvesse suurema osa ELi tootmise sõltuvust tolmeldamisest; arvestades, et 2018. aasta jaanuaris algatati tolmeldajaid käsitleva ELi algatuse raames avalik konsultatsioon, et teha kindlaks parim lähenemisviis ja vajalikud meetmed, et võidelda tolmeldajate arvukuse vähenemisega ELis;

| BQ. | arvestades, et maaelu arengu valdkonnas on vaja välja töötada erimeede –ELi integreeritud taimekaitse kaheksa põhimõtte alusel –, et soodustada pestitsiidide kasutamise märgatavat vähendamist ja julgustada rakendama mittekeemilisi alternatiive; |
| --- | --- |

BQ.

arvestades, et maaelu arengu valdkonnas on vaja välja töötada erimeede –ELi integreeritud taimekaitse kaheksa põhimõtte alusel –, et soodustada pestitsiidide kasutamise märgatavat vähendamist ja julgustada rakendama mittekeemilisi alternatiive;

| BR. | arvestades, et vähem soodsatele piirkondadele, nagu mägi- ja äärepoolseimatele piirkondadele tuleks ÜPP raames jätkuvalt kompenseerida lisakulud, mis kaasnevad nende eripäradest tingitud piirangutega, et säilitada asjaomastes piirkondades põllumajandustegevus; |
| --- | --- |

BR.

arvestades, et vähem soodsatele piirkondadele, nagu mägi- ja äärepoolseimatele piirkondadele tuleks ÜPP raames jätkuvalt kompenseerida lisakulud, mis kaasnevad nende eripäradest tingitud piirangutega, et säilitada asjaomastes piirkondades põllumajandustegevus;

| BS. | arvestades, et ÜPP raamistiku kohaldamisel äärepoolseimate piirkondade suhtes tuleks uurida põhjalikult ELi toimimise lepingu artikli 349 kohaldamisala, sest need piirkonnad on sotsiaal-majandusliku arengu, eelkõige elanikkonna vananemise ja rahvastikukao seisukohalt eriti ebasoodsas olukorras; arvestades, et POSEI on tulemuslik vahend, mille eesmärk on arendada ja tõhustada tootmisahelate struktuuri, lahendades äärepoolseimate piirkondade konkreetseid probleeme; tuletab meelde, et oma 15. detsembri 2016. aasta aruandes parlamendile ja nõukogule POSEI rakendamise kohta järeldas komisjon, et võttes arvesse hinnangut kava (POSEI) kohta, ei peeta vajalikuks muuta alusmäärust (EL) nr 228/2013; |
| --- | --- |

BS.

arvestades, et ÜPP raamistiku kohaldamisel äärepoolseimate piirkondade suhtes tuleks uurida põhjalikult ELi toimimise lepingu artikli 349 kohaldamisala, sest need piirkonnad on sotsiaal-majandusliku arengu, eelkõige elanikkonna vananemise ja rahvastikukao seisukohalt eriti ebasoodsas olukorras; arvestades, et POSEI on tulemuslik vahend, mille eesmärk on arendada ja tõhustada tootmisahelate struktuuri, lahendades äärepoolseimate piirkondade konkreetseid probleeme; tuletab meelde, et oma 15. detsembri 2016. aasta aruandes parlamendile ja nõukogule POSEI rakendamise kohta järeldas komisjon, et võttes arvesse hinnangut kava (POSEI) kohta, ei peeta vajalikuks muuta alusmäärust (EL) nr 228/2013;

| BT. | arvestades, et nii metsamajandus kui ka agrometsandus, mis kujutab endast puittaimede kui ülemise tasandi kombineerimist karjamaa või põllumajanduskultuuridega alumisel tasandil, võivad suurendada vastupanuvõimet põllumajandusettevõtte ja maastiku tasandil ja aidata kaasa nõutavatele keskkonna- ja kliimamuutuste leevendamise meetmetele, andes metsandus- või põllumajandustooteid või osutades muid ökosüsteemi teenuseid, tugevdades sellega ÜPP eesmärke ning võimaldades ringmajandusel ja biomajandusel edendada uusi ärimudeleid, mis toovad kasu põllu- ja metsamajandustootjatele ning maapiirkondadele; arvestades, et ELi metsastrateegiaga edendatakse sidusat ja terviklikku nägemust metsamajandamisest ja metsast tulenevatest mitmesugustest hüvedest ning käsitletakse tervet metsa väärtusahelat; rõhutab, et ÜPP etendab olulist rolli selle strateegia eesmärkide täitmisel ning juhib erilist tähelepanu Vahemere piirkonna metsadele, mis kannatavad rohkemal määral kliimamuutuste ja tulekahjude tõttu, seades ohtu bioloogilise mitmekesisuse ning võimaliku põllumajandustoodangu; |
| --- | --- |

BT.

arvestades, et nii metsamajandus kui ka agrometsandus, mis kujutab endast puittaimede kui ülemise tasandi kombineerimist karjamaa või põllumajanduskultuuridega alumisel tasandil, võivad suurendada vastupanuvõimet põllumajandusettevõtte ja maastiku tasandil ja aidata kaasa nõutavatele keskkonna- ja kliimamuutuste leevendamise meetmetele, andes metsandus- või põllumajandustooteid või osutades muid ökosüsteemi teenuseid, tugevdades sellega ÜPP eesmärke ning võimaldades ringmajandusel ja biomajandusel edendada uusi ärimudeleid, mis toovad kasu põllu- ja metsamajandustootjatele ning maapiirkondadele; arvestades, et ELi metsastrateegiaga edendatakse sidusat ja terviklikku nägemust metsamajandamisest ja metsast tulenevatest mitmesugustest hüvedest ning käsitletakse tervet metsa väärtusahelat; rõhutab, et ÜPP etendab olulist rolli selle strateegia eesmärkide täitmisel ning juhib erilist tähelepanu Vahemere piirkonna metsadele, mis kannatavad rohkemal määral kliimamuutuste ja tulekahjude tõttu, seades ohtu bioloogilise mitmekesisuse ning võimaliku põllumajandustoodangu;

Uued suhted Euroopa Liidu, liikmesriikide, piirkondade ja põllumajandustootjate vahel

| 1. | tunneb heameelt kavatsuse üle ÜPPd lihtsustada ja moderniseerida, nii et see oleks põllumajandusettevõtjatele majanduslikult kasulik ja vastaks kodanike ootustele, kuid rõhutab, et reformides tuleb seada esikohale Rooma lepingus sätestatud põhimõtted, ühtse turu terviklikkus ning tõeline ühine poliitika, mida EL piisavalt rahastab, mis on tänapäevane ja tulemustele suunatud, toetab kestlikku põllumajandust ning tagab ohutu, kvaliteetse ja mitmekesise toidu, tööhõive ja maapiirkondade arengu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | võtab teadmiseks komisjoni teatise „Toidutootmise ja põllumajanduse tulevik“ ja tunneb heameelt kinnituse üle, et üks tulevase ÜPP eesmärkidest on edendada ja tagada loodusvarade säästev majandamine ja aidata kaasa ELi keskkonna- ja kliimaeesmärkide saavutamisele; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nõuab, et ÜPP esimene prioriteet on kujundada iga Euroopa põllumajandusettevõte ümber ettevõtteks, milles on ühendatud nii majanduse arengu kui ka keskkonnastandardid; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rõhutab, et ÜPP peab hoidma alal olulist sidet ELi seadusandjate, põllumajandusettevõtjate ja kodanike vahel; ei nõustu ÜPP võimaliku taasriigistamisega, mis suurendaks konkurentsi tasakaalustamatust ühtsel turul; |
| --- | --- |

4.

| 5. | juhib tähelepanu väikeste ja keskmise suurusega põllumajandusettevõtete olulisele rollile, mida tuleb tunnustada ja väärtustada; |
| --- | --- |

5.

| 6. | juhib tähelepanu asjaolule, et paindlikkus, mida liikmesriigid saavad põhireeglites sätestatud valikute osas praegu kasutada, võimaldab reageerida konkreetsetele olukordadele, kuid see näitab samal ajal, et teatud osi ÜPPst ei saa enam pidada ühiseks; toonitab, et ühtsel turul on vaja säilitada konkurentsitingimused ning tagada põllumajandustootjatele võrdsed tingimused toetustele juurdepääsu suhtes eri liikmesriikides ja piirkondades; samuti on vaja asjakohaseid ja tõhusaid lahendusi, et viia miinimumini konkurentsimoonutuse oht ja ohud ühtekuuluvusele; |
| --- | --- |

6.

| 7. | on seisukohal, et ELi eeskirjade, põhistandardite, sekkumisvahendite, ELi tasandil kokku lepitud kontrolli ja rahaliste eraldiste tugevas ühises raamistikus peab liikmesriikidel olema mõistlikul määral paindlikkust, et tagada põllumajandusettevõtjatele võrdsed tingimused ning eelkõige ELi lähenemisviis 1. samba toetustele, et tagada õiglase konkurentsi tingimuste järgimine; |
| --- | --- |

7.

| 8. | on seisukohal, et ÜPP tõhusamaks rakendamiseks ja paremaks kohandamiseks Euroopa põllumajanduse eri liikide tegelikkusega tuleks liikmesriikide valikud esimese ja teise samba raames kättesaadavate ELi tasandil kindlaks määratud töövahendite raamistikus ühtlustada, samuti peaksid liikmesriigid koos kõikide asjaomaste sidusrühmadega töötama välja oma sidusad, tõenditel põhinevad strateegiad, lähtudes ELi eesmärkidest ja näitajatest, mis puudutavad peamisi võimalikke sekkumismeetmeid, mis tuleks samuti kindlaks määrata ELi tasandil, ning nende valikukriteeriumid, selges ühises raamistikus, mida kohandatakse kogu liidus, võttes nõuetekohaselt arvesse ühtse turu eeskirju ja põhimõtteid; |
| --- | --- |

8.

| 9. | rõhutab, et suurema subsidiaarsuse eeltingimuseks peaks olema tugevad ühised ELI eeskirjad, eesmärgid, näitajad ja kontroll; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kutsub komisjoni üles tegema järgmises ÜPPs vajalikud kohandused, et rakendada parlamendi üleskutset mitte kasutada põllumajandustoetusi võitlushärgade tõuaretuseks; |
| --- | --- |

10.

| 11. | rõhutab ülereguleerimise ohtu riigi ja piirkondlikul tasandil ning märgib, et põllumajandusettevõtjad on ebakindlas olukorra, kuna on võimalik, et liikmesriigid peavad oma riiklikud kavad ise välja töötama ja need otsused vaadatakse igal aastal läbi sõltuvalt ametisoleva valitsuse seisukohtadest; palub seepärast, et komisjon esitaks kaasseadusandjatele koos õigusakti ettepanekutega riikliku strateegilise kava selge ja lihtsa mudeli, et kaasseadusandjad saaksid selliste kavade ulatust, detailsust ja sisu hinnata, kuna tegemist on komisjoni tulevase ettepaneku olulise osaga, ning selgitaksid kriteeriumeid, mille alusel neid riiklikke strateegiaid hindama hakatakse; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kutsub komisjoni üles tagama vahendid, mille eesmärk on kasutada rohkem ühise põllumajanduspoliitika ja ühtekuuluvuspoliitika rahastamise vahelist koostoimet; |
| --- | --- |

12.

| 13. | tuletab komisjonile meelde, et tulevane ÜPP peab täiel määral austama pädevuste jaotust igas liikmesriigis, mis on sageli sätestatud nende põhiseadustes, eeskätt tuleb poliitika (nt EAFRD) kujundamisel, juhtimisel ja rakendamisel austada ELi piirkondade õiguspädevusi; rõhutab vajadust tagada, et põllumajandustootjad ja toetusesaajad kaasataks nõuetekohaselt kõigisse poliitika väljatöötamise etappidesse; |
| --- | --- |

13.

| 14. | tunneb heameelt komisjoni jõupingutuste üle kehtestada tulemustel põhineva käsitlusviisi kavandamine, rakendamine ja kontroll, et toetada pigem tulemuslikkust kui nõuetele vastavust, tagades seejuures piisava ja riskipõhise järelevalve selgelt kindlaks määratud, lihtsamate, vähem bürokraatlike (sh ülereguleerimise vältimine), kindlate, läbipaistvate ja mõõdetavate näitajate kaudu ELi tasandil, sealhulgas kontrollides nõuetekohaselt liikmesriikide meetmete ja programmide väljatöötamist, rakendamist ja sanktsioone; peab vajalikuks võtta kasutusele ühtsed põhikriteeriumid sarnaste karistuste määramiseks samaväärsete rikkumiste eest, mida tuvastatakse mitmesuguste meetmete rakendamisel liikmesriikides või piirkondades, et saavutada ELi kehtestatud ühised ja üldiseid eesmärke; |
| --- | --- |

14.

| 15. | rõhutab, et ainult tulemustel põhineva käsitlusviisiga kaasneks oht liikmesriikidele, kes ei pruugi suuta konkreetse olukorra tõttu kõiki oma riiklikes kavades sätestatud tulemusi saavutada, ja nende riiklikke assigneeringuid võidaks tagantjärele vähendada ning rahastamine peatada; |
| --- | --- |

15.

| 16. | tunnistab, et uus rakendusmudel nõuab mitme aasta jooksul täpsete kohanduste ja muudatuste tegemist, tagamaks, et põllumajandustootjaid ei karistata tulemustel põhineva mudeli muutmise tagajärjel; |
| --- | --- |

16.

| 17. | märgib siiski, et võimalik viivitus ühise põllumajanduspoliitika strateegiliste kavade vastuvõtmisel võib põhjustada maksete hilinemist, mida tuleb vältida; |
| --- | --- |

17.

| 18. | märgib, et esimeses sambas võivad liikmesriigid valida programme ELi koostatud prioriteetsusloetelust; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kutsub üles looma sobivate institutsiooniliste ja õiguslike kohanduste süsteemi, mis soodustaks rakendamismudeli muutmist, et vältida lisakulude tekkimist ja ennetada vahendite kasutamise vähendamist liikmesriikides; |
| --- | --- |

19.

| 20. | on arvamusel, et teabe kogumisel tuleks tugineda pigem satelliidipiltidele ning ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi andmebaasidele kui üksikute põllumajandustootjate andmetele; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kutsub komisjoni üles looma asjaomaseid sünergiaid ELi kosmosealaste juhtprogrammide ja ühise põllumajanduspoliitika vahel, eelkõige Copernicuse programmiga, mis pakub põllumajanduskogukonnale seoses kliimamuutuste ja keskkonnaseirega erilist huvi; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kutsub üles võtma meetmeid toitainete ringlussevõtu suurendamiseks; nõuab, et põllumajanduslik struktuuripoliitika oleks näiteks taime- ja loomakasvatuse parema kombineerimise abil viidud vastavusse keskkonnatoetuste kavaga; |
| --- | --- |

22.

| 23. | nõuab, et väikepõllumajandustootjate kava säilitataks; |
| --- | --- |

23.

| 24. | leiab, et põllumajandustootjatel, kellel on maad vähem kui 5 hektarit, peaks olema võimalus selle kavaga vabatahtlikult liituda; |
| --- | --- |

24.

| 25. | palub, et komisjon viiks läbi finants- ja tulemuskontrolli ning auditeid, tagamaks, et ülesandeid täidetakse kõikides liikmesriikides ühesuguste kõrgete standardite ja kriteeriumide kohaselt, olenemata liikmesriikide suuremast paindlikkusest kavandamise ja juhtimise raames, ning eelkõige eesmärgiga tagada vahendite jaotamine õigel ajal kõikides liikmesriikides kõikidele toetuskõlblikele põllumajandustootjatele ja maakogukondadele, vähendades samas toetusesaajate halduskoormust; |
| --- | --- |

25.

| 26. | tuletab meelde, et eelmise reformi ajal oli „aktiivse põllumajandustootja“ määratluses keeruline kokku leppida; on sellepärast seisukohal, et põllumajandusettevõtte toodang (nt maa heas põllumajanduslikus seisundis hoidmine, heade loomakasvatustavade rakendamine, ringmajandusele kaasaaitamine) aktiivse põllumajandustootja määratlemiseks paremini keskendatud ja mõõdetav; |
| --- | --- |

26.

| 27. | lükkab tagasi maaelu arengu eelarve 25 % kärpe, nagu on esitatud hiljutises 2. mai 2018. aasta ettepanekus mitmeaastase finantsraamistiku (2021–2027) kohta; rõhutab, et eelarvekärped põllumajanduse ja maaelu arengu valdkonnas ei tohi kaasa tuua ambitsioonikuse vähenemist võrreldes kehtiva ÜPPga; |
| --- | --- |

27.

| 28. | leiab, et liidu rahanduse järelevalveprotsessi kõik osalised, sealhulgas Euroopa Kontrollikoda, peavad tulemustel põhinevast kontrollisüsteemist ühtemoodi aru saama, nii et liikmesriikidele või toetusesaajatele ei tehtaks ootamatuid finantskorrektsioone; |
| --- | --- |

28.

| 29. | rõhutab, et põllumajandustootjad on ettevõtjad ning seega tuleb neile anda ettevõtlusvabadus, et nad saaksid turul oma toodetega saavutada mõistliku hinnataseme; |
| --- | --- |

29.

| 30. | rõhutab, et välja ei tohi jätta osalise tööajaga põllumajandustootjaid ja neid põllumajandustootjaid, kelle sissetulek moodustub erinevatest osadest; |
| --- | --- |

30.

| 31. | tunneb heameelt komisjoni ettepaneku üle anda liikmesriikidele, piirkondadele ja põllumajandusettevõtjatele rohkem paindlikkust põllumajanduse vähese tähtsusega riigiabi kõrgema rahalise künnise raames, säilitades samal ajal siseturu terviklikkuse; |
| --- | --- |

31.

| 32. | palub ka, et komisjon annaks liikmesriikidele põllumajandusliku riigiabi eeskirjade raamistikus rohkem paindlikkust, et ergutada põllumajandustootjaid seadma sisse vabatahtlikke tagavarasääste, et tulla paremini toime kliimast tulenevate ja terviseriskide suurenemise ja majanduskriisidega; |
| --- | --- |

32.

| 33. | nõuab siiski, et mikro- ja väikeettevõtjate pakutavaid avalikke hüvesid, sealhulgas nende osalemist ühistöös ja kogukondlikes ettevõtmistes tasustataks õiglaselt; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kutsub liikmesriike üles püüdlema ÜPP ja teiste poliitikasuundade ning fondide (nt ühtekuuluvus-, struktuuri- ja muud investeerimisfondid) parema koostoime poole, et tekitada maapiirkondade jaoks mitmekordistav mõju; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kutsub üles ühist põllumajanduspoliitikat teiste ELi poliitikavaldkondade ja -meetmetega – eelkõige direktiividega 2000/60/EÜ ja 91/676/EMÜ ning määrusega (EÜ) nr 1107/2009 – paremini koordineerima, et saavutada veevarude, mille hulka ja kvaliteeti põllumajandus negatiivselt mõjutab, kestlik kaitsmine; nõuab stiimuleid põllumajandustootjate ja veega varustajate vaheliste kohalike koostööprojektide toetamiseks, et edendada veevarude kaitset; |
| --- | --- |

35.

| 36. | märgib, et mõnes liikmesriigis jäävad paljud külad ja piirkonnad – kuigi need on olemuselt maapiirkonnad – halduslikel põhjustel maaelu arengukavade kohaldamisalast välja, mis seab need ebasoodsamasse olukorda; |
| --- | --- |

36.

| 37. | palub, et liikmesriigid kaaluksid paindlikumaid käsitlusviise, et neid piirkondi ja sealseid tootjaid mitte ebaõiglaselt kohelda; |
| --- | --- |

37.

Arukas, tõhus, kestlik ja õiglane ÜPP, mis vastab põllumajandustootjate, kodanike, maapiirkondade ja keskkonna vajadustele

| 38. | leiab, et praegune kahesambaline struktuur tuleb säilitada ja rõhutab, et sambad peavad olema sidusad ja teineteist täiendavad, sealjuures tuleb esimest sammast rahastada täielikult ELi vahenditest ja seda tuleb kasutada sissetuleku toetamiseks, põhilisteks keskkonnameetmeteks ja kehtivate turumeetmete jätkamiseks, ning teist sammast tuleb kasutada liikmesriikide spetsiifiliste vajaduste jaoks; leiab, et samal ajal tuleks siiski stimuleerida põllumajandusettevõtjaid ja teisi toetusesaajaid võtma ette tegevusi, mis toodavad avalikke keskkonna- ja ühiskonnahüvesid, ilma et turg neid tasustaks, ning austama põllumajanduses nii uusi kui ka vanu tavasid, tuginedes ühistele, ühtsetele ja objektiivsetele kriteeriumitele, jättes samal ajal liikmesriikidele võimaluse kasutada spetsiifilisi lähenemisviise vastavalt kohalikele ja valdkondlikele oludele; peab esmatähtsaks kõigi Euroopa põllumajandusettevõtjate üleminekut kestlikkusele ning kõigi Euroopa põllumajandusettevõtete täielikku integreerimist ringmajandusse, ühendades majandusnäitajad keskkonnastandarditega ning tegemata järeleandmisi sotsiaalsetes või tööhõive standardites; |
| --- | --- |

38.

| 39. | tuletab komisjonile meelde, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 39 sätestatud ÜPP eesmärkide abil soovitakse tõsta põllumajanduse tootlikkust, et kindlustada põllumajandusega tegeleva rahvastikuosa rahuldav elatustase, stabiliseerida turud, tagada varude kättesaadavus ja tarnijate pakutavad mõistlikud tarbijahinnad; |
| --- | --- |

39.

| 40. | rõhutab tehnoloogiliste uuenduste potentsiaali aruka ja tõhusa sektori jaoks, mis tagab jätkusuutlikkuse, eelkõige seoses ressursside tõhusa kasutamisega, jälgides põllumajanduskultuuride ja loomade tervist ning keskkonna seisundit; |
| --- | --- |

40.

| 41. | nõuab, et ÜPP lihtsustaks ja toetaks selliste uuenduste kasutuselevõttu; |
| --- | --- |

41.

| 42. | leiab, et ÜPP tulevane struktuur võimaldab eesmärke täita üksnes siis, kui sellele tagatakse piisav rahastus; kutsub seetõttu üles suurendama või säilitama järgmise mitmeaastase finantsraamistiku raames ühise põllumajanduspoliitika eelarvet, et saavutada läbivaadatud ja tõhusa ühise põllumajanduspoliitika eesmärgid pärast 2020. aastat; |
| --- | --- |

42.

| 43. | on arvamusel, et turu edasine liberaliseerimine ja sellega seotud põllumajandustootjate kaitse vähenemine tooks põllumajandussektoris kaasa kompenseerimise vajaduse, eelkõige nendes põllumajandusettevõtetes, mis on ebasoodsas konkurentsiolukorras – eriti põllumajandusmaa kasutamisega või mägipiirkondades paiknemisega seotud raakused –, ja et üksnes selliste meetmetega saab tagada põllumajandusmaa ulatusliku haldamise ja kultuurmaastiku kaitse; |
| --- | --- |

43.

| 44. | rõhutab, et ÜPP eelarvet tuleks kohandada tulevaste vajaduste ja ülesannetega, näiteks nendega, mis tulenevad Brexiti mõjust ja vabakaubanduslepingutest, mille EL on oma peamiste kaubanduspartneritega sõlminud; |
| --- | --- |

44.

| 45. | juhib tähelepanu jätkuvatele erinevustele eri piirkondade ja liikmesriikide maapiirkondade arengus ning leiab seetõttu, et ühtekuuluvuse kriteeriumil peaks jätkuvalt olema oluline roll teise samba vahendite jaotamisel liikmesriikide vahel; |
| --- | --- |

45.

| 46. | rõhutab, kui tähtis on eraldada ÜPP üldeelarves teisele sambale (maaelu areng) suur eelarve; |
| --- | --- |

46.

| 47. | leiab, et põllumajandustootjaid tuleb täielikule jätkusuutlikkusele üleminekul toetada; |
| --- | --- |

47.

| 48. | leiab, et uute ELi poliitikasuundade ja eesmärkide väljatöötamine ei tohi edukat ÜPP-d ja selle vahendeid kahjustada; |
| --- | --- |

48.

| 49. | tunnistab praegust ebakindlust tulevase ühise põllumajanduspoliitika eelarve ümber; |
| --- | --- |

49.

| 50. | rõhutab, et ühise põllumajanduspoliitika vahendid on iga liikmesriigi maksumaksjate raha ning et kogu ELi maksumaksjatel on õigus olla kindel, et neid vahendeid kasutatakse üksnes sihtotstarbeliselt ja läbipaistvalt; |
| --- | --- |

50.

| 51. | leiab, et vältida tuleks uusi maaelu arengu eelarveridasid, mille jaoks ei ole vastavaid lisavahendeid; |
| --- | --- |

51.

| 52. | leiab, et sihipärasem toetus on vajalik erinevatele põllumajandussüsteemidele, eriti väikestele ja keskmise suurusega põllumajanduslikele pereettevõtetele ning noortele põllumajandusettevõtjatele, et tugevdada piirkondade majandust majanduslikult, keskkonnaalaselt ja sotsiaalselt tulemusliku põllumajanduse kaudu; leiab, et seda saaks saavutada kohustusliku ümberjaotava kõrgema toetusmääraga majapidamise esimeste hektarite eest, arvestades samas ka liikmesriikide põllumajanduslike majapidamiste keskmist suurust, kuna see varieerub ELis suuresti; rõhutab, et toetus suurtele põllumajandusettevõtetele peaks olema kahanev, kajastades mastaabisäästu, kohustusliku piirmääraga (mille üle otsustatakse Euroopa tasandil) ja paindlikkuskriteeriumidega, et võtta arvesse põllumajandusettevõte või ühistu stabiilsete töökohtade loomise võimet, hoidmaks inimesi maapiirkondades; usub, et piirmäära kehtestamise ja toetuste vähendamisega vabanevad vahendid peaksid jääma liikmesriiki või piirkonda, kust need pärinevad; |
| --- | --- |

52.

| 53. | on veendunud, et peamine on selle tagamine, et toetus on suunatud tegelikele põllumajandustootjatele, keskendudes sellistele tootjatele, kes tegelevad elatise teenimiseks aktiivselt põllumajandusega; |
| --- | --- |

53.

| 54. | peab vajalikuks säilitada väiketootjate jaoks lihtsustatud kord, et hõlbustada nende jaoks ühise põllumajanduspoliitika otsetoetustele juurdepääsu ja nende haldamist; |
| --- | --- |

54.

| 55. | rõhutab vajadust tuvastada tasakaalustatud, läbipaistva, lihtsa ja objektiivse trahvide ja stiimulite süsteemi peamised elemendid, et määrata läbipaistvalt ja õigeaegselt kindlaks toetusesaajate toetuskõlblikkus avaliku sektori rahastuse saamiseks avalike hüvede pakkumise eest, mis peaksid hõlmama lihtsaid, vabatahtlikke ja kohustuslikke meetmeid ning olema tulemustele suunatud, viies rõhu nõuetekohasuse asemel tegelikule tulemuslikkusele; |
| --- | --- |

55.

| 56. | rõhutab, et maaelu mitmekesisust elavdavad osalise tööajaga põllumajandustootjad ja põllumajandustootjaid, kelle sissetulek moodustub erinevatest osadest, tegelevad elatise teenimiseks põllumajandusega ja on komisjoni teatise tähenduses tegelikud põllumajandustootjad; |
| --- | --- |

56.

| 57. | nõuab, et esimese samba otsetoetuste arvutamise süsteemi muudetaks tänapäevasemaks – eelkõige nendes liikmesriikides, kus toetusi arvestatakse siiani osaliselt võrdluse alusel varasemate perioodidega, ning see asendataks kogu ELi hõlmava ühtse toetuste arvutamise meetodiga, mille põhikomponent oleks teatavates piirides sissetulekutoetus põllumajandustootjatele, mis võiks suureneda sedamööda, kuidas suureneb avalike hüvede pakkumine kooskõlas ELi eesmärkidega aastani 2030, et muuta süsteem lihtsamaks ja läbipaistvamaks; |
| --- | --- |

57.

| 58. | tunneb heameelt lihtsa, põhjendatud, läbipaistva ja hõlpsasti rakendatava ühtse pindalatoetuse kava üle, mida on paljudes liikmesriikides edukalt kohaldatud; kutsub seetõttu üles jätkama ühtset pindalatoetuse kava pärast 2020. aastat ja soovitab selle kasutamist kõikides liikmesriikides ja kõikide ELi põllumajandustootjate poolt; |
| --- | --- |

58.

| 59. | rõhutab, et selline kava võimaldaks haldustehniliselt keerulise toetusõiguste süsteemi asendada, millega kaasneks märkimisväärne bürokraatia vähendamine; |
| --- | --- |

59.

| 60. | on veendunud, et need uued toetused ei tohiks muutuda kaubeldavaks kaubaks, et tagada nende pikaajaline tulemuslikkus; |
| --- | --- |

60.

| 61. | palub, et komisjon uuriks vajadust esitada maksenõudeid WTO eeskirjade täitmise suhtes; |
| --- | --- |

61.

| 62. | rõhutab asjaolu, et praeguse ÜPP avaliku sektori vahendite suhtes, mis kulutatakse põllumajandustootjate tegelikule tegevusele, kohaldatakse väga täpseid ja väikese ulatusega kontrolle; |
| --- | --- |

62.

| 63. | on seisukohal, et toetused peaksid hõlmama ka tugevaid ühiseid tingimusi, sealhulgas keskkonnatulemused ja muud avalikud hüved, nagu kvaliteetsed töökohad; |
| --- | --- |

63.

| 64. | tuletab meelde, et Euroopa Parlamendi resolutsioonis „Põllumajandusmaa koondumise hetkeseis ELis: kuidas soodustada põllumajandustootjate juurdepääsu maale?“ tunnistatakse, et ilma selgete tingimusteta pindalatoetused toovad kaasa maamüügituru moonutused ja mõjutavad seega põllumajandusmaa üha suuremat koondumist väikese ringi kätte; |
| --- | --- |

64.

| 65. | selgitab, et avalikud hüved on teenused, mis on kõrgemal kohustuslikest keskkonna-, kliima- ja loomade heaolu käsitlevatest õigusaktidest, sealhulgas eelkõige veevarude säilitamine, bioloogilise mitmekesisuse kaitse, mullaviljakuse kaitse, tolmeldajate, huumuse kihi ja loomade heaolu kaitse; |
| --- | --- |

65.

| 66. | rõhutab, et otsetoetused peavad liikmesriikide vahel jagunema õiglaselt, see on ühtse turu toimimiseks hädavajalik, ning seejuures tuleb võtta arvesse objektiivseid kriteeriumeid, nt summasid, mida liikmesriik on saanud esimese ja teise samba alusel, samuti asjaolu, et looduslikud tingimused, tööhõive ja sotsiaal-majanduslik olukord, üldine elatustase, tootmiskulud, eriti maa kulud ja ostujõud on liikmesriigiti erinevad; |
| --- | --- |

66.

| 67. | rõhutab, et liikmesriikide vahel on otsetoetuste summasid võimalik ühtlustada üksnes siis, kui eelarvet suurendatakse piisavalt; |
| --- | --- |

67.

| 68. | rõhutab, et otsetoetused on mõeldud toidutootmises osalevate põllumajandustootjate toetamiseks ning keskkonnaalaste ja loomade heaolu standardite kaitsmiseks; |
| --- | --- |

68.

| 69. | on seisukohal, et rangelt sel juhul, kui ühtsel turul on tagatud võrdsed võimalused, kui hoitakse ära konkurentsimoonutusi (eriti kaupade osas), kui on tagatud WTO eeskirjade järgimine ning keskkonna- ja kliimaeesmärkide saavutamise osas ei tehta kompromisse, tuleks vabatahtlik tootmiskohustusega seotud toetus säilitada, kuid seda tuleks kasutada ainult pärast seda, kui komisjon on esitanud hinnangu; leiab, et vabatahtlik tootmiskohustusega seotud toetus on vahend, mille abil käsitleda tundlike valdkondade vajadusi ja saavutada spetsiifilisi eesmärke, mis on seotud keskkonnaga, kliimaga või põllumajandustoodete kvaliteedi ja turustamisega, luua stiimuleid kõrgete loomade heaolu ja keskkonnastandardite rakendamiseks põllumajanduses ning lahendada konkreetseid probleeme, eeskätt neid, mis tulenevad struktuuriliselt ebasoodsamast konkurentsiolukorrast vähem soodsates ja mägipiirkondades, ning neid, mis on ajutised ja tulenevad näiteks vana toetusõiguste süsteemi muutmisest; on lisaks seisukohal, et vabatahtlik tootmiskohustusega seotud toetus on ka vahend, millega edendada tulevikus strateegilise tähtsusega tootmist, näiteks valgurikaste kultuuride tootmist, või kompenseerida vabakaubanduslepingute mõju; rõhutab lisaks, et vabatahtlik tootmiskohustusega seotud toetus on oluline ELi põllumajandustootmise mitmekesisuse, põllumajanduse tööhõive ja kestlike tootmissüsteemide säilitamiseks; |
| --- | --- |

69.

| 70. | nõuab, et esimese samba toetused, sealhulgas tootmiskohustusega seotud toetus, oleksid hektari ja toetusesaaja kohta piiratud kahekordse ELi keskmise otsetoetusega hektari kohta, et vältida konkurentsi moonutamist; |
| --- | --- |

70.

| 71. | tuletab meelde, et paljudes liikmesriikides on probleeme sellega, et tagada põllumajanduses põlvkondade vahetumine ja uued tulijad ning et seepärast tuleb kõikides riiklikes ja piirkondlikes strateegiates seda teemat terviklikult käsitleda, kasutades kõiki ÜPP rahalisi ressursse, sh lisamakseid noortele põllumajandustootjatele esimese samba alusel, samuti teise samba meetmeid, aitamaks noortel põllumajanduses tegevust alustada – mõlemad peaksid olema liikmesriikide jaoks kohustuslikud, samuti tuleb kasutada toetust uutest rahastamisvahenditest, millega tagada piiratud ressursside tingimustes juurdepääs kapitalile; rõhutab lisaks, kui tähtsad on riiklikud meetmed õiguslike ja majanduslike takistuste kõrvaldamiseks, samal ajal aitavad need tagada järelkasvu, pensionipakette ja juurdepääsu maale ning soodustavad ja innustavad kasutama koostöövõimalusi, näiteks eakate ja noorte põllumajandustootjate vahelist partnerlust, loonusrendisuhet, lepingulist loomakasvatust ja liisimist; on seisukohal, et riigiabi eeskirjades tuleks arvesse võtta ka põlvkondade vahetuse tähtsust ja hoida ära põllumajandusliku pereettevõtluse kadumist; |
| --- | --- |

71.

| 72. | on veendunud, et uute õigusaktidega tuleks eristada selgemalt kriteeriume, mis moodustavad „noorte põllumajandustootjate“ ja „põllumajandustootmist alustavate uute liitujate“ stiimulite aluse (noori põllumajandustootjaid määratletakse vastavalt nende vanusele ja uusi liitujaid vastavalt aastatele, mil nende põllumajandusettevõte asutati), et suurendada kahe rühma potentsiaali tuua kaasa põlvkondade vahetumist ja parandada elu maapiirkondades; |
| --- | --- |

72.

| 73. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid tunnistaksid, et uued ühiskondlikud, tehnoloogilised ja majanduslikud muutused, näiteks puhas energia, digiteerimine ja arukad lahendused, mõjutavad maapiirkondade elu; |
| --- | --- |

73.

| 74. | palub komisjonil toetada jõupingutusi, parandamaks elukvaliteeti maapiirkondades, et julgustada inimesi, eriti noori, jääma maapiirkondadesse või neisse tagasi pöörduma, ning nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid toetaksid uute teenuste arendamist ettevõtjate, eriti naiste ja noorte poolt; |
| --- | --- |

74.

| 75. | märgib murega, et mitme põllumajandussektori tööjõuvaegus toob kaasa põllumajandustegevuse peatumise; nõuab töötajate põllumajandusse meelitamise toetamist; |
| --- | --- |

75.

| 76. | rõhutab vajadust jagada liikmesriikide edukaid mudeleid, mis toovad kokku noored ja eakad põllumajandustootjad põlvkondade vahetumise eesmärkide täitmiseks; |
| --- | --- |

76.

| 77. | soovitab parandada juurdepääsu rahastamisele subsideeritud intressimäärade kaudu, mis kehtiksid uutele põllumajandusse tulijatele antavate laenude puhul; |
| --- | --- |

77.

| 78. | tuletab meelde, et maapiirkonnad ja -asulad vajavad eritähelepanu ja integreeritud jõupingutusi arukate külade väljaarendamiseks; |
| --- | --- |

78.

| 79. | nõuab Euroopa Investeerimispanga ja Euroopa Investeerimisfondi vahelise koostöö suurendamist, et soodustada kõigi liikmesriikide noortele põllumajandustootjatele mõeldud rahastamisvahendite loomist; |
| --- | --- |

79.

| 80. | nõuab, et maapiirkondade keskuste ja võrkude eritehnoloogia areng toimuks võrdsetel tingimustel; |
| --- | --- |

80.

| 81. | toonitab, kui tähtis on maaelu areng, sealhulgas algatus LEADER, et suurendada sünergiat eri poliitikavaldkondade vahel ja parandada konkurentsivõimet, edendada tõhusat ja kestlikku majandust, toetada kestlikku ja multifunktsionaalset põllumajandust ja metsandust ning toota toitu ja muid kaupu ja teenuseid, mis loovad lisaväärtust ja töökohti; rõhutab maaelu arengu tähtsust põllumajandusettevõtjate, kohalike kogukondade ja kodanikuühiskonna partnerluste edendamisel, ettevõtluse ja võimaluste toetamisel, mida sageli ei saa teise asukohta viia, samuti selliste valdkondade toetamisel nagu põllumajandustööstus, põllumajandusturism, otseturundus, kogukonna toetatud põllumajandus, biomajandus ja kestlik bioenergia ja taastuvenergia tootmine, mis kõik aitavad tagada majandustegevuse jätkumist piirkondades; rõhutab seetõttu, kui oluline on teist sammast rahaliselt tugevdada, suurendades sellega võimalusi luua sissetulekut, lahendada selliseid probleeme nagu rahvastikukadu, töötus ja vaesus ning edendada sotsiaalset kaasatust ja sotsiaalteenuste pakkumist ja tugevdada maapiirkondade sotsiaal-majanduslikku struktuuri üldise eesmärgiga parandada sealset elu kvaliteeti; |
| --- | --- |

81.

| 82. | palub komisjonil võtta 2020. aasta järgsel seadusandlikul perioodil kasutusele mitme rahastamisvahendiga investeerimispoliitika, et tagada integreeritud maaelu arengu vahendite, näiteks arukate külade algatuse tõrgeteta rakendamine; |
| --- | --- |

82.

| 83. | nõuab, et algatuse LEADER ja valdkonna kogemustest lähtuvalt loodaks uus kogukonna juhitud kohaliku arengu fond, mille jaoks nähtaks kõigis struktuurifondides ette 10 % kohaliku kogukonna juhitud strateegiate eesmärkide täitmiseks, kusjuures struktuurifondide kasutamist ei piiritleta ja neid tuleks kasutada detsentraliseeritult; |
| --- | --- |

83.

| 84. | rõhutab, et maaelu arengu programmid peaksid looma lisaväärtust põllumajandusettevõtete jaoks ja et tuleks säilitada nende tähtis roll pikaajaliste meetmete soodustamisel seoses uuenduslike tavade ja põllumajanduse keskkonnameetmetega; |
| --- | --- |

84.

| 85. | on veendunud, et algatuses LEADER tuleks täiendavalt tähelepanu pöörata mikrosuurusega põllumajanduslike pereettevõtete vajadustele ja projektidele, lisaks sellele, et neile antakse vajalikku rahalist tuge; |
| --- | --- |

85.

| 86. | on seisukohal, et on tõestatud, et maapiirkonnad vajavad väikese ja keskmise suurusega põllumajandusettevõtjate tegevust; |
| --- | --- |

86.

| 87. | rõhutab, et on oluline säilitada vähem soodsates piirkondades asuvatele põllumajandusettevõtetele konkreetne kompenseeriv toetus liikmesriikide poolt kohalike eripärade põhjal sätestatud tingimuste kohaselt; |
| --- | --- |

87.

| 88. | ühtlasi toonitab, et maaelu arengu valdkonna rahastamisvahendeid tuleks rakendada vabatahtlikul alusel, kuid et investeeringuid maapiirkondadesse tuleks suurendada; |
| --- | --- |

88.

| 89. | palub komisjonil välja töötada arukate külade algatuse meetmed ja seada järgmise maaelu arengu poliitika prioriteediks arukate külade loomise; |
| --- | --- |

89.

| 90. | on veendunud, et mesinduse rahastamist teisest sambast tuleks paremini suunata ja tõhusamaks muuta ning et uue seadusandliku raamistikuga tuleks sätestada uus esimese samba toetuskava mesinikele, sealhulgas otsetoetus mesilaspere kohta; |
| --- | --- |

90.

| 91. | rõhutab, et põllumajandustegevusega vähem seotud meetmed peavad olema kõrgema kaasrahastamismääraga; |
| --- | --- |

91.

| 92. | palub, et komisjon võtaks esimeses sambas kasutusele uue, sidusa, tugevdatud ja lihtsustatud nõuetele vastavuse korra, mis võimaldaks integreerida ja rakendada eri liiki olemasolevaid keskkonnameetmeid, nagu praegune nõuetele vastavus ja rohestamismeetmed; rõhutab, et esimese samba lähtetase põllumajanduse kestliku arengu saavutamiseks peaks olema kohustuslik ning näitama selgelt ära meetmed ja tulemused, mida põllumajandusettevõtjatelt oodatakse, et tagada võrdsed tingimused, viies samal ajal bürokraatia põllumajandusettevõtete tasandil miinimumini, ja liikmesriikide poolse nõuetekohase kontrolli, võttes arvesse kohalikke tingimusi; nõuab lisaks uut ja lihtsamat süsteemi, mis peaks olema liikmesriikidele kohustuslik ja põllumajandusettevõtetele vabatahtlik, tuginema ELi eeskirjadele ja ulatuma lähtetasemest kaugemale, et pakkuda põllumajandusettevõtjatele stiimuleid üleminekuks kliima ja keskkonna aspektist kestlikule tehnoloogiale ja tavadele, mis oleks kooskõlas teise samba põllumajanduse keskkonna- ja kliimameetmetega; leiab, et selle kava rakendamine tuleks kindlaks määrata riiklikes strateegilistes kavades ELi raamistikus; |
| --- | --- |

92.

| 93. | palub komisjonil tagada, et teise samba maaelu arengu keskkonna- ja kliimameetmed kompenseeriksid jätkuvalt lisakulusid ja saamata jäänud tulu, mis on seotud keskkonna- ja kliimahoidlike tavade vabatahtliku kehtestamisega, ja et oleks võimalus lisada stiimul investeerimiseks keskkonna- ja bioloogilise mitmekesisuse kaitsesse ning ressursitõhususse; on seisukohal, et neid programme tuleks lihtsustada, need peaksid olema paremini suunatud ja tõhusamad, et põllumajandusettevõtjatel oleks võimalik saavutada ambitsioonikaid poliitikaeesmärke keskkonnakaitse, bioloogilise mitmekesisuse, veevarude haldamise, kliimameetmete ja kliimamuutuste leevendamise osas, tagades samal ajal, et bürokraatia oleks põllumajandusettevõtete tasandil minimaalne ning et toimuks liikmesriikide poolne nõuetekohane kontroll, võttes arvesse kohalikke tingimusi; |
| --- | --- |

93.

| 94. | palub, et peale põllumajandusettevõtete, mis tegelevad ELi määruse (EÜ) nr 834/2007 artikli 11 kohaselt puhtalt mahepõllumajandusliku tootmisega ja mis on ELi määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 43 kohaselt keskkonnasäästlikumaks muutmise kohustusest vabastatud, vabastataks ka need põllumajandusettevõtted, mis rakendavad põllumajanduse keskkonnameetmeid ELi määruse (EL) nr 1305/2013 tähenduses; |
| --- | --- |

94.

| 95. | rõhutab, et Vahemere-äärsed ELi piirkonnad on kliimamuutuse mõju, näiteks põua, tulekahjude ja kõrbestumise suhtes vastuvõtlikumad, ning et seetõttu peavad põllumajandustootjad tegema kõnealustes piirkondades suuremaid jõupingutusi, et kohandada oma tegevust muutuva keskkonnaga; |
| --- | --- |

95.

| 96. | on seisukohal, et komisjoni tulevaste seadusandlike ettepanekutega peaks olema võimalik toetada võimalikult suurt arvu põllumajandustootjaid nende jõupingutustes muuta oma põllumajandustegevus kestlikumaks; |
| --- | --- |

96.

| 97. | kutsub ÜPP lihtsustamise huvides üles säilitama olemasolevat erandit ja mitte koormama alla 15 hektari suuruseid kõige väiksemaid põllumajandusettevõtteid ÜPP kohaste täiendavate keskkonna- ja kliimameetmetega; |
| --- | --- |

97.

| 98. | teeb ettepaneku täiendada seda rohestamise uut moodust teise samba märkimisväärsete, kooskõlastatud ja tõhusamate vahenditega, mis tulenevad sihipärastest materiaalsetest ja immateriaalsetest investeeringutest (teadmussiire, koolitus, nõustamine, oskusteabe jagamine, võrgustike loomine ja innovatsioon Euroopa innovatsioonipartnerluste kaudu), mis võiks samuti olla edasiviiv jõud; |
| --- | --- |

98.

| 99. | kutsub komisjoni üles tagama, et ÜPP reformi jaoks tehtud õigusakti ettepanekud hõlmavad asjakohaseid meetmeid ja vahendeid, mille abil integreeritakse valgurikaste kultuuride tootmine parandatud külvikorrasüsteemidesse, et ületada praegune valgupuudujääk, parandada põllumajandustootjate tulusid ja lahendada põhilised probleemid, millega põllumajandus silmitsi seisab, nagu kliimamuutus, bioloogilise mitmekesisuse ja mulla viljakuse vähenemine ning veevarude kaitsmine ja kestlik majandamine; |
| --- | --- |

99.

| 100. | on seisukohal, et teise samba kogueelarvest tuleks minimaalne osa eraldada põllumajanduse keskkonna- ja kliimameetmetele, sealhulgas mahepõllumajandusele, CO2 sidumisele, mulla heale seisundile, kestliku metsamajanduse meetmetele, toitainete haldamise kavandamisele bioloogilise mitmekesisuse kaitseks ning tolmeldamisele ja loomade ja taimede geneetilisele mitmekesisusele; rõhutab sellega seoses, kui oluline on säilitada Natura 2000 toetused ning tagada, et need oleks piisavad, et olla põllumajandustootjatele tõeliseks stiimuliks; |
| --- | --- |

100.

| 101. | toonitab vajadust toetada maaelu arengu raames looduslike piirangutega, keeruliste ilmastikutingimustega, järskude kallakutega või piiratud mullakvaliteediga piirkondade põllumajandustootjaid; nõuab 2020. aasta järgseks perioodiks looduslikust eripärast tingitud piirangutega alade kava lihtsustamist ja paremat lähenemisviisi sellele; |
| --- | --- |

101.

| 102. | tuletab meelde, et Euroopa Parlament on juba juhtinud tähelepanu sellele, et Natura direktiivi toimivuskontrollis rõhutatakse vajadust suurendada sidusust ÜPPga, ja juhib tähelepanu muret tekitavale põllumajandusega seotud liikide ja elupaikade vähenemisele; palub komisjonil hinnata ÜPP mõju bioloogilisele mitmekesisusele; kutsub üles suurendama Natura 2000 toetusi, et pakkuda paremat stiimulit põllumajanduslike Natura 2000 alade kaitsmiseks, mis on praegu kehvas seisus; |
| --- | --- |

102.

| 103. | nõuab kliimateadlike põllumajandusmeetmete rakendamist ja tugevdamist, sest tulevikus suureneb kliimamuutuste mõju Euroopa põllumajandusele; |
| --- | --- |

103.

| 104. | on arvamusel, et kliimamuutuste ja mulla degradeerumisega seotud riske kogu põllumajandusmaastikul tuleb ohjata ÜPPs, investeerides põllumajanduse ökosüsteemide vastupanuvõimesse ja töökindlusse ning keskkonnasäästlikku taristusse pealismulla kvaliteedi parandamiseks, mullaerosiooni ümberpööramiseks, külvikorra loomiseks ja pikendamiseks, puude istutamiseks ning põllumajandusettevõtete bioloogilise ja struktuurilise mitmekesisuse suurendamiseks; |
| --- | --- |

104.

| 105. | peab vajalikuks toetada ja edendada põllujäätmete suuremat kasutamist maapiirkondade taastuva, tõhusa ja kestliku energiaallikana; |
| --- | --- |

105.

| 106. | kutsub komisjoni üles edendama uuendustegevust, teadusuuringuid ja moderniseerimist põllumajandus-, agrometsandus- ja toidusektoris, toetades tugevat nõustamissüsteemi ja koolitust, mis on paremini kohandatud ÜPP toetusesaajate vajadustele, arendades nende tavasid suurema kestlikkuse ja ressursside kaitse suunas, ning toetades aruka tehnoloogia rakendamist, et reageerida paremini tervishoiu, keskkonna ja konkurentsivõimega seotud probleemidele; rõhutab, et koolitus ja laiendamine peab olema kõigis liikmesriikides programmide kavandamise ja rakendamise eeltingimus ning et väga oluline on soodustada oskusteabe edasiandmist, parimate tavade mudeleid ning liikmesriikide ülest teabevahetust ühistute ja tootjaorganisatsioonide vahel, näiteks Euroopa põllumajanduslike teadmiste ja infosüsteemi (AKIS) kaudu; leiab, et agroökoloogilised meetodid ja täppispõllumajanduse põhimõtted võivad tuua märkimisväärset kasu keskkonnale, suurendada põllumajandustootjate sissetulekut, ratsionaliseerida põllumajandusmasinate kasutamist ja suurendada märgatavalt ressursitõhusust; |
| --- | --- |

106.

| 107. | rõhutab, et on oluline ja vajalik, et ÜPP, programmi „Horisont 2020“ ja teiste toetavate rahastamiskavadega julgustatakse põllumajandustootjaid investeerima nende ettevõtte suurusega kohandatud uude tehnoloogiasse, nagu täppis- ja e-põllumajanduse vahendid, mis suurendavad põllumajanduse vastupanuvõimet ja vähendavad selle keskkonnamõju; |
| --- | --- |

107.

| 108. | palub komisjonil soodustada uuenduslike tehnoloogiate arendamist ja kasutamist igat liiki põllumajandusettevõtetes, olenemata ettevõtte suurusest ja toodangust ning sellest, kas tegemist on tavapärase või mahepõllumajandusega, loomakasvatusega või põllumaaga või väikese- või suuremahulise tootmisega; |
| --- | --- |

108.

| 109. | palub komisjonil rakendada sellist ÜPPd, millega saavutatakse rohkem uuenduslikkust, mis aitab kaasa biomajanduse edenemisele ning pakub bioloogilise mitmekesisuse, kliima ja keskkonnaga seotud lahendusi; |
| --- | --- |

109.

| 110. | palub komisjonil keskenduda maapiirkondade elukvaliteedile ja muuta maaelu paeluvaks kõigile, eelkõige noorte põlvkonnale; |
| --- | --- |

110.

| 111. | on seisukohal, et ÜPPs edendatav digiteerimine ja täppispõllumajandus ei tohiks suurendada põllumajandustootjate sõltuvust sisendist ja välisrahastamisest ega takistada nende juurdepääsu ressurssidele ning peaks olema avatud lähtekoodiga ja välja töötatud põllumajandustootjaid kaasaval viisil; |
| --- | --- |

111.

| 112. | nõuab, ilma, et see piiraks maaelu arengule ette nähtud ELi toetuse kogusumma uuesti määramist, et praegused määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 10 lõike 2 kohaselt vastu võetud maaelu arengu programmid kehtiksid kuni 2024. aastani või uue reformi vastuvõtmiseni; |
| --- | --- |

112.

| 113. | väljendab heameelt komisjoni võetud kohustuse üle edendada ELis nn arukate külade kontseptsiooni, mis võimaldab erinevate poliitikasuundade koordineerituma väljatöötamise abil käsitleda terviklikult ebapiisavaid lairibaühendusi, töövõimalusi ja teenuste osutamist maapiirkondades; |
| --- | --- |

113.

| 114. | nõuab meetmeid, et tegeleda ELi põllumajandusettevõtetes aset leidvate ning vigastuste ja surmaga lõppevate õnnetusjuhtumite tõsise probleemiga teise samba meetmete kaudu, et toetada investeeringuid ohutusmeetmetesse ja -koolitusse; |
| --- | --- |

114.

| 115. | palub, et ELi valgurikaste põllumajanduskultuuride strateegia raames oleks lubatud ühekordne taimekaitsevahendite kasutamine veidi pärast külvamist kõigil valgurikaste põllumajanduskultuuridega maa-aladel; |
| --- | --- |

115.

| 116. | on veendunud, et Euroopa põllumajanduse tuleviku jaoks on hädavajalik investeerida innovatsiooni, haridusse ja koolitusse; |
| --- | --- |

116.

| 117. | rõhutab, et tulevase ÜPP raames tuleks täiendavalt uurida liikmesriigi ja piirkonna tasandi tulemuspõhist lähenemisviisi ning sertifitseerimiskavadega pakutavaid uuenduslikke lahendusi, suurendamata seejuures bürokraatiat ja kohapealset kontrollimist; |
| --- | --- |

117.

| 118. | soovitab tungivalt võtta teise samba raames kasutusele sihipärased ajakohastamis- ja struktuuride parandamise meetmed, et saavutada prioriteetsed eesmärgid nagu programm „Digital Farming 4.0“; |
| --- | --- |

118.

| 119. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid kaitseksid ja edendaksid väikepõllumajandustootjate ning tõrjutud rühmade juurdepääsu seemnetele ja põllumajanduslikule sisendile ning edendaksid ja kaitseksid seemnete vahetust ja nende avalikku omandust koos kestlike traditsiooniliste võtetega, mis tagavad inimõiguse piisavale toidule ja toitumisele; |
| --- | --- |

119.

| 120. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid pööraksid rohkem tähelepanu küladele ja külade poolt osutatavate teenustega seotud ärivõimalustele; |
| --- | --- |

120.

| 121. | märgib, et iga põllumajandusettevõte on omanäoline ja seepärast on vaja individuaalseid lahendusi; |
| --- | --- |

121.

Põllumajandustootjate tugev positsioon üleilmses toidusüsteemis

| 122. | palub, et komisjon säilitaks esimeses sambas praeguse ühise turukorralduse raamistiku, sealhulgas konkreetsed poliitikavahendid ja turustamisstandardid, ning parandaks ELi koolipuuvilja ja -köögivilja ning koolipiima kava; rõhutab, kui olulised on olemasolevad tootmise juhtimissüsteemid teatavate toodete jaoks ning kui tähtis on säilitada tootjariikide jaoks kohustuslikud individuaalsed sektoriprogrammid (vein, puu- ja köögiviljad, oliiviõli ja mesindus), mille lõppeesmärk on suurendada iga sektori jätkusuutlikkust ja konkurentsivõimet ning säilitada võrdsed võimalused, võimaldades juurdepääsu kõikidele põllumajandustootjatele; |
| --- | --- |

122.

| 123. | usub, et positiivne ja turule suunatud kogemus, mis on saadud ühise turukorralduse puu- ja köögiviljasektori rakenduskavadest, mida rakendavad tootjaorganisatsioonid ja mida rahastatakse turustatud toodangu väärtuse alusel, on tõendanud selliste kavade tõhusust sihtsektorite konkurentsivõime ja struktuuri tõhustamisel ning nende jätkusuutlikkuse parandamisel; nõuab seetõttu, et komisjon kaaluks sarnaste rakenduskavade kasutuselevõttu ka muudes sektorites; on seisukohal, et sellest võivad eriti kasu saada tootjaorganisatsioonid, mis esindavad mägipiirkondade ja liidu äärepoolseimate piirkondade piimatootjaid, kes töötlevad kvaliteetseid tooteid ja lasevad need turule ning säilitavad neis rasketes tootmispiirkondades piimatootmise; |
| --- | --- |

123.

| 124. | tuletab meelde, et ebavõrdne turujõud takistab eriti tootmisega kulude katmist piimasektoris; |
| --- | --- |

124.

| 125. | juhib tähelepanu võimalusele kehtestada ühise turukorralduse raames vabatahtlik piimatoodangu vähendamise kava; |
| --- | --- |

125.

| 126. | nõuab, et oliiviõlisektoris loodaks uus iseseisev juhtimisvahend, mis võimaldab ületootmise aastatel toodangut ladustada ja toodangu turule lasta siis, kui nõudlus ületab tootmist; |
| --- | --- |

126.

| 127. | rõhutab tungivat vajadust selle järele, et tulevane ÜPP toetaks põllumajandustootjaid tõhusamalt, õiglasemalt ja kiiremini, et nad tuleksid toime kliimast, halbadest ilmastikuoludest ning sanitaar- ja tururiskidest tingitud hinnavolatiilsuse ja sissetulekute kõikumisega, luues täiendavaid stiimuleid ja turutingimusi, mis soodustavad riskijuhtimis- ja stabiliseerimisvahendite (kindlustusskeemide, sissetulekute stabiliseerimise vahendite, individuaalsete teenuseosutamise mehhanismide ja usaldusfondide) väljatöötamist ja vabatahtlikku kasutamist, tagades seejuures juurdepääsu kõikidele põllumajandustootjatele ja ühildatavuse olemasolevate riiklike kavadega; |
| --- | --- |

127.

| 128. | kutsub üles toetama paremini liblikõieliste taimede tootmise suurendamist ELis ja konkreetset abi ekstensiivsetele lamba- ja kitsekasvatajatele, võttes arvesse kõnealuste sektorite kasu keskkonnale ning vajadust vähendada ELi sõltuvust söödaproteiini impordist; |
| --- | --- |

128.

| 129. | rõhutab, et tulevikku suunatud ÜPP tuleks kujundada nii, et see käsitleks paremini kriitilisi tervishoiuküsimusi, näiteks neid, mis on seotud antimikroobikumiresistentsuse, õhukvaliteedi ja tervislikuma toitumisega; |
| --- | --- |

129.

| 130. | toonitab probleeme, mida antimikroobikumiresistentsus inimeste ja loomade tervisele põhjustab; on seisukohal, et uue õigusraamistikuga tuleks aktiivselt edendada loomade paremat tervist ja nende suuremat heaolu kui vahendit antimikroobikumiresistentsusega võitlemiseks ning seeläbi rahvatervise ja põllumajandussektori paremaks kaitsmiseks; |
| --- | --- |

130.

| 131. | juhib tähelepanu tõsiasjale, et tururiske saab ühtlasi juhtida ELi põllumajandustoodete ja toiduainete parema juurdepääsuga eksporditurgudele; |
| --- | --- |

131.

| 132. | rõhutab, kui oluline on tugevdada toiduainete tarneahelas esmatootjate positsiooni, eelkõige tagades lisaväärtuse õiglase jagunemise tootjate, töötlejate ja jaemüügisektori vahel, võttes kasutusele rahalised vahendid ja stiimulid, mis on vajalikud selliste vertikaalsete ja horisontaalsete majandusorganisatsioonide nagu tootjaorganisatsioonide, sealhulgas ühistute ning nende ühenduste ja tootmisharudevaheliste organisatsioonide loomise ja arendamise toetamiseks, kehtestades ühtlustatud miinimumnõuded võitluseks toiduainete tarneahelas esinevate ebaausate ja kuritahtlike kaubandustavade vastu ja suurendades läbipaistvust turgudel ning kasutades kriiside ennetamise vahendeid; |
| --- | --- |

132.

| 133. | rõhutab, et koondmääruses on kooskõlas ELi toimimise lepingu artiklis 39 sätestatud eesmärkidega ja ELi toimimise lepingu artiklis 42 osutatud erandiga selgitatud õiguslikku suhet ühise turukorralduse sätete ja ELi konkurentsieeskirjade vahel ning võetud kasutusele uusi kollektiivseid võimalusi, mille abil põllumajandustootjad saavad parandada oma läbirääkimispositsiooni toiduainete tarneahelas; on veendunud, et need sätted on tulevase ÜPP raames olulised ja et neid tuleks veelgi parandada; |
| --- | --- |

133.

| 134. | leiab, et erinevate ELi turuvaatlusrühmade (piima-, liha-, suhkru- ja viljatoodete turu vaatlusrühmade) toimimisest omandatud õppetundide põhjal tuleks selliseid vahendeid laiendada sektoritele, mida veel ei hõlmata, ja arendada edasi, et pakkuda turuosalistele usaldusväärseid andmeid ja prognoose, mille eesmärk on esitada turuhäirete korral varajane hoiatus ning võimaldada kiirete ja ennetavate meetmete võtmist kriiside ennetamiseks; |
| --- | --- |

134.

| 135. | nõuab kohalike turgude ja toiduainete lühikeste tarneahelate suuremat toetamist ja edendamist; rõhutab vajadust arendada lühikeste tarneahelatega seotud kohalikke teenuseid; |
| --- | --- |

135.

| 136. | palub komisjonil selgitada lähemalt ja vajaduse korral ajakohastada tootjaorganisatsioonide ja tootmisharudevaheliste organisatsioonide eeskirju eriti seoses sellega, mis puudutab konkurentsipoliitikat, pidades sealhulgas silmas tootmisharudevaheliste organisatsioonide meetmeid ja kokkuleppeid, et vastata ühiskonna nõudmistele; |
| --- | --- |

136.

| 137. | rõhutab, et ÜPP varasematel turukorraldusmeetmetel (st riiklikul sekkumisel ja eraladustamisel) on globaliseerunud majanduse kontekstis piiratud ja ebapiisav mõju ning et riskijuhtimismeetmed ei ole alati piisavad, et tulla toime hindade märkimisväärse volatiilsuse ja tõsiste turuhäiretega; |
| --- | --- |

137.

| 138. | rõhutab seetõttu, et ühisel turukorraldusel on jätkuvalt vaja täita olulist rolli tulevase ÜPP raames turvavõrguna, mis stabiliseerib kiiresti põllumajandusturgude seisundit ja ennetab kriise, ning rõhutab, kui tähtis on koondmäärus viimaste turukriiside ajal omandatud õppetundidele tuginedes, seda eriti piimasektoris, innovaatilise turu ja kriisijuhtimise vahendite, näiteks vabatahtlike valdkondlike lepingute, vastastikku täiendava kasutamise võimaldamisel ja soodustamisel, et hallata ja vajaduse korral vähendada pakkumist kvantitatiivselt tootjate, tootjaorganisatsioonide, tootjaorganisatsioonide liitude ja tootmisharudevaheliste organisatsioonide ning töötlejate vahel (nt ELi piimatootmise vähendamise kava); |
| --- | --- |

138.

| 139. | väljendab heameelt töö üle, mida tehakse ELi kestliku valgustrateegia valdkonnas; |
| --- | --- |

139.

| 140. | juhib tähelepanu sellele, kui vajalik on luua liblikõieliste taimede kohalikud ja piirkondlikud turud kogu ELis, parandada keskkonnatoimet, kasvatades neid taimi külvikorra alusel, vähendades ühtlasi sõltuvust imporditud söödast, väetisest ja taimekaitsevahenditest, ning suurendada kestlikumatele põllumajandustavadele ülemineku elujõulisust ja selle majanduslikku motiveeritust; |
| --- | --- |

140.

| 141. | leiab, et kaitstud päritolunimetusega või kaitstud geograafilise tähisega juustude ja singi või veini tarnete haldamise meetmed on tõestanud oma tõhusust sihttoodete kestlikkuse, konkurentsivõime ja kvaliteedi parandamisel ning need tuleks seetõttu säilitada ja neid vajaduse korral laiendada, nii et need hõlmaksid kõiki kvaliteedimärgisega tooteid kooskõlas ÜPP eesmärkidega; |
| --- | --- |

141.

| 142. | nõuab praeguse kriisireservi mehhanismi põhjalikku läbivaatamist, et luua toimiv ja sõltumatu ELi põllumajanduse kriisifond, mis oleks välja arvatud eelarve aastasuse põhimõttest, et võimaldada eelarvest ümberpaigutusi järgmisesse aastasse, eriti juhul, kui turuhinnad on piisavalt kõrged, hoides samal ajal kriisireservi kogu mitmeaastase finantsraamistiku perioodi jooksul püsival tasemel, võimaldades seeläbi kiiremaid, ühtsemaid ja tõhusamaid ennetusmeetmeid ja reageerimisvahendeid, mis täiendavad turu- ja riskijuhtimisvahendeid tõsistes kriisiolukordades, kaasa arvatud olukordades, millel on põllumajandustootjatele majanduslikud tagajärjed loomade tervisega seotud probleemide, taimehaiguste ja toiduohutuse tõttu, aga ka olukordades, mis tulenevad põllumajandust mõjutanud välistest vapustustest; |
| --- | --- |

142.

| 143. | on seisukohal, et kuigi kaubanduslepingud on kasulikud mõnele ELi põllumajandussektorile ja vajalikud liidu seisukoha tugevdamiseks ülemaailmsel põllumajandusturul ja toovad kasu kogu ELi majandusele tervikuna, kujutavad nad endast ka mitmeid probleeme, eelkõige väikese ja keskmise ulatusega põllumajandustootmise ja tundlike sektorite puhul, mida on vaja arvesse võtta, näiteks ELi sanitaar-, fütosanitaar-, loomade heaolu, keskkonna- ja sotsiaalsete standardite järgimine, mis eeldab kooskõla kaubanduspoliitika ja ÜPP teatavate eesmärkide vahel ning ei tohi viia Euroopa kõrgete standardite nõrgenemiseni ega ohustada tema maapiirkondi; |
| --- | --- |

143.

| 144. | rõhutab, et eri standardite järgimine suurendaks ELi sisetoodangu väljapoole ELi eksportimise riski maaelu arengu, keskkonna ja teatud juhtudel toidukvaliteedi arvelt; |
| --- | --- |

144.

| 145. | rõhutab, et vajadust tõhusamate kaitsemehhanismide järele tuleks ühtlasi käsitleda aruteludel, mis puudutavad tulevasi kaubanduslepinguid (Mercosuri, Uus-Meremaa, Austraaliaga jne) ning nende mõju põllumajandusele Euroopas; |
| --- | --- |

145.

| 146. | rõhutab, et kuigi on oluline jätkata tööd Euroopa põllumajandustoodete parema turulepääsu nimel, on Euroopa põllumajanduse kaitsmiseks vaja võtta sektoripõhiste probleemidega arvestavaid asjakohaseid meetmeid, nagu kaitsemehhanismid ELi ja kolmandate riikide väikestele ja keskmise suurusega põllumajandusettevõtjatele avalduva tõsise negatiivse sotsiaal-majandusliku mõju vältimiseks, kõige tundlikumate sektorite võimalik kõrvalejätmine läbirääkimistest ja vastastikkuse põhimõtte kohaldamine tootmistingimustes, et tagada ELi põllumajandustootjate ja nende välismaiste konkurentide vahel võrdsed tingimused; rõhutab, et Euroopa toodangut ei tohi ohustada madalama kvaliteediga ja nõuetele mittevastava impordiga; |
| --- | --- |

146.

| 147. | kutsub komisjoni üles kaaluma põllumajandust strateegilise tegevusena ning kavandama vabakaubanduslepinguid, käsitlemata põllumajandust enam seejuures muude kaubandusega hõlmatud sektorite kohandamisotstarbelise muutujana ning kaitstes peamisi sektoreid, näiteks toorpiima tootmist; |
| --- | --- |

147.

| 148. | on arvamusel, et rahvusvahelise kaubanduse ja Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) nõuded on avaldanud väga märkimisväärset mõju ÜPP läbivaatamistele, mis on järjestikku toimunud alates 1990. aastatest; on seisukohal, et nende läbivaatamistega on suurendatud Euroopa põllumajandustoodete ja Euroopa põllumajandusliku toidutööstuse konkurentsivõimet, kuid on kahjustatud ka põllumajandussektori ulatuslikke valdkondi, seades need maailmaturgude ebastabiilsuse meelevalda; on arvamusel, et nüüd on aeg keskenduda rohkem muudele ÜPP eesmärkidele, näiteks põllumajandustootjate elatustasemele ning tervise, tööhõive, keskkonna ja kliimaga seotud küsimustele, nagu on soovitatud komisjoni teatises Euroopa toidutootmise ja põllumajanduse tuleviku kohta; |
| --- | --- |

148.

| 149. | rõhutab, et ELi kaubanduspoliitika peab olema ELi muu poliitikaga, näiteks arengu- ja keskkonnapoliitikaga, sidus ning toetama kestliku arengu eesmärkide saavutamist ning et see saab aidata kaasa ÜPP eesmärkide saavutamisele, tagades eelkõige põllumajandusega tegelevale kogukonnale õiglase elatustaseme ja selle, et tarned jõuavad tarbijateni mõistlike hindadega; rõhutab, et ELi põllumajanduslik toidutööstus peaks kasutama ära ekspordist tulenevaid kasvuvõimalusi, arvestades, et järgneval aastakümnel tekib hinnanguliselt 90 % põllumajanduslike toiduainete ülemaailmsest lisanõudlusest väljaspool Euroopat; rõhutab, et ÜPP peab kõigepealt täitma Euroopa ühiskonna toidu-, keskkonna- ja kliimaalased vajadused ning alles siis keskenduma rahvusvahelistel põllumajandusturgudel müügiks mõeldud toodangule; rõhutab, et nn arenguriikidel peaks olema piisavalt võimalusi, et luua ise tugev põllumajanduslik toidutööstus ja seda ülal hoida; |
| --- | --- |

149.

| 150. | on ühtlasi seisukohal, et kaubad, mille tootmine on seotud raadamise, maa või ressursside hõivamise ja inimõiguste rikkumisega, ei tohiks saada pääsu ELi turule; |
| --- | --- |

150.

| 151. | tuletab meelde uut Euroopa arengukonsensust, milles EL ja selle liikmesriigid kinnitavad veel kord oma tahet tunnustada ELi toimimise lepingu artiklis 208 sätestatud poliitikavaldkondade arengusidususe põhimõtte tõhusa jälgimise tähtsust, mis eeldab arengukoostöö eesmärkide arvessevõtmist kõigis ELi poliitikavaldkondades, sh põllumajanduspoliitikas ja rahastamises, mis võivad arengumaid negatiivselt mõjutada; väljendab seoses sellega seisukohta, et ÜPP reform peaks austama arengumaade õigust kujundada oma põllumajandus- ja toidupoliitikat nii, et see ei nõrgendaks nende toiduainetootmise võimekust ja pikaajalist toiduga kindlustatust, eelkõige vähim arenenud riikides; |
| --- | --- |

151.

| 152. | tuletab meelde ELi ja selle liikmesriikide võetud kohustust täita kestliku arengu eesmärgid ja rõhutab, et ÜPP sidusus kestliku arengu eesmärkidega on ülioluline, eriti eesmärkidega nr 2 (nälja kaotamine), nr 5 (sooline võrdõiguslikkus), nr 12 (vastutustundlik tarbimine ja tootmine), nr 13 (kliimameetmed) ja nr 15 (maa), millega tulevane ÜPP peab kooskõlas olema; |
| --- | --- |

152.

| 153. | nõuab vastavalt eelarvetõhususe põhimõttele ÜPP ja muude ELi poliitikavaldkondade ja rahvusvaheliste kohustuste vahelist sidusust ja suuremat koostoimet, eelkõige seoses energia, veevarustuse, maakasutuse, bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemidega ning äärepoolseimate ja mägipiirkondade arenguga; |
| --- | --- |

153.

| 154. | palub komisjonil teostada kõigis kaubanduslepingutes põllumajandussektorit puudutavate sätete süstemaatiline mõju hindamine ning pakkuda konkreetseid strateegiaid, tagamaks, et mitte ükski põllumajandussektor ei kannata kolmanda riigiga sõlmitud kaubanduslepingu tagajärjel; |
| --- | --- |

154.

| 155. | nõuab kindlalt, et protsessid ja tootmismeetodid moodustaksid põllumajandustoodete maailmakaubanduse sotsiaalsete, majanduslike ja keskkonnastandardite olulise osa, ning ergutab komisjoni nõudma tungivalt, et WTO tunnustaks neid protsesse ja tootmismeetodeid sellistena; |
| --- | --- |

155.

| 156. | rõhutab, et kliimamuutusi käsitleva Pariisi kokkuleppe eesmärkide ja kestliku arengu eesmärkide täitmine peab kuuluma põllumajandustoodetega seotud mis tahes kaubanduspoliitika juhtpõhimõtete hulka; märgib, et komisjon on oma aruteludokumendis üleilmastumise ohjamise kohta tõstnud üleilmastumise muutumistendentsina õigustatult esile nõudlust õiglasema kaubanduse ning kestlike ja kohalike toodete järele; rõhutab, et ELi kaubanduspoliitika saab kestliku arengu eesmärkide ja Pariisi kokkuleppes sätestatud kliimaeesmärkide saavutamisele suurel määral kaasa aidata; |
| --- | --- |

156.

| 157. | tuletab meelde, et EL on kaotanud omapoolsed eksporditoetused ja et praeguses ELi eelarves ei ole eksporditoetusteks enam ette nähtud ühtegi eelarverida; kutsub sellega seoses ELi kaubanduspartnereid üles võtma endale kohustuseks vähendada kaubandust moonutavaid siseriiklikke toetusi; palub WTO liikmetel, kes jätkuvalt annavad eksporditoetusi, rakendada 19. detsembril 2015. aastal Nairobis vastu võetud ministrite otsust ekspordikonkurentsi kohta; |
| --- | --- |

157.

| 158. | nõuab, et komisjon oleks jätkuvalt valvel ja suurendaks liidu kaitsemeetmeid, mille eesmärk on kaotada üha suurenevad praegused ja tulevased turulepääsu tõkked kolmandates riikides, austades seejuures keskkonda ja inimõigusi, sealhulgas õigust toidule; rõhutab, et enamik neist tõketest puudutab põllumajandustooteid (komisjoni turulepääsualase andmebaasi kohaselt 27 %), mis on omakorda peamiselt seotud sanitaar- ja fütosanitaarvaldkonna turulepääsu meetmetega; |
| --- | --- |

158.

| 159. | kutsub komisjoni üles prognoosima ja võtma pakkumiste vahetamise ettevalmistamisel ja kvootide arvutamisel arvesse Brexiti mõju; |
| --- | --- |

159.

| 160. | kutsub komisjoni üles käivitama selged ja läbipaistvad algatused, et veelgi tugevdada ELi tootmise, ohutuse, loomade heaolu ja keskkonnastandardite ning lühikeste tarneahelate edendamist ja toetada kvaliteetsete toiduainete tootmise kavasid, mida võiks saavutada muu hulgas Euroopa päritolu märgistamise kavade kaudu, ning turustamis- ja edendamistegevust sise- ja kolmandate riikide turgudel ÜPP konkreetsetest poliitikavahenditest kasu saavate sektorite puhul; rõhutab, et on vaja vähendada bürokraatiat ja tarbetuid tingimusi, et võimaldada väiksematel tootjatel nendes kavades osaleda; väljendab heameelt edendamisprogrammide jaoks kättesaadava eelarve pideva kasvu üle ning nõuab tungivalt, et komisjon säilitaks kõnealuste assigneeringute puhul sama kasvutempo, pidades silmas tootjate suurenevat huvi; |
| --- | --- |

160.

| 161. | toonitab kohalike ja piirkondlike lühikeste tarneahelate olulisust, mis on keskkonna seisukohast säästvamad, kuna väiksema transpordivajaduse tõttu on need vähem saastavad, nende jälgitavus on parem ja nende põllumajandustooted on värskemad; |
| --- | --- |

161.

| 162. | tuletab meelde, kui tähtis on suurendada kohalike põllumajandustootjate võimalusi liikuda väärtusahelas ülespoole, pakkudes neile abi ja toetust mahetoodete ja lisaväärtusega toodete tootmiseks ning uusi teadmisi ja tehnoloogiaid, kuna kestlikkuse saavutamine nõuab otseseid meetmeid loodusvarade säilitamiseks, kaitsmiseks ja suurendamiseks; |
| --- | --- |

162.

| 163. | tuletab meelde, et kohalik tootmine toetab kohalikku toidukultuuri ning kohalikku majandust; |
| --- | --- |

163.

| 164. | rõhutab, et põllumajanduse tulevikku silmas pidades tuleks keskenduda kvaliteetse toidu tootmisele, kuna siin on Euroopal konkurentsieelis; rõhutab, et seal, kus võimalik, tuleb ELi standardeid säilitada ja tugevdada; nõuab meetmeid, millega pikemas perspektiivis jätkuvalt tõsta toiduainetootjate tootlikkust ja konkurentsivõimet, võtta kasutusele uusi tehnoloogiaid ja kasutada tõhusamalt ressursse, mis kõik tugevdaks ELi ülemaailmset liidrirolli; |
| --- | --- |

164.

| 165. | peab vastuvõetamatuks, et ühtsel turul sama kaubamärgi all ja sama pakendiga reklaamitavate ja turustatavate toiduainete kvaliteet ei ole ühesugune; väljendab heameelt komisjoni algatuste üle ühtsel turul müüdavate toiduainete kvaliteedierinevuste probleemi lahendamiseks, sealhulgas tema tööd ühtsete kontrollimeetodite väljatöötamiseks; |
| --- | --- |

165.

| 166. | väljendab heameelt selle üle, et ELi põllumajanduslike huvide edendamisel on hiljutistel kahepoolsetel kaubandusläbirääkimistel saavutatud edusamme, eelkõige kvaliteetsete ELi põllumajanduslike toiduainete turulepääsu ja geograafiliste tähiste kaitse küsimuses kolmandates riikides; usub, et niisugust suundumust on võimalik jätkata ja parandada; |
| --- | --- |

166.

Läbipaistev otsustusprotsess kaalukaks ettepanekuks ÜPP kohta aastatel 2021–2028

| 167. | rõhutab, et Euroopa Parlament ja nõukogu peaksid kaasotsustamismenetluse kaudu sätestama üldised ühised eesmärgid, põhinõuded, meetmed ja rahaeraldised ning määratlema sobiva paindlikkuse määra, mida on vaja, et liikmesriigid ja nende piirkonnad tuleksid toime oma eripärade ja vajadustega kooskõlas ühtse turuga, vältimaks liikmesriikide valikutest tingitud konkurentsimoonutusi; |
| --- | --- |

167.

| 168. | tunneb kahetsust asjaolu pärast, et kogu 2020. aasta järgse ÜPP kavandamine – konsulteerimine, teabevahetus, mõjuhinnang ja seadusandlikud ettepanekud – algab taas kord märkimisväärse viivitusega kaheksanda ametiaja lõpu lähenemisel, ohustades sellega, et valimisdebatid varjutavad ÜPP tuleviku üle peetava arutelu, ja seades ohtu võimaluse jõuda lõpliku kokkuleppeni enne Euroopa Parlamendi valimisi; |
| --- | --- |

168.

| 169. | palub komisjonil võtta vastu üleminekuperioodi õigusaktid, mis tagaksid ÜPP vastuvõtmise viivituse korral põllumajandustootjatele võimaluse säilitada juurdepääs maaelu arengu programmi meetmetele, eeskätt keskkonna- ja investeerimismeetmetele; |
| --- | --- |

169.

| 170. | palub liikmesriikidel uut reformi rakendades tagada, et põllumajandustootjatele väljamaksete tegemisel ei esine viivitusi ja võtta vastutus ning hüvitada see nõuetekohaselt põllumajandustootjatele viivituste korral; |
| --- | --- |

170.

| 171. | rõhutab sellegipoolest, et tuleb teha võimalikult palju edusamme enne praeguse ametiaja lõppu ja rõhutada seda teemat Euroopa Parlamendi valimiste kampaania ajal; |
| --- | --- |

171.

| 172. | tunnistab, et oluline on kaasata ÜPP otsuste tegemise protsessi asutused ja eksperdid, kes vastutavad tervishoiu- ja keskkonnapoliitika eest, mis mõjutavad bioloogilist mitmekesisust, kliimamuutusi ja õhu- ning pinnasesaastet ja veereostust; |
| --- | --- |

172.

| 173. | palub, et komisjon teeks enne ÜPP ülesehituse ja/või rakendamise mis tahes oluliste muutmiste sisseviimist ettepaneku sellise üleminekuperioodi kehtestamiseks, mis oleks piisavalt pikk, et tagada nn pehme maandumine ja liikmesriikidele uue poliitika nõuetekohaseks ja korrapäraseks rakendamiseks vajaminev aeg, et vältida igasuguseid viivitusi põllumajandustootjate iga-aastaste toetusmaksete tegemises ja maaelu arengu meetmete rakendamises; |
| --- | --- |

173.

| 174. | kutsub ELi ja selle liikmesriike üles tugevdama dialoogi arenguriikidega ning pakkuma oma teadmisi ja rahalist toetust, et edendada väike- ja pereettevõtlusel põhinevat ökoloogiliselt kestlikku põllumajandust, pöörates eelkõige tähelepanu naistele ja noortele, kooskõlas 2017. aasta Aafrika Liidu tippkohtumisel vastuvõetud ühisdeklaratsioonis „Investeerimine noortesse kaasava majanduskasvu ja säästva arengu kiirendamiseks“ võetud kohustusega; rõhutab veel kord naiste panust ettevõtjate ja säästva arengu edendajatena maapiirkondades; rõhutab vajadust suurendada nende potentsiaali kestlikus põllumajanduses ja nende vastupanuvõimet maapiirkondades; |
| --- | --- |

174.

| 175. | tuletab meelde, et nälg ja alatoitlus arengumaades on suuresti seotud ostujõu puudumisega ja/või maapiirkonna vaeste suutmatusega end ise ära majandada; nõuab seepärast tungivalt, et EL aitaks aktiivselt arengumaadel ületada põllumajandusliku tootmisega seotud takistusi (nt kehv taristu ja halb logistika); |
| --- | --- |

175.

| 176. | juhib tähelepanu sellele, et rohkem kui pooled vähim arenenud riikide elanikest elavad 2050. aastal endiselt maapiirkondades ning et säästva põllumajanduse arendamine arenguriikides aitab vallandada nende maakogukondade potentsiaali, säilitada maapiirkondade elanikkonda ning vähendada vaeghõivet, vaesust ja toiduga kindlustamatust, mis omakorda aitab lahendada sundrände algpõhjuseid; |
| --- | --- |

176.

| 177. | tunnistab olulist rolli, mida kosmosetehnoloogiad (nt Euroopa GNSSi Agentuuri hallatavates ELi kosmose- ja satelliitprogrammides (Galileo, EGNOS ja Copernicus) välja arendatud tehnoloogiad) võivad etendada ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamisel, pakkudes taskukohaseid lahendusi üleminekuks täppispõllumajandusele, mille abil kaotataks jäätmed, hoitaks kokku aega, vähendataks kurnatust ja optimeeritaks seadmete kasutamist; |
| --- | --- |

177.

| 178. | kutsub komisjoni üles uurima lähemalt kosmoseteaduse tehnoloogiaid ja rakendusi ning tulemusliku arengukoostöö ülemaailmset partnerlust kui mehhanisme, mis võiksid aidata teostada põllukultuuride, kariloomade, metsanduse, kalanduse ja vesiviljeluse seiret, toetada põllumajandustootjaid, kalureid, metsandustöötajaid ja poliitikakujundajaid jõupingutustes kasutada säästva toidutootmise saavutamiseks mitmekesiseid meetodeid ning reageerida sellega seotud probleemidele; |
| --- | --- |

178.

| 179. | kutsub komisjoni üles tagama, et liikmesriigid tagaksid oma tegevuskavades naiste ja meeste võrdõiguslikkuse maapiirkondades; nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid toetaksid naiste võrdset esindatust institutsioonide struktuurides kõnealuse sektoriga läbirääkimiste pidamisel ning sektori kutseorganisatsioonide, ühistute ja ühenduste otsustusorganites; on seisukohal, et ELi uued õigusaktid peaksid maapiirkondades tegutsevaid naisi puudutavaid temaatilisi alaprogramme oluliselt parandama; |
| --- | --- |

179.

| 180. | rõhutab, et komisjon peaks ka edaspidi tagama loomade heaolu käsitlevate ELi õigusaktide range täitmise igal ajal ja kõikides liikmesriikides võrdselt, tagades samal ajal nõuetekohase kontrolli ja sanktsioonid; kutsub komisjoni üles jälgima loomade tervist ja heaolu, sealhulgas loomade transporti, ja selle kohta aru andma; tuletab meelde, et ELi sisenevad tooted peavad järgima Euroopa loomade heaolu, keskkonna- ja sotsiaalseid standardeid; nõuab rahalisi stiimuleid õiguslikest miinimumstandarditest kaugemale minevate loomade heaolu meetmete vabatahtlikuks võtmiseks; |
| --- | --- |

180.

| 181. | kutsub komisjoni üles rakendama ja jõustama asjaomast ELi õigust, eelkõige nõukogu 22. detsembri 2004. aasta määrust (EÜ) nr 1/2005, mis käsitleb loomade kaitset vedamise ajal; peab vajalikuks järgida sellega seoses Euroopa Liidu Kohtu otsust, milles kohus leidis, et loomade heaolu kaitsmine ei lõppe ELi välispiiridel ja et Euroopa Liidust eksporditavate loomade vedajad peavad seetõttu järgima ELi loomade heaolu eeskirju ka väljaspool ELi; |
| --- | --- |

181.

| 182. | rõhutab, et erilist tähelepanu tuleks pöörata põllumajandustootjatele, kellel tekib lisakulusid eripiirangute tõttu, mis on seotud väärtuslike loodusaladega, nagu mägipiirkonnad, saared, äärepoolseimad piirkonnad ja muud ebasoodsamad piirkonnad; on veendunud, et nende konkreetsete piirangute tõttu on ÜPP rahastamine selliste piirkondade jaoks eluliselt tähtis ning et mis tahes vähendamine kahjustaks suuresti väga paljusid põllumajandustooteid; nõuab tungivalt, et liikmesriigid töötaksid välja kvaliteedikavad ja rakendaksid neid, et anda huvitatud tootjatele võimalus need kiiresti kasutusele võtta; |
| --- | --- |

182.

| 183. | leiab, et POSEI eelarvet tuleks hoida piisaval tasemel, et tulla toime äärepoolseimate piirkondade põllumajanduse probleemidega, nagu Euroopa Parlament on korduvalt nõudnud; tunneb heameelt komisjoni viimase aruande üle POSEI rakendamise kohta ning on seisukohal, et äärepoolseimatele piirkondadele ja Egeuse mere väikesaartele mõeldud programmid tuleks hoida üldisest ELi otsetoetuste kavast eraldi, et tagada tasakaalustatud territoriaalne areng, ennetades tootmistegevuse lõpetamise ohtu, mis tuleneb kõrvalise asukoha, saarelise asendi, väikese pindala, raskete looduslike olude ja kliimaga või vähesest arvust toodetest sõltuva majandusega seotud probleemidest; |
| --- | --- |

183.

| 184. | palub komisjonil lisada piimaturu vaatlusrühma sõltumatu üksuse äärepoolseimates piirkondades hindade uurimiseks, et sektoris esinevale kriisile kiiresti reageerida; on veendunud, et kriisi määratlust ja komisjoni järgnevat sekkumist tuleks äärepoolseimate piirkondadega kohandada, võttes arvesse turu suurust, sõltuvust majandustegevuste piiratud arvust ja väiksemat mitmekesistamise võimet; |
| --- | --- |

184.

| 185. | nõuab ringmajanduse paremat integreerimist, et tagada esmase aine ja kõrvalsaaduste parim ja tõhusaim kasutamine uues biomajanduses, austades samal ajal biomassi ja maa ning muude ökosüsteemi teenuste kättesaadavuse piire, ning usub, et biotoorainel põhinevate tööstusharude arendamine maapiirkondades võib pakkuda uusi ärimudeleid, mis võiksid aidata põllumajandustootjatel ja metsaomanikel leida oma toodetele uusi turge ja luua uusi töökohti; palub seetõttu komisjonil ja liikmesriikidel pakkuda põllumajandus- ja metsandussektorile vajalikku toetust, et anda biomajanduse edasisse arengusse ELis suurema panuse; rõhutab vajadust edendada agrometsandust, mis võib pakkuda mitmeotstarbelisi, vaba aja veetmiseks sobivaid ja tootlikke ökosüsteeme ja mikrokliimat, ning kõrvaldada lüngad, mis võivad selle arengut takistada; |
| --- | --- |

185.

| 186. | on seisukohal, et põllumajanduse keskkonna- ja kliimameetme toetus, mida täiendavad liikmesriikide tasandil ökokavad, peaks katma põllumajandustootjate kulud seoses üleminekuga uutele säästvatele tavadele, näiteks agrometsandusalaste ja muude selliste kestlike metsandusmeetmete edendamise ja toetamise kaudu, mis toetavad bioloogilist ja geneetilist mitmekesisust looma- ja taimeliikide puhul, ning muutuvate ilmastikutingimustega kohanemise kulud; |
| --- | --- |

186.

| 187. | kutsub komisjoni üles tagama agrometsanduse ja metsanduse valdkonnas innovatsiooni, teadusuuringud ja moderniseerimise, toetades tugevat ja kohandatud nõustamissüsteemi, sihtotstarbelisi koolitusi ja kohandatud lahendusi, et edendada innovatsiooni ning oskusteabe ja parimate tavade vahetamist liikmesriikide vahel, keskendudes üldiselt asjaomastele uutele tehnoloogiatele ja digiteerimisele; rõhutab samas metsaomanike ühenduste tähtsat rolli teabe- ja innovatsioonisiirde, väikemetsaomanikele koolituse ja täiendõppe pakkumise ning aktiivse multifunktsionaalse metsamajandamise rakendamise puhul; |
| --- | --- |

187.

o

o o

| 188. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

188.

---

(1)  ELT L 350, 29.12.2017, lk 15.

(2)  EÜT L 221, 8.8.1998, lk 23.

(3)  ELT L 309, 24.11.2009, lk 71.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0022.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0203.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0095.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0075.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0057.

(9)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0197.

(10)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0099.

(11)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0504.

(12)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0427.

(13)  ELT C 86, 6.3.2018, lk 62.

(14)  ELT C 265, 11.8.2017, lk 7.

(15)  ELT C 288, 31.8.2017, lk 10.

(16)  ELT C 342, 12.10.2017, lk 10.

---

| 9.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 76/86 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 76/86

---

P8_TA(2018)0225

Paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe tõlgendamine ja rakendamine

Euroopa Parlamendi 30. mai 2018. aasta resolutsioon paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe tõlgendamise ja rakendamise kohta (2016/2018(INI))

(2020/C 76/10)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artikli 17 lõiget 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artikli 17 lõiget 1,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklit 295, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklit 295,

| — | võttes arvesse 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet parema õigusloome kohta (1) (edaspidi „uus institutsioonidevaheline kokkulepe“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet parema õigusloome kohta (1) (edaspidi „uus institutsioonidevaheline kokkulepe“),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni vahelisi suhteid käsitlevat 20. oktoobri 2010. aasta raamkokkulepet (2) (edaspidi „2010. aasta raamkokkulepe“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni vahelisi suhteid käsitlevat 20. oktoobri 2010. aasta raamkokkulepet (2) (edaspidi „2010. aasta raamkokkulepe“),

| — | võttes arvesse 16. detsembri 2003. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet parema õigusloome kohta (3) (edaspidi „2003. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 16. detsembri 2003. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet parema õigusloome kohta (3) (edaspidi „2003. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe“),

| — | võttes arvesse 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide tekstide ametliku kodifitseerimise kiirendatud töömeetodi kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide tekstide ametliku kodifitseerimise kiirendatud töömeetodi kohta (4),

| — | võttes arvesse 22. detsembri 1998. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet ühenduse õigusaktide koostamise üldiste kvaliteedisuuniste kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 22. detsembri 1998. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet ühenduse õigusaktide koostamise üldiste kvaliteedisuuniste kohta (5),

| — | võttes arvesse 28. novembri 2001. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide uuesti sõnastamise tehnika süstemaatilise kasutamise kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 28. novembri 2001. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide uuesti sõnastamise tehnika süstemaatilise kasutamise kohta (6),

| — | võttes arvesse 13. juuni 2007. aasta kaasotsustamismenetluse praktilist korda käsitlevat ühist deklaratsiooni (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 13. juuni 2007. aasta kaasotsustamismenetluse praktilist korda käsitlevat ühist deklaratsiooni (7),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 27. oktoobri 2011. aasta ühist poliitilist deklaratsiooni selgitavate dokumentide kohta (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 27. oktoobri 2011. aasta ühist poliitilist deklaratsiooni selgitavate dokumentide kohta (8),

| — | võttes arvesse ühisavaldust ELi 2017. aasta õigusloome prioriteetide kohta (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühisavaldust ELi 2017. aasta õigusloome prioriteetide kohta (9),

| — | võttes arvesse ühisavaldust ELi 2018.–2019. aasta seadusandlike prioriteetide kohta (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühisavaldust ELi 2018.–2019. aasta seadusandlike prioriteetide kohta (10),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 18. märtsi 2014. aasta (edaspidi „biotsiidide kohtuasi“), 16. juuli 2015. aasta (edaspidi „vastastikuse viisavabaduse mehhanismi kohtuasi“), 17. märtsi 2016. aasta (edaspidi „Euroopa ühendamise rahastu delegeeritud õigusakti kohtuasi“), 14. juuni 2016. aasta (edaspidi „Tansaania kohtuasi“) ja 24. juuni 2014. aasta (edaspidi „Mauritiuse kohtuasi“) otsuseid (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 18. märtsi 2014. aasta (edaspidi „biotsiidide kohtuasi“), 16. juuli 2015. aasta (edaspidi „vastastikuse viisavabaduse mehhanismi kohtuasi“), 17. märtsi 2016. aasta (edaspidi „Euroopa ühendamise rahastu delegeeritud õigusakti kohtuasi“), 14. juuni 2016. aasta (edaspidi „Tansaania kohtuasi“) ja 24. juuni 2014. aasta (edaspidi „Mauritiuse kohtuasi“) otsuseid (11),

| — | võttes arvesse oma 13. detsembri 2016. aasta otsust Euroopa Parlamendi kodukorra üldise läbivaatamise kohta (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. detsembri 2016. aasta otsust Euroopa Parlamendi kodukorra üldise läbivaatamise kohta (12),

| — | võttes arvesse oma 12. aprilli 2016. aasta resolutsiooni õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi (REFIT) kohta: hetkeseis ja tulevikuväljavaated (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. aprilli 2016. aasta resolutsiooni õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi (REFIT) kohta: hetkeseis ja tulevikuväljavaated (13),

| — | võttes arvesse oma 6. juuli 2016. aasta resolutsiooni komisjoni 2017. aasta tööprogrammi strateegiliste prioriteetide kohta (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. juuli 2016. aasta resolutsiooni komisjoni 2017. aasta tööprogrammi strateegiliste prioriteetide kohta (14),

| — | võttes arvesse oma 9. märtsi 2016. aasta otsust Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppe sõlmimise kohta (15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. märtsi 2016. aasta otsust Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppe sõlmimise kohta (15),

| — | võttes arvesse oma 27. novembri 2014. aasta resolutsiooni komisjoni mõjuhindamissuuniste läbivaatamise ja VKE-testi tähtsuse kohta (16), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 27. novembri 2014. aasta resolutsiooni komisjoni mõjuhindamissuuniste läbivaatamise ja VKE-testi tähtsuse kohta (16),

| — | võttes arvesse oma 25. veebruari 2014. aasta resolutsiooni seadusandlike volituste delegeerimise järelmeetmete ja liikmesriikide kontrolli kohta komisjoni rakendamisvolituste teostamise üle (17), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. veebruari 2014. aasta resolutsiooni seadusandlike volituste delegeerimise järelmeetmete ja liikmesriikide kontrolli kohta komisjoni rakendamisvolituste teostamise üle (17),

| — | võttes arvesse oma 4. veebruari 2014. aasta resolutsiooni ELi õigusloome kvaliteedi ning subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse kohta seoses 19. aruandega „Parem õigusloome“, mis käsitleb aastat 2011 (18), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 4. veebruari 2014. aasta resolutsiooni ELi õigusloome kvaliteedi ning subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse kohta seoses 19. aruandega „Parem õigusloome“, mis käsitleb aastat 2011 (18),

| — | võttes arvesse oma 13. septembri 2012. aasta resolutsiooni subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamist (2010) käsitleva 18. aruande „Parem õigusloome“ kohta (19), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. septembri 2012. aasta resolutsiooni subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamist (2010) käsitleva 18. aruande „Parem õigusloome“ kohta (19),

| — | võttes arvesse oma 14. septembri 2011. aasta resolutsiooni parema õigusloome, subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse ning aruka õigusliku reguleerimise kohta (20), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. septembri 2011. aasta resolutsiooni parema õigusloome, subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse ning aruka õigusliku reguleerimise kohta (20),

| — | võttes arvesse oma 8. juuni 2011. aasta resolutsiooni mõjuhinnangute sõltumatuse tagamise kohta (21), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. juuni 2011. aasta resolutsiooni mõjuhinnangute sõltumatuse tagamise kohta (21),

| — | võttes arvesse komisjoni 24. oktoobri 2017. aasta teatist „Paremad lahendused parema õigusloome tegevuskava paremaks täitmiseks“ (COM(2017)0651), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 24. oktoobri 2017. aasta teatist „Paremad lahendused parema õigusloome tegevuskava paremaks täitmiseks“ (COM(2017)0651),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 294 kaasotsustamismenetluse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 294 kaasotsustamismenetluse kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 24. oktoobri 2017. aasta töödokumenti „Overview of the Union’s Efforts to Simplify and to Reduce Regulatory Burdens“ (Ülevaade liidu jõupingutustest regulatiivse koormuse lihtsustamiseks ja vähendamiseks) (SWD(2017)0675), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 24. oktoobri 2017. aasta töödokumenti „Overview of the Union’s Efforts to Simplify and to Reduce Regulatory Burdens“ (Ülevaade liidu jõupingutustest regulatiivse koormuse lihtsustamiseks ja vähendamiseks) (SWD(2017)0675),

| — | võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2016. aasta teatist „ELi õigus: parema kohaldamisega paremad tulemused“ (22), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2016. aasta teatist „ELi õigus: parema kohaldamisega paremad tulemused“ (22),

| — | võttes arvesse komisjoni 14. septembri 2016. aasta teatist „Parem õigusloome: paremad tulemused – tugevam liit“ (COM(2016)0615), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 14. septembri 2016. aasta teatist „Parem õigusloome: paremad tulemused – tugevam liit“ (COM(2016)0615),

| — | võttes arvesse komisjoni 19. mai 2015. aasta teatist „Parem õigusloome paremate tulemuste saavutamiseks – ELi tegevuskava“ (COM(2015)0215), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 19. mai 2015. aasta teatist „Parem õigusloome paremate tulemuste saavutamiseks – ELi tegevuskava“ (COM(2015)0215),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 7. juuli 2017. aasta töödokumenti parema õigusloome suuniste kohta (SWD(2017)0350), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 7. juuli 2017. aasta töödokumenti parema õigusloome suuniste kohta (SWD(2017)0350),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 55 kohaseid õiguskomisjoni ja põhiseaduskomisjoni ühiseid arutelusid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 55 kohaseid õiguskomisjoni ja põhiseaduskomisjoni ühiseid arutelusid,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni ja põhiseaduskomisjoni raportit ning rahvusvahelise kaubanduse komisjoni, majandus- ja rahanduskomisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni ning petitsioonikomisjoni arvamusi (A8-0170/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni ja põhiseaduskomisjoni raportit ning rahvusvahelise kaubanduse komisjoni, majandus- ja rahanduskomisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni ning petitsioonikomisjoni arvamusi (A8-0170/2018),

| A. | arvestades, et uus institutsioonidevaheline kokkulepe jõustus selle allkirjastamise päeval, 13. aprillil 2016; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et uus institutsioonidevaheline kokkulepe jõustus selle allkirjastamise päeval, 13. aprillil 2016;

| B. | arvestades, et uue institutsioonidevahelise kokkuleppe vastuvõtmisel tegid Euroopa Parlament ja komisjon avalduse, milles kinnitasid, et uus kokkulepe „peegeldab Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahelist tasakaalu ja nende vastavat pädevust, nagu on sätestatud aluslepingutes“ ja see „ei piira 20. oktoobri 2010. aasta Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni suhete raamkokkuleppe kohaldamist“ (23); |
| --- | --- |

B.

arvestades, et uue institutsioonidevahelise kokkuleppe vastuvõtmisel tegid Euroopa Parlament ja komisjon avalduse, milles kinnitasid, et uus kokkulepe „peegeldab Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahelist tasakaalu ja nende vastavat pädevust, nagu on sätestatud aluslepingutes“ ja see „ei piira 20. oktoobri 2010. aasta Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni suhete raamkokkuleppe kohaldamist“ (23);

| C. | arvestades, et uue institutsioonidevahelise kokkuleppe institutsioonidevahelist programmitööd käsitlevate sätete rakendamiseks vaatas parlament läbi oma kodukorra, et muu hulgas sätestada mitmeaastast programmitööd käsitlevate ühiste järelduste ja iga-aastast institutsioonidevahelist programmitööd käsitlevate ühisavalduste üle läbirääkimiste pidamise ja nende vastuvõtmise sisekord; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et uue institutsioonidevahelise kokkuleppe institutsioonidevahelist programmitööd käsitlevate sätete rakendamiseks vaatas parlament läbi oma kodukorra, et muu hulgas sätestada mitmeaastast programmitööd käsitlevate ühiste järelduste ja iga-aastast institutsioonidevahelist programmitööd käsitlevate ühisavalduste üle läbirääkimiste pidamise ja nende vastuvõtmise sisekord;

| D. | arvestades, et iga-aastase institutsioonidevahelise programmitöö raames leppisid kolm institutsiooni kokku kahes ühisavalduses, mis käsitlevad vastavalt ELi 2017. aasta ja 2018.–2019. aasta seadusandlikke prioriteete; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et iga-aastase institutsioonidevahelise programmitöö raames leppisid kolm institutsiooni kokku kahes ühisavalduses, mis käsitlevad vastavalt ELi 2017. aasta ja 2018.–2019. aasta seadusandlikke prioriteete;

| E. | arvestades, et vastupidiselt 2003. aasta institutsioonidevahelisele kokkuleppele ei sisalda uus institutsioonidevaheline kokkulepe enam selliste alternatiivsete reguleerimismeetodite kasutamise õigusraamistikku nagu kaasreguleerimine ja enesereguleerimine ning igasugune viide sellistele meetoditele puudub; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et vastupidiselt 2003. aasta institutsioonidevahelisele kokkuleppele ei sisalda uus institutsioonidevaheline kokkulepe enam selliste alternatiivsete reguleerimismeetodite kasutamise õigusraamistikku nagu kaasreguleerimine ja enesereguleerimine ning igasugune viide sellistele meetoditele puudub;

| F. | arvestades, et uue institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 13 kohaselt peab komisjon mõju hindamise käigus konsulteerima võimalikult laiapõhjaliselt; arvestades, et samamoodi peab komisjon uue institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 19 kohaselt viima enne ja mitte pärast ettepaneku vastuvõtmist avatud ja läbipaistval viisil läbi avalikud konsultatsioonid, tagades, et avalikkusega konsulteerimise korraldamise viis ja tähtajad võimaldaksid võimalikult laia osalemise, mis ei ole piiratud erahuvide ja nende eest seisvate lobistidega; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et uue institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 13 kohaselt peab komisjon mõju hindamise käigus konsulteerima võimalikult laiapõhjaliselt; arvestades, et samamoodi peab komisjon uue institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 19 kohaselt viima enne ja mitte pärast ettepaneku vastuvõtmist avatud ja läbipaistval viisil läbi avalikud konsultatsioonid, tagades, et avalikkusega konsulteerimise korraldamise viis ja tähtajad võimaldaksid võimalikult laia osalemise, mis ei ole piiratud erahuvide ja nende eest seisvate lobistidega;

| G. | arvestades, et komisjon vaatas 2017. aasta juulis läbi oma parema õigusloome suunised, et komisjonis paremini selgitada ja ära kasutada poliitikakujundamise eri etappide vahelisi seoseid, asendades varasemad eraldiseisvad suunised, milles käsitleti mõjuhindamist, hindamist ja rakendamist eraldi, ning lisades uued suunised kavandamise ja sidusrühmadega konsulteerimise kohta; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et komisjon vaatas 2017. aasta juulis läbi oma parema õigusloome suunised, et komisjonis paremini selgitada ja ära kasutada poliitikakujundamise eri etappide vahelisi seoseid, asendades varasemad eraldiseisvad suunised, milles käsitleti mõjuhindamist, hindamist ja rakendamist eraldi, ning lisades uued suunised kavandamise ja sidusrühmadega konsulteerimise kohta;

| H. | arvestades, et uue institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 16 kohaselt võib komisjon omal algatusel või Euroopa Parlamendi või nõukogu kutsel oma mõjuhinnangut täiendada või teha muid analüüse, mida ta peab vajalikuks; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et uue institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 16 kohaselt võib komisjon omal algatusel või Euroopa Parlamendi või nõukogu kutsel oma mõjuhinnangut täiendada või teha muid analüüse, mida ta peab vajalikuks;

| I. | arvestades, et uue institutsioonidevahelise kokkuleppega kinnitatakse endise mõjuhindamiskomitee asendamine komisjoni õiguskontrollikomiteega; arvestades, et õiguskontrollikomitee ülesanne on muu hulgas teostada komisjoni mõjuhinnangute objektiivset kvaliteedikontrolli; arvestades, et selleks, et esitada komisjonile vastuvõtmiseks algatus, millele on lisatud mõjuhinnang, on vaja komitee positiivset arvamust; arvestades, et negatiivse arvamuse korral tuleb raporti projekt läbi vaadata ja uuesti komiteele esitada ning teise negatiivse arvamuse korral on algatuse edasiseks menetlemiseks vaja poliitilist otsust; arvestades, et komitee arvamus avaldatakse komisjoni veebisaidil samal ajal kui asjaomast algatust käsitlev raport, ning mõjuhinnangute puhul pärast seda, kui komisjon on asjaomase poliitikaalgatuse vastu võtnud (24); |
| --- | --- |

I.

arvestades, et uue institutsioonidevahelise kokkuleppega kinnitatakse endise mõjuhindamiskomitee asendamine komisjoni õiguskontrollikomiteega; arvestades, et õiguskontrollikomitee ülesanne on muu hulgas teostada komisjoni mõjuhinnangute objektiivset kvaliteedikontrolli; arvestades, et selleks, et esitada komisjonile vastuvõtmiseks algatus, millele on lisatud mõjuhinnang, on vaja komitee positiivset arvamust; arvestades, et negatiivse arvamuse korral tuleb raporti projekt läbi vaadata ja uuesti komiteele esitada ning teise negatiivse arvamuse korral on algatuse edasiseks menetlemiseks vaja poliitilist otsust; arvestades, et komitee arvamus avaldatakse komisjoni veebisaidil samal ajal kui asjaomast algatust käsitlev raport, ning mõjuhinnangute puhul pärast seda, kui komisjon on asjaomase poliitikaalgatuse vastu võtnud (24);

| J. | arvestades, et õiguskontrollikomitee viis 2017. aasta alguses lõpule töötajate töölevõtmise ning nende hulka kuulub kolm liiget väljastpoolt ELi institutsioone; arvestades, et 2016. aastal vaatas komitee läbi 60 eraldi mõjuhinnangut, millest 25 (42 %) said esialgu negatiivse hinnangu, mille tulemusel need läbi vaadati ja uuesti komiteele esitati; arvestades, et komitee andis seejärel positiivse üldhinnangu kõigile talle edastatud läbivaadatud mõjuhinnangutele, välja arvatud ühele; arvestades, et komitee on vahetanud parlamendi teenistustega teavet mõjuhinnangute koostamise parimate tavade ja metoodika kohta; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et õiguskontrollikomitee viis 2017. aasta alguses lõpule töötajate töölevõtmise ning nende hulka kuulub kolm liiget väljastpoolt ELi institutsioone; arvestades, et 2016. aastal vaatas komitee läbi 60 eraldi mõjuhinnangut, millest 25 (42 %) said esialgu negatiivse hinnangu, mille tulemusel need läbi vaadati ja uuesti komiteele esitati; arvestades, et komitee andis seejärel positiivse üldhinnangu kõigile talle edastatud läbivaadatud mõjuhinnangutele, välja arvatud ühele; arvestades, et komitee on vahetanud parlamendi teenistustega teavet mõjuhinnangute koostamise parimate tavade ja metoodika kohta;

| K. | arvestades, et uue institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 25 on sätestatud, et kui kavandatakse õigusliku aluse muutmist nii, et see toob kaasa seadusandliku tavamenetluse asendamise seadusandliku erimenetluse või muu kui seadusandliku menetlusega, vahetavad kolm institutsiooni selles küsimuses arvamusi; arvestades, et parlament muutis selle sätte jõustamiseks kodukorda; arvestades, et seda sätet ei ole veel tulnud kohaldada; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et uue institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 25 on sätestatud, et kui kavandatakse õigusliku aluse muutmist nii, et see toob kaasa seadusandliku tavamenetluse asendamise seadusandliku erimenetluse või muu kui seadusandliku menetlusega, vahetavad kolm institutsiooni selles küsimuses arvamusi; arvestades, et parlament muutis selle sätte jõustamiseks kodukorda; arvestades, et seda sätet ei ole veel tulnud kohaldada;

| L. | arvestades, et uue institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 27 tunnistavad kolm institutsiooni vajadust viia kõik kehtivad õigusaktid vastavusse Lissaboni lepinguga kehtestatud õigusraamistikuga ning eelkõige seavad esikohale kõigi selliste alusaktide kiire vastavusse viimise, mis osutavad endiselt kontrolliga regulatiivmenetlusele; arvestades, et komisjon esitas ettepaneku viimatinimetatud vastavusseviimise kohta 2016. aasta detsembris (25); arvestades, et parlament ja nõukogu vaatavad asjaomast ettepanekut praegu üksikasjalikult läbi; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et uue institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 27 tunnistavad kolm institutsiooni vajadust viia kõik kehtivad õigusaktid vastavusse Lissaboni lepinguga kehtestatud õigusraamistikuga ning eelkõige seavad esikohale kõigi selliste alusaktide kiire vastavusse viimise, mis osutavad endiselt kontrolliga regulatiivmenetlusele; arvestades, et komisjon esitas ettepaneku viimatinimetatud vastavusseviimise kohta 2016. aasta detsembris (25); arvestades, et parlament ja nõukogu vaatavad asjaomast ettepanekut praegu üksikasjalikult läbi;

| M. | arvestades, et uuele institutsioonidevahelisele kokkuleppele on lisatud delegeeritud õigusakte ja nendega seonduvaid standardklausleid käsitleva ühisseisukoha uus versioon; arvestades, et uue institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 28 kohaselt alustavad kolm institutsiooni pärast kokkuleppe jõustumist ilma põhjendamatu viivituseta läbirääkimisi ühisseisukoha täiendamiseks, nähes ELi toimimise lepingu artiklite 290 ja 291 kohaldamiseks ette mittesiduvad kriteeriumid; arvestades, et pärast pikaajalist ettevalmistavat tööd algasid asjaomased läbirääkimised viimaks 2017. aasta septembris; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et uuele institutsioonidevahelisele kokkuleppele on lisatud delegeeritud õigusakte ja nendega seonduvaid standardklausleid käsitleva ühisseisukoha uus versioon; arvestades, et uue institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 28 kohaselt alustavad kolm institutsiooni pärast kokkuleppe jõustumist ilma põhjendamatu viivituseta läbirääkimisi ühisseisukoha täiendamiseks, nähes ELi toimimise lepingu artiklite 290 ja 291 kohaldamiseks ette mittesiduvad kriteeriumid; arvestades, et pärast pikaajalist ettevalmistavat tööd algasid asjaomased läbirääkimised viimaks 2017. aasta septembris;

| N. | arvestades, et uue institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 29 võtsid kolm institutsiooni endale kohustuse luua hiljemalt 2017. aasta lõpuks delegeeritud õigusaktide ühine funktsionaalne register, mis sisaldab hästi struktureeritud ja kasutajasõbralikul viisil esitatud teavet, mille eesmärk on parandada läbipaistvust, hõlbustada kavandamist ja tagada delegeeritud õigusakti kasutusaja kõigi etappide jälgitavus; arvestades, et kõnealune register on nüüd loodud ja see hakkas toimima 2017. aasta detsembris; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et uue institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 29 võtsid kolm institutsiooni endale kohustuse luua hiljemalt 2017. aasta lõpuks delegeeritud õigusaktide ühine funktsionaalne register, mis sisaldab hästi struktureeritud ja kasutajasõbralikul viisil esitatud teavet, mille eesmärk on parandada läbipaistvust, hõlbustada kavandamist ja tagada delegeeritud õigusakti kasutusaja kõigi etappide jälgitavus; arvestades, et kõnealune register on nüüd loodud ja see hakkas toimima 2017. aasta detsembris;

| O. | arvestades, et institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppe punktis 32 on sätestatud, et „[k]omisjonil on vahendajaroll ja ta peab kohtlema mõlemat seadusandjat võrdselt, austades täiel määral aluslepingutega kolmele institutsioonile antud ülesandeid“; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppe punktis 32 on sätestatud, et „[k]omisjonil on vahendajaroll ja ta peab kohtlema mõlemat seadusandjat võrdselt, austades täiel määral aluslepingutega kolmele institutsioonile antud ülesandeid“;

| P. | arvestades, et uue institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 34 rõhutasid parlament ja nõukogu kaasseadusandjatena, et tihedate kontaktide säilitamine juba enne institutsioonidevahelisi läbirääkimisi on oluline, et jõuda oma vastavates seisukohtades paremale vastastikusele arusaamisele, ning leppisid kokku, et nad hõlbustavad selleks vastastikust arvamuste ja teabe vahetamist, muu hulgas kutsudes mitteametlikele aruteludele regulaarselt ka teiste institutsioonide esindajaid; arvestades, et nende sätete põhjal ei ole loodud uusi konkreetseid menetlusi või struktuure; arvestades, et kuigi institutsioonidevahelisi kontakte on seadusandlikke prioriteete käsitleva ühisavalduse raames süvendatud, näitab parlamendikomisjonide kogemus, et süstemaatiline lähenemisviis sellise vastastikuse arvamuste vahetuse hõlbustamisele puudub ning endiselt on keeruline saada nõukogult teavet ja tagasisidet küsimuste kohta, mille liikmesriigid on nõukogus tõstatanud; arvestades, et parlament ei ole sellise olukorraga üldse rahul; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et uue institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 34 rõhutasid parlament ja nõukogu kaasseadusandjatena, et tihedate kontaktide säilitamine juba enne institutsioonidevahelisi läbirääkimisi on oluline, et jõuda oma vastavates seisukohtades paremale vastastikusele arusaamisele, ning leppisid kokku, et nad hõlbustavad selleks vastastikust arvamuste ja teabe vahetamist, muu hulgas kutsudes mitteametlikele aruteludele regulaarselt ka teiste institutsioonide esindajaid; arvestades, et nende sätete põhjal ei ole loodud uusi konkreetseid menetlusi või struktuure; arvestades, et kuigi institutsioonidevahelisi kontakte on seadusandlikke prioriteete käsitleva ühisavalduse raames süvendatud, näitab parlamendikomisjonide kogemus, et süstemaatiline lähenemisviis sellise vastastikuse arvamuste vahetuse hõlbustamisele puudub ning endiselt on keeruline saada nõukogult teavet ja tagasisidet küsimuste kohta, mille liikmesriigid on nõukogus tõstatanud; arvestades, et parlament ei ole sellise olukorraga üldse rahul;

| Q. | arvestades, et õigusloomeprotsessi veelgi läbipaistvamaks muutmiseks vaatas parlament läbi oma kodukorra, et kohandada selle eeskirju, mis käsitlevad institutsioonidevahelisi läbirääkimisi seadusandliku tavamenetluse raames, tuginedes 2012. aastal kehtestatud sätetele; arvestades, et kõik parlamendi läbirääkimisvolitused on avalikud, kuid nõukogu volituste puhul see nii ei ole; arvestades, et parlament ei ole sellise olukorraga üldse rahul; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et õigusloomeprotsessi veelgi läbipaistvamaks muutmiseks vaatas parlament läbi oma kodukorra, et kohandada selle eeskirju, mis käsitlevad institutsioonidevahelisi läbirääkimisi seadusandliku tavamenetluse raames, tuginedes 2012. aastal kehtestatud sätetele; arvestades, et kõik parlamendi läbirääkimisvolitused on avalikud, kuid nõukogu volituste puhul see nii ei ole; arvestades, et parlament ei ole sellise olukorraga üldse rahul;

| R. | arvestades, et uue institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 39 võtsid kolm institutsiooni õigusloomeprotsessi eri etappide jälgitavuse hõlbustamiseks kohustuse määrata 31. detsembriks 2016 kindlaks viisid, kuidas arendada selleks edasi platvorme ja vahendeid, eesmärgiga luua spetsiaalne ühine andmebaas seadusandlike aktide eelnõude menetlemise seisu kohta; arvestades, et sellist ühist andmebaasi ei ole seni loodud; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et uue institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 39 võtsid kolm institutsiooni õigusloomeprotsessi eri etappide jälgitavuse hõlbustamiseks kohustuse määrata 31. detsembriks 2016 kindlaks viisid, kuidas arendada selleks edasi platvorme ja vahendeid, eesmärgiga luua spetsiaalne ühine andmebaas seadusandlike aktide eelnõude menetlemise seisu kohta; arvestades, et sellist ühist andmebaasi ei ole seni loodud;

| S. | arvestades, et uue institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 40 lubasid kolm institutsiooni seoses rahvusvaheliste lepingute üle läbirääkimiste pidamise ja nende sõlmimisega kohtuda kuue kuu jooksul alates uue institutsioonidevahelise kokkuleppe jõustumisest, et pidada läbirääkimisi koostöö ja teabevahetuse praktilise korra parandamiseks aluslepingute raamistikus kooskõlas Euroopa Liidu Kohtu tõlgendusega; arvestades, et nimetatud läbirääkimised algasid 2016. aasta novembris ja on veel pooleli; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et uue institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 40 lubasid kolm institutsiooni seoses rahvusvaheliste lepingute üle läbirääkimiste pidamise ja nende sõlmimisega kohtuda kuue kuu jooksul alates uue institutsioonidevahelise kokkuleppe jõustumisest, et pidada läbirääkimisi koostöö ja teabevahetuse praktilise korra parandamiseks aluslepingute raamistikus kooskõlas Euroopa Liidu Kohtu tõlgendusega; arvestades, et nimetatud läbirääkimised algasid 2016. aasta novembris ja on veel pooleli;

| T. | arvestades, et rahvusvahelistes kaubanduslepingutes on regulatiivsest koostööst saanud kaubanduspartnerite vahelise regulatiivse dialoogi ja sidususe saavutamise keskse tähtsusega vahend; arvestades, et komisjon peab selles protsessis järgima ka edaspidi kõikidele sidusrühmadele õiglaste ja võrdsete tingimuste tagamise põhimõtteid ning tagama otsustusprotsessi võimalikult suure läbipaistvuse; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et rahvusvahelistes kaubanduslepingutes on regulatiivsest koostööst saanud kaubanduspartnerite vahelise regulatiivse dialoogi ja sidususe saavutamise keskse tähtsusega vahend; arvestades, et komisjon peab selles protsessis järgima ka edaspidi kõikidele sidusrühmadele õiglaste ja võrdsete tingimuste tagamise põhimõtteid ning tagama otsustusprotsessi võimalikult suure läbipaistvuse;

| U. | arvestades, et uue institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 46 kinnitavad kolm institutsiooni oma kavatsust kasutada õigusloomes sagedamini uuesti sõnastamise tehnikat, järgides täiel määral 28. novembri 2001. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide uuesti sõnastamise tehnika süstemaatilise kasutamise kohta; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et uue institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 46 kinnitavad kolm institutsiooni oma kavatsust kasutada õigusloomes sagedamini uuesti sõnastamise tehnikat, järgides täiel määral 28. novembri 2001. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide uuesti sõnastamise tehnika süstemaatilise kasutamise kohta;

| V. | arvestades, et uue institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 48 kohaselt võtab komisjon kohustuse esitada oma õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi (REFIT) tehtava panusena igal aastal ülevaate, sealhulgas iga-aastase koormusanalüüsi liidu poolt õigusaktide lihtsustamiseks ning ülereguleerimise vältimiseks ja halduskoormuse vähendamiseks tehtud jõupingutuste tulemuste kohta; arvestades, et esimese iga-aastase koormusanalüüsi tulemused esitati 24. oktoobril 2017 komisjoni 2018. aasta tööprogrammi raames; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et uue institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 48 kohaselt võtab komisjon kohustuse esitada oma õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi (REFIT) tehtava panusena igal aastal ülevaate, sealhulgas iga-aastase koormusanalüüsi liidu poolt õigusaktide lihtsustamiseks ning ülereguleerimise vältimiseks ja halduskoormuse vähendamiseks tehtud jõupingutuste tulemuste kohta; arvestades, et esimese iga-aastase koormusanalüüsi tulemused esitati 24. oktoobril 2017 komisjoni 2018. aasta tööprogrammi raames;

| W. | arvestades, et iga-aastane koormusanalüüs on ainulaadne võimalus teha kindlaks ja jälgida tulemusi, mida annavad ELi pingutused vältida ülereguleerimist ja vähendada halduskoormust; arvestades, et see koormusanalüüs on suurepärane võimalus näidata ELi õigusaktide lisaväärtust ja tagada läbipaistvus ELi kodanike jaoks; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et iga-aastane koormusanalüüs on ainulaadne võimalus teha kindlaks ja jälgida tulemusi, mida annavad ELi pingutused vältida ülereguleerimist ja vähendada halduskoormust; arvestades, et see koormusanalüüs on suurepärane võimalus näidata ELi õigusaktide lisaväärtust ja tagada läbipaistvus ELi kodanike jaoks;

| X. | arvestades, et uues institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes nõutakse institutsioonidevahelise koostöö tegemist eesmärgiga lihtsustada kehtivaid liidu õigusakte ning vältida ülereguleerimist ja halduskoormust kodanike, haldusasutuste ja ettevõtjate puhul; arvestades, et Euroopa Parlament rõhutab, et rahvusvaheliste kaubanduslepingute puhul ei tohiks kõnealuste eesmärkidega kaasneda keskkonnakaitse, rahvatervise, töötajate tervise ja ohutuse valdkonna standardite ning Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni standardite alanemine ega tarbijate õiguste nõrgenemine; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et uues institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes nõutakse institutsioonidevahelise koostöö tegemist eesmärgiga lihtsustada kehtivaid liidu õigusakte ning vältida ülereguleerimist ja halduskoormust kodanike, haldusasutuste ja ettevõtjate puhul; arvestades, et Euroopa Parlament rõhutab, et rahvusvaheliste kaubanduslepingute puhul ei tohiks kõnealuste eesmärkidega kaasneda keskkonnakaitse, rahvatervise, töötajate tervise ja ohutuse valdkonna standardite ning Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni standardite alanemine ega tarbijate õiguste nõrgenemine;

| Y. | arvestades, et uue institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 50 kohaselt jälgivad kolm institutsiooni ühiselt ja regulaarselt uue institutsioonidevahelise kokkuleppe rakendamist nii poliitilisel tasandil toimuvate iga-aastaste arutelude kaudu kui ka tehnilisel tasandil institutsioonidevahelises koordineerimisrühmas; arvestades, et järelevalve poliitilisel tasandil hõlmab korrapäraseid arutelusid komisjonide esimeeste konverentsi koosolekutel ja iga-aastast kõrgetasemelist kokkuvõtvat kohtumist; arvestades lisaks, et ühisavaldustes, mis käsitlevad vastavalt ELi 2017. aasta ja 2018.–2019. aasta seadusandlikke prioriteete, sätestati konkreetne järelevalvekord; arvestades samuti, et uue institutsioonidevahelise kokkuleppe rakendamise hindamisel on äärmiselt väärtuslik parlamendikomisjonide seni saadud kogemus; arvestades, et õiguskomisjonil on eripädevus parema õigusloome ja liidu õiguse lihtsustamise valdkonnas; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et uue institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 50 kohaselt jälgivad kolm institutsiooni ühiselt ja regulaarselt uue institutsioonidevahelise kokkuleppe rakendamist nii poliitilisel tasandil toimuvate iga-aastaste arutelude kaudu kui ka tehnilisel tasandil institutsioonidevahelises koordineerimisrühmas; arvestades, et järelevalve poliitilisel tasandil hõlmab korrapäraseid arutelusid komisjonide esimeeste konverentsi koosolekutel ja iga-aastast kõrgetasemelist kokkuvõtvat kohtumist; arvestades lisaks, et ühisavaldustes, mis käsitlevad vastavalt ELi 2017. aasta ja 2018.–2019. aasta seadusandlikke prioriteete, sätestati konkreetne järelevalvekord; arvestades samuti, et uue institutsioonidevahelise kokkuleppe rakendamise hindamisel on äärmiselt väärtuslik parlamendikomisjonide seni saadud kogemus; arvestades, et õiguskomisjonil on eripädevus parema õigusloome ja liidu õiguse lihtsustamise valdkonnas;

Ühised kohustused ja eesmärgid

| 1. | peab uut parema õigusloome kokkulepet institutsioonidevaheliseks tegevuseks, mille eesmärk on parandada liidu õigusaktide kvaliteeti; tuletab meelde, et paljudel juhtudel ühtlustatakse või asendatakse ELi õigusaktidega 28 liikmesriigi erinevaid eeskirju, muutes riiklikud turud vastastikku ja võrdselt juurdepääsetavaks ning vähendades üldiseid halduskulusid, et luua täielikult toimiv siseturg; |
| --- | --- |

1.

| 2. | väljendab heameelt uue institutsioonidevahelise kokkuleppe kohaldamise esimese pooleteise aasta jooksul saavutatud edusammude ja saadud kogemuste üle ning ergutab institutsioone veelgi rohkem pingutama, et rakendada kokkulepe täielikult, eelkõige seoses institutsioonidevaheliste läbirääkimistega mittesiduvate kriteeriumide üle ELi toimimise lepingu artiklite 290 ja 291 kohaldamiseks, kõigi selliste alusaktide vastavusseviimisega, mis osutavad endiselt kontrolliga regulatiivmenetlusele, institutsioonidevaheliste läbirääkimistega, mis käsitlevad rahvusvaheliste lepingute üle läbirääkimiste pidamise ja nende sõlmimise alase koostöö ja teabevahetuse praktilist korda, ning spetsiaalse ühise andmebaasi loomisega seadusandlike aktide eelnõude menetlemise seisu kohta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tuletab meelde, et uue institutsioonidevahelise kokkuleppe eesmärk on arendada kolme institutsiooni vahel avatumaid ja läbipaistvamaid suhteid, et tagada õigusaktide kõrge kvaliteet ELi kodanike huvides; on seisukohal, et kuigi institutsioonidevahelise lojaalse koostöö põhimõtet märgitakse vaid punktides 9 ja 32 seoses uues institutsioonidevahelises kokkuleppes käsitletavate konkreetsete valdkondadega, tuleks seda järgida kogu õigusloometsüklis kui ühte ELi lepingu artiklis 13 sätestatud põhimõtetest; |
| --- | --- |

3.

Programmitöö

| 4. | väljendab heameelt kolme institutsiooni kokkuleppe üle tugevdada liidu ühe- ja mitmeaastast programmitööd kooskõlas ELi lepingu artikli 17 lõikega 1, rakendades struktureeritumat menetlust täpse ajakavaga; märgib rahuloluga, et uue institutsioonidevahelise kokkuleppe kohases esimeses iga-aastases institutsioonidevahelises programmitöös osalesid kolm institutsiooni aktiivselt ja selle tulemusel võeti vastu ELi 2017. aasta seadusandlikke prioriteete käsitlev ühisavaldus, milles seati prioriteediks 59 olulist seadusandlikku ettepanekut, ning seejärel võeti vastu 2018.–2019. aasta seadusandlikke prioriteete käsitlev ühisavaldus, milles seati praeguse ametiaja lõpuni prioriteediks 31 olulist seadusandlikku ettepanekut; väljendab sellega seoses erilist heameelt nõukogu aktiivse osalemise üle ja loodab, et see jätkub ka edaspidi, kaasa arvatud uue ametiaja mitmeaastase programmitöö puhul; on siiski seisukohal, et ühisavaldustes kokku lepitud teatavate seadusandlike aktide eelnõude prioriteetset käsitlemist ei tohiks kasutada selleks, et avaldada kaasseadusandjatele põhjendamatut survet, ning kiiremat menetlemist ei tohiks seada esmatähtsale kohale õigusaktide kvaliteedi arvel; peab oluliseks hinnata, kuidas kohaldatakse ühisdeklaratsioonide heakskiitmise praeguseid tavasid ja eeskirju, ja kas Euroopa Parlamendi kodukorda on võimalik parandada seoses institutsioonidevahelise programmitöö üle peetavate läbirääkimistega, näiteks tugevdada presidendile fraktsioonide poolt antud volitusi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | peab äärmiselt oluliseks, et parlamendikomisjonidega peetaks ühisavalduse ettevalmistamise ja rakendamise kogu protsessi käigus igakülgselt nõu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | juhib tähelepanu asjaolule, et uus institutsioonidevaheline kokkulepe ei piira parlamendi ja komisjoni vahel 2010. aasta raamkokkuleppes kokku lepitud vastastikuseid kohustusi; tuletab eelkõige meelde, et uue institutsioonidevahelise kokkuleppe punktide 6–11 rakendamisel tuleb järgida 2010. aasta raamkokkuleppe 4. lisas esitatud komisjoni tööprogrammi ajakava käsitlevat korda; |
| --- | --- |

6.

| 7. | on seisukohal, et komisjon peaks oma tööprogrammi esitamisel lisaks uue institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 8 osutatud elementidele näitama kavandatavate õigusaktide põhjendatust subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete valguses ja tooma välja nende Euroopa lisaväärtuse; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kiidab heaks komisjoni subsidiaarsuse, proportsionaalsuse ja „teeme vähem, aga paremini“ rakkerühma loomise, mis peab toimima kooskõlas uue institutsioonidevahelise kokkuleppega, et suurendada usaldust kodanikes, kes peavad subsidiaarsuse põhimõtet demokraatliku protsessi olulisimaks aspektiks; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kutsub komisjoni üles esitama kaasavamaid, üksikasjalikumaid ja usaldusväärsemaid tööprogramme; nõuab eelkõige, et komisjoni tööprogrammides toodaks selgelt välja iga ettepaneku õiguslik laad ning täpsed ja realistlikud ajakavad; palub komisjonil tagada, et eelseisvad seadusandlikud ettepanekud ja eelkõige olulised seadusandlikud paketid esitataks aegsasti enne praeguse ametiaja lõppu, et anda seeläbi kaasseadusandjatele piisavalt aega oma õiguste täielikuks kasutamiseks; |
| --- | --- |

9.

| 10. | soovitab välja töötada tõhusad õigusnormid, mis oleksid suunatud tööhõive kaitse tugevdamisele ja Euroopa konkurentsivõime arendamisele kõigis majandusvaldkondades, pöörates erilist tähelepanu väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele; |
| --- | --- |

10.

| 11. | väljendab heameelt asjaolu üle, et komisjon vastas parlamendi taotlustele liidu õigusakti vastuvõtmiseks ELi toimimise lepingu artikli 225 kohaselt enamasti uue institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 10 osutatud kolmekuulise tähtaja jooksul; juhib siiski tähelepanu asjaolule, et komisjon ei võtnud vastu selles sättes ette nähtud konkreetseid teatisi; palub komisjonil nimetatud teatised vastu võtta, et tagada täielik läbipaistvus ja esitada poliitiline vastus parlamendi resolutsioonides tehtud taotlustele, ning võtta nõuetekohaselt arvesse parlamendi asjaomaseid Euroopa lisaväärtuse ja Euroopa mõõtme puudumisest tulenevate kulude analüüse; |
| --- | --- |

11.

| 12. | rõhutab, et heauskne ja läbipaistev koostöö parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel on oluline, ning see peaks väljenduma praktikas komisjoni kindla kohustusena kaasata parlamenti ja nõukogu võrdsel määral oma programmitöö rakendamisse, ja tuletab komisjonile meelde kohustust reageerida viivitamatult seadusandlikele ja muudele kui seadusandlikele algatusraportitele; taunib asjaolu, et mitmele algatusraportile ei ole reageeringut järgnenud, ja kutsub komisjoni üles kaasseadusandjaid kolme kuu jooksul teavitama teksti tagasivõtmise põhjustest ning samuti esitama põhjendatud vastused seadusandlikele või muudele kui seadusandlikele ettepanekutele; |
| --- | --- |

12.

| 13. | on seisukohal, et uuest institutsioonidevahelisest kokkuleppest kõigi viidete väljajätmine alternatiivsete reguleerimismeetodite kasutamisele ei mõjuta parlamendi seisukohta, et pehme õiguse vahendeid tuleb kasutada üksnes suurima ettevaatlikkusega ja nõuetekohaselt põhjendatud juhul, ilma õiguskindlust või kehtiva õiguse arusaadavust kahjustamata ning olles konsulteerinud Euroopa Parlamendiga (26); on ühtlasi mures, et pehme õiguse kasutamist käsitlevate selgete piiride puudumine võib isegi soodustada selle kohaldamist, kusjuures parlamendi võimalus teostada kontrolli ei ole tagatud; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kutsub nõukogu ja komisjoni üles nõustuma, et alternatiivsete reguleerimismeetodite kasutamine juhul, kui see on rangelt vajalik, tuleks lisada mitme- ja iga-aastastesse programmdokumentidesse, et võimaldada seadusandjate poolset nõuetekohast tuvastamist ja kontrollimist; |
| --- | --- |

14.

Paremad õigusloomevahendid

| 15. | rõhutab, et mõju hindamised võivad anda teavet, ent need ei tohi kunagi asendada poliitilisi otsuseid ega tohi põhjustada õigusloomeprotsessis põhjendamatuid viivitusi; rõhutab, et kogu seadusandliku protsessi käigus ja kõigis esildatud õigusaktide mõju hinnangutes tuleb pöörata erilist tähelepanu sellele, milline võib olla mõju nendele sidusrühmadele, kel on kõige vähem võimalik oma muredest otsusetegijatele teada anda, sealhulgas VKEd, kodanikuühiskond, ametiühingud ja teised, kel ei ole institutsioonidele hõlpsa juurdepääsu eelist; on veendunud, et mõjuhinnangutes tuleb võrdselt tähelepanu pöörata eelkõige sotsiaalsete, tervishoiu ja keskkonnaga seotud tagajärgede hindamisele ning et hinnata tuleb mõju kodanike põhiõigustele ja naiste ja meeste võrdõiguslikkusele; |
| --- | --- |

15.

| 16. | tuletab meelde, et VKEd moodustavad kõigist ELi ettevõtjatest 99 %, toodavad 58 % ELi käibest ja annavad tööd kahele kolmandikule erasektori töötajatele; tuletab samuti meelde, et Euroopa väikeettevõtlusalgatuses „Small Business Act“ võttis komisjon kohustuse rakendada poliitika kujundamisel põhimõtet „kõigepealt mõtle väikestele“ ja et see hõlmab VKE-testi, mille abil hinnatakse tulevaste seadusandlike ja haldusalaste algatuste mõju VKEdele (27); tuletab meelde, et Euroopa Parlament märkis oma 9. märtsi 2016. aasta otsuses uue institutsioonidevahelise kokkuleppe kohta, et uue kokkuleppe sõnastuse kohaselt ei ole kolm institutsiooni piisavalt kohustatud lisama oma mõjuhinnangutesse VKE-teste ja konkurentsivõime teste (28); rõhutab, kui tähtis on arvestada konkurentsivõime ja innovatsiooni mõjuga ning võtta VKEde vajadusi arvesse õigusloometsükli igas etapis ja neile tähelepanu pöörata, ning väljendab rahulolu sellega, et komisjoni parema õigusloome suunistes on ette nähtud, et kõikides mõjuhinnangutes tuleb vajaduse korral võtta arvesse võimalikku mõju VKEdele ja konkurentsivõimele ning selle kohta korrapäraselt aru andma; juhib tähelepanu sellele, et VKE-testide puhul ei kohaldata sageli kvaliteedi ja ühtsuse nõudeid; palub komisjonil kaaluda, kuidas saaks mõju VKEdele veelgi paremini arvesse võtta, ning kavatseb seda teemat eelseisvatel aastatel hoolikalt jälgida; |
| --- | --- |

16.

| 17. | nõuab tungivalt, et komisjon hindaks parema õigusloome kontekstis paremini oma poliitika sotsiaalseid ja keskkonnaalaseid tagajärgi, samuti mõju kodanike põhiõigustele, pidades silmas ka mittereguleerimisest tulenevaid kulusid Euroopa tasandil ning ka tõsiasja, et kulude-tulude analüüs on vaid üks paljudest kriteeriumidest; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kordab oma nõudmist, et kõik mõjuhinnangud sisaldaksid keskpika ja pikaajalise majandusliku, sotsiaalse, keskkonna- ja tervisemõju kohustuslikku tasakaalustatud analüüsi; |
| --- | --- |

18.

| 19. | palub komisjonil kasutada mõjuhinnanguid ja järelhinnanguid, et uurida algatuste, ettepanekute või olemasolevate õigusaktide kokkusobivust kestliku arengu eesmärkidega, aga ka nende mõju nimetatud eesmärkide täitmisel saavutatud edule ja nende eesmärkide rakendamisele; |
| --- | --- |

19.

| 20. | tuletab meelde, et komisjoni algses ettepanekus uue institutsioonidevahelise kokkuleppe kohta sisaldus ettepanek moodustada ajutine tehniline sõltumatu töörühm, kuid hiljem seda läbirääkimiste käigus ei arutatud; juhib tähelepanu sellele, et töörühma loomise eesmärk oli suurendada mõjuhinnangute sõltumatust, läbipaistvust ja objektiivsust; tuletab meelde, et uue institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 15 kohaselt viivad Euroopa Parlament ja nõukogu läbi mõju hindamise enda esitatud sisuliste ning teadlike, põhjendatud otsuste tegemiseks vajalike muudatuste kohta komisjoni ettepanekule, kui nad leiavad, et seda on vaja; tuletab komisjonidele meelde, kui oluline on seda vahendit vajaduse korral kasutada; |
| --- | --- |

20.

| 21. | tunneb heameelt, et uues institutsioonidevahelises kokkuleppes on viidatud, et mõjuhinnangutes tuleb arvesse võtta subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtet; rõhutab sellega seoses, et mõjuhinnangud peaksid alati hõlmama põhjalikku ja ranget analüüsi selle kohta, kas ettepanek on subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas ja kas sellel on Euroopa lisaväärtus; |
| --- | --- |

21.

| 22. | märgib, et päris mitmele komisjoni ettepanekule polnud lisatud mõjuhinnanguid, ja et parlamendikomisjonid on väljendanud muret, et mõjuhinnangute kvaliteedi ja üksikasjalikkuse tase varieerub terviklikust suhteliselt pealiskaudseni; märgib, et uue institutsioonidevahelise kokkuleppe kohaldamise esimeses etapis ei olnud 2017. aasta ühisavaldusse kuuluvast 59-st komisjoni ettepanekust 20-le mõjuhinnangut lisatud; tuletab sellega seoses meelde, et kuigi igal juhul on nõutav, et ettepanekutega, millel on tõenäoliselt oluline sotsiaalne, majanduslik või keskkonnamõju, kaasneks mõju hindamine, peaks institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 13 kohaselt komisjoni tööprogrammis või ühisavalduses sisalduvate algatustega reeglina samuti kaasnema mõju hindamine; |
| --- | --- |

22.

| 23. | väljendab heameelt asjaolu üle, et institutsioonidevahelises kokkuleppes sätestatakse, et seadusandliku tegevuskava koostamisel tuleb võtta arvesse mistahes väljapakutud liidu meetme „Euroopa lisaväärtust“ ning liidu tasandil tegevuse puudumise korral Euroopa mõõtme puudumisest tulenevaid kulusid; rõhutab, et Euroopa mõõtme puudumisest tulenevad kulud on hinnanguliselt 1,75 triljonit eurot aastas, mis moodustab 12 % ELi SKPst (2016); kiidab selles kontekstis Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse mõjuhinnangute ja Euroopa lisaväärtuse direktoraadi tööd; |
| --- | --- |

23.

| 24. | palub komisjonil täiendavalt selgitada, kuidas ta kavatseb hinnata Euroopa mõõtme puudumisest tulenevaid kulusid, muu hulgas kulusid tootjatele, tarbijatele, töötajatele, haldusasutustele ja keskkonnale tulenevalt sellest, et ELi tasandil puuduvad ühtlustatud õigusaktid ning et lahknevad siseriiklikud eeskirjad toovad kaasa lisakulusid ja vähendavad poliitika tõhusust (nagu on osutatud uue institutsioonidevahelise kokkuleppe punktides 10 ja 12); juhib tähelepanu asjaolule, et sellist hindamist ei tuleks läbi viia mitte üksnes aegumisklausli korral, kui programm on lõppemas või kui on ette näha tühistamine, vaid seda tuleks kaaluda ka juhul, kui ELi tasandi õigusakt või meede ei ole veel jõustunud või seda vaadatakse läbi; |
| --- | --- |

24.

| 25. | tuletab meelde, et endine mõjuhindamiskomitee on asendatud uue õiguskontrollikomiteega, mis tugevdab selle komitee sõltumatust; kordab, et õiguskontrollikomitee sõltumatus, läbipaistvus ja objektiivsus ning selle töö peab olema kaitstud ja komitee liikmete suhtes ei tohiks kehtestada mingit poliitilist kontrolli (29); toonitab, et komisjon peaks tagama, et kõik õiguskontrollikomitee arvamused, sealhulgas negatiivsed, tehtaks avalikuks ja kättesaadavaks samal ajal asjaomaste mõjuhinnangute avaldamisega; nõuab, et antaks hinnang õiguskontrollikomitee toimimisele järelevalve tegemisel ja objektiivse nõu andmisel mõjuhinnangute kohta; |
| --- | --- |

25.

| 26. | juhib tähelepanu sellele, et Euroopa Parlamendi mõjuhinnangute ja Euroopa lisaväärtuse direktoraat, mis loodi parlamendi administratsioonis, abistab parlamendikomisjone ja pakub neile laia valikut teenuseid, mille jaoks peab olema piisavalt vahendeid, et tagada parlamendiliikmetele ja komisjonidele parim võimalik abi; märgib rahuloluga, et komisjonide esimeeste konverents võttis 12. septembril 2017 vastu dokumendi „Mõjuhinnangute käsiraamat – suunised komisjonidele“ ajakohastatud variandi; |
| --- | --- |

26.

| 27. | palub kõigil parlamendi komisjonidel vaadata läbi komisjoni mõjuhinnangud ja vaadata parlamendi mõju eelhindamise analüüs läbi seadusandliku menetluse võimalikult varajases etapis; |
| --- | --- |

27.

| 28. | tuletab meelde, et vastavalt uue institutsioonidevahelise kokkuleppe punktile 14 võtab parlament komisjoni seadusandlike ettepanekute vaagimisel komisjoni mõjuhinnanguid täiel määral arvesse; tuletab sellega seoses meelde, et parlamendikomisjonid võivad paluda komisjonil tutvustada oma mõjuhinnangut ja valitud poliitikavarianti parlamendikomisjoni koosolekul ning kutsub parlamendikomisjone üles seda võimalust sagedamini kasutama, samuti kasutama võimalust saada komisjoni mõjuhinnangule parlamendi enda teenistuste esialgne hinnang; märgib siiski, et see ei tohi tuua kaasa kaasseadusandjate manööverdamisruumi piiramist; |
| --- | --- |

28.

| 29. | tunneb heameelt, et komisjonil on võimalus oma mõjuhinnanguid õigusloomeprotsessi käigus täiendada; leiab, et uue institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 16 tuleks tõlgendada nii, et kui Euroopa Parlament või nõukogu seda taotlevad, peaks komisjon reeglina kohe esitama sellise täiendava mõjuhinnangu; |
| --- | --- |

29.

| 30. | rõhutab, kui oluline on õigeaegne, avalik ja läbipaistev sidusrühmade kaasamine ja nendega konsulteerimine, andes piisavalt aega sisukate vastuste saamiseks; jääb seisukohale, et on oluline, et komisjon korraldaks ettevalmistavas etapis kõigis ametlikes keeltes avalikud konsultatsioonid; |
| --- | --- |

30.

| 31. | märgib, et uue institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppe punkti 17 kohaselt vastutab iga institutsioon „ise oma mõjuhinnangute korraldamise, sealhulgas sisemiste organisatsiooniliste ressursside valiku ja kvaliteedikontrolli eest“; |
| --- | --- |

31.

| 32. | tervitab asjaolu, et uue kokkuleppe punktis 17 kohustusid kolm institutsiooni vahetama teavet mõju hindamise parimate tavade ja meetodite kohta; on seisukohal, et see peaks hõlmama komisjoni mõjuhinnangu aluseks olevate töötlemata andmete jagamist alati kui võimalik ning eriti siis, kui parlament otsustab komisjoni mõjuhinnangut omalt poolt täiendada; soovitab kolmel institutsioonil selleks maksimaalselt koostööd teha, sealhulgas korraldada ühiseid koolitusi mõju hindamise metoodika kohta, et jõuda tulevikus ka ühise institutsioonidevahelise metoodikani; |
| --- | --- |

32.

| 33. | jääb seisukohale, et on ülimalt oluline, et kodanike ja sidusrühmade jaoks läbipaistvuse tagamise nimel avalikustatakse õigusloomeprotsessi lõpuks „[k]omisjoni algne mõjuhinnang ja igasugune täiendav institutsioonide poolt õigusloomeprotsessis tehtud mõju hindamise töö“, nagu sätestatakse uue institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 18; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kordab oma seisukohta, et sidusrühmadel, sealhulgas ametiühingutel ja kodanikuühiskonnal peaks olema võimalik panustada mõju hindamise protsessi võimalikult varajases konsulteerimisetapis ning ergutab komisjoni kasutama selleks süstemaatilisemalt kavasid ja esialgseid mõjuhinnanguid ning avaldama need õigel ajal mõju hindamise alguses; |
| --- | --- |

34.

| 35. | tunneb heameelt, et komisjon on võtnud kohustuse enne ettepanekute vastuvõtmist laialdaselt konsulteerida, eelkõige kaasata vahetult konsultatsioonidesse VKEsid, kodanikuühiskonda ja teisi lõppkasutajaid; märgib rahuloluga, et komisjoni läbivaadatud parema õigusloome suunised on samm selles suunas; |
| --- | --- |

35.

| 36. | rõhutab uusi sätteid, mis käsitlevad avalikke ja sidusrühmadega peetavaid konsultatsioone ning on olulised vahendid nii ettevalmistavas etapis kui ka kogu õigusloomeprotsessis; |
| --- | --- |

36.

| 37. | nõuab tungivalt, et komisjon peaks kinni rakendamisaruannetele ning direktiivide ja määruste läbivaatamisele seatud kohustuslikest tähtaegadest; |
| --- | --- |

37.

| 38. | toonitab, kui tähtis on olemasolevate õigusaktide järelhindamine vastavalt põhimõttele „kõigepealt hinda“, ning soovitab, et see toimuks võimalusel alati mõju hindamise kujul pärast õigusakti vastuvõtmist, kohaldades sama metoodikat nagu sama õigusakti mõju hindamisel enne õigusakti vastuvõtmist, nii et selle tulemusi saaks paremini hinnata; |
| --- | --- |

38.

| 39. | tunneb heameelt uue institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 22 üle, mille kohaselt lepivad kolm institutsiooni kokku, et kehtivate õigusaktide hindamisprotsessi toetamiseks nähakse asjakohastel juhtudel õigusaktides ette aruandlus-, järelevalve- ja hindamiskord, vältides samal ajal ülereguleerimist ja halduskoormust, eelkõige liikmesriikides; juhib tähelepanu probleemidele liikmesriikides õigusakti toimimise kohta andmete kogumisel ning julgustab komisjoni ja liikmesriike suurendama jõupingutusi selles valdkonnas; |
| --- | --- |

39.

| 40. | tervitab uue institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 23, milles kolm institutsiooni lepivad kokku, et kaaluvad süstemaatiliselt õigusaktides läbivaatamisklauslite kasutamist; kutsub komisjoni üles lisama ettepanekutesse võimaluse korral alati läbivaatamisklauslid ning vastasel juhul esitama põhjused, miks seda üldreeglit ei järgitud; |
| --- | --- |

40.

Õigusaktid

| 41. | tunneb heameelt komisjoni võetud kohustuste üle, mis puudutavad iga ettepanekuga kaasneva seletuskirja ulatust; tunneb heameelt eriti selle üle, et komisjoni ettepanekutele lisatud seletuskirjas selgitatakse ka kavandatavate meetmete põhjendatust subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete valguses; rõhutab sellega seoses, kui tähtis on tugevdatud ja põhjalik hindamine ja põhjendused seoses nende põhimõtete järgimisega ja esildatud meetme Euroopa lisaväärtusega; |
| --- | --- |

41.

| 42. | leiab, et tuleb tagada sidusus seletuskirja ja asjaomase ettepanekuga seotud mõjuhinnangu vahel; kutsub seetõttu komisjoni üles tagama järjepidevuse ja selgitama tehtud valikut, kui see erineb mõjuhinnangu järeldustest; |
| --- | --- |

42.

| 43. | juhib tähelepanu asjaolule, et uue institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 25 kohustus komisjon üksnes „võtma nõuetekohaselt arvesse seda, et määruste ja direktiivide olemus ja mõju on erinevad“; kordab palvet, et Mario Monti aruandes esitatud lähenemisviisi järgides tuleks seadusandlikes ettepanekutes suurendada määruste osa (30), vastavalt aluslepingutes nende kasutamise kohta kehtestatud õigusnõuetele, et tagada järjepidevus, lihtsus ja õiguskindlus kogu liidus; |
| --- | --- |

43.

| 44. | tunneb heameelt, et kolm institutsiooni on võtnud kohustuse õigusliku aluse muudatuste küsimuses arvamusi vahetada, nagu on osutatud uue institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 25; rõhutab õiguskomisjoni rolli ja eksperditeadmisi õigusliku aluse kontrollimisel (31); tuletab meelde, et parlament on otsustanud astuda vastu igale katsele piirata õigusliku aluse põhjendamatu muutmise abil Euroopa Parlamendi seadusandlikke volitusi; kutsub nõukogu üles täielikult täitma võetud kohustust pidada dialoogi Euroopa Parlamendiga eriarvamuste korral esildatud õigusliku aluse üle, eriti poliitiliselt tundlikes küsimustes; |
| --- | --- |

44.

| 45. | rõhutab asjaolu, et komisjoni ettepanekute õiguslik alus tuleks valida objektiivsetel põhjustel, mis alluvad kohtulikule kontrollile; rõhutab aga parlamendi õigust teha kaasseadusandjana ettepanekuid õigusliku aluse muudatuste kohta, mis põhinevad parlamendipoolsel aluslepingute tõlgendusel; |
| --- | --- |

45.

Delegeeritud õigusaktid ja rakendusaktid

| 46. | rõhutab, kui tähtis on uue institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 26 sätestatud põhimõte, ja kordab, et tegutsedes aluslepingute raames ja arvestades Euroopa Kohtu praktikat, on seadusandja pädev otsustama, kas ja millises ulatuses kasutada delegeeritud õigusakte ning kas ja millises ulatuses kasutada rakendusakte (32); |
| --- | --- |

46.

| 47. | märgib, et komisjonile volituste delegeerimine ei ole pelgalt tehniline küsimus, vaid sellega võivad seonduda ka poliitiliselt tundlikud küsimused, mis on ELi kodanike, tarbijate ja ettevõtjate jaoks väga olulised; |
| --- | --- |

47.

| 48. | tunnustab komisjoni jõupingutusi järgida uue institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 27 osutatud tähtaega ettepaneku esitamiseks kõigi selliste alusaktide vastavusse viimise kohta, mis osutavad endiselt kontrolliga regulatiivmenetlusele; on samuti seisukohal, et kõik juhtumid, mida varem käsitleti kontrolliga regulatiivmenetluse raames, tuleks nüüd üldjuhul viia kooskõlla ELi toimimise lepingu artikliga 290 ja seega muuta delegeeritud õigusaktideks (33); |
| --- | --- |

48.

| 49. | hoiatab, et komisjoni kohustus kasutada delegeeritud õigusaktide koostamisel regulaarselt liikmesriikide eksperte ei tohiks muuta seda menetlust liiga sarnaseks või lausa identseks rakendusaktide koostamiseks ette nähtud menetlusega, eriti mis puudutab neile ekspertidele antud menetluslikke eelisõigusi; on seisukohal, et see võib ka ähmastada erinevust kahte liiki aktide vahel, kuivõrd see võib tähendada Lissaboni lepingu eelse komiteemenetluse mehhanismi de facto taastamist; |
| --- | --- |

49.

| 50. | väljendab rahulolematust asjaolu üle, et hoolimata Euroopa Parlamendi järeleandmistest on nõukogu siiani väga tõrges nõustuma delegeeritud õigusaktidega, kui ELi toimimise lepingu artikli 290 kriteeriumid on täidetud; tuletab meelde, et nagu on sätestatud selle põhjenduses 7, peaks uus institutsioonidevaheline kokkulepe hõlbustama läbirääkimisi seadusandliku tavamenetluse raames ja parandama ELi toimimise lepingu artiklite 290 ja 291 kohaldamist; juhib tähelepanu asjaolule, et nõukogu on mitmes seadusandliku akti eelnõu puhul siiski nõudnud, et alusaktis kas antaks rakendamisvolitused vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 291 või lisataks abstraktselt kõik volituse delegeerimiseks või rakendamisvolituste andmiseks vajalikud elemendid; väljendab pettumust asjaolu üle, et nendel juhtudel ei kaitsenud komisjon oma esialgseid ettepanekuid; |
| --- | --- |

50.

| 51. | peab väga murettekitavaks, et nõukogu püüab peaaegu süstemaatiliselt asendada delegeeritud õigusakte rakendusaktidega; peab täiesti vastuvõetamatuks, et nõukogu püüab kasutada Lissaboni lepingu järgset vastavusse viimist ära selleks, et asendada kontrolliga regulatiivmenetlus delegeeritud õigusaktide asemel rakendusaktidega; |
| --- | --- |

51.

| 52. | tunneb heameelt uue institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28 osutatud institutsioonidevaheliste läbirääkimiste alustamise üle; kinnitab oma 25. veebruari 2014. aasta resolutsioonis (34) väljendatud seisukohta, mis puudutab ELi toimimise lepingu artiklite 290 ja 291 kohaldamise mittesiduvaid kriteeriumeid; on seisukohal, et need peaksid olema nende läbirääkimiste aluseks; |
| --- | --- |

52.

| 53. | tuletab meelde, et poliitiliselt olulised elemendid, nagu liidu toodete või ainete loendid või registrid, peaksid jääma alusakti lahutamatuks osaks, mis vajaduse korral esitatakse lisa kujul, ja seepärast tuleks neid muuta ainult delegeeritud õigusaktidega; rõhutab, et õiguskindluse tagamiseks tuleks hoiduda eraldi loendite koostamisest; |
| --- | --- |

53.

| 54. | on seisukohal, et kriteeriumid ELi toimimise lepingu artiklite 290 ja 291 kohaldamiseks peavad võtma arvesse Euroopa Kohtu otsuseid, näiteks otsust biotsiidide kohtuasjas, Euroopa ühendamise rahastu delegeeritud õigusakti kohtuasjas ning vastastikuse viisavabaduse mehhanismi kohtuasjas (35); |
| --- | --- |

54.

| 55. | tunneb heameelt komisjoni lubaduse üle, et kui rakendusaktide eelnõude varajases ettevalmistamise etapis on vaja laiemaid eksperditeadmisi, kasutab komisjon vastavalt vajadusele eksperdirühmi, konsulteerib konkreetsete sidusrühmadega või korraldab avaliku konsultatsiooni; on seisukohal, et sellise konsulteerimise alustamise korral tuleks parlamenti alati nõuetekohaselt teavitada; |
| --- | --- |

55.

| 56. | märgib rahuloluga, et uue institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28 nõustus komisjon tagama, et Euroopa Parlamendil ja nõukogul on võrdne juurdepääs kogu teabele delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide kohta, nii et nad saavad kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal; tunneb heameelt asjaolu üle, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu ekspertidel on süstemaatiline juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millele kutsutakse liikmesriikide eksperte ja mis käsitlevad delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist; kutsub komisjoni üles seda kohustust täielikult ja järjepidevalt täitma; märgib, et selline juurdepääs on juba paranenud; |
| --- | --- |

56.

| 57. | rõhutab vajadust parandada mitteametlikku koostööd delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide ettevalmistusetapis; hoiatab, et delegeeritud õigusakte ja rakendusakte välja töötades ei tohi silmist kaotada kaasseadusandjate kavatsust, mida on väljendatud seadusandlikus aktis ja mis on selle eesmärgi osa; rõhutab, kui tähtis on juba toimiv delegeeritud õigusaktide register; |
| --- | --- |

57.

| 58. | peab kahetsusväärseks asjaolu, et paljudel juhtudel on komisjon seisukohal, et kolme finantsteenuste asutuse (ESAME, EBA ja EIOPA) esildatud teise tasandi meetmed on kinnitatud muudatusteta, mis vähendab parlamendile kontrollimiseks antud aega, kui sisse on viidud oluline või märkimisväärne hulk muudatusi; |
| --- | --- |

58.

| 59. | tunnustab kiiret tegutsemist institutsioonidevahelisel tasandil delegeeritud õigusaktide ühise funktsionaalse registri loomiseks ja tervitab selle ametlikku käivitamist 12. detsembril 2017. aastal; |
| --- | --- |

59.

| 60. | ootab, et kasutusele võetaks funktsionaalne, hästi struktureeritud ja kasutajasõbralik delegeeritud õigusaktide register, mis avaldati 12. detsembril 2017 ja mille loomist Euroopa Parlament oli palunud; |
| --- | --- |

60.

| 61. | märgib, et paremad seadusandlikud menetlused ELi tasandil koos aegsa ja tiheda institutsioonidevahelise koostööga võivad anda tulemuseks ELi õiguse järjepidavama ja ühtlasema kohaldamise; |
| --- | --- |

61.

Õigusloomeprotsessi läbipaistvus ja koordineerimine

| 62. | peab tervitatavaks asjaolu, et vastavalt uue institutsioonidevahelise kokkuleppe punktile 32 teostavad Euroopa Parlament ja nõukogu kui kaasseadusandjad oma volitusi võrdsetel alustel, ning komisjon peab täitma vahendaja rolli, koheldes mõlemat seadusandjat võrdselt; tuletab meelde, et see põhimõte on sätestatud juba Lissaboni lepingus; palub seepärast komisjonil teha mõlemale seadusandjale ja võimaluse korral avalikkusele ühel ja samal ajal kättesaadavaks kõik seadusandlike ettepanekutega seotud asjaomased dokumendid, sh mitteametlikud dokumendid; |
| --- | --- |

62.

| 63. | taunib asjaolu, et uue institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 33 ja 34 ei ole veel parandanud teabe laekumist nõukogult, eelkõige tundub olevat üldine teabepuudus küsimustes, mida liikmesriigid on nõukogus tõstatanud, ja puudub süstemaatiline lähenemine seisukohtade ja teabe vastastikuse vahetamise hõlbustamiseks; märgib murega, et teabe liikumine on eri eesistujariikide ajal väga erinev ja varieerub ka nõukogu peasekretariaadi teenistuste lõikes; rõhutab, et kaasseadusandjate juurdepääs teabele on erinev, sest nõukogu võib osaleda parlamendikomisjonide koosolekutel, kuid parlamendi esindajaid ei kutsuta nõukogu töörühmade koosolekutele; peab seetõttu soovitavaks järjepidevalt läbipaistvat lähenemisviisi; soovitab, et üldjuhul peaksid kõik nõukogu koosolekud olema avalikud, nagu parlamendi koosolekud; |
| --- | --- |

63.

| 64. | nõuab uue institutsioonidevahelise kokkuleppe punktide 33 ja 34 täielikku rakendamist; palub nõukogult eeskätt, et liikmesriikide valitsuste alaliste esindajate komitee (COREPERi) ja töörühmade juhatajate ettepanekud, päevakorrad ja töödokumendid edastataks parlamendile regulaarselt ja struktureeritud viisil, nii et kaasseadusandjad oleksid võrdselt informeeritud; leiab, et uue institutsioonidevahelise kokkuleppe punkte 33 ja 34 tuleks tõlgendada nii, et lisaks mitteametlikele arvamuste vahetustele võidakse kutsuda parlamendi esindaja ka nõukogu töörühmade ja COREPERi koosolekutele; |
| --- | --- |

64.

| 65. | rõhutab, et õigusloome protsessi saab uue institutsioonidevahelise kokkuleppe punktide 35 ja 36 tähenduses sünkroniseerida ja kiirendada üksnes siis, kui samal ajal tagatakse täielikult iga institutsiooni õigused; on seetõttu arvamusel, et mingil juhul ei tohi teised institutsioonid kehtestada sünkroniseerimise või kiirendamise huvides Euroopa Parlamendi jaoks ajakava; |
| --- | --- |

65.

| 66. | nõuab tungivalt, et kiirendataks spetsiaalse ühise andmebaasi loomist seadusandlike dokumentide menetlemise seisu kohta, millele on osutatud uue institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 39; tuletab meelde, et see andmebaas peaks sisaldama teavet õigusloomeprotsessi kõigi etappide kohta, et see oleks paremini jälgitav; on seisukohal, et see peaks hõlmama ka teavet mõju hindamise protsessi kohta; |
| --- | --- |

66.

| 67. | tuletab kolmele ELi institutsioonile meelde, et seadusandlike toimikute seisu kajastava konkreetse ühise andmebaasi loomisel on vaja suuremat edasiminekut; |
| --- | --- |

67.

| 68. | teeb ettepaneku, et nõukogu võiks kohtuda parlamendiga nõuandemenetluse käigus vähemalt korra, et võimaldada parlamendil esitada heakskiidetud muudatused ja neid selgitada ning nõukogul võtta nende suhtes vastu oma seisukoht; igal juhul soovitab nõukogul anda kirjaliku vastuse; |
| --- | --- |

68.

| 69. | teeb ettepaneku, et parlament teostaks kvantitatiivse uuringu nõuandemenetluse tõhususe kohta; |
| --- | --- |

69.

| 70. | nõuab tungivalt, et komisjon peaks kinni Euroopa järelevalveasutuste määruses kehtestatud tähtaegadest tehniliste standardite eelnõude heakskiitmiseks, muutmiseks või mitte heakskiitmiseks, ning kui ta erandkorras ei suuda neist tähtaegadest kinni pidada, teavitaks ta vähemalt sellest varakult ametlikult kaasseadusandjaid ning esitaks põhjendused; rõhutab asjaolu, et komisjon jättis selle hiljuti mitmel juhul tegemata; tuletab komisjonile meelde, et menetlused, mille abil parlament kinnitab, et tal ei ole õigusakti suhtes vastuväiteid, ei ole mõeldud komisjonipoolsete viivituste hüvitamiseks, ning et need menetlused mõjutavad märkimisväärselt aega, mis on parlamendile antud oma kontrolliõiguse kasutamiseks; |
| --- | --- |

70.

| 71. | tunneb heameelt asjaolu üle, et 2016. aasta novembris alustati uue institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 40 osutatud institutsioonidevahelisi läbirääkimisi; märgib pettumusega, et pärast rohkem kui aasta kestnud arutelusid, kolme läbirääkimiste vooru poliitilisel tasandil ja paljusid kohtumisi tehnilisel tasandil ei ole kokkulepet veel saavutatud hoolimata selgest ja väljakujunenud kohtupraktikast; võtab teadmiseks tehtud edusammud ja nõuab tungivalt, et kõnealused läbirääkimised viidaks lõpule veel Bulgaaria eesistumise ajal; |
| --- | --- |

71.

| 72. | peab tervitatavaks rahvusvahelistele konverentsidele eelnevaid komisjoni kirjalikke ülevaateid ning nõukogu eesistujariigi ja komisjoni suulisi ülevaateid selliste konverentside ajal; |
| --- | --- |

72.

| 73. | peab kahetsusväärseks, et Euroopa Parlamendil ei ole lubatud osaleda vaatlejana rahvusvaheliste konverentside ajal korraldatavatel ELi kooskõlastuskoosolekutel; |
| --- | --- |

73.

| 74. | tuletab nõukogule ja komisjonile meelde, et rahvusvaheliste lepingute praktiline kord peab olema kooskõlas aluslepingutega, eelkõige ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 10, ning peab arvestama Euroopa Kohtu otsuseid, nt otsust Tansaania kohtuasjas ja Mauritiuse kohtuasjas (36); |
| --- | --- |

74.

| 75. | kutsub teisi institutsioone üles järgima aluslepinguid ja määrusi ning jälgima asjakohast kohtupraktikat eesmärgiga tagada, et:






  a) | Euroopa Parlamenti teavitatakse viivitamata, täielikult ja täpselt rahvusvaheliste lepingute kogu elutsükli jooksul ning et seda tehakse ennetavalt, struktureeritult ja sujuvalt, ilma et see kahjustaks ELi positsiooni läbirääkimistel, ning et Euroopa Parlamendile antakse kõikides etappides piisavalt aega oma seisukohtade väljendamiseks ja et neid võetakse arvesse nii palju kui võimalik; |
| --- | --- | --- |

75.

a)

Euroopa Parlamenti teavitatakse viivitamata, täielikult ja täpselt rahvusvaheliste lepingute kogu elutsükli jooksul ning et seda tehakse ennetavalt, struktureeritult ja sujuvalt, ilma et see kahjustaks ELi positsiooni läbirääkimistel, ning et Euroopa Parlamendile antakse kõikides etappides piisavalt aega oma seisukohtade väljendamiseks ja et neid võetakse arvesse nii palju kui võimalik;

| b) | Euroopa Parlamenti teavitatakse täpselt ja kaasatakse lepingute rakendamise etappi, eriti seoses otsustega, mida teevad lepingutega loodud organid, ja kui need mõjutavad ELi õigusakte, siis võimaldatakse Euroopa Parlamendil täielikult kasutada oma õigusi kaasseadusandjana; |
| --- | --- |

b)

Euroopa Parlamenti teavitatakse täpselt ja kaasatakse lepingute rakendamise etappi, eriti seoses otsustega, mida teevad lepingutega loodud organid, ja kui need mõjutavad ELi õigusakte, siis võimaldatakse Euroopa Parlamendil täielikult kasutada oma õigusi kaasseadusandjana;

| c) | Euroopa Parlamenti teavitatakse ennetavalt komisjoni seisukohast rahvusvahelistel foorumitel, näiteks Maailma Kaubandusorganisatsiooni, ÜRO Kaubandus- ja Arengukonverentsi, Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni, ÜRO Arenguprogrammi, ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni ning ÜRO Inimõiguste Nõukogu raames; |
| --- | --- |

c)

Euroopa Parlamenti teavitatakse ennetavalt komisjoni seisukohast rahvusvahelistel foorumitel, näiteks Maailma Kaubandusorganisatsiooni, ÜRO Kaubandus- ja Arengukonverentsi, Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni, ÜRO Arenguprogrammi, ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni ning ÜRO Inimõiguste Nõukogu raames;

| 76. | usub, et on äärmiselt oluline järgida horisontaalselt pikaajalist tava, mille kohaselt oodatakse enne poliitiliselt oluliste lepingute kaubandus- ja investeerimissätete ajutist kohaldamist ära Euroopa Parlamendi nõusolek, mida lubas teha ka volinik Cecilia Malmström oma kuulamisel, mis toimus 29. septembril 2014. aastal; kutsub nõukogu, komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles jätkama selle tava laiendamist kõikidele rahvusvahelistele lepingutele; |
| --- | --- |

76.

| 77. | märgib, et Euroopa Parlament on valmis pöörduma Euroopa Parlamendi õiguste austamise tagamiseks uuesti Euroopa Liidu Kohtu poole, kui lähitulevikus ei tehta uue institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppe punkti 40 üle peetavatel läbirääkimisel otsustavaid edusamme; |
| --- | --- |

77.

| 78. | märgib, et kõik institutsioonid peaksid pöörama tähelepanu sellele, et nende vastutus seadusandjatena ei lõpe rahvusvaheliste lepingute sõlmimise hetkel; rõhutab, et lepingute eesmärkide täitmise tagamiseks tuleb rakendamist hoolikalt jälgida ja teha jätkuvaid jõupingutusi; nõuab, et institutsioonid laiendaksid parimat tava ja koostööl põhinevat lähenemisviisi rahvusvaheliste lepingute rakendamise ja hindamise etappidele; |
| --- | --- |

78.

| 79. | märgib, et mõjuhinnangud, mis hõlmavad ka inimõiguste olukorra analüüsi, võivad kujutada endast kaubandus- ja investeerimislepingute üle läbirääkimiste pidamise olulist vahendit, mis aitab lepinguosalistel pidada kinni oma inimõigustealastest kohustustest, ning tuletab meelde, et niisugused lepingud nagu majanduslike, sotsiaalsete ja kultuurialaste õiguste rahvusvaheline pakt on oma loomult siduvad; |
| --- | --- |

79.

| 80. | kutsub komisjoni ja nõukogu üles pidama läbirääkimisjuhiste vastuvõtmisel, läbirääkimiste pidamisel ning allkirjastamist ja sõlmimist käsitlevate ettepanekute õigusliku aluse üle otsustamisel ning eelkõige nõukogu poolt rahvusvaheliste kaubanduslepingute allkirjastamisel ja nende sõlmimisel täielikult kinni Euroopa Liidu Kohtu 16. mai 2017. aasta arvamuse 2/15 kohasest ELi ja selle liikmesriikide vahelisest pädevuste jaotusest; |
| --- | --- |

80.

| 81. | kutsub Euroopa esindajaid üles pöörama erilist tähelepanu rahvusvaheliste standardite/nõuete ja vastuvõetud ELi õigusaktide vahelisele järjepidevusele; |
| --- | --- |

81.

| 82. | kutsub komisjoni üles avaldama dokumente, mis annaksid ülevaate tema seisukohtadest rahvusvahelistes organisatsioonides, kes kehtestavad norme finants-, rahandus- ja reguleerimise valdkondades, eelkõige Baseli pangajärelevalve komitees; nõuab Euroopa Parlamendi täielikku teavitamist kõigis rahvusvaheliste standardite etappides, millel võiks olla mõju ELi õigusele; |
| --- | --- |

82.

| 83. | nõuab, et seataks sisse ja muudetaks ametlikuks finantsdialoog, et panna paika suunised enne tähtsaid rahvusvahelisi läbirääkimisi ELi seisukohtade vastuvõtmiseks ja nende vahel sidususe tagamiseks kooskõlas Euroopa Parlamendi 12. aprilli 2016. aasta resolutsiooniga ELi rolli kohta rahvusvaheliste finants-, rahandus- ja reguleerivate asutuste ja organite raamistikus (37); rõhutab, et neid seisukohti tuleks arutada ja need tuleks eelnevalt teada anda üksikasjalike suuniste põhjal, mida võiksid toetada proaktiivsed suunavad resolutsioonid, ning tagada tuleks järelmeetmed, mille puhul annaks komisjon korrapäraselt aru nende suuniste rakendamisest. |
| --- | --- |

83.

| 84. | tuletab meelde oma 15. märtsil 2018 vastu võetud avaldust Euroopa Ravimiameti asukoha kohta (38), milles parlament avaldas kahetsust, et tema rolli ja õigusi nõukoguga võrdse kaasseadusandjana ei olnud nõuetekohaselt arvesse võetud; |
| --- | --- |

84.

| 85. | tunnustab 6. detsembril 2017 alaliste esindajate komitees heakskiidetud volitust ja kokkulepet nõukogu seisukoha kohta, mis puudutab kohustuslikku läbipaistvusregistrit käsitlevat komisjoni ettepanekut; kutsub kõiki osalisi üles viima läbirääkimised lõpule hea koostöö vaimus, et parandada õigusloome protsessi läbipaistvust; |
| --- | --- |

85.

| 86. | võtab teadmiseks kohtuasjas T-540/15 De Capitani vs Euroopa Parlament langetatud otsuse (39), mis kinnitab, et avalikkuse ja läbipaistvuse põhimõtted on omased liidu seadusandlikule menetlusele ning ühtki avalikustamata jätmise üldist eeldust ei saa lubada selles osas, mis puudutab seadusandlikke dokumente, kaasa arvatud kolmepoolsete läbirääkimiste dokumente; |
| --- | --- |

86.

Liidu õigusaktide rakendamine ja kohaldamine

| 87. | rõhutab, kui tähtis on uue institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 43 sätestatud põhimõte, et kui liikmesriigid otsustavad seoses direktiivide oma õigusesse ülevõtmisega lisada elemente, mis ei ole kõnealuse liidu õigusaktiga kuidagi seotud, tuleb sellised lisandused teha äratuntavalt kas liikmesriigi õigusesse ülevõtmise akti(de)ga või seotud dokumentide kaudu; märgib, et see teave on sageli endiselt puudu; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegutsema ühiselt ja järjekindalt, et lahendada läbipaistvuse puudumise probleem ja teised ülereguleerimisega seotud probleemid (40); |
| --- | --- |

87.

| 88. | on seisukohal, et ELi õigusaktide rakendamises ja ülevõtmises tuleb selgelt eristada ülereguleerimist, mille puhul liikmesriigid kehtestavad ELi õigusaktidega mitteseotud täiendavad haldusnõuded, ja normide kehtestamist, mis on ELi keskkonna- ja tarbijakaitse-, tervishoiu- ja toiduohutuse alastest miinimumnormidest kõrgemad; |
| --- | --- |

88.

| 89. | on seisukohal, et ülereguleerimisega seotud probleemide vähendamiseks peaksid kolm institutsiooni kohustuma võtma vastu ELi õigusakte, mis on selged ja kergesti ülevõetavad ning millel on konkreetne Euroopa lisaväärtus; tuletab meelde, et kuigi tuleks vältida täiendavat asjatut halduskoormust, ei tohiks see takistada liikmesriike säilitamast või võtmast ambitsioonikamaid meetmeid ega vastu võtmast rangemaid sotsiaal-, keskkonna- ja tarbijakaitse standardeid juhtudel, kui liidu õigusega on kehtestatud ainult miinimumnõuded; |
| --- | --- |

89.

| 90. | palub liikmesriikidel nii palju kui võimalik hoiduda täiendavate haldusnõuete kehtestamisest, kui nad ELi õigusakte üle võtavad, ning muuta sellised lisandused vastavalt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktile 43 ülevõtmise aktis või seotud dokumentide kaudu äratuntavaks; |
| --- | --- |

90.

| 91. | tuletab meelde, et uue institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 44 palutakse, et liikmesriigid teeksid liidu õiguse rakendamise järelevalve ja hindamise jaoks vajaliku teabe ja andmete hankimisel komisjoniga koostööd; palub seega, et liikmesriigid võtaksid kõik vajalikud meetmed, et oma kohustusi täita, sh esitaksid vastavustabelid selge ja täpse teabega riiklike meetmete kohta, millega direktiivid siseriiklikku õigusse üle võetakse, nagu lepiti kokku liikmesriikide ja komisjoni 28. septembri 2011. aasta ühises poliitilises deklaratsioonis selgitavate dokumentide kohta ning Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 27. oktoobri 2011. aasta ühises poliitilises deklaratsioonis selgitavate dokumentide kohta; |
| --- | --- |

91.

| 92. | leiab, et komisjoni võetud kohustust vastavalt uue institutsioonidevahelise kokkuleppe punktile 45 tuleks tõlgendada nii, et Euroopa Parlamendi juurdepääs rikkumiseelsete ja rikkumismenetlustega seotud andmetele paraneb märgatavalt, järgides sealjuures konfidentsiaalsusnõudeid; kordab sellega seoses oma pikaajalisi taotlusi komisjonile seoses andmetega, millele Euroopa Parlamendil on õigus juurde pääseda (41); |
| --- | --- |

92.

| 93. | avaldab veel kord tunnustust probleemilahenduse mehhanismile EU Pilot, mis on vähem formaalne, kuid sellegipoolest tõhus viis tagada liidu õiguse järgimine liikmesriikide poolt (42); taunib komisjoni teadet, et ta alustab edaspidi reeglina rikkumismenetlusi sellele mehhanismile toetumata (43); |
| --- | --- |

93.

| 94. | tuletab meelde, et volinikud peavad austama Euroopa Parlamendi liikmete seadusandlikke eelisõigusi; on seisukohal, et nad peavad edastama parlamendile kõik sõltumatult korraldatud uuringud, mille kohaselt otsused tehti, avaldades ka need uuringud, mis on nende järeldustega vastuolus; |
| --- | --- |

94.

| 95. | peab kahetsusväärseks, et kõiki seadusandlike ettepanekute tõlkeid ei tehta kättesaadavaks ühel ajal, mis põhjustab õigusloomeprotsessis viivitusi; |
| --- | --- |

95.

| 96. | rõhutab, et toimivate ELi õigusaktide rakendamise osas peab eesmärk olema tagada neis sätestatud menetluste kokkusobivus õigusakti enda eesmärgiga, eriti juhul, kui lõppeesmärk on keskkonnakaitse, mille kõrge kaitse tuleb tagada; |
| --- | --- |

96.

| 97. | sedastab, kui oluline on petitsioonikomisjonis tehtav töö, sest selle käigus hinnatakse ELi õigusloome kvaliteeti tegeliku rakendamise seisukohast, mis annab aluse õigusaktide ja menetluse parandamiseks; märgib sellega seoses, et petitsioonide nõuetekohase läbivaatamise tagamiseks on oluline Euroopa Komisjoniga tehtav tõeline institutsioonidevaheline koostöö; |
| --- | --- |

97.

Lihtsustamine

| 98. | tunneb heameelt uue institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 46 võetud kohustuse üle kasutada õigusloomes sagedamini uuesti sõnastamise tehnikat; kordab, et see peaks olema õigusloome tavapärane tehnika, kuna on lihtsustamiseks hindamatu abivahend (44); leiab siiski, et poliitika täieliku ümberkujundamise korral peaks komisjon ümbersõnastamise asemel pigem esitama ettepaneku täiesti uue õigusakti kohta, millega tunnistatakse kehtiv õigusakt kehtetuks, nii et kaasseadusandjad saaksid pidada ulatuslikke ja tulemuslikke poliitilisi arutelusid ning neil säiliks täielikult võimalus kasutada aluslepingutes sätestatud õigusi; |
| --- | --- |

98.

| 99. | tuletab meelde, et tarbetu regulatiivse ja halduskoormuse hindamisel vastavalt kolme institutsiooni poolt kokku lepitud uue institutsioonidevahelise kokkuleppe punktidele 47 ja 48 ning võimalike koormuse vähendamise eesmärkide uurimisel, et vähendada kulusid haldusasutustele ja ettevõtjatele, sealhulgas VKEdele, võib parem õigusloome vajaduse korral tähendada ka arvukamaid ELi õigusakte, sealhulgas siseriiklike õigusaktide erinevuste ühtlustamist, võttes arvesse seadusandlike meetmete kasu ning tegevusetuse tagajärgi ELi tasandil seoses sotsiaalsete, keskkonna- ja tarbijakaitse standarditega, ning pidades meeles, et liikmesriikidel on õigus kohaldada rangemaid norme, kui liidu õiguses on kindlaks määratud üksnes miinimumstandardid; tuletab samuti meelde, et ELi toimimise lepingu artiklis 9 sätestatud horisontaalne sotsiaalklausel nõuab, et liit kaaluks hoolikalt ELi õigusaktide mõju sotsiaalsetele standarditele ja tööhõivele, mis eeldab nõuetekohast konsulteerimist sotsiaalsete sidusrühmadega, eelkõige ametiühingute, tarbijate ja kaitsetute rühmade huvide esindajatega, austades sotsiaalpartnerite sõltumatust ning kokkuleppeid, mida nad võivad sõlmida vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 155; rõhutab seepärast, et halduskoormuse vähendamine ei tähenda ilmtingimata dereguleerimist ja et igal juhul ei tohi see ohustada põhiõigusi ning keskkonnanorme, sotsiaal-, töö-, tervishoiu- ja ohutuse, tarbijakaitse, soolise võrdõiguslikkuse või loomade heaolu standardeid, sealhulgas nendega seotud teabenõudeid, ning seega ei tohi see kahjustada töötajate õigusi – sõltumata ettevõtte suurusest –, ega põhjustada ebakindlate töölepingute arvu suurenemist; |
| --- | --- |

99.

| 100. | tunneb heameelt komisjoni esimese iga-aastase koormusanalüüsi üle, mis tehti ELi õigusaktide lihtsustamise kontekstis ning mille raames viidi läbi Eurobaromeetri kiiruuring selle kohta, kuidas ettevõtjad reguleerimist tajuvad, ja intervjueeriti üle 10 000 ettevõtja 28 liikmesriigis, peamiselt VKEsid, pidades silmas ettevõtete jagunemist ELis; juhib tähelepanu analüüsi tulemustele, mis kinnitavad, et keskendumine tarbetute kulude vähendamisele on endiselt asjakohane ja et ettevõtjate arvamust mõjutavad eri tegurid keerulises koosmõjus, mille põhjuseks võivad ka olla erinevused riikide haldus- ja õiguskorras, mis puudutab õigusaktide rakendamist; juhib tähelepanu asjaolule, et tajumist võib mõjutada ka ülereguleerimine ja isegi ebatäpsed meediakajastused; on seisukohal, et iga-aastase koormusanalüüsi kontseptsioon, mis on küll oluline vahend probleemide kindlakstegemiseks ELi õigusaktide rakendamisel ja kohaldamisel, ei tohi anda alust eeldusele, et reguleerimine põhjustab iseenesest liigset halduskoormust; nõustub komisjoniga, et ainus viis, kuidas teha kindlaks, mida on tegelikult võimalik lihtsustada, sujundada või kaotada, on küsida kõikide sidusrühmade – ka nende, kellel on vähem võimas esindatus – seisukohti konkreetsete õigusaktide või mitmesuguste õigusaktide kohta, mida kohaldatakse konkreetses sektoris; palub, et komisjon täiustaks iga-aastast koormusanalüüsi esimesest analüüsist saadud kogemuste põhjal, kohaldaks läbipaistvaid ja kontrollitavaid andmekogumismeetodeid, pööraks erilist tähelepanu VKEde vajadustele ning käsitleks nii tegelikku kui ka tajutavat koormust; |
| --- | --- |

100.

| 101. | võtab lisaks teadmiseks komisjoni teostatavuse hindamise tulemused seoses eesmärkide püstitamisega, et vähendada konkreetsetes sektorites koormust, ilma et see kahjustaks õigusaktide eesmärki; julgustab komisjoni kehtestama koormuse vähendamise eesmärgid iga algatuse puhul paindlikult, kuid tõenduspõhiselt ja usaldusväärselt, pidades sidusrühmadega igakülgselt nõu, nagu seda juba REFITi raames tehakse; |
| --- | --- |

101.

| 102. | rõhutab, et üks ELi standard asendab reeglina 28 riiklikku standardit, tugevdades nii siseturgu ja vähendades bürokraatiat; |
| --- | --- |

102.

| 103. | rõhutab, kui vajalik on vältida tarbetut bürokraatiat ning võtta arvesse ettevõtja suuruse ja kohustuste täitmiseks vajalike ressursside suhet; |
| --- | --- |

103.

Uue institutsioonidevahelise kokkuleppe rakendamine ja järelevalve

| 104. | märgib, et esimeeste konverents saab regulaarselt presidendi koostatud aruande rakendamise hetkeseisu kohta nii institutsioonis kui ka institutsioonidevaheliselt; on seisukohal, et selles aruandes tuleks võtta nõuetekohaselt arvesse komisjonide esimeeste konverentsi hinnangut eri komisjonide, eelkõige õiguskomisjoni kui liidu parema õigusloome ja õiguse lihtsustamise eest vastutava komisjoni kogemuste põhjal (45); |
| --- | --- |

104.

| 105. | tunneb heameelt esimese iga-aastase institutsioonidevahelise kõrgetasemelise poliitilise kokkuvõtete tegemise koosoleku üle institutsioonidevahelise kokkuleppe rakendamise teemal, mis toimus 12. detsembril 2017; innustab komisjonide esimeeste konverentsi esitama esimeeste konverentsile kõik soovitused uue institutsioonidevahelise kokkuleppe rakendamise kohta, mida ta peab vajalikuks; |
| --- | --- |

105.

o

o o

| 106. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

106.

---

(1)  ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.

(2)  ELT L 304, 20.11.2010, lk 47.

(3)  ELT C 321, 31.12.2003, lk 1.

(4)  EÜT C 102, 4.4.1996, lk 2.

(5)  EÜT C 73, 17.3.1999, lk 1.

(6)  EÜT C 77, 28.3.2002, lk 1.

(7)  ELT C 145, 30.6.2007, lk 5.

(8)  ELT C 369, 17.12.2011, lk 15.

(9)  ELT C 484, 24.12.2016, lk 7.

(10)  ELT C 446, 29.12.2017, lk 1.

(11)  Kohtuotsus (suurkoda), 18. märts 2014, Euroopa Komisjon vs. Euroopa Parlament ja Euroopa Liidu Nõukogu, kohtuasi C-427/12, ECLI:EU:C:2014:170; kohtuotsus (suurkoda), 16. juuli 2015, Euroopa Komisjon vs. Euroopa Parlament ja Euroopa Liidu Nõukogu, kohtuasi C-88/14, ECLI:EU:C:2015:499; kohtuotsus, 17. märts 2016, Euroopa Parlament vs. Euroopa Komisjon, kohtuasi C-286/14, ECLI:EU:C:2016:183; kohtuotsus (suurkoda), 14. juuni 2016, parlament vs. nõukogu, kohtuasi C-263/14, ECLI:EU:C:2016:435; kohtuotsus (suurkoda), 24. juuni 2014, parlament vs. nõukogu, kohtuasi C-658/11, ECLI:EU:C:2014:2025.

(12)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0484.

(13)  ELT C 58, 15.2.2018, lk 39.

(14)  ELT C 101, 16.3.2018, lk 116.

(15)  ELT C 50, 9.2.2018, lk 91.

(16)  ELT C 289, 9.8.2016, lk 53.

(17)  ELT C 285, 29.8.2017, lk 11.

(18)  ELT C 93, 24.3.2017, lk 14.

(19)  ELT C 353 E, 3.12.2013, lk 117.

(20)  ELT C 51 E, 22.2.2013, lk 87.

(21)  ELT C 380 E, 11.12.2012, lk 31.

(22)  ELT C 50, 9.2.2018, lk 91.

(23)  Vt Euroopa Parlamendi 9. märtsi 2016. aasta otsuse (Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppe sõlmimise kohta) II lisa.

(24)  Euroopa Komisjoni presidendi 19. mai 2015. aasta otsuse (mis käsitleb sõltumatu õiguskontrollikomitee loomist) artikli 6 lõige 2 (C(2015)3263).

(25)  Vt COM(2016)0798 ja COM(2016)0799.

(26)  Vt Euroopa Parlamendi 9. septembri 2010. aasta resolutsiooni parema õigusloome kohta – Euroopa Komisjoni 15. aruanne vastavalt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamist käsitleva protokolli artiklile 9 (ELT C 308 E, 20.10.2011, lk 66), punkt 47.

(27)  Vt Euroopa Parlamendi 27. novembri 2014. aasta resolutsiooni komisjoni mõjuhindamissuuniste läbivaatamise ja VKE-testi tähtsuse kohta, punkt 16.

(28)  Vt Euroopa Parlamendi 9. märtsi 2016. aasta otsust Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppe sõlmimise kohta, punkt 4.

(29)  Vt eespool viidatud parlamendi 27. novembri 2014. aasta resolutsiooni punkti 12 ning eespool viidatud parlamendi 9. märtsi 2016. aasta otsuse punkti 6.

(30)  Vt Euroopa Parlamendi 14. septembri 2011. aasta resolutsiooni parema õigusloome, subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse ning aruka õigusliku reguleerimise kohta, punkt 5.

(31)  Vt Euroopa Parlamendi kodukorra V lisa XVI jaotise punkti 1.

(32)  Vt eespool viidatud Euroopa Parlamendi 25. veebruari 2014. aasta resolutsiooni (seadusandlike volituste delegeerimise järelmeetmete ja liikmesriikide kontrolli kohta komisjoni rakendamisvolituste teostamise üle) põhjendust D.

(33)  Vt eespool viidatud Euroopa Parlamendi 25. veebruari 2014. aasta resolutsiooni seadusandlike volituste delegeerimise järelmeetmete ja liikmesriikide kontrolli kohta komisjoni rakendamisvolituste teostamise üle, punkt 6.

(34)  Samas, punkt 1.

(35)  Eespool viidatud 18. märtsi 2014. aasta kohtuotsus (suurkoda), Euroopa Komisjon vs. Euroopa Parlament ja Euroopa Liidu Nõukogu; eespool viidatud 17. märtsi 2016. aasta kohtuotsus, Euroopa Parlament vs. Euroopa Komisjon; eespool viidatud 14. juuni 2016. aasta kohtuotsus (suurkoda), parlament vs. nõukogu.

(36)  Eespool viidatud 14. juuni 2016. aasta kohtuotsus (suurkoda), parlament vs. nõukogu; eespool viidatud 24. juuni 2014. aasta kohtuotsus (suurkoda), parlament vs. nõukogu.

(37)  ELT C 58, 15.2.2018, lk 76.

(38)  Vt vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0086.

(39)  Üldkohtu otsus (seitsmes koda laiendatud koosseisus), 22. märts 2018, Emilio De Capitani vs. Euroopa Parlament, kohtuasi T-540/15, ECLI:EU:T:2018:167.

(40)  Vt Euroopa Parlamendi 21. novembri 2012. aasta resolutsiooni 28. aastaaruande kohta ELi õiguse kohaldamise järelevalve kohta (2010) (ELT C 419, 16.12.2015, lk 73), punkt 7.

(41)  Vt Euroopa Parlamendi 4. veebruari 2014. aasta resolutsiooni ELi õiguse kohaldamise järelevalvet käsitleva 29. aastaaruande (2011) kohta, punktid 21 ja 22.

(42)  Vt Euroopa Parlamendi 6. oktoobri 2016. aasta resolutsiooni ELi õiguse kohaldamise järelevalvet käsitleva 2014. aasta aruande kohta (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0385), punkt 16.

(43)  Vt eespool viidatud komisjoni teatist „ELi õigus: parema kohaldamisega paremad tulemused“ (ELT C 18, 19.1.2017, lk 12).

(44)  Vt eespool viidatud Euroopa Parlamendi 14. septembri 2011. aasta resolutsiooni, punkt 41.

(45)  Vt Euroopa Parlamendi kodukorra V lisa XVI jaotise punkti 3.

---

| 9.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 76/103 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 76/103

---

P8_TA(2018)0226

2021.–2027. aasta mitmeaastane finantsraamistik ja omavahendid

Euroopa Parlamendi 30. mai 2018. aasta resolutsioon 2021.–2027. aasta mitmeaastase finantsraamistiku ja omavahendite kohta (2018/2714(RSP))

(2020/C 76/11)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 311, 312 ja 323, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 311, 312 ja 323,

| — | võttes arvesse komisjoni 2. mai 2018. aasta teatist „Tänapäevane eelarve liidu jaoks, mis hoiab, kaitseb ja avardab võimalusi. Uus mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027“ (COM(2018)0321), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2. mai 2018. aasta teatist „Tänapäevane eelarve liidu jaoks, mis hoiab, kaitseb ja avardab võimalusi. Uus mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027“ (COM(2018)0321),

| — | võttes arvesse komisjoni 2. mai 2018. aasta ettepanekuid 2021.–2027. aasta finantsraamistiku ja Euroopa Liidu omavahendite süsteemi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2. mai 2018. aasta ettepanekuid 2021.–2027. aasta finantsraamistiku ja Euroopa Liidu omavahendite süsteemi kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni 2. mai 2018. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus liidu eelarve kaitsmise kohta, juhul kui liikmesriikides esineb üldistunud puudusi õigusriigi toimimises (COM(2018)0324), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2. mai 2018. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus liidu eelarve kaitsmise kohta, juhul kui liikmesriikides esineb üldistunud puudusi õigusriigi toimimises (COM(2018)0324),

| — | võttes arvesse oma 14. märtsi 2018. aasta resolutsiooni järgmise mitmeaastase finantsraamistiku ja 2020. aasta järgse mitmeaastase finantsraamistiku suhtes võetava parlamendi seisukoha ettevalmistamise kohta (1) ning Euroopa Liidu omavahendite süsteemi reformimise kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. märtsi 2018. aasta resolutsiooni järgmise mitmeaastase finantsraamistiku ja 2020. aasta järgse mitmeaastase finantsraamistiku suhtes võetava parlamendi seisukoha ettevalmistamise kohta (1) ning Euroopa Liidu omavahendite süsteemi reformimise kohta (2),

| — | võttes arvesse komisjoni ja nõukogu 29. mail 2018. aastal 2021.–2027. aasta finantsraamistiku kohta tehtud avaldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ja nõukogu 29. mail 2018. aastal 2021.–2027. aasta finantsraamistiku kohta tehtud avaldusi,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõiget 2,

| 1. | võtab teadmiseks komisjoni 2. mai 2018. aasta ettepanekud 2021.–2027. aasta finantsraamistiku ja ELi omavahendite süsteemi kohta, mille alusel hakatakse pidama läbirääkimisi; tuletab meelde, et Euroopa Parlamendi seisukoht on selgelt sõnastatud kahes resolutsioonis, mis võeti 14. märtsil 2018. aastal vastu väga suure häälteenamusega ja millel põhinevad parlamendivolitused läbirääkimisteks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nõuab, et nõukogu kannaks hoolt selle eest, et järgmisest finantsraamistikust oleks selgelt näha liidu tuleviku positiivne väljavaade ning selles võetaks arvesse ELi kodanike vajadusi, muresid ja ootusi; rõhutab, et mitmeaastase finantsraamisiku otsusega tuleb liidule anda vahendid, mida ta järgmise seitsme aasta jooksul vajab suurte probleemide lahendamiseks ning poliitiliste prioriteetide elluviimiseks ja eesmärkide saavutamiseks; loodab seetõttu, et nõukogu peab poliitilistest lubadustest kinni ja näitab finantsraamistiku kindlaksmääramisel üles julgust; on mures selle pärast, et komisjoni ettepanek nõrgendab ELi solidaarsusmeetmeid, ja kavatseb nõukoguga läbi rääkides jõuda võimalusterohkema finantsraamistikuni, millest on kodanikele rohkem kasu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | on hämmastunud ja mures, et võrdlevad andmed, mille komisjon pärast Euroopa Parlamendi tungivat nõudmist 18. mail 2018. aastal ametlikult avaldas, erinevad mõnevõrra andmetest, mis esitati koos mitmeaastase finantsraamistiku paketi ettepanekutega; märgib, et sealjuures on mitme ELi programmi assigneeringuid tegelikult suurendatud palju vähem ja teiste omi kärbitud palju rohkem, kui komisjon algselt oli teatanud; rõhutab, et parlament ja nõukogu peavad kohe alguses selgelt kokku leppima, kuidas nad arvnäitajad käsitlevad; märgib, et parlament kasutab käesolevas resolutsioonis omaenda arvutusi, mis põhinevad püsivhindadel, ja on võtnud arvesse, et Ühendkuningriik astub Euroopa Liidust välja; |
| --- | --- |

3.

| 4. | on pettunud, et järgmise finantsraamistiku kogusummaks on kavandatud 1,1 triljon eurot, mis ilma Euroopa Arengufondita (praegu ELi eelarves ei sisaldu ja moodustab ELi kogurahvatulust 0,03 %) moodustab ELi 27 liikmesriigi kogurahvatulust 1,08 %; rõhutab, et absoluutarvuna on kogurahvatulu protsendina väljendatud kogumaht kehtiva finantsraamistiku omast väiksem, kuigi raha on liidul uute poliitiliste prioriteetide rahastamiseks ja probleemide lahendamiseks vaja rohkem; tuletab meelde, et praegu kehtiv finantsraamistik on juba väiksem kui sellele eelnenud 2007.–2013. aasta raamistik ja liidu tungivate vajaduste rahastamiseks ei ole sellest piisanud; |
| --- | --- |

4.

| 5. | peab kahetsusväärseks, et ettepanekuga vähendatakse ühise põllumajanduspoliitika eelarvet 15 % ja ühtekuuluvuspoliitika eelarvet 10 %; on eriti kindlalt vastu kõigile äärmuslikele kärbetele, mis kahjustavad poliitikavaldkondade põhisisu ja eesmärke, näiteks kärbetele, mida tahetakse teha Ühtekuuluvusfondi (–45 %) ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi eelarves (rohkem kui –25 %); seab sellega seoses kahtluse alla ettepaneku kärpida Euroopa Sotsiaalfondi eelarvet 6 %, samas kui selle kasutusvaldkonda on suurendatud ja sellest rahastatakse nüüd ka noorte tööhõive algatust; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kinnitab, et Euroopa Parlamendil on kindel seisukoht, kui palju raha on ELi tähtsaimate poliitikavaldkondade rahastamiseks 2021.–2027. aasta finantsraamistikus vaja, et nende eesmärgid saaks täita; rõhutab, et eelkõige tuleb ELi 27 liikmesriigi ühisele põllumajanduspoliitikale ja ühtekuuluvuspoliitikale eraldada vähemalt sama palju raha kui 2014.–2020. aasta raamistikus (absoluutarvudes) ja säilitada nende poliitikavaldkondade üldine struktuur, programmi „Erasmus+“ praegust eelarvet tuleb kolm korda suurendada, VKEdele ja noorte tööpuuduse vastu võitlemiseks mõeldud rahasummasid kahekordistada, teadus- ja uuendustegevuse praegust eelarvet suurendada vähemalt 50 %, nii et see oleks 120 miljardit eurot, programmi „Life+“ eelarvet tuleks kaks korda suurendada, Euroopa ühendamise rahastu kaudu teha palju rohkem investeeringuid ning ka turvalisusele, rändevaldkonnale ja välissuhetele tuleb eraldada rohkem raha; rõhutab, et seetõttu peab 2021.–2027. aasta finantsraamistiku maht olema ELi 27 liikmesriigi kogurahvatulust 1,3 %; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rõhutab, et finantsraamistik ja kõik sellega seotud ELi poliitikavaldkonnad peavad tuginema üldkehtivatele põhimõtetele; kinnitab sellega seoses, et EL peab täitma lubaduse olla esimeste hulgas, kes ÜRO kestliku arengu eesmärgid ellu viivad, ja peab kahetsusväärseks, et finantsraamistiku paketi ettepanekutes ei ole selleks selget ja nähtavat eesmärki seatud; nõuab seetõttu, et kestliku arengu eesmärke tuleb võtta arvesse kõigis järgmise finantsraamistiku kohastes ELi meetmetes ja algatustes; rõhutab ühtlasi, et EList ei saa kaasavat Euroopat, kui diskrimineerimist ei kaotata, ja peab kahetsusväärseks, et finantsraamistiku ettepanekutes esitatud ELi meetmetes ei ole soolist aspekti arvesse võetud ega soolist võrdõiguslikkust eesmärgiks seatud; rõhutab, et Pariisi kokkuleppe tõttu tuleks kliimameetmetele kulutada palju rohkem kui kehtivas finantsraamistikus ning see osakaal peaks võimalikult kiiresti – kuid hiljemalt 2027. aastaks – suurenema 30 %-ni; |
| --- | --- |

7.

| 8. | toetab ettepanekuid, mille komisjon on teinud ELi omavahendite süsteemi reformimise kohta, sest 2021.–2027. aasta finantsraamistiku paketi tulude seisukohast on see väga positiivne; tunneb heameelt selle üle, et pakutud on kolm uut ELi omavahendit ja praegust käibemaksupõhist omavahendit on soovitatud muuta lihtsamaks; rõhutab, et samu ideid, mis põhinevad otseselt institutsioonidevahelise kõrgetasemelise omavahendite töörühma tööl, sisaldas ka Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2018. aasta resolutsioon; võtab rahuloluga teadmiseks, et uued omavahendid vastavad kahele liidu strateegilisele eesmärgile, millest esimene on hästi toimiv siseturg ning teine keskkonnakaitse ja võitlus kliimamuutustega; loodab, et nõukogu ja komisjon toetavad omavahendite vastuvõtmisel parlamendile suurema rolli andmist; tuletab veel kord meelde, et parlament on seisukohal, et järgmise finantsraamistiku kulu- ja tulupoolt tuleks eesseisvatel läbirääkimistel käsitleda ühtse paketina ning finantsraamistikus on parlamendiga võimalik kokkuleppele jõuda ainult siis, kui vastavaid edusamme tehakse ka omavahendites; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pead kiiduväärseks ka põhimõtet, mille kohaselt peaks tulu, mis tekib otse ELi meetmete tulemusel, laekuma ELi eelarvesse, ja toetab täielikult kõigi tagasimaksete kaotamist ja igasuguse korrigeerimise lõpetamist; soovib teada, kui kiiresti uued omavahendid kasutusele võetakse, et liikmesriikide osamaksu saaks hakata vähendama; ei mõista, miks ei ole komisjon teinud ettepanekut ei selle kohta, et luua ELi eelarves spetsiaalne reserv, millesse kantakse igasugune ettenägemata tulu, sealhulgas äriühingutele konkurentsiõiguse rikkumise eest määratud trahvid, digitaalsektori suurettevõtetele määratava maksu ega selle kohta, et kehtestada uue ELi omavahendina finantstehingumaks; |
| --- | --- |

9.

| 10. | tuletab meelde, et Euroopa Parlament on selle poolt, et luua mehhanism nende liikmesriikide trahvimiseks, kes ei austa Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 sätestatud väärtusi; võtab teadmiseks, et finantsraamistiku paketis sisaldub komisjoni ettepanek liidu eelarve kaitsmise kohta, juhul kui liikmesriikides esineb üldistunud puudusi õigusriigi toimimises; kavatseb kõiki ettepaneku ideid põhjalikult analüüsida ja lisada sätted, millega oleks tagatud, et liidu eelarve lõplikud toetusesaajad ei kannata kahju eeskirjade rikkumise tõttu, mille eest nad vastutavad ei ole; |
| --- | --- |

10.

| 11. | on veendunud, et finantsraamistik tuleks enne selle kestuse teise poole algust kohustuslikus korras läbi vaadata ning selle kohta tuleks ettepanek teha ja see kindlaks määrata piisavalt vara, et järgmisel parlamendikoosseisul ja komisjonil oleks võimalik 2021.–2027. aasta finantsraamistikku tähendusrikkalt kohandada; kavatseb sõnastada finantsraamistiku määruse vastava artikli paremini; |
| --- | --- |

11.

| 12. | on seisukohal, et ettepanekud, mille komisjon on teinud paindlikkuse kohta, on läbirääkimisteks hea lähtekoht; peab eriti kiiduväärseks ettepanekuid, millega muudetakse kehtivaid sätteid paremaks, eriti mis puudutab kulukohustustest vabastatud assigneeringute kandmist liidu reservi, erivahenditele mõeldud eraldiste suurendamist ja maksete koguvarult kõigi piirangute kaotamist, mida parlament on nõudnud; soovib läbi rääkida ka muude vajalike paranduste üle; |
| --- | --- |

12.

| 13. | võtab teadmiseks, et komisjon on teinud ettepaneku luua Euroopa investeeringute stabiliseerimise vahend, mida saab koos liikmesriikide eelarve stabiliseerimisvahenditega kasutada suurte asümmeetriliste vapustuste korral; kavatseb ettepanekut, eriti selle eesmärke ja mahtu, hoolikalt analüüsida; |
| --- | --- |

13.

| 14. | rõhutab, et komisjoni ettepanekutega algab ametlikult etapp, mille jooksul toimuvad pingelised läbirääkimised nii nõukogus endas kui ka nõukogu ja Euroopa Parlamendi vahel, et saada mitmeaastase finantsraamistiku määrusele parlamendi nõusolek; rõhutab, et kuni lõpliku kokkuleppe sõlmimiseni peaksid kõik mitmeaastase finantsraamistiku ja omavahendite paketi elemendid, sealhulgas finantsraamistiku arvnäitajad, jääma läbiräägitavaks; on valmis nõukoguga kohe konstruktiivset arutelu alustama, et nõukogu mõistaks paremini, mida parlament ootab, ja et oleks võimalik õigel ajal kokkuleppele jõuda; on seetõttu seisukohal, et järgmise finantsraamistiku menetlemist on hea alustada korrapärastest kohtumistest, mis nõukogu järjestikuste eesistujate ja Euroopa Parlamendi läbirääkijate vahel on nüüd hakanud toimuma; |
| --- | --- |

14.

| 15. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, teistele asjaomastele institutsioonidele ja organitele ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0075.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0076.

---

| 9.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 76/106 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 76/106

---

P8_TA(2018)0228

Schengeni ala toimimist käsitlev aastaaruanne

Euroopa Parlamendi 30. mai 2018. aasta resolutsioon Schengeni ala toimimist käsitleva aastaaruande kohta (2017/2256(INI))

(2020/C 76/12)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 27. septembri 2017. aasta teatist Schengeni ala säilitamise ja tugevdamise kohta (COM(2017)0570), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 27. septembri 2017. aasta teatist Schengeni ala säilitamise ja tugevdamise kohta (COM(2017)0570),

| — | võttes arvesse komisjoni 4. märtsi 2016. aasta teatist „Tegevuskava „Tagasi Schengeni juurde““ (COM(2016)0120), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 4. märtsi 2016. aasta teatist „Tegevuskava „Tagasi Schengeni juurde““ (COM(2016)0120),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. septembri 2016. aasta määrust (EL) 2016/1624, mis käsitleb Euroopa piiri- ja rannikuvalvet (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. septembri 2016. aasta määrust (EL) 2016/1624, mis käsitleb Euroopa piiri- ja rannikuvalvet (1),

| — | võttes arvesse Schengeni piirieeskirju, eriti nende artikleid 14 ja 17, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Schengeni piirieeskirju, eriti nende artikleid 14 ja 17,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta määrust (EL) 2016/794, mis käsitleb Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ametit (Europol) (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta määrust (EL) 2016/794, mis käsitleb Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ametit (Europol) (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2013. aasta määrust (EL) nr 1052/2013, millega luuakse Euroopa piiride valvamise süsteem (Eurosur) (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2013. aasta määrust (EL) nr 1052/2013, millega luuakse Euroopa piiride valvamise süsteem (Eurosur) (3),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A8-0160/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A8-0160/2018),

| A. | arvestades, et Schengeni ala kehtiv korraldus on ainulaadne ja üks Euroopa Liidu suurimaid saavutusi, mis võimaldab isikute vaba liikumist Schengeni alal ilma sisepiiridel toimuva piirikontrollita; arvestades, et see on saanud võimalikuks tänu mitmesugustele kompensatsioonimeetmetele, nagu teabevahetuse tõhustamine Schengeni infosüsteemi (SIS) loomise kaudu ja hindamismehhanismi loomine, et kontrollida Schengeni acquis’ rakendamist liikmesriikides ja edendada vastastikust usaldust Schengeni ala toimimise vastu; arvestades, et vastastikune usaldus nõuab ka solidaarsust, julgeolekut, õigus- ja politseikoostööd kriminaalasjades, ELi välispiiride ühist kaitsmist ning ühist arusaama ja ühiseid poliitikameetmeid rände-, viisa- ja varjupaigapoliitika küsimustes ning rahvusvahelise ja ELi õiguse järgimist selles valdkonnas; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Schengeni ala kehtiv korraldus on ainulaadne ja üks Euroopa Liidu suurimaid saavutusi, mis võimaldab isikute vaba liikumist Schengeni alal ilma sisepiiridel toimuva piirikontrollita; arvestades, et see on saanud võimalikuks tänu mitmesugustele kompensatsioonimeetmetele, nagu teabevahetuse tõhustamine Schengeni infosüsteemi (SIS) loomise kaudu ja hindamismehhanismi loomine, et kontrollida Schengeni acquis’ rakendamist liikmesriikides ja edendada vastastikust usaldust Schengeni ala toimimise vastu; arvestades, et vastastikune usaldus nõuab ka solidaarsust, julgeolekut, õigus- ja politseikoostööd kriminaalasjades, ELi välispiiride ühist kaitsmist ning ühist arusaama ja ühiseid poliitikameetmeid rände-, viisa- ja varjupaigapoliitika küsimustes ning rahvusvahelise ja ELi õiguse järgimist selles valdkonnas;

| B. | arvestades, et viimastel aastatel on Schengeni ala toimimist mõjutanud mitmed tegurid; arvestades, et nende tegurite hulgas on rahvusvaheline ränne ja turismivoogude mõju, mis oli nn e-piire käsitleva õigusakti koostamise esialgne põhjus, ning samuti varjupaigataotlejate ja ebaseaduslike rändajate suur hulk ning nendega seotud teisene ränne, mille tulemusel taaskehtestasid mõned liikmesriigid alates 2014. aastast piirikontrolli sisepiiridel ja pikendasid seda; arvestades, et sisepiiridel piirikontrolli taaskehtestamine näib olevat seotud pigem isikute liikumise ja terrorismiga seotud tajutavate ohtudega avalikule korrale ja sisejulgeolekule ning rahvusvahelist kaitset taotlevate isikute ja ebaseaduslike rändajate arvukusega kui usaldusväärsete tõenditega tõsise ohu tegeliku olemasolu kohta või saabujate tegeliku arvuga; arvestades, et need tegurid hõlmavad ka terrorismi ning kõrgendatud ohtu avalikule korrale ja liikmesriikide sisejulgeolekule; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et viimastel aastatel on Schengeni ala toimimist mõjutanud mitmed tegurid; arvestades, et nende tegurite hulgas on rahvusvaheline ränne ja turismivoogude mõju, mis oli nn e-piire käsitleva õigusakti koostamise esialgne põhjus, ning samuti varjupaigataotlejate ja ebaseaduslike rändajate suur hulk ning nendega seotud teisene ränne, mille tulemusel taaskehtestasid mõned liikmesriigid alates 2014. aastast piirikontrolli sisepiiridel ja pikendasid seda; arvestades, et sisepiiridel piirikontrolli taaskehtestamine näib olevat seotud pigem isikute liikumise ja terrorismiga seotud tajutavate ohtudega avalikule korrale ja sisejulgeolekule ning rahvusvahelist kaitset taotlevate isikute ja ebaseaduslike rändajate arvukusega kui usaldusväärsete tõenditega tõsise ohu tegeliku olemasolu kohta või saabujate tegeliku arvuga; arvestades, et need tegurid hõlmavad ka terrorismi ning kõrgendatud ohtu avalikule korrale ja liikmesriikide sisejulgeolekule;

| C. | arvestades, et ELi välispiiride tugevdamine ning asjaomaste andmebaaside kasutamise alusel toimuvate süstemaatiliste kontrollide kasutuselevõtmine (sh Euroopa kodanike jaoks) olid osa Schengeni ala kaitsmiseks kehtestatud meetmetest; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ELi välispiiride tugevdamine ning asjaomaste andmebaaside kasutamise alusel toimuvate süstemaatiliste kontrollide kasutuselevõtmine (sh Euroopa kodanike jaoks) olid osa Schengeni ala kaitsmiseks kehtestatud meetmetest;

| D. | arvestades, et mõned liikmesriigid on varjupaigataotlejate ja pagulaste saabumisele reageerinud oma sisepiiridel piirikontrolli taastamisega, põhjendades seda rahvusvahelist kaitset taotlevate kolmandate riikide kodanike rände reguleerimisega, isegi kui Schengeni piirieeskirjade artikli 14 lõikes 1 sätestatakse, et tavapärast piirimenetlust ei kohaldata varjupaigataotlejate suhtes; arvestades, et varjupaigataotluste hindamiseks on vaja kasutusele võtta jagatud vastutuse õiglane süsteem; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et mõned liikmesriigid on varjupaigataotlejate ja pagulaste saabumisele reageerinud oma sisepiiridel piirikontrolli taastamisega, põhjendades seda rahvusvahelist kaitset taotlevate kolmandate riikide kodanike rände reguleerimisega, isegi kui Schengeni piirieeskirjade artikli 14 lõikes 1 sätestatakse, et tavapärast piirimenetlust ei kohaldata varjupaigataotlejate suhtes; arvestades, et varjupaigataotluste hindamiseks on vaja kasutusele võtta jagatud vastutuse õiglane süsteem;

| E. | arvestades, et komisjon on alates 2016. aasta märtsist pakkunud välja mitmeid meetmeid, mille abil Schengeni ala tavapärane toimimine taastada; arvestades, et Schengeni ala nõuetekohane toimimine ei ole veel taastatud ning sõltub peamiselt liikmesriikidest, nende usaldusest üksteise vastu, solidaarsusest toetada esmase saabumise riike, asjakohaste meetmete vastuvõtmisest ja nende rakendamisest, eelkõige liikmesriikide poolt; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et komisjon on alates 2016. aasta märtsist pakkunud välja mitmeid meetmeid, mille abil Schengeni ala tavapärane toimimine taastada; arvestades, et Schengeni ala nõuetekohane toimimine ei ole veel taastatud ning sõltub peamiselt liikmesriikidest, nende usaldusest üksteise vastu, solidaarsusest toetada esmase saabumise riike, asjakohaste meetmete vastuvõtmisest ja nende rakendamisest, eelkõige liikmesriikide poolt;

| F. | arvestades, et liikmesriikide ajend võtta vastu meetmed Schengeni ala nõuetekohase toimimise taastamiseks sõltub peamiselt piirikontrolli taotluste uuendamata jätmisest; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et liikmesriikide ajend võtta vastu meetmed Schengeni ala nõuetekohase toimimise taastamiseks sõltub peamiselt piirikontrolli taotluste uuendamata jätmisest;

| G. | arvestades, et liidu sisepiiridel piirikontrolli säilitamine või selle taaskehtestamine Schengeni alal mõjutab oluliselt Euroopa kodanike ja kõigi nende elu, kes saavad kasu ELi-sisesest vaba liikumise põhimõttest, ja kahjustab tõsiselt nende usaldust Euroopa institutsioonide ja integratsiooni vastu; arvestades, et sisepiiridel piirikontrolli säilitamine või taaskehtestamine toob kaasa otseseid tegevus- ja investeerimiskulusid piiriüleste töötajate, turistide, kaubavedajate ja avaliku sektori asutuste jaoks, mis avaldaks liikmesriikide majandusele halvavat mõju; arvestades, et piirikontrolli taaskehtestamisega seotud kulud jäävad hinnanguliselt vahemikku 0,05–20 miljardit eurot ühekordseid kulusid ja 2 miljardit eurot iga-aastaseid tegevuskulusid (4); arvestades, et eelkõige puudutab see piiriüleseid piirkondi; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et liidu sisepiiridel piirikontrolli säilitamine või selle taaskehtestamine Schengeni alal mõjutab oluliselt Euroopa kodanike ja kõigi nende elu, kes saavad kasu ELi-sisesest vaba liikumise põhimõttest, ja kahjustab tõsiselt nende usaldust Euroopa institutsioonide ja integratsiooni vastu; arvestades, et sisepiiridel piirikontrolli säilitamine või taaskehtestamine toob kaasa otseseid tegevus- ja investeerimiskulusid piiriüleste töötajate, turistide, kaubavedajate ja avaliku sektori asutuste jaoks, mis avaldaks liikmesriikide majandusele halvavat mõju; arvestades, et piirikontrolli taaskehtestamisega seotud kulud jäävad hinnanguliselt vahemikku 0,05–20 miljardit eurot ühekordseid kulusid ja 2 miljardit eurot iga-aastaseid tegevuskulusid (4); arvestades, et eelkõige puudutab see piiriüleseid piirkondi;

| H. | arvestades, et eri liikmesriikide poolt ELi välis- ja sisepiiridel müüride ja tarade rajamine sageneb ning seda kasutatakse varjupaigataotlejate (muu hulgas ELi territooriumile) sisenemise ja läbisõidu takistamiseks; arvestades, et riikidevahelise instituudi (TNI) hinnangul on Euroopa riigid ehitanud üle 1 200 kilomeetri ulatuses müüre ja piire ja kulutanud selleks vähemalt 500 miljonit eurot ning et ajavahemikus 2007–2010 aitasid ELi fondid kaasa 545 piiride valvamise süsteemi kasutuselevõtmisele, mis hõlmavad 8 279 kilomeetrit ELi välispiire ja 22 347 seireseadet; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et eri liikmesriikide poolt ELi välis- ja sisepiiridel müüride ja tarade rajamine sageneb ning seda kasutatakse varjupaigataotlejate (muu hulgas ELi territooriumile) sisenemise ja läbisõidu takistamiseks; arvestades, et riikidevahelise instituudi (TNI) hinnangul on Euroopa riigid ehitanud üle 1 200 kilomeetri ulatuses müüre ja piire ja kulutanud selleks vähemalt 500 miljonit eurot ning et ajavahemikus 2007–2010 aitasid ELi fondid kaasa 545 piiride valvamise süsteemi kasutuselevõtmisele, mis hõlmavad 8 279 kilomeetrit ELi välispiire ja 22 347 seireseadet;

| I. | arvestades, et Schengeni ala tulevik on teelahkmel ning nõuab otsustavaid ja ühiseid meetmeid, et taastada sellest saadav täielik kasu kodanikele; arvestades, et see nõuab ka liikmesriikidevahelist vastastikust usaldust, koostööd ja solidaarsust; arvestades, et poliitilises arutelus tuleks vältida Schengeni süüdistamist; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Schengeni ala tulevik on teelahkmel ning nõuab otsustavaid ja ühiseid meetmeid, et taastada sellest saadav täielik kasu kodanikele; arvestades, et see nõuab ka liikmesriikidevahelist vastastikust usaldust, koostööd ja solidaarsust; arvestades, et poliitilises arutelus tuleks vältida Schengeni süüdistamist;

| J. | arvestades, et Schengeni ala laienemine on jätkuvalt põhiline vahend, millega suurendada inimeste, teenuste, kaupade ja kapitali vaba liikumise õigusest tulenevat majanduslikku ja sotsiaalset kasu uuematele liikmesriikidele, edendades ühtekuuluvust ja kaotades riikide- ja piirkondadevahelisi lõhesid; arvestades, et Schengeni acquis’ täielik kohaldamine kõikides liikmesriikides, kes on täitnud kriteeriumid Schengeni hindamisprotsessi edukaks lõpuleviimiseks, on hädavajalik, et luua kooskõlastatud ja jõuline õiguskindluse raamistik; arvestades, et komisjoni president on andnud mitmel korral teada Rumeenia ja Bulgaaria valmisolekust ühineda Schengeni alaga ning seda on märgitud ka Euroopa Parlamendi 8. juuni 2011. aasta seisukohas, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Schengeni acquis’ sätete täieliku kohaldamise kohta Bulgaaria Vabariigis ja Rumeenias (5), ning nõukogu järeldustes; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Schengeni ala laienemine on jätkuvalt põhiline vahend, millega suurendada inimeste, teenuste, kaupade ja kapitali vaba liikumise õigusest tulenevat majanduslikku ja sotsiaalset kasu uuematele liikmesriikidele, edendades ühtekuuluvust ja kaotades riikide- ja piirkondadevahelisi lõhesid; arvestades, et Schengeni acquis’ täielik kohaldamine kõikides liikmesriikides, kes on täitnud kriteeriumid Schengeni hindamisprotsessi edukaks lõpuleviimiseks, on hädavajalik, et luua kooskõlastatud ja jõuline õiguskindluse raamistik; arvestades, et komisjoni president on andnud mitmel korral teada Rumeenia ja Bulgaaria valmisolekust ühineda Schengeni alaga ning seda on märgitud ka Euroopa Parlamendi 8. juuni 2011. aasta seisukohas, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Schengeni acquis’ sätete täieliku kohaldamise kohta Bulgaaria Vabariigis ja Rumeenias (5), ning nõukogu järeldustes;

| K. | arvestades, et Schengeni kontrolli töörühm on Schengeni acquis’ rakendamist tähelepanelikult jälginud, kasutades selleks Schengeni hindamismehhanismi tulemusi, haavatavuse hindamise metoodikat, parlamendikomisjoni kuulamisi ning liikmesriikidesse ja kolmandatesse riikidesse tehtud lähetusi; arvestades, et töörühm on toonud välja rakendatud või peagi rakendatavad meetmed, Schengeni ala toimimise peamised puudused ja tulevikus võtmist vajavad meetmed; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Schengeni kontrolli töörühm on Schengeni acquis’ rakendamist tähelepanelikult jälginud, kasutades selleks Schengeni hindamismehhanismi tulemusi, haavatavuse hindamise metoodikat, parlamendikomisjoni kuulamisi ning liikmesriikidesse ja kolmandatesse riikidesse tehtud lähetusi; arvestades, et töörühm on toonud välja rakendatud või peagi rakendatavad meetmed, Schengeni ala toimimise peamised puudused ja tulevikus võtmist vajavad meetmed;

PÕHIKÜSIMUSED

Tuvastatud puuduste kõrvaldamisel tehtud edusammud

| 1. | juhib tähelepanu asjaolule, et viimasel kolmel aastal on ELi seadusandja võtnud vastu mitu meedet, millega on püütud tugevdada Schengeni ala terviklikkust ilma piirikontrollita sisepiiridel; tunnustab välispiiridel võetud meetmete tulemuslikkust ja Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti loomist; võtab teadmiseks ameti jõupingutused uute eeskirjade rakendamisel, eelkõige piirivalve ja tagasisaatmise valdkonnas tehtavate ühisoperatsioonide kaudu, ning toetades suurenenud sisserändega liikmesriike, tagades samal ajal põhiõiguste täieliku austamise, nagu on sätestatud Euroopa piiri- ja rannikuvalve määruses; peab oluliseks hiljuti kasutusele võetud haavatavuse hindamise mehhanismi, et avastada puudusi ühistel välispiiridel ja ennetada kriise; rõhutab kooskõlastatud jõupingutusi ja koostööd asutuste ja muude sidusrühmade vahel esmase vastuvõtu süsteemi alase koolituse korraldamisel; |
| --- | --- |

1.

| 2. | märgib Schengeni piirieeskirjade muutmise ning riiki sisenemise ja riigist lahkumise punktides kolmandate riikide kodanikele ja ELi kodanikele andmebaaside alusel läbi viidava kohustusliku süstemaatilise kontrolli kehtestamise kaudu võetud meetmeid, jäädes samas tähelepanelikuks nende meetmete mõju, vajalikkuse ja proportsionaalsuse suhtes ELi kodanike piiriületusele; rõhutab, et mõnel juhul on kohustuslik süstemaatiline kontroll Schengeni välispiiridel asendatud sihipärasega kontrolliga selle ebaproportsionaalse mõju tõttu liiklusvoogudele; tuletab meelde, et komisjon peaks neid tagajärgi määruses (EL) 2017/458 sätestatud hindamise käigus arvesse võtma; |
| --- | --- |

2.

| 3. | peab kiiduväärseks käimasolevat SISi reformi ja et 5. märtsil 2018. aastal võttis eu-LISA kasutusele SIS II sõrmejälgede automaatse tuvastamise süsteemi platvormi, millega lisatakse süsteemi biomeetriliste otsingute tegemise võimekus, mis aitab tugevdada kuritegevuse ja terrorismi vastast võitlust; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rõhutab vajadust paremini ära kasutada olemasolevaid vahendeid, täpsemalt maksimeerida olemasolevatest süsteemidest tulenevat kasu ja vähendada struktuuris esinevaid teabelünki, järgides täielikult õigust eraelu puutumatusele, andmekaitsenõudeid ning mittediskrimineerimise, vajalikkuse ja proportsionaalsuse põhimõtet; |
| --- | --- |

4.

| 5. | väljendab heameelt piiriülese politsei- ja õiguskoostöö valdkonnas tehtud töö üle ja õiguskaitseasutuste vahelise koostöö üle ning Eurojusti ja Europoli töö üle, et võidelda piiriülese ja organiseeritud kuritegevuse, inimkaubanduse ja terrorismi vastu luureteabe, teabevahetuse ja ühiste uurimiste abil; |
| --- | --- |

5.

| 6. | väljendab muret komisjoni jõupingutuste pärast töötada välja Euroopa integreeritud piirihalduse kontseptsioon ja strateegia 14. märtsil 2018 avaldatu alusel, et järgida Euroopa piiri- ja rannikuvalve määruse sätteid; väljendab kahtlust selle tulemuslikkuses Euroopa integreeritud piirihalduse valdkonnas soovitud eesmärkide ja sihtide seadmisel ning eriti põhiõiguste ja strateegia muude osade tugevdamisel ja rakendamisel; |
| --- | --- |

6.

| 7. | peab väga oluliseks uuendatud Schengeni hindamismehhanismi, kuna see edendab liikmesriikide vahel läbipaistvust, vastastikust usaldust ja aruandekohustust, võimaldades kontrollida, kuidas nad rakendavad Schengeni acquis’ eri valdkondi; |
| --- | --- |

7.

Tuvastatud tõsised puudused

| 8. | väljendab muret Schengeni hindamismehhanismi ja haavatavuse hindamise kaudu avastatud tõsiste puuduste ja vigade pärast; |
| --- | --- |

8.

| 9. | väljendab sügavat muret tõsiste puudujääkide pärast Schengeni acquis’ rakendamises, mis tulid ilmsiks siis, kui hinnati Schengeni infosüsteemi ajutist kasutamist Ühendkuningriigi poolt, ning kutsub nõukogu ja komisjoni üles alustama selle süsteemi terviklikkuse huvides Euroopa Parlamendiga arutelu kõnealuste järelduste suhtes asjakohaste järelmeetmete võtmiseks; |
| --- | --- |

9.

| 10. | mõistab hukka sisepiiridel taaskehtestatud piirikontrolli pikendamise, kuna see kahjustab Schengeni ala aluspõhimõtteid; on seisukohal, et paljud pikendamised ei ole oma ulatuse, vajalikkuse või proportsionaalsuse tõttu kooskõlas kehtivate eeskirjadega ja on seega ebaseaduslikud; väljendab kahetsust, et liikmesriigid ei ole võtnud nõuetekohaseid meetmeid, et tagada koostöö teiste mõjutatud liikmesriikidega nende meetmete mõju minimeerimiseks, ning et nad ei ole taolisi kontrolle piisavalt õigustanud ega esitanud piisavalt teavet nende tulemuste kohta, takistades seega komisjoni analüüsi ja parlamendi kontrolli; peab samuti kahetsusväärseks liikmesriikide tava muuta kunstlikult taaskehtestamise õiguslikku alust, et pikendada seda samade faktiliste asjaolude korral maksimaalsest võimalikust ajavahemikust kauemaks; on seisukohal, et kõnealuse tava majanduslik, poliitiline ja sotsiaalne mõju kahjustab Schengeni ala ühtsust ja Euroopa kodanike heaolu ning vaba liikumise põhimõtet; kordab, et viimase kolme aasta jooksul on liidu seadusandja võtnud vastu arvukalt meetmeid, et tugevdada välispiire ja kontrolli välispiiril; toonitab, et sisepiiridel piirikontrolli kaotamise osas ei ole olnud asjakohast reaktsiooni; |
| --- | --- |

10.

| 11. | toonitab, et sisepiiridel piirikontrolli taaskehtestamine on osutunud palju kergemaks kui sisepiiride kontrolli kaotamine pärast nende taaskehtestamist; |
| --- | --- |

11.

| 12. | väljendab muret seoses määruse ebapiisava rakendamisega välispiiri kontrolli teatavates valdkondades, näiteks andmebaaside süstemaatiline kasutamine piirikontrolli ajal ja nõutavate sisenemistingimuste põhjalik kontrollimine; on samuti mures selle pärast, et aeg-ajalt puudub teatavates piiriületuspunktides konkreetsetele andmebaasidele (nagu SIS ja VIS) juurdepääs; märgib, et paljudes liikmesriikides ei ole riiklike koordinatsioonikeskuste loomine selgelt kooskõlas Euroopa piiride valvamise süsteemi (Eurosur) käsitleva määrusega; rõhutab veel kord, et sise- ja välispiire käsitlevate õigusaktide tõhususe huvides on hädavajalik, et liikmesriigid rakendaksid nõuetekohaselt liidu tasandil kokku lepitud meetmeid; |
| --- | --- |

12.

| 13. | tuletab meelde, et liikmesriikidel on olemas muud vahendid kui piirikontroll sisepiiridel, sealhulgas komisjoni soovitatud sihtotstarbeline politseikontroll, tingimusel et sellise kontrolli eesmärk ei ole piirikontroll, see põhineb üldisel politseiteabel või kogemusel, mis on seotud võimalike ohtudega avalikule julgeolekule, ning sellega püütakse eeskätt võidelda piiriülese kuritegevusega ja see on kavandatud ja ellu viidud viisil, mis erineb selgelt isikute süsteemsest kontrollimisest välispiiridel; tuletab meelde, et taoline kontroll võib osutuda tulemuslikumaks kui piirikontroll sisepiiridel, kuna see on paindlikum ja seda on võimalik muutuvate ohtudega lihtsamalt kohandada; |
| --- | --- |

13.

| 14. | tuletab meelde, et etteteatamata Schengeni kontrollkäike võib teha sisepiiridele ilma asjaomasele liikmesriigile eelnevalt teatamata; |
| --- | --- |

14.

| 15. | mõistab hukka füüsiliste tõkete, sealhulgas tarade rajamise liikmesriikide vahele ning tuletab meelde oma kahtlusi selliste meetmete ja Schengeni piirieeskirjade kokkusobivuse kohta; palub komisjonil hinnata põhjalikult iga niisugust kavatsust ja anda Euroopa Parlamendile aru; |
| --- | --- |

15.

| 16. | tunnustab Schengeni ala tavapärase toimimise taastamiseks tehtavate jõupingutuste osana ettepanekut muuta Schengeni piirieeskirju seoses eeskirjadega, mida kohaldatakse sisepiiridel piirikontrolli ajutise taaskehtestamise suhtes; toob esile vajaduse kehtestada selged eeskirjad ning et need muudatused peaksid kajastama üksnes sisejulgeolekuga seotud uusi probleeme ja hajusaid ohte, ilma et need julgustaksid sisepiiridel piirikontrolli taaskehtestamist; tuletab meelde, et igasugused muudatused ei tohiks viia sisepiiridel piirikontrolli pikendamiseni; on mures, et komisjoni ettepanek sisepiiridel piirikontrolli taastamiseks põhineb nn tajutava ohu hinnangul, mitte rangetel ja usaldusväärsetel tõenditel, ning tõsise ohu olemasolu ja nn riski hindamine tuleks usaldada täielikult piirikontrolli taastavale riigile; on seisukohal, et need meetmed tuleks võtta hoolikalt, et mitte tekitada pöördumatut kahju vaba liikumise põhimõttele, kehtestades eelkõige olulised menetluslikud kaitsemeetmed, et säilitada eriti sisepiiridel piirikontrolli taaskehtestamise korral range ajaline piirang; |
| --- | --- |

16.

| 17. | toonitab, et sisepiiridel piirikontrolli edasine pikendamine või taaskehtestamine tekitaks ühtse turu tõsise kahjustamise tõttu kogu ELi jaoks suuri majanduslikke kulusid; |
| --- | --- |

17.

Võetavad meetmed

| 18. | rõhutab tungivat vajadust viivitamata tegeleda tuvastatud tõsiste puudustega, et taastada Schengeni ala tavapärane toimimine ilma piirikontrollita sisepiiridel; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kutsub kõiki liikmesriike üles rakendama täielikult kehtivaid eeskirju ning palub komisjonil tegutseda otsustavalt ühiselt kokkulepitud eeskirjade rikkumise küsimustes, kehtestades proportsionaalsed ja vajalikud meetmed kõnealuste liikmesriikide suhtes, sealhulgas rikkumismenetlused, et kaitsta teiste liikmesriikide ja liidu kui terviku huve; |
| --- | --- |

19.

| 20. | rõhutab, kui oluline on SISi reformimine ja kohandamine, et tulla kiiresti toime uute probleemidega, milleks on ohtu sattunud või kadunud laste kaitse, terrorismi puudutava teabe kohene ja kohustuslik vahetamine, järgides samas ELi kodanike ja kolmandate riikide kodanike põhiõigusi ja säilitades andmekaitse ja eraelu puutumatusega seotud kaitsemeetmed, ning lahkumisettekirjutusi käsitlev kohustuslik teabevahetus; rõhutab, et sellised reformid ei tohi kahjustada vajalikkuse ja proportsionaalsuse põhimõtet; toonitab, et süsteemi nõuetekohaseks toimimiseks peavad hoiatusteated nõudma reageerimist ja õigustama oma süsteemi lisamist; rõhutab riiklike kannete büroost (SIRENE) täiendava teabe taotlemise eeldatavat olulist suurenemist ning kutsub liikmesriike üles tugevdama büroo käsutuses olevaid vahendeid, tagades sellele uute ülesannete täitmiseks piisavad rahalised ja inimressursid; |
| --- | --- |

20.

| 21. | rõhutab Schengeni hindamismehhanismi tulemuste olulisust ja kutsub liikmesriike üles rakendama vastavalt neile esitatud soovitusi; rõhutab lisaks haavatavuse hindamist ja kutsub liikmesriike üles võtma meetmeid Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti soovituste alusel; |
| --- | --- |

21.

| 22. | palub komisjonil esitada igal aastal Euroopa Parlamendile ja nõukogule määruse (EL) nr 1053/2013 kohaselt korraldatud hindamisi käsitlev põhjalik aruanne; |
| --- | --- |

22.

| 23. | nõuab kindlalt, et komisjon ei tohi uuendada taotlust teha erandeid Schengeni acquis’st, kui asjaomane liikmesriik ei ole rakendanud Schengeni hindamismehhanismi alusel neile antud soovitusi; |
| --- | --- |

23.

| 24. | rõhutab, et kõik liikmesriigid, sealhulgas väliste maismaapiirideta liikmesriigid peaksid tegema kõik endast oleneva, et tagada kõrgetasemeline kontroll oma välispiiridel, eraldades piisavad vahendid personali, seadmete ja eksperditeadmiste kujul, tagades samas põhiõiguste täieliku austamise, sh rahvusvahelise kaitse ning tagasi- ja väljasaatmise lubamatusega seotud juhtumite puhul, luues vajalikud juhtimis- ja kontrollistruktuurid ning koostades Euroopa piiri- ja rannikuvalve määruse kohaselt kõikide käsutasandite ajakohastatud riskianalüüsi, et hõlbustada tõhusat tegevust ning pakkuda ohutuks, nõuetekohaseks ja sujuvaks piiriületusteks asjakohaseid taristuid; |
| --- | --- |

24.

| 25. | on seisukohal, et kui Schengeni hindamismehhanismi soovitakse läbi vaadata, peaksid kõik ettepanekud käsitlema olulisi viivitusi, mida on täheldatud nii seoses kontrollkäikude kui ka rakendusotsuste ja tegevuskavadega, ning hõlbustama kiiret parandusmeetmete võtmist liikmesriikide poolt; on seisukohal, et etteteatamata kontrollkäike Schengeni hindamismehhanismi raames oleks võimalik tõhustada, kui sellised kontrollkäigud toimuksid tõepoolest ette teatamata (ilma 24-tunnise etteteatamiseta); |
| --- | --- |

25.

| 26. | tuletab meelde, et Euroopa Parlamenti tuleks viivitamata ja täielikult teavitada kõikidest ettepanekutest, mille eesmärk on Schengeni hindamismehhanismi muuta või asendada; märgib, et komisjon peaks kuue kuu jooksul alates kõikide esimese mitmeaastase hindamisprogrammiga hõlmatud hindamisaruannete vastuvõtmisest Schengeni hindamismehhanismi toimimise läbi vaatama ja esitama selle tulemused parlamendile; |
| --- | --- |

26.

| 27. | nõuab Schengeni hindamismehhanismi edasiarendamist koos haavatavuse hindamise vahendiga viisil, mis hoiab ära ettenägematud tagasilöögid välispiiride üldises haldamises ning parandab seda, tõhustab Schengeni acquis’ ja põhiõiguste järgimist, sh kooskõla Genfi konventsiooniga, millele kirjutasid alla kõik liikmesriigid, ning hõlbustab liikmesriikide ja Euroopa institutsioonide, eelkõige Euroopa Parlamendi põhjalikku kontrolli ja läbipaistvust; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles eraldama Schengeni hindamiste ja haavatavuse hindamiste rakendamise ja järelmeetmete jaoks piisavalt vahendeid; kutsub komisjoni üles korraldama sisepiiridele kontrollkäike, mis on tõepoolest etteteatamata ning millega hinnatakse kehtestatud meetmete laadi ja mõju; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kutsub liikmesriikide pädevaid asutusi üles parandama piirikontrolliga seotud ressursside ja suutlikkuse riigisisest haldamist käsitleva teabe ja statistiliste andmete kogumist; palub liikmesriikidel teha haavatavuse hindamise mehhanismile õigeaegselt kättesaavaks kogu vajalik teave; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kutsub liikmesriike, eelkõige neid, keda see otseselt mõjutab, koostama ja piisavalt testima vajalikke erandolukorra plaane, et leevendada suurenenud rände olukordi, ning tõhustama sellise olukorra tekkimise puhul oma registreerimis- ja majutussuutlikkust; kutsub liikmesriike üles parandama oma suutlikkust avastada võltsitud dokumente ja ebaseaduslikke riiki sisenemisi, järgides samas täiel määral tagasi- ja väljasaatmise lubamatuse põhimõtet ja põhiõigusi; nõuab kooskõlastatud jõupingutuste tegemist, et võidelda inimkaubanduse ja terrorismi vastu, eriti selleks, et tuvastada paremini kuritegelikke organisatsioone ja nende rahastamist; |
| --- | --- |

29.

| 30. | rõhutab, et ohutu seaduslik juurdepääs ELile, sh Schengeni ala välispiiril, tagab Schengeni ala üldise stabiilsuse; |
| --- | --- |

30.

| 31. | peab integreeritud piirihalduse strateegia praegust rakendamist ebapiisavaks; nõuab, et komisjon ning Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet toetaksid liikmesriike nende jõupingutustes täita Euroopa piiri- ja rannikuvalve määruses sätestatud nõuded ja alustada liikmesriikides õigeaegselt integreeritud piirihalduse valdkondlikke hindamisi; kutsub liikmesriike üles viima oma piirihaldus kooskõlla integreeritud piirihalduse kontseptsiooniga, rakendades terviklikku lähenemisviisi piirihaldusele, toetudes selle aluspõhimõtetele, ja eelkõige tagades kogu piirihalduses ja tagasisaatmistegevuses põhiõiguste täieliku austamise, sealhulgas tagasi- ja väljasaatmise lubamatuse põhimõtte järgimise, pöörates erilist tähelepanu kaitsetumatele elanikkonnarühmadele ning alaealistele; rõhutab vajadust tagada integreeritud piirihalduse strateegia täielik rakendamine Euroopa ja liikmesriikide tasandil ning rahvusvaheliste konventsioonide järgimine, ning tugevdada seega välispiiride haldamist, austades samas põhiõigusi; |
| --- | --- |

31.

| 32. | rõhutab, kui oluline on institutsioonide vahel kokku lepitud täieulatusliku integreeritud piirihalduse strateegia, Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti tehnilise ja tegevusstrateegia ning liikmesriikide edasiste strateegiate kiire kasutuselevõtt; on täielikult teadlik vastuoludest integreeritud piirihalduse strateegia rakendamisel liikmesriikides, ning rõhutab, et integreeritud piirihalduse strateegia täielik rakendamine kõigis liikmesriikides on Schengeni ala nõuetekohaseks toimimiseks äärmiselt oluline; |
| --- | --- |

32.

| 33. | palub komisjonil võtta vastu seadusandliku ettepaneku Eurosuri määruse muutmiseks, võttes arvesse kehtiva määruse rakendamisel täheldatud olulisi puudusi, ning on seisukohal, et niisugune ettepanek peaks ergutama Eurosuri suuremat kasutamist, et osaleda teabevahetuses, riskianalüüsis ning otsingu- ja päästeoperatsioonides ja neile kaasa aidata; |
| --- | --- |

33.

| 34. | väljendab veel kord Euroopa Parlamendi toetust Bulgaaria ja Rumeenia kohesele Schengeni alaga ühinemisele ning Horvaatia ühinemisele niipea, kui riik täidab ühinemiskriteeriumid; palub nõukogul kiita heaks Bulgaaria ja Rumeenia ühinemine Schengeni ala täieõiguslike liikmetena; |
| --- | --- |

34.

MUUD SCHENGENI ALA MÕJUTAVAD KÜSIMUSED

| 35. | rõhutab, et praegune Schengeni ala olukord ja sisepiiridel piirikontrolli säilimine ei ole esmajoones tingitud probleemidest Schengeni enda struktuuris ja eeskirjades, vaid pigem probleemidest acquis’ga seotud valdkondades, nagu näiteks puudused Euroopa ühise varjupaigasüsteemi valdkonnas, sealhulgas poliitilise tahte, solidaarsuse ja vastutuse jagamise puudumine, ning puudused Dublini määruses ja välispiiride haldamises; |
| --- | --- |

35.

Tuvastatud puuduste kõrvaldamisel tehtud edusammud

| 36. | rõhutab päritoluriikides ebaseadusliku rände algpõhjustega tegelemiseks ja elutingimuste parandamiseks võetud toetus- ja suutlikkuse suurendamise meetmeid; |
| --- | --- |

36.

| 37. | on seisukohal, et koostöö kolmandate riikidega on sund- ja ebaseaduslikku rännet põhjustavate asjaolude leevendamise üks osa; rõhutab soovitud eesmärkide saavutamiseks vajalike meetmete kõikehõlmavust; |
| --- | --- |

37.

Tuvastatud tõsised puudused

| 38. | peab kahetsusväärseks, et viimastel aastatel on teatatud paljudest Vahemerel hukkunud või kadunuks jäänud inimestest; rõhutab lisaks, et otsingu- ja päästetööd on Euroopa integreeritud piirihalduse eraldiseisev komponent, nagu on sätestatud Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti määruses; on seisukohal, et püsiv, otsustav ja tõhus liidu reageerimine merel toimuvate otsingu- ja päästeoperatsioonide raames on ülimalt oluline, et hoida ära surmajuhtumeid merel; peab äärmiselt oluliseks, et kõikide merepiiridel toimuvate piirivalveoperatsioonide kavandamisse ja nende operatsioonide Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti poolsesse rakendamisse kaasataks piisavad mereotsingute ja -päästega seotud aspektid ja suutlikkus, nagu on sätestatud määruses (EL) nr 656/2014; |
| --- | --- |

38.

| 39. | väljendab suurt muret seoses Euroopa piiri- ja rannikuvalve määruse rakendamisega, ning rõhutab, et liikmesriigid peavad täitma määruses sätestatud nõudeid, eelkõige kohustust anda piisavalt inimressursse ja tehnilisi seadmeid nii ühisoperatsioonide kui ka kiirreageerimise seadmete reservi jaoks ning eraldada piisavalt vahendeid haavatavuse hindamise rakendamisele; on mures Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti ressursside ja finantsplaneerimise pärast ning prognooside pärast, millel põhineb operatsioonide rahastamine ja liikmesriikidelt nõutavad toetused; palub liikmesriikidel tagada põhiõigusi käsitleva nõuetekohase koolituse liikmesriikide piirivalvuritele; |
| --- | --- |

39.

| 40. | on seisukohal, et eri õiguskaitseteenistuste, sõjaväe, piirivalve, tolli ning mereotsingute ja -päästega seotud asutuste vaheline koostöö riiklikul tasandil on sageli ebapiisav, mille tagajärjel on killustunud olukorrateadlikkus ja vähene tulemuslikkus; märgib, et koostööstruktuuride puudumine võib viia ebatõhusate ja/või ebaproportsionaalsete meetmeteni; tuletab meelde, et ükskõik, kui palju ka ei oleks heade kavatsustega koostatud liidu tasandi meetmeid, ei korva need liikmesriikide asjaomaste asutuste vahelise sisemise koostöö puudumist; |
| --- | --- |

40.

| 41. | märgib muude suuremahuliste infosüsteemide loomist ning eesmärki parandada nende koostalitlusvõimet, säilitades samal ajal vajalikud kaitsemeetmed, sealhulgas andmekaitse ja eraelu puutumatuse osas; |
| --- | --- |

41.

| 42. | on seisukohal, et infosüsteemide koostalitlusvõime ettepanekutega tehtavat tööd tuleks võtta kui võimalust parandada riiklikke IT-süsteeme ja riiklikke taristuid piiriületuspunktides ning need osaliselt ühtlustada; |
| --- | --- |

42.

Võetavad meetmed

| 43. | julgustab ameteid ja liikmesriike jätkama mitmeotstarbelisi operatsioone ning tagama asjakohased sammud, et kaasata sobivate vahendite ja inimressursside kaudu operatsioonidesse mereotsingud ja -pääste; palub ametil tagada kaebuste lahendamise mehhanismi rakendamine ning põhiõiguste ametniku toetuseks sellega seotud vahendid ja töötajad; |
| --- | --- |

43.

| 44. | palub liikmesriikidel tagada pärast lahkumisettekirjutuse tegemist kiire ja tõhus tagasisaatmismenetlus inimlikul ja väärikal moel ning täiel määral põhiõigusi järgides; |
| --- | --- |

44.

| 45. | märgib, et liikmesriikidele on direktiiviga 2001/40/EÜ antud võimalus tunnustada ja rakendada teise liikmesriigi tehtud lahkumisettekirjutusi, selle asemel, et teha ise uus lahkumisettekirjutus või saata ebaseaduslik rändaja tagasi esialgsesse lahkumisettekirjutuse väljastanud liikmesriiki; |
| --- | --- |

45.

| 46. | kutsub liikmesriike üles võtma konkreetseid meetmeid, et tagada kõigile varjupaigataotlejatele sobiv taristu, majutus ja elamistingimused, võttes eelkõige arvesse saatjata alaealiste ja alaealistega perede ning kaitsetus olukorras olevate naiste vajadusi; kutsub liikmesriike üles viima oma kinnipidamiskeskused vastavusse rahvusvaheliste parimate tavade ning inimõiguste normide ja konventsioonide nõuetega, et rahuldada mahutavuse nõudlust, pidades meeles, et kinnipidamine on viimane abinõu ja see ei ole lapse parimates huvides, ning suurendama kinnipidamisele alternatiivsete meetmete kasutamist; palub liikmesriikidel täita ümberpaigutamiskohustusi, milles Euroopa Ülemkogu leppis kokku 2015. aasta septembris ja mida Euroopa Liidu Kohus kinnitas uuesti 2017. aasta septembris, et taastada rände haldamise kord ning edendada ELis solidaarsust ja koostööd; |
| --- | --- |

46.

| 47. | palub liikmesriikidel tagada riiklike andmekaitseasutuste sõltumatus, eelkõige eraldades neile piisavad rahalised vahendid ja töötajad, et nad saaksid täita suurenevaid ülesandeid; kutsub liikmesriikide sõltumatuid järelevalveasutusi üles tagama infosüsteemide ja nende kasutamise vajalikud auditid; kutsub liikmesriike üles rakendama sätteid, et võimaldada andmesubjektidel esitada kaebusi ja nõuda oma isiklikku teavet ning suurendada üldsuse teadlikkust infosüsteemide kohta; |
| --- | --- |

47.

| 48. | nõuab, et mitmeotstarbelisi operatsioone viiks läbi Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet, et tagada mereotsingute ja -päästega seotud vahendite (nagu on sätestatud määruses (EL) nr 656/2014) olemasolu asjaomastes piirkondades; tuletab meelde, et riikide piirivalveasutused peavad samuti eraldama piisavad vahendid selle tegevuse, eelkõige otsingu- ja päästetegevuse jaoks; rõhutab, et piirikontrolli peaks läbi viima koolitatud piirivalveametnik või seda tuleks läbi viia pädeva asutuse range järelevalve all; |
| --- | --- |

48.

| 49. | märgib, et Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ametile on antud suuremad volitused, mida ta saab kasutada, et toetada liikmesriike koordineeritud tagasisaatmisoperatsioonidel; |
| --- | --- |

49.

| 50. | kutsub liikmesriike üles arendama edasi vastastikust piiriülest politseikoostööd ühise ohuhindamise, riskianalüüsi ja patrullide kaudu; nõuab Prümi konventsiooni ja nõukogu otsuse 2008/615/JSK täielikku rakendamist ja ühinemist Euroopa teabevahetusmudeli ja Rootsi algatusega; kutsub liikmesriike üles parandama oma riiklikke õiguskaitsealase koostöö ja teabejagamise struktuure ja muutma paremaks praktilist koostööd, eelkõige naaberliikmesriikidega; |
| --- | --- |

50.

| 51. | tuletab meelde, et Euroopa ühise varjupaigasüsteemi reformi peetakse esmatähtsaks osaks terviklikust lähenemisviisist, millega püütakse lahendada pagulasi, varjupaigataotlejaid ja rändajaid käsitleva poliitika ning komisjoni rände tegevuskava puhul esinevaid probleeme; märgib, et parlament on korduvalt rõhutanud, et rändajatele ja pagulastele seaduslike rändekanalite avamine on parim viis võidelda inimkaubanduse ja samal ajal ka ebaseadusliku rände vastu; palub nõukogul kiiresti järgida parlamendi eeskuju ja võtta vastu volitused läbirääkimiste pidamiseks kõigi sellega seotud ettepanekute üle, eriti seoses Dublini määrusega; rõhutab, et uus Euroopa Liidu Varjupaigaamet tuleb alles heaks kiita, ja nõuab tungivalt, et nõukogu käsitleks seda eelnõu kiiremas korras; |
| --- | --- |

51.

| 52. | rõhutab vajadust parandada ELi kodanikele liikmesriikide poolt väljastatud isikutunnistuste turvalisust; kutsub komisjoni üles tegema ettepaneku isikutunnistuste turvaelementide ja biomeetria standardite kohta, mida kasutatakse juba passide puhul; |
| --- | --- |

52.

o

o o

| 53. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide parlamentidele ja Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ametile. |
| --- | --- |

53.

---

(1)  ELT L 251, 16.9.2016, lk 1.

(2)  ELT L 135, 24.5.2016, lk 53.

(3)  ELT L 295, 6.11.2013, lk 11.

(4)  Wouter van Ballegooij, „The Cost of Non-Schengen: Civil Liberties, Justice and Home Affairs aspects – Cost of Non-Europe Report“ (Schengenist loobumise kulud: kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade aspektid – Euroopa mõõtme puudumisest tulenevate kulude aruanne), Euroopa lisaväärtuse üksus, 2016, lk 32.

(5)  ELT C 380 E, 11.12.2012, lk 160.

---

| 9.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 76/114 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 76/114

---

P8_TA(2018)0229

Kuriteoohvrite õiguste ning neile pakutava toe ja kaitse miinimumnõuded

Euroopa Parlamendi 30. mai 2018. aasta resolutsioon direktiivi 2012/29/EL (millega kehtestatakse kuriteoohvrite õiguste ning neile pakutava toe ja kaitse miinimumnõuded) rakendamise kohta (2016/2328(INI))

(2020/C 76/13)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 2 ja 3 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 8, 10, 18, 19, 21, 79 ja 82, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 2 ja 3 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 8, 10, 18, 19, 21, 79 ja 82,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 3, 6, 20, 21, 23, 24, 41 ja 47, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 3, 6, 20, 21, 23, 24, 41 ja 47,

| — | võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni,

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni, mille ÜRO Peaassamblee võttis vastu 1948. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni, mille ÜRO Peaassamblee võttis vastu 1948. aastal,

| — | võttes arvesse 1989. aasta ÜRO lapse õiguste konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1989. aasta ÜRO lapse õiguste konventsiooni,

| — | võttes arvesse ÜRO 1979. aasta konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 1979. aasta konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta,

| — | võttes arvesse deklaratsiooni kuritegude ja võimu kuritarvitamise ohvrite õiguste tagamise aluspõhimõtete kohta, mille ÜRO võttis vastu 29. novembril 1985. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse deklaratsiooni kuritegude ja võimu kuritarvitamise ohvrite õiguste tagamise aluspõhimõtete kohta, mille ÜRO võttis vastu 29. novembril 1985. aastal,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni (Istanbuli konventsioon) ning nõukogu 11. mai 2017. aasta otsuseid (EL) 2017/865 (1) ja (EL) 2017/866 (2) Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni Euroopa Liidu nimel allkirjastamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni (Istanbuli konventsioon) ning nõukogu 11. mai 2017. aasta otsuseid (EL) 2017/865 (1) ja (EL) 2017/866 (2) Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni Euroopa Liidu nimel allkirjastamise kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu ministrite komitee 14. juuni 2006. aasta soovitust CM/Rec(2006)8 liikmesriikidele kuriteoohvrite abistamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu ministrite komitee 14. juuni 2006. aasta soovitust CM/Rec(2006)8 liikmesriikidele kuriteoohvrite abistamise kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu ministrite komitee 31. märtsi 2010. aasta soovitust CM/Rec(2010)5 liikmesriikidele seksuaalse sättumuse ja sooidentiteedi alusel toimuva diskrimineerimise vastaste meetmete kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu ministrite komitee 31. märtsi 2010. aasta soovitust CM/Rec(2010)5 liikmesriikidele seksuaalse sättumuse ja sooidentiteedi alusel toimuva diskrimineerimise vastaste meetmete kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 15. märtsi 2001. aasta raamotsust 2001/220/JSK ohvrite seisundi kohta kriminaalmenetluses (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 15. märtsi 2001. aasta raamotsust 2001/220/JSK ohvrite seisundi kohta kriminaalmenetluses (3),

| — | võttes arvesse nõukogu 6. detsembri 2013. aasta järeldusi vihakuritegude vastase võitluse kohta Euroopa Liidus ning nõukogu 5. juuni 2014. aasta järeldusi naiste ja tütarlaste vastase vägivalla kõikide vormide, sealhulgas naiste suguelundite moonutamise ennetamise ja selle vastu võitlemise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 6. detsembri 2013. aasta järeldusi vihakuritegude vastase võitluse kohta Euroopa Liidus ning nõukogu 5. juuni 2014. aasta järeldusi naiste ja tütarlaste vastase vägivalla kõikide vormide, sealhulgas naiste suguelundite moonutamise ennetamise ja selle vastu võitlemise kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2017. aasta direktiivi (EL) 2017/541 terrorismivastase võitluse kohta, millega asendatakse nõukogu raamotsus 2002/475/JSK ning muudetakse nõukogu otsust 2005/671/JSK (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2017. aasta direktiivi (EL) 2017/541 terrorismivastase võitluse kohta, millega asendatakse nõukogu raamotsus 2002/475/JSK ning muudetakse nõukogu otsust 2005/671/JSK (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta direktiivi (EL) 2016/800, mis käsitleb kriminaalmenetluses kahtlustatavate või süüdistatavate laste menetluslikke tagatisi (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta direktiivi (EL) 2016/800, mis käsitleb kriminaalmenetluses kahtlustatavate või süüdistatavate laste menetluslikke tagatisi (5),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuni 2013. aasta määrust (EL) nr 606/2013 tsiviilasjades määratud kaitsemeetmete vastastikuse tunnustamise kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuni 2013. aasta määrust (EL) nr 606/2013 tsiviilasjades määratud kaitsemeetmete vastastikuse tunnustamise kohta (6),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiivi 2012/29/EL, millega kehtestatakse kuriteoohvrite õiguste ning neile pakutava toe ja kaitse miinimumnõuded ning asendatakse nõukogu raamotsus 2001/220/JSK (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiivi 2012/29/EL, millega kehtestatakse kuriteoohvrite õiguste ning neile pakutava toe ja kaitse miinimumnõuded ning asendatakse nõukogu raamotsus 2001/220/JSK (7),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta direktiivi 2011/99/EL Euroopa lähenemiskeelu kohta (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta direktiivi 2011/99/EL Euroopa lähenemiskeelu kohta (8),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2011. aasta direktiivi 2011/36/EL, milles käsitletakse inimkaubanduse tõkestamist ja sellevastast võitlust ning inimkaubanduse ohvrite kaitset ja millega asendatakse nõukogu raamotsus 2002/629/JSK (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2011. aasta direktiivi 2011/36/EL, milles käsitletakse inimkaubanduse tõkestamist ja sellevastast võitlust ning inimkaubanduse ohvrite kaitset ja millega asendatakse nõukogu raamotsus 2002/629/JSK (9),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta direktiivi 2011/93/EL, mis käsitleb laste seksuaalse kuritarvitamise ja ärakasutamise ning lasteporno vastast võitlust ja mis asendab nõukogu raamotsuse 2004/68/JSK (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta direktiivi 2011/93/EL, mis käsitleb laste seksuaalse kuritarvitamise ja ärakasutamise ning lasteporno vastast võitlust ja mis asendab nõukogu raamotsuse 2004/68/JSK (10),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 14. detsembri 2017. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta direktiivi 2011/93/EL (mis käsitleb laste seksuaalse kuritarvitamise ja ärakasutamise ning lasteporno vastast võitlust) rakendamise kohta (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 14. detsembri 2017. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta direktiivi 2011/93/EL (mis käsitleb laste seksuaalse kuritarvitamise ja ärakasutamise ning lasteporno vastast võitlust) rakendamise kohta (11),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta direktiivi 2014/42/EL kuriteovahendite ja kriminaaltulu arestimise ja konfiskeerimise kohta Euroopa Liidus (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta direktiivi 2014/42/EL kuriteovahendite ja kriminaaltulu arestimise ja konfiskeerimise kohta Euroopa Liidus (12),

| — | võttes arvesse nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/80/EÜ kuriteoohvritele hüvitise maksmise kohta (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/80/EÜ kuriteoohvritele hüvitise maksmise kohta (13),

| — | võttes arvesse parlamendi kodanikuõiguste ja põhiseadusküsimuste poliitikaosakonna 2017. aasta septembris avaldatud uurimust „How can the EU and the Member States better help victims of terrorism?“ (Kuidas saavad EL ja liikmesriigid terrorismiohvreid paremini aidata?), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse parlamendi kodanikuõiguste ja põhiseadusküsimuste poliitikaosakonna 2017. aasta septembris avaldatud uurimust „How can the EU and the Member States better help victims of terrorism?“ (Kuidas saavad EL ja liikmesriigid terrorismiohvreid paremini aidata?),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti 2017. aasta detsembris avaldatud uuringut „Second European Union minorities and discrimination survey“ (Euroopa Liidu vähemuste ja diskrimineerimise teine uuring), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti 2017. aasta detsembris avaldatud uuringut „Second European Union minorities and discrimination survey“ (Euroopa Liidu vähemuste ja diskrimineerimise teine uuring),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti 2017. aasta veebruaris avaldatud uurimust „Child-friendly justice: Perspectives and experiences of children involved in judicial proceedings as victims, witnesses or parties in nine EU Member States“ (Lapsesõbralik õigusemõistmine – Euroopa Liidu üheksas liikmesriigis kannatanu, tunnistaja või menetlusosalisena kohtumenetluses osalenud laste seisukohad ja kogemused), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti 2017. aasta veebruaris avaldatud uurimust „Child-friendly justice: Perspectives and experiences of children involved in judicial proceedings as victims, witnesses or parties in nine EU Member States“ (Lapsesõbralik õigusemõistmine – Euroopa Liidu üheksas liikmesriigis kannatanu, tunnistaja või menetlusosalisena kohtumenetluses osalenud laste seisukohad ja kogemused),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti 2017. aasta aruannet põhiõiguste kohta, mis avaldati 2017. aasta mais, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti 2017. aasta aruannet põhiõiguste kohta, mis avaldati 2017. aasta mais,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti 2016. aasta aruannet põhiõiguste kohta, mis avaldati 2016. aasta mais, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti 2016. aasta aruannet põhiõiguste kohta, mis avaldati 2016. aasta mais,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti uurimust „Victims of crime in the EU: the extent and nature of support for victims“ (Kuriteoohvrid ELis: ohvritele pakutava toetuse ulatus ja laad), mis avaldati 2015. aasta jaanuaris, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti uurimust „Victims of crime in the EU: the extent and nature of support for victims“ (Kuriteoohvrid ELis: ohvritele pakutava toetuse ulatus ja laad), mis avaldati 2015. aasta jaanuaris,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti 2015. aasta juunis avaldatud uurimust „Severe labour exploitation: workers moving within or into the European Union“ (Tõsine tööalane ärakasutamine. Euroopa Liidu piires liikuvad või sinna saabuvad töötajad), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti 2015. aasta juunis avaldatud uurimust „Severe labour exploitation: workers moving within or into the European Union“ (Tõsine tööalane ärakasutamine. Euroopa Liidu piires liikuvad või sinna saabuvad töötajad),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti 2014. aasta märtsis avaldatud aruannet „Violence against women: an EU-wide survey“ (Üleeuroopaline naistevastase vägivalla uuring), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti 2014. aasta märtsis avaldatud aruannet „Violence against women: an EU-wide survey“ (Üleeuroopaline naistevastase vägivalla uuring),

| — | võttes arvesse projekti IVOR raames 6. mail 2016 avaldatud aruannet „Implementing Victim-oriented reform of the criminal justice system in the EU“ (Kriminaalõigussüsteemi ohvritele suunatud reformi rakendamine ELis), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse projekti IVOR raames 6. mail 2016 avaldatud aruannet „Implementing Victim-oriented reform of the criminal justice system in the EU“ (Kriminaalõigussüsteemi ohvritele suunatud reformi rakendamine ELis),

| — | võttes arvesse Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi (EIGE) aruannet „An analysis of the Victims’ Rights Directive from a gender perspective“ (Kuriteoohvrite õiguste direktiivi analüüs soolisest vaatenurgast), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi (EIGE) aruannet „An analysis of the Victims’ Rights Directive from a gender perspective“ (Kuriteoohvrite õiguste direktiivi analüüs soolisest vaatenurgast),

| — | võttes arvesse 10. novembril 2017 avaldatud Yogyakarta pluss 10 põhimõtteid põhimõtete ja riikide kohustuste kohta seoses rahvusvaheliste inimõigusi käsitlevate õigusaktide kohaldamisega seksuaalse sättumuse, soolise identiteedi, sooväljenduse ja sootunnuste suhtes; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 10. novembril 2017 avaldatud Yogyakarta pluss 10 põhimõtteid põhimõtete ja riikide kohustuste kohta seoses rahvusvaheliste inimõigusi käsitlevate õigusaktide kohaldamisega seksuaalse sättumuse, soolise identiteedi, sooväljenduse ja sootunnuste suhtes;

| — | võttes arvesse oma 12. septembri 2017. aasta resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. septembri 2017. aasta resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (14),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse koostatud hinnangut direktiivi 2012/29/EL rakendamise kohta Euroopa tasandil, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse koostatud hinnangut direktiivi 2012/29/EL rakendamise kohta Euroopa tasandil,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52 ning esimeeste konverentsi 12. detsembri 2002. aasta otsuse (mis käsitleb algatusraportite koostamise loa andmise korda) artikli 1 punkti 1 alapunkti e ja 3. lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52 ning esimeeste konverentsi 12. detsembri 2002. aasta otsuse (mis käsitleb algatusraportite koostamise loa andmise korda) artikli 1 punkti 1 alapunkti e ja 3. lisa,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni ühisarutelusid vastavalt kodukorra artiklile 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni ühisarutelusid vastavalt kodukorra artiklile 55,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit (A8-0168/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit (A8-0168/2018),

| A. | arvestades, et direktiiviga 2012/29/EL, millega kehtestatakse kuriteoohvrite õiguste ning neile pakutava toe ja kaitse miinimumnõuded („kuriteoohvrite õiguste direktiiv“) püütakse seada kuriteoohver kriminaalõigussüsteemi keskmesse ning tugevdada kuriteoohvrite õigusi, et iga ohver saaks tugineda ühesugusel tasemel õigustele, olenemata kuriteo toimumiskohast, ohvri kodakondsusest või elanikustaatusest; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et direktiiviga 2012/29/EL, millega kehtestatakse kuriteoohvrite õiguste ning neile pakutava toe ja kaitse miinimumnõuded („kuriteoohvrite õiguste direktiiv“) püütakse seada kuriteoohver kriminaalõigussüsteemi keskmesse ning tugevdada kuriteoohvrite õigusi, et iga ohver saaks tugineda ühesugusel tasemel õigustele, olenemata kuriteo toimumiskohast, ohvri kodakondsusest või elanikustaatusest;

| B. | arvestades, et 2017. aasta septembri seisuga on 23 liikmesriiki 27-st kuriteoohvrite õiguste direktiivi oma siseriiklikesse õigusaktidesse üle võtnud; arvestades, et komisjon on algatanud 16 rikkumismenetlust liikmesriikide suhtes, kes tegelikkuses veel täielikult nõuetele ei vasta; arvestades, et direktiiv on võimaldanud teha edusamme muus liikmesriigis kuriteoohvriks langenud inimeste kohtlemises; arvestades, et piiriüleste juhtumite käsitlemisel esineb endiselt puudusi; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 2017. aasta septembri seisuga on 23 liikmesriiki 27-st kuriteoohvrite õiguste direktiivi oma siseriiklikesse õigusaktidesse üle võtnud; arvestades, et komisjon on algatanud 16 rikkumismenetlust liikmesriikide suhtes, kes tegelikkuses veel täielikult nõuetele ei vasta; arvestades, et direktiiv on võimaldanud teha edusamme muus liikmesriigis kuriteoohvriks langenud inimeste kohtlemises; arvestades, et piiriüleste juhtumite käsitlemisel esineb endiselt puudusi;

| C. | arvestades, et kuigi Euroopa Liidu tasandil kehtivad ühtlustatud standardid ja vahendid, et ELi kodanike elu paremaks muuta, koheldakse kuriteoohvreid ikka veel igas riigis erinevalt; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kuigi Euroopa Liidu tasandil kehtivad ühtlustatud standardid ja vahendid, et ELi kodanike elu paremaks muuta, koheldakse kuriteoohvreid ikka veel igas riigis erinevalt;

| D. | arvestades, et vaatamata liikmesriikides tehtud arvukatele muudatustele ei ole kuriteoohvrid pahatihti oma õigustest teadlikud ja see vähendab kuriteoohvrite õiguste direktiivi tulemuslikkust, eelkõige seoses teabe kättesaadavuse nõudega; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et vaatamata liikmesriikides tehtud arvukatele muudatustele ei ole kuriteoohvrid pahatihti oma õigustest teadlikud ja see vähendab kuriteoohvrite õiguste direktiivi tulemuslikkust, eelkõige seoses teabe kättesaadavuse nõudega;

| E. | arvestades, et kui õigusabi kõrvale jätta, jagavad ohvriabirühmitused ohvrite vajadused nelja kategooriasse: õigus kohtumõistmisele, väärikusele ja tõe väljaselgitamisele ning õigus mäletada, millest viimane tähendab terrorismi tingimusteta hukkamõistmist; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et kui õigusabi kõrvale jätta, jagavad ohvriabirühmitused ohvrite vajadused nelja kategooriasse: õigus kohtumõistmisele, väärikusele ja tõe väljaselgitamisele ning õigus mäletada, millest viimane tähendab terrorismi tingimusteta hukkamõistmist;

| F. | arvestades, et mõnes liikmesriigis napib ohvriabiteenuseid ja need ei ole kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil kooskõlastatud, mis raskendab juurdepääsu olemasolevatele tugiteenustele; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et mõnes liikmesriigis napib ohvriabiteenuseid ja need ei ole kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil kooskõlastatud, mis raskendab juurdepääsu olemasolevatele tugiteenustele;

| G. | arvestades, et naiste varjupaigad ja keskused ning naiste abitelefonid on peamine viis vägivallaohvritest naiste ja nende laste abistamiseks; arvestades, et Euroopas ei leidu piisavalt naiste varjupaiku; arvestades, et naiste varjupaiku on kiiresti juurde vaja, sest need pakuvad koduvägivalla ohvritest naistele ja nende lastele turvalisust, peavarju, nõustamist ja tuge; arvestades, et naiste varjupaikade nappus võib naiste elu ohtu seada; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et naiste varjupaigad ja keskused ning naiste abitelefonid on peamine viis vägivallaohvritest naiste ja nende laste abistamiseks; arvestades, et Euroopas ei leidu piisavalt naiste varjupaiku; arvestades, et naiste varjupaiku on kiiresti juurde vaja, sest need pakuvad koduvägivalla ohvritest naistele ja nende lastele turvalisust, peavarju, nõustamist ja tuge; arvestades, et naiste varjupaikade nappus võib naiste elu ohtu seada;

| H. | arvestades, et kui ühes liikmesriigis toimub terrorirünnak ja selle ohvriks langeb inimene, kelle elukoht on teises liikmesriigis, peaksid mõlemad liikmesriigid tihedat koostööd tegema, et lihtsustada ohvrite abistamist; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et kui ühes liikmesriigis toimub terrorirünnak ja selle ohvriks langeb inimene, kelle elukoht on teises liikmesriigis, peaksid mõlemad liikmesriigid tihedat koostööd tegema, et lihtsustada ohvrite abistamist;

| I. | arvestades, et kui valitsusasutused ja institutsioonid ohvreid tulemuslikult abistaksid ja kaitseksid, toetaksid ja usaldaksid kodanikud institutsioone ja see parandaks nende mainet; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et kui valitsusasutused ja institutsioonid ohvreid tulemuslikult abistaksid ja kaitseksid, toetaksid ja usaldaksid kodanikud institutsioone ja see parandaks nende mainet;

| J. | arvestades, et suur hulk tervishoiutöötajaid puutub tõenäoliselt kokku ohvritega, eriti soolise vägivalla ohvritega, ning sageli pöördub ohver kuriteost teatamiseks kõigepealt nende poole; arvestades, et tõendid näitavad, et tervishoiutöötajad, näiteks arstid ja teised meditsiinitöötajad, saavad liiga vähe koolitust, et soopõhise vägivalla juhtudel tulemuslikult tegutseda; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et suur hulk tervishoiutöötajaid puutub tõenäoliselt kokku ohvritega, eriti soolise vägivalla ohvritega, ning sageli pöördub ohver kuriteost teatamiseks kõigepealt nende poole; arvestades, et tõendid näitavad, et tervishoiutöötajad, näiteks arstid ja teised meditsiinitöötajad, saavad liiga vähe koolitust, et soopõhise vägivalla juhtudel tulemuslikult tegutseda;

| K. | arvestades, et soolise vägivalla ohvritest naised vajavad alati erilist abi ja kaitset, sest nad võivad kergesti teistkordse ja korduva vägivalla ohvriks sattuda; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et soolise vägivalla ohvritest naised vajavad alati erilist abi ja kaitset, sest nad võivad kergesti teistkordse ja korduva vägivalla ohvriks sattuda;

| L. | arvestades, et ELis teatatakse koduvägivalla juhtumitest ja nende toimepanijatest endiselt süstemaatiliselt vähe, eriti vähemuste, rändajate, sõltuva või ebakindla elukohastaatusega inimeste, LGBTI-inimeste, antisemiitlike kuritegude, koduvägivalla ja soolise vägivalla, inimkaubanduse ja sunniviisilise töö ohvritega seotud juhtumite korral; arvestades, et umbes kaks kolmandikku soolise vägivalla ohvriks langenud naistest ei teata juhtunust võimudele, sest nad kardavad kättemaksu, piinlikku olukorda sattumist ja sotsiaalset häbimärgistamist; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et ELis teatatakse koduvägivalla juhtumitest ja nende toimepanijatest endiselt süstemaatiliselt vähe, eriti vähemuste, rändajate, sõltuva või ebakindla elukohastaatusega inimeste, LGBTI-inimeste, antisemiitlike kuritegude, koduvägivalla ja soolise vägivalla, inimkaubanduse ja sunniviisilise töö ohvritega seotud juhtumite korral; arvestades, et umbes kaks kolmandikku soolise vägivalla ohvriks langenud naistest ei teata juhtunust võimudele, sest nad kardavad kättemaksu, piinlikku olukorda sattumist ja sotsiaalset häbimärgistamist;

| M. | arvestades, et LGBTI-inimeste vastu suunatud vihakuritegusid esineb kõikjal ELis; arvestades, et neist kuritegudest jäetakse sageli teatamata ja seetõttu ei austata ohvrite õigusi; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et LGBTI-inimeste vastu suunatud vihakuritegusid esineb kõikjal ELis; arvestades, et neist kuritegudest jäetakse sageli teatamata ja seetõttu ei austata ohvrite õigusi;

| N. | arvestades, et Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti uurimuses „Making hate crime visible in the European Union: acknowledging victims’ rights“ (Teeme vihakuriteod Euroopa Liidus nähtavaks. Ohvrite õiguste tunnistamine) on öeldud, et sisserändajaseisund suurendab kuriteo ohvriks sattumise ohtu, ilma et see sõltuks muudest tuntud riskiteguritest; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti uurimuses „Making hate crime visible in the European Union: acknowledging victims’ rights“ (Teeme vihakuriteod Euroopa Liidus nähtavaks. Ohvrite õiguste tunnistamine) on öeldud, et sisserändajaseisund suurendab kuriteo ohvriks sattumise ohtu, ilma et see sõltuks muudest tuntud riskiteguritest;

| O. | arvestades, et kõigis liikmesriikides on sagenenud rassistlikud vihakuriteod sisserändajate ja varjupaigataotlejate vastu; arvestades, et väga vähesed nende kuritegude toimepanijatest tuuakse kohtu ette; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et kõigis liikmesriikides on sagenenud rassistlikud vihakuriteod sisserändajate ja varjupaigataotlejate vastu; arvestades, et väga vähesed nende kuritegude toimepanijatest tuuakse kohtu ette;

| P. | arvestades, et kuigi direktiivi artikli 1 kohaselt tagatakse kõigile ohvritele võrdsed õigused, kedagi diskrimineerimata, puuduvad enamikus liikmesriikides tegelikult meetmed või menetlused, mis tagaksid, et dokumenteerimata ohvrid saaksid turvaliselt teatada tööjõu ärakasutamisest, soolisest vägivallast ja muudest kuritarvitamise vormidest, kartmata, et see nende kui sisserändajate seisundit kahjustab; arvestades, et selline olukord mõjutab ebaproportsionaalsel määral naisi ja tüdrukuid, kes ühtlasi langevad kergemini ka inimkaubanduse ja seksuaalse ärakasutamise ohvriks; arvestades, et Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti koostatud Euroopa Liidu vähemuste ja diskrimineerimise teise uuringu kohaselt esitas ainult iga kaheksas vastaja kaebuse viimati kogetud diskrimineerimise kohta, mille põhjuseks oli nende etniline päritolu või rändajataust; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et kuigi direktiivi artikli 1 kohaselt tagatakse kõigile ohvritele võrdsed õigused, kedagi diskrimineerimata, puuduvad enamikus liikmesriikides tegelikult meetmed või menetlused, mis tagaksid, et dokumenteerimata ohvrid saaksid turvaliselt teatada tööjõu ärakasutamisest, soolisest vägivallast ja muudest kuritarvitamise vormidest, kartmata, et see nende kui sisserändajate seisundit kahjustab; arvestades, et selline olukord mõjutab ebaproportsionaalsel määral naisi ja tüdrukuid, kes ühtlasi langevad kergemini ka inimkaubanduse ja seksuaalse ärakasutamise ohvriks; arvestades, et Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti koostatud Euroopa Liidu vähemuste ja diskrimineerimise teise uuringu kohaselt esitas ainult iga kaheksas vastaja kaebuse viimati kogetud diskrimineerimise kohta, mille põhjuseks oli nende etniline päritolu või rändajataust;

| Q. | arvestades, et direktiivi artikli 1 kohaselt kehtivad direktiivis sätestatud õigused kõigi ohvrite kohta ilma vahet tegemata, sealhulgas ka seoses nende elanikustaatusega; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et direktiivi artikli 1 kohaselt kehtivad direktiivis sätestatud õigused kõigi ohvrite kohta ilma vahet tegemata, sealhulgas ka seoses nende elanikustaatusega;

| R. | arvestades, et nagu näitas #MeToo-kampaania, ei kaitse õigussüsteem naisi ja tüdrukuid piisavalt ja seetõttu ei saa soolise vägivalla ohvrid vajalikku tuge; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et nagu näitas #MeToo-kampaania, ei kaitse õigussüsteem naisi ja tüdrukuid piisavalt ja seetõttu ei saa soolise vägivalla ohvrid vajalikku tuge;

| S. | arvestades, et Istanbuli konventsiooni ratifitseerimine ja täielik rakendamine annab ELile ühtse õigusliku raamistiku naistevastase vägivalla ennetamiseks ja selle vastu võitlemiseks ning ohvrite kaitsmiseks; arvestades, et soolise vägivalla mõiste peaks põhinema Istanbuli konventsioonil ja selles tuleks arvesse võtta naistevastase vägivalla ja muude soolise vägivalla vormide struktuurset iseloomu ning seoseid naiste ja meeste ebavõrdsusega, mis on ühiskonnas endiselt valdav; arvestades, et lähisuhtevägivalla puhul tuleb arvestada soolist aspekti, sest see mõjutab ebaproportsionaalsel määral naisi; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et Istanbuli konventsiooni ratifitseerimine ja täielik rakendamine annab ELile ühtse õigusliku raamistiku naistevastase vägivalla ennetamiseks ja selle vastu võitlemiseks ning ohvrite kaitsmiseks; arvestades, et soolise vägivalla mõiste peaks põhinema Istanbuli konventsioonil ja selles tuleks arvesse võtta naistevastase vägivalla ja muude soolise vägivalla vormide struktuurset iseloomu ning seoseid naiste ja meeste ebavõrdsusega, mis on ühiskonnas endiselt valdav; arvestades, et lähisuhtevägivalla puhul tuleb arvestada soolist aspekti, sest see mõjutab ebaproportsionaalsel määral naisi;

| T. | arvestades, et jälitamine, mis on üldlevinud soolise vägivalla vorm, ohustab kõige rohkem naisi, ja arvestades, et seitsme liikmesriigi kriminaalseadustikus ei ole jälitamist konkreetse õigusrikkumisena arvesse võetud; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et jälitamine, mis on üldlevinud soolise vägivalla vorm, ohustab kõige rohkem naisi, ja arvestades, et seitsme liikmesriigi kriminaalseadustikus ei ole jälitamist konkreetse õigusrikkumisena arvesse võetud;

| U. | arvestades, et erilist tähelepanu tuleb pöörata soolise vägivalla ja koduvägivalla naisohvrite laste ohutusele ja kaitsele; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et erilist tähelepanu tuleb pöörata soolise vägivalla ja koduvägivalla naisohvrite laste ohutusele ja kaitsele;

| V. | arvestades, et tihti ei teavitata ohvreid korralikult kohtuprotsessidest ja nende tulemustest; arvestades, et pahatihti saavad ohvrid kurjategija vabastamisest teada ootamatult ja meedia või muude väliste vahendajate kaudu, selle asemel et pädevad asutused neid teavitaksid; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et tihti ei teavitata ohvreid korralikult kohtuprotsessidest ja nende tulemustest; arvestades, et pahatihti saavad ohvrid kurjategija vabastamisest teada ootamatult ja meedia või muude väliste vahendajate kaudu, selle asemel et pädevad asutused neid teavitaksid;

| W. | arvestades, et kui kuritegu on toimunud mujal kui selles liikmesriigis, kus ohver elab, ei teavitata ohvreid ja nende perekonnaliikmeid piisavalt nende õigustest; arvestades, et ohvri mõiste on liikmesriikides erinevalt määratletud; arvestades, et selle tulemusel erineb riikide õigusaktide kohaldamisala (näiteks hõlmavad need mõnikord ka pereliikmeid); |
| --- | --- |

W.

arvestades, et kui kuritegu on toimunud mujal kui selles liikmesriigis, kus ohver elab, ei teavitata ohvreid ja nende perekonnaliikmeid piisavalt nende õigustest; arvestades, et ohvri mõiste on liikmesriikides erinevalt määratletud; arvestades, et selle tulemusel erineb riikide õigusaktide kohaldamisala (näiteks hõlmavad need mõnikord ka pereliikmeid);

| X. | arvestades, et kergesti ligipääsetavad ja laialdaselt avalikustatud abitelefoninumbrid on paljudele lähisuhtevägivalda kogenud naistele esimene samm vajaliku abi ja toetuse otsimisel; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et kergesti ligipääsetavad ja laialdaselt avalikustatud abitelefoninumbrid on paljudele lähisuhtevägivalda kogenud naistele esimene samm vajaliku abi ja toetuse otsimisel;

| Y. | arvestades, et vaid 27 % eurooplastest teab Euroopa ühtset hädaabinumbrit 112; arvestades, et mitte kõigil ei ole veel sellele juurdepääsu; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et vaid 27 % eurooplastest teab Euroopa ühtset hädaabinumbrit 112; arvestades, et mitte kõigil ei ole veel sellele juurdepääsu;

| Z. | arvestades, et märkimisväärselt sageli on ohver ühtlasi kohtumenetluse tähtsaim tunnistaja ja teda tuleb kaitsta õigusrikkuja võimaliku kättemaksu või ähvarduste, sealhulgas teistkordse ohvrikslangemise eest; arvestades, et tunnistajate ütlused on ülimalt tähtsad kriminaalõigussüsteemi nõuetekohaseks toimimiseks ja usalduse suurendamiseks selle vastu ning olulised ka organiseeritud kuritegevuse ja terroristlike rühmituste tegevuse uurimisel, mis võib viia nende rühmituste lammutamiseni; innustab liikmesriike võtma asjakohaseid meetmeid tunnistajate tõhusaks kaitsmiseks ning suurendama selles valdkonnas parimate tavade vahetamist ja rahvusvahelist koostööd; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et märkimisväärselt sageli on ohver ühtlasi kohtumenetluse tähtsaim tunnistaja ja teda tuleb kaitsta õigusrikkuja võimaliku kättemaksu või ähvarduste, sealhulgas teistkordse ohvrikslangemise eest; arvestades, et tunnistajate ütlused on ülimalt tähtsad kriminaalõigussüsteemi nõuetekohaseks toimimiseks ja usalduse suurendamiseks selle vastu ning olulised ka organiseeritud kuritegevuse ja terroristlike rühmituste tegevuse uurimisel, mis võib viia nende rühmituste lammutamiseni; innustab liikmesriike võtma asjakohaseid meetmeid tunnistajate tõhusaks kaitsmiseks ning suurendama selles valdkonnas parimate tavade vahetamist ja rahvusvahelist koostööd;

| AA. | arvestades, et on teatatud kuriteoohvrite õiguste direktiivi rakendamisel ilmnenud puudustest, eriti järgmises:






  — | asjakohaste teenuste osutamine kuriteoohvritele kooskõlas nende erivajadustega, |
| --- | --- | --- |

AA.

arvestades, et on teatatud kuriteoohvrite õiguste direktiivi rakendamisel ilmnenud puudustest, eriti järgmises:

—

asjakohaste teenuste osutamine kuriteoohvritele kooskõlas nende erivajadustega,

| — | kuriteoohvrite individuaalset hindamist tagavate nõuete õige rakendamine, |
| --- | --- |

—

kuriteoohvrite individuaalset hindamist tagavate nõuete õige rakendamine,

| — | selliste mehhanismide nõuetekohane kehtestamine, mis võimaldavad väidetaval kurjategijal saada kuriteokaebusest koopia, |
| --- | --- |

—

selliste mehhanismide nõuetekohane kehtestamine, mis võimaldavad väidetaval kurjategijal saada kuriteokaebusest koopia,

| — | võrdse juurdepääsu tagamine ohvriabi- ja spetsiaalsetele abiteenustele kõigi ohvrite, sealhulgas puuetega inimeste, LGBTI-inimeste, lapsohvrite, soolise vägivalla, sealhulgas seksuaalse vägivalla ohvrite ning vihakuritegude ja auroimade ohvrite jaoks, sõltumata nende elanikustaatusest, |
| --- | --- |

—

võrdse juurdepääsu tagamine ohvriabi- ja spetsiaalsetele abiteenustele kõigi ohvrite, sealhulgas puuetega inimeste, LGBTI-inimeste, lapsohvrite, soolise vägivalla, sealhulgas seksuaalse vägivalla ohvrite ning vihakuritegude ja auroimade ohvrite jaoks, sõltumata nende elanikustaatusest,

| — | kriminaalkohtuasjades kiirete, tõhusate ja ohvritundlike menetluste tagamine, kus võetakse arvesse kõige kaitsetumate rühmade erivajadusi, |
| --- | --- |

—

kriminaalkohtuasjades kiirete, tõhusate ja ohvritundlike menetluste tagamine, kus võetakse arvesse kõige kaitsetumate rühmade erivajadusi,

| — | andmete kogumine vägivallakultuuri, misogüünia ja soostereotüüpide ning nende seose kohta vihakuritegude esinemisega ja selliste andmete analüüs,






  — | ohvrite teavitamine nende ründaja olukorrast kriminaal- või menetlusõiguse kontekstis; |
| --- | --- | --- |

—

andmete kogumine vägivallakultuuri, misogüünia ja soostereotüüpide ning nende seose kohta vihakuritegude esinemisega ja selliste andmete analüüs,

—

ohvrite teavitamine nende ründaja olukorrast kriminaal- või menetlusõiguse kontekstis;

| AB. | arvestades, et kuriteoohvrid on korduvalt märkinud, et kohtuprotsessi läbimine on ise üks ohvristamise liikidest – teisene ehk korduv ohvristamine; arvestades, et tegurid, mis mõjutavad seda, kuidas ohvrid süsteemi tajuvad, hõlmavad nende kohtlemist protsessi käigus ning kontrolli- ja osalemisvõimalusi; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et kuriteoohvrid on korduvalt märkinud, et kohtuprotsessi läbimine on ise üks ohvristamise liikidest – teisene ehk korduv ohvristamine; arvestades, et tegurid, mis mõjutavad seda, kuidas ohvrid süsteemi tajuvad, hõlmavad nende kohtlemist protsessi käigus ning kontrolli- ja osalemisvõimalusi;

| AC. | arvestades, et terrorismiohvrid on kannatanud rünnakute all, mille lõppeesmärk on kahjustada ühiskonda või suuremat rühma, mida nad esindavad; arvestades, et seoses nende vastu toime pandud kuriteo eripäraga vajavad nad erilist tähelepanu, tuge ja sotsiaalset tunnustust; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et terrorismiohvrid on kannatanud rünnakute all, mille lõppeesmärk on kahjustada ühiskonda või suuremat rühma, mida nad esindavad; arvestades, et seoses nende vastu toime pandud kuriteo eripäraga vajavad nad erilist tähelepanu, tuge ja sotsiaalset tunnustust;

| AD. | arvestades, et Brüsseli 2016. aasta terrorirünnakute ohvrite teatavaid õigusi, näiteks õigust rahalisele toetusele ja hüvitusele, ei austatud või ei täidetud kooskõlas kuriteoohvrite direktiivi sätetega; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et Brüsseli 2016. aasta terrorirünnakute ohvrite teatavaid õigusi, näiteks õigust rahalisele toetusele ja hüvitusele, ei austatud või ei täidetud kooskõlas kuriteoohvrite direktiivi sätetega;

Direktiivi rakendamise hindamine

| 1. | kritiseerib asjaolu, et komisjon ei esitanud 2017. aasta novembriks Euroopa Parlamendile ja nõukogule kuriteoohvrite õiguste direktiivi kohaldamise kohta aruannet, nagu direktiivi artiklis 29 on ette nähtud; palub kõigil liikmesriikidel koostööd teha ning saata komisjonile kõik asjakohased andmed ja statistika, et tal oleks hõlpsam direktiivi rakendamist hinnata; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kritiseerib asjaolu, et kaks aastat pärast ülevõtmise tähtaega, 2017. aasta septembriks, oli vaid 23 liikmesriiki 27-st kuriteoohvrite õiguste direktiivi ametlikult üle võtnud ning mõni neist vastab nõuetele vaid osaliselt ja vaid teatavate sätete piires; |
| --- | --- |

2.

| 3. | märgib, et mõnes liikmesriigis on edukalt rakendatud kuriteoohvrite õiguste direktiivi teatavaid sätteid, nimelt järgmisi:






  — | õigus suulisele ja kirjalikule tõlkele, |
| --- | --- | --- |

3.

—

õigus suulisele ja kirjalikule tõlkele,

| — | õigus avaldada arvamust, |
| --- | --- |

—

õigus avaldada arvamust,

| — | lapsohvrite kaitse, |
| --- | --- |

—

lapsohvrite kaitse,

| — | ohvri õigused kuriteokaebuse esitamisel, |
| --- | --- |

—

ohvri õigused kuriteokaebuse esitamisel,

| — | õigus saada teavet alates esimesest kokkupuutest pädeva asutusega; |
| --- | --- |

—

õigus saada teavet alates esimesest kokkupuutest pädeva asutusega;

| 4. | taunib siiski ülejäänud olulisi puudujääke, mida esineb direktiivi ülevõtmisel ja rakendamisel paljudes liikmesriikides ning mis on seotud eeskätt järgmiste asjaoludega:






  — | tugiteenuste juurdepääsumenetluste keerukus ja ohvrite toetamise süsteemi puudused, sealhulgas puudulik juurdepääs õigusabile ja hüvitamisele, rahalise toetuse puudumine ja tugiteenuste kooskõlastamatus ning puudulikud suunamismehhanismid, |
| --- | --- | --- |

4.

—

tugiteenuste juurdepääsumenetluste keerukus ja ohvrite toetamise süsteemi puudused, sealhulgas puudulik juurdepääs õigusabile ja hüvitamisele, rahalise toetuse puudumine ja tugiteenuste kooskõlastamatus ning puudulikud suunamismehhanismid,

| — | asjaolu, et selget teavet antakse sageli vaid ühes keeles, mistõttu ohvritel on tegelikult keeruline teises liikmesriigis kaitset taotleda, |
| --- | --- |

—

asjaolu, et selget teavet antakse sageli vaid ühes keeles, mistõttu ohvritel on tegelikult keeruline teises liikmesriigis kaitset taotleda,

| — | seadusandliku toetuspinna puudumine piiriüleste juhtumite korral ja teises liikmesriigis elavate kuriteoohvrite õiguste asjus ning asjaolu, et ei võeta meetmeid, mis tagaksid, et puuduv või ebakindel elanikustaatus ei takista ohvreid käesoleva direktiivi alusel oma õigusi kaitsmast; |
| --- | --- |

—

seadusandliku toetuspinna puudumine piiriüleste juhtumite korral ja teises liikmesriigis elavate kuriteoohvrite õiguste asjus ning asjaolu, et ei võeta meetmeid, mis tagaksid, et puuduv või ebakindel elanikustaatus ei takista ohvreid käesoleva direktiivi alusel oma õigusi kaitsmast;

| 5. | toonitab, kui hädavajalik on, et esimene kokkupuude ohvriga toimuks nõuetekohaselt, eriti soolise vägivalla ohvrite korral; märgib siiski, et mõnel soolise vägivalla ohvril – nt alaealised ja vähese haridusega, puudega või eakad ohvrid ning (keelelistest põhjustest tulenevalt) rändajad ja inimkaubanduse ohvrid – võib olla raske mõista neile edastatavat teavet ning selle tagajärjel ei teostata täiel määral direktiivi artiklis 4 ette nähtud õigust saada teavet, mistõttu on vaja tagada ohvrit abistava kvalifitseeritud õiguseksperdi kohalviibimine; märgib, et direktiivi artikkel 4 on üks direktiivi tugevaid külgi, kuna see aitab ohvritel kasutada oma õigust saadaval olevale toetusele ja kaitsele, nagu direktiivis on sätestatud; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kutsub liikmesriike üles edendama hõlpsat juurdepääsu õigusemõistmisele ning piisavat tasuta õigusabi, kuna see aitab olulisel määral lõpetada vaikides kannatamist ja suurendada ohvri usaldust kriminaalõigussüsteemi vastu, vähendab karistamatuse võimalust ning võimaldab ohvril alustada psühholoogilise taastumise protsessi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kutsub kõiki liikmesriike üles rakendama ja tõhusalt kohaldama direktiivi artikliga 4 kõigile kuriteoohvritele ja võimalikele kuriteoohvritele tagatud õigust saada teavet; rõhutab vajadust parandada liikmesriikides teavitusmehhanisme, et ohvrid oleksid oma õigustest teadlikud ning teaksid ka, kuhu nende õiguste kasutamiseks pöörduda; tuletab meelde, et need spetsialistid, kes annavad ohvritele esimesena abi, peaksid olema ühtlasi ka nende esimene kontaktpunkt teabe saamiseks nii oma õiguste kui ka programmide kohta, mille eesmärk on lahendada olukordi, mis viivad ohvriks sattumiseni; rõhutab, et kui ohvrile enne kriminaalmenetlust, selle ajal ja pärast seda teavet ei anta, siis ei saa ta kuigivõrd teostada oma õigusi, on õigussüsteemiga rahulolematu ja hoidub kriminaalmenetluses aktiivselt osalemast; |
| --- | --- |

7.

| 8. | taunib asjaolu, et liiga paljud liikmesriigid ei ole suutnud rakendada oma õigusaktides kuriteoohvrite individuaalset hindamist, mistõttu ei suudeta tõhusalt kindlaks teha ohvrite erivajadusi, ohvreid austuse ja väärikusega kohelda ning neile nende erivajadustele vastavat kaitset tagada; |
| --- | --- |

8.

| 9. | märgib, et teatavate liikmesriikide suutmatus ohvrite õigusi käsitlevat direktiivi oma õigusse üle võtta tähendab, et nende liikmesriikide kodanikke diskrimineeritakse, kui küsimuse all on nende kui Euroopa kodanike õiguste kaitse; |
| --- | --- |

9.

| 10. | taunib tõsiasja, et kuriteoohvrite õiguste direktiivis piiratakse ohvrite õigust tasuta õigusabile, kuna selle sätetega kohustatakse liikmesriike pakkuma tasuta õigusabi vaid juhul, kui ohver on kriminaalmenetluse osaline, ning nähakse ette, et tingimused või kord, mille alusel tasuta õigusabi ohvritele kättesaadavaks tehakse, kehtestatakse liikmesriigi õigusega; rõhutab, et need piirangud võivad olla eriti koormavad soolise vägivalla ohvritele, kes ei esita kuriteokaebust ja kelle juhtumid jäävad kriminaalõigussüsteemi raames menetlemata; |
| --- | --- |

10.

| 11. | märgib, et kuna ohvrite õigusi täiendatakse pidevalt ka muude sarnaste õigusaktidega, muudab see sidususe ohvrite direktiiviga keeruliseks; |
| --- | --- |

11.

| 12. | tuletab meelde, et kolmanda riigi kodanikel ja ELi kodanikel, kes on teises liikmesriigis kuriteo ohvriks langenud, on käesoleva direktiivi alusel samad õigused, toetus ja kaitse, vaatamata nende elanikustaatusele, ning et muus kui ohvri elukohaliikmesriigis toime pandud kriminaalkuritegude ohvrid võivad esitada kuriteokaebuse elukohaliikmesriigi pädevatele asutustele; märgib siiski, et seda õigust kahjustab sageli liikmesriikide eksterritoriaalsust käsitlevate sätete kindlusetus; kutsub liikmesriike üles tagama, et elamisõiguslik staatus ei tohiks olla kriteerium, mille põhjal tagatakse ohvri õiguste täielik teostamine, ning palub neil oma eksterritoriaalsust käsitlevad sätted selgemaks muuta; kutsub liikmesriike üles tagama mitteresidentidest kuriteoohvrite juurdepääsu tugiteenustele ja teabele oma õiguste kohta ning võtma konkreetseid meetmeid, mis keskenduvad eelkõige kõigi ohvrite õigusele hüvitist saada ja õigustele kriminaalmenetluse kestel; kutsub sellega seoses liikmesriike üles võtma sobivaid meetmeid, et hõlbustada oma pädevate asutuste või spetsialisti abi pakkuvate üksuste omavahelist koostööd, et kuriteoohvritel oleks teabele ja teenustele tõhus juurdepääs; |
| --- | --- |

12.

| 13. | tuletab liikmesriikidele meelde, et reguleerimata elanikustaatusega ohvritel peaks käesoleva direktiivi alusel samuti olema liikmesriikides juurdepääs õigustele ja teenustele, sealhulgas varjupaigad ja muud eriteenused, nagu õiguskaitse ning psühhosotsiaalne ja rahaline toetus, ilma et nad peaksid kartma väljasaatmist; kutsub liikmesriike üles kehtestama meetmeid, et tagada nende õiguste ja teenuste kättesaadavus ilma diskrimineerimiseta; tervitab samme, mida mõned liikmesriigid on teinud, et anda dokumentideta ohvritele elamisluba humanitaarsetel põhjustel või kriminaalmenetluse ajaks, mis võib julgustada ohvreid kuritegudest teada andma ja vähendada karistamatuse õhkkonda; ergutab liikmesriike kehtestama õigusakte, mis annavad dokumentideta või sõltuva elamisõigusliku staatusega ohvritele võimaluse kuritarvitamisega seotud olukorrast välja tulla, võimaldades neil saada iseseisva elamisõigusliku staatuse; nõuab tungivalt, et Euroopa Komisjon julgustaks ja hõlbustaks heade tavade vahetamist liikmesriikide vahel ja nende hindamist, lõimides ka ohvrite ja kodanikuühiskonna seisukohad; |
| --- | --- |

13.

Soovitused

Individuaalne hindamine

| 14. | tuletab meelde, et kuriteoohvrite õiguste direktiivi üks kõige olulisemaid eesmärke on parandada kuriteoohvrite positsiooni kogu ELis ja seada ohver kriminaalõigussüsteemi keskmesse; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kutsub liikmesriike üles tugevdama vihakuritegude ohvrite õigusi, sealhulgas LGBTI-inimeste vastu suunatud vihakuritegude ning rassistlikel põhjustel sooritatavate vihakuritegude puhul; |
| --- | --- |

15.

| 16. | toonitab tõsiasja, et individuaalne hindamine on hädavajalik, kuna see suurendab kuriteoohvri mõjuvõimu, teavitades teda tema õigustest ja õigusest temaga seotud kohtumenetluses otsuseid teha ning kui tegemist on lapsega, siis ka õigusest menetluslikele eritagatistele, mida kohtumenetluse algusest alates tema suhtes kohaldatakse; kutsub liikmesriike üles rakendama oma õiguses nõuetekohaselt ohvrite õigeaegset individuaalset hindamist, sh vajadusel alates nende esimest kokkupuutest pädeva asutusega, sest see on oluline menetlustoiming, et tunnistada ja tuvastada ohvri erivajadusi, tagada talle neile vajadustele vastav kaitse ja ennetada teist ja korduvat ohvriks langemist, hirmutamist ning kättemaksu; rõhutab, et individuaalne hindamine tuleb regulaarselt läbi vaadata, et määrata kindlaks jätkuvad toetusvajadused, ning et ohvritele tuleb kuriteo toimumisest teatava aja möödumisel tagada järelkontroll, mille aluseks on olemasolevad teadmised traumajärgse reageeringu kohta; tuletab meelde, et individuaalne hindamine on eriti vajalik inimkaubanduse ohvritele ning seksuaalse kuritarvitamise lapsohvritele, arvestades nende kuritegude sotsiaalseid, füüsilisi ja psühholoogilisi tagajärgi; tuletab meelde, et kõik sätted peaksid olema sootundlikud, sest soolise vägivalla naisohvrid ja LGBTQI-inimestest ohvrid vajavad korduva ohvristamise ohu tõttu erilist tähelepanu ja kaitset, ning seetõttu tuleks tagada konkreetsed meetmed ja spetsiaalne tugi; |
| --- | --- |

16.

Ohvrite tugiteenused

| 17. | peab kahetsusväärseks raskusi, mida ohvrid tugiteenustele juurdepääsul kogevad; mõistab hukka asjaolu, et mõnes liikmesriigis ei ole ikka veel ohvriabiteenuseid; rõhutab, et ohvriabiteenused ja vastavad õigused tuleks tagada kõigile ohvritele kogu ELis ja need peaksid olema kättesaadavad ka siis, kui isik ei ole veel tõendanud, et ta on langenud kuriteo ohvriks, või enne ametlikku menetlust või toimingut; kutsub liikmesriike üles ette nägema naiste varjupaiku ja keskusi, suurendama nende arvu ja parandama nende juurdepääsetavust, abistama naissoost ohvreid, kes on kogenud mis tahes liiki soolist vägivalda, ning tagama, et vägivalda kogenud naistele ei keelduta kunagi varjupaigas kohta andmast; rõhutab, et teenuseid on vaja laiendada, et paremini rahuldada kõikide naiste, eriti puudega ja sisserännanud naiste vajadusi, sealhulgas rändajatest naised, kellel ei ole dokumente; rõhutab, et sellised teenused peaksid hõlmama ka elukohastaatusega mitteseotud spetsialiseeritud abiteenuseid, näiteks teave ja nõuanded, tugiisiku määramine kohtus ja laiemad teenused; on seisukohal, et naiste varjupaigad peaksid aitama kõiki lähisuhtevägivalla ohvriks langenud naisi ja peaksid olema ohvritest naistele ja nende lastele kättesaadavad ööpäev läbi ja seitse päeva nädalas, et naised võiksid end turvaliselt tunda ja suudaksid soolisest vägivallast teada anda; |
| --- | --- |

17.

| 18. | palub liikmesriikidel pöörata erilist tähelepanu laste ning mis tahes kuritegude, eelkõige inimkaubanduse, sealhulgas seksuaalse kuritarvitamise eesmärgil toimuva inimkaubanduse, soolise vägivalla ning seksuaalse vägivalla ja ärakasutamise lapsohvrite individuaalsele hindamisele; tuletab meelde, et lapsohvreid tuleb alati pidada erilise kaitsevajadusega ohvriteks, kes vajavad oma kaitsetuse tõttu erikaitset, nagu on sätestatud direktiivi artikli 22 lõikes 4; rõhutab vajadust tegeleda laste ja noorte ohvritega viisil, mis võtab nõuetekohaselt arvesse nende kaitsetust; |
| --- | --- |

18.

Koolitus

| 19. | toonitab, et menetluste ühtlustamiseks ja standardimiseks kõikides liikmesriikides ning Euroopa kodanike võrdse kohtlemise tagamiseks on edasiste koolitusprogrammide tagamine ELi tasandil otsustava tähtsusega; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kutsub liikmesriike üles pakkuma terrorirünnakute ohvrite toetamise eest vastutavatele inimestele erikoolitust ning eraldama selleks vajalikke vahendeid; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles pakkuma sootundlikke koolitusprogramme ja suuniseid kõigile spetsialistidele, kes tegelevad kuriteoohvritega, näiteks õigustöötajate, politseiametnikud, prokurörid, kohtunikud, tervishoiutöötajad, sotsiaaltöötajad ja kodanikuühiskonna organisatsioonid; julgustab liikmesriike nendeks koolituseesmärkideks asjakohaselt ELi vahendeid kasutama; kutsub liikmesriike eelkõige üles tagama, et nad täidavad kõiki politseiametnike koolitamisega seotud kohustusi, et nad suudaksid kuriteoohvrite individuaalset hindamist paremini ja õigeaegselt korraldada; kutsub liikmesriike üles ennetama kuriteoohvrite edasist ohvristamist või uuesti ohvriks langemist, andma ohvritele teavet nende õigustest ja teenustest, mida nad võivad saada, ning suurendama nende mõjuvõimu, et ühtlasi vähendada traumajärgset stressi; rõhutab, et selline koolitus peaks kuuluma ka haridusprogrammidesse ning selleks tuleks kodanikuühiskonna ja valitsusväliste organisatsioonidega koostööd teha, ning et kohustuslik erikoolitus oleks korrapäraselt kättesaadav kõigile kuriteoohvritega tegelevatele spetsialistidele, et kujundada mõtteviisi, mis sobib iga ohvri eriomaduste ja vajaduste käitlemiseks, et ennetada vägivalda ja pakkuda piisavat toetust kaitsetutele rühmadele, nagu lapsed, soopõhise vägivalla ohvriks langenud naised, inimkaubanduse ohvrid, LGBTI-inimesed ja puuetega inimesed; tuletab meelde, et direktiivi eesmärkide tõhusaks rakendamiseks on vajalik individuaalne koolitamine; on seisukohal, et niisugune koolitus peaks sisaldama juhiseid selle kohta, kuidas tagada, et ohvrid oleksid kaitstud sundimise, kuritarvitamise ja vägivalla eest, ning et austataks nende füüsilist ja vaimset puutumatust; on lisaks veendunud, et kõik koolitused peaksid rõhutama diskrimineerimiskeelu põhimõtet, mis on direktiivi nurgakivi; |
| --- | --- |

21.

| 22. | tuletab meelde, et kuriteo ohvriks langenud lapsed on eriti kaitsetud ning et erilist tähelepanu tuleks pöörata töötajate koolitamisele, kes tegelevad lastega seotud kuritegude ohvritega, eelkõige seksuaalse kuritarvitamise ja seksuaalse ärakasutamise korral, võttes arvesse vajadusi, mis on seotud eri vanuserühmadega; rõhutab, et sellised spetsialistid peaksid suhtlema lapsesõbralikul viisil; |
| --- | --- |

22.

| 23. | innustab komisjoni andma rahvusvahelisele terrorismiohvrite päevale praktilist tähendust, korraldades vähemalt kaks korda aastas rahvusvahelise kohtumise, mis oleks spetsiaalselt ette nähtud kogemuste ja parimate tavade vahetamiseks liikmesriikide kohalike, piirkondlike ja riiklike ametiasutuste vahel ning ohvrite tunnistuste kogumiseks; on seisukohal, et see peaks aitama tagada direktiivi kiire, ühtse ja täieliku ülevõtmise, ühiste kohaldamisprobleemide varajase tuvastamise ning teadlikkuse suurendamise suutlikkuse pideva hindamise protsessi ning ilmutada ohvritele vahetult solidaarsust ja anda institutsioonilist ning sotsiaalset tuge; |
| --- | --- |

23.

| 24. | rõhutab, et tervishoiutöötajad on koduvägivalla ohvrite tuvastamisel otsustavalt tähtsad, sest naistevastane lähisuhtevägivald mõjutab pikemas perspektiivis nii nende füüsilist kui vaimset tervist; kutsub liikmesriike üles tagama, et teave ohvriabiteenustest ja kuriteoohvrite õigustest on tervishoiutöötajatele juurdepääsetav, ning nägema ette sihipärased koolitused mitmesugustele tervishoiutöötajatele, sealhulgas üldarstid, kiirabispetsialistid, põetajad, meditsiiniline abipersonal, kliinilised sotsiaaltöötajad ja vastuvõtupersonal, et tagada ohvrile tõhus reageerimine, eriti soolise vägivalla juhtumite puhul, võimaldades tervishoiutöötajatel tuvastada võimalikke kuritarvitamise juhtumeid ning julgustada naisohvreid võtma ühendust pädeva asutusega; |
| --- | --- |

24.

Piiriülene mõõde

| 25. | palub liikmesriikidel osutada pereliikmetele rahalist ja õigusabi raske kuriteo korral – st kui ohver on surnud või raskelt vigastatud – ja kuritegu on toimunud liikmesriigis, mis ei ole ohvri elukohariik, eeskätt juhtudel, kus perel ei ole rahalisi vahendeid, mis võimaldaksid reisida asjaomasesse liikmesriiki, et ilmuda kohtusse, rahastada psühholoogilist abi või kuriteoohvrit kodumaale tagasi tuua; |
| --- | --- |

25.

| 26. | palub liikmesriikidel muuta menetlused paindlikumaks ja kiirendada soopõhise vägivalla kohta riigis langetatud kohtuotsuste edastamist, eelkõige rahvusvaheliste paaride puhul, et ametivõimud nendes riikides, kust abikaasa on pärit, saaksid võimalikult kiiresti vastavalt toimida ja ära hoida seda, et laste hooldusõigus antakse isale, keda teises riigis süüdistatakse soolises vägivallas; |
| --- | --- |

26.

| 27. | palub komisjonil ja nõukogul kuriteoohvrite õigusi veelgi suurendada, et EL saaks võtta kuriteoohvrite õiguste kaitsmisel juhtiva rolli; |
| --- | --- |

27.

Menetlusõigused

| 28. | toonitab, kui oluline on osutada tasuta õigusabi, tagades samas, et bürokraatiakoormus on ohvri jaoks võimalikult väike; |
| --- | --- |

28.

| 29. | nõuab eelkõige, et liikmesriigid looksid konfidentsiaalse ja anonüümse kuritegudest teatamise korra, eelkõige seksuaalse väärkohtlemise ning alaealiste ja puuetega inimeste väärkohtlemise korral, et jälgida ja hinnata aruannete arvu ja tagada dokumentideta ohvritele võimalus esitada kaebusi ilma sisserändega seotud tagajärgedeta; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kutsub liikmesriike üles suurendama õiguslikke meetmeid, millega tagatakse kogu kriminaalmenetluse jooksul lapsohvrite kaitse, sealhulgas soolise vägivalla ohvrist lapse erivajadustega arvestamine, eelkõige juhul, kui lapse ema on oma partneri poolt mõrvatud, ning tagama, et nad saavad abi ja sotsiaalset ja psühholoogilist tuge, et vältida ohvriks langenud laste teistkordset ohvristamist; kutsub liikmesriike üles võtma rohkem konkreetseid meetmeid riiklike abiliinide rolli suurendamiseks lapsohvrite tõhusamal kaitsmisel, võttes arvesse, et lapsed ise teatavad kuriteost harva; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kutsub liikmesriike üles võtma eestkoste- ja külastusõiguste kindlaksmääramisel arvesse olulisi soolise vägivalla juhtumeid, sh koduvägivalda, ning leiab, et ohvritele kaitse ja toe pakkumisel tuleks arvesse võtta ka alaealiste tunnistajate õigusi ja vajadusi; |
| --- | --- |

31.

| 32. | tuletab liikmesriikidele meelde nõuet osutada tasuta kirjaliku ja suulise tõlke teenuseid, märkides, et teabe puudumine muudes keeltes võib takistada ohvri tõhusat kaitsmist ja olla üks ohvri diskrimineerimise vorm; |
| --- | --- |

32.

| 33. | soovitab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid osaleksid aktiivselt ja teeksid tihedalt koostööd teavituskampaaniates, et suurendada üldsuse teadlikkust kuriteoohvritele ELi õigusaktidega ettenähtud õigustest, sealhulgas lapsohvrite erivajadustest; rõhutab, et selliseid teavituskampaaniaid tuleks korraldada ka koolides, et teavitada lapsi nende õigustest ja anda neile teavet, tänu millele nad oskaksid tuvastada kõiki kuriteovorme, mille ohvriks või tunnistajaks nad võivad sattuda; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles algatama kampaaniaid, et julgustada naisi ja LGBTI-inimesi teatama mis tahes liiki soolisest vägivallast, et neid oleks võimalik kaitsta ning nad saaksid vajalikku toetust; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kutsub liikmesriike üles vahetama parimaid tavasid, mis on seotud politseiametnike igapäevatöös kasutatava ohvrikeskse lähenemisviisiga; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kutsub liikmesriike üles nii piirkondlikul kui ka riiklikul tasandil aktiivselt osalema kampaaniates soolise vägivalla ja taasohvristamise ennetamiseks kohtusüsteemis ja meedias ning edendama kultuurimuutust avalikus arvamuses, et ennetada ohvrit süüdistavat suhtumist või käitumist, mis võib teatavate kuritegude ohvreid, näiteks soolise vägivalla või seksuaalse kuritarvitamise korral, veelgi traumeerida; kutsub liikmesriike üles ergutama erasektorit, IT-sektorit ja meediat oma potentsiaali parimal moel kasutama ja osalema naistevastaste vägivalla ja perevägivalla ennetamises; |
| --- | --- |

35.

| 36. | palub liikmesriikidel vahetada parimaid tavasid mehhanismide loomiseks, mis julgustaksid ohvreid teatama kuritegudest, mille ohvriks nad on langenud, ning muudaksid selle nende jaoks hõlpsamaks; |
| --- | --- |

36.

| 37. | palub liikmesriikidel kehtestada suure ohvrite arvuga rünnakute puhuks erimeetmed, et suur hulk ohvreid saaks kriminaalmenetluses osaleda; |
| --- | --- |

37.

| 38. | tuletab liikmesriikidele meelde, et erilist tähelepanu tuleks pöörata hirmutamise ja kättemaksu ohule ning vajadusele kaitsta kuriteoohvrite väärikust ja füüsilist puutumatust, sealhulgas nende ärakuulamisel ja tunnistuste andmisel, et teha kindlaks, kas ja mil määral need isikud peaksid kriminaalmenetluse käigus saama kasutada kaitsemeetmeid; |
| --- | --- |

38.

| 39. | rõhutab, kui oluline on kohustus hoida ohvrid kursis nende vastu toime pandud kuriteo asjus algatatud kriminaalmenetlusega, eelkõige juhul, kui kurjategijale on määratud vanglakaristus või ta kannab seda; |
| --- | --- |

39.

Institutsiooniline perspektiiv

| 40. | palub komisjonil täita direktiivis kehtestatud aruandluskohustusi; |
| --- | --- |

40.

| 41. | rõhutab, kui tähtsad on asjakohased liigitatud ja võrreldavad andmed kõigi kuritegude puhul, eriti kui need on seotud naistevastase vägivalla ja inimkaubandusega, kuna need võimaldavad probleemi paremini mõista, teadlikkust suurendada ning hinnata ja parandada liikmesriikide poolt kuriteoohvrite toetamiseks võetavaid meetmeid; |
| --- | --- |

41.

| 42. | palub komisjonil kõrvaldada direktiivi rakendamisel ilmnenud õiguslikud ja praktilised puudused ELi mitmesuguste ohvrikaitset käsitlevate õigusaktide (nt direktiiv 2011/99/EL Euroopa lähenemiskeelu kohta, direktiiv 2011/36/EL, milles käsitletakse inimkaubanduse tõkestamist ja sellevastast võitlust ning inimkaubanduse ohvrite kaitset, direktiiv 2011/93/EL, mis käsitleb laste seksuaalse kuritarvitamise ja ärakasutamise ning lasteporno vastast võitlust, ning direktiiv 2014/42/EL kuriteovahendite ja kriminaaltulu arestimise ja konfiskeerimise kohta) nõuetekohase koosmõju kaudu; kutsub kõiki liikmesriike ja ELi üles ratifitseerima Euroopa Nõukogu Istanbuli konventsiooni (15) ja seda täielikult jõustama, et tõkestada naiste- ja tütarlastevastast vägivalda ja selle vastu võidelda ning ohvreid kaitsta; |
| --- | --- |

42.

| 43. | kutsub komisjoni üles lisama oma järelevalvesse ja aruandlusse valdkondlikke kontrolle ning palub tagada direktiivi võrdne kohaldamine, et kaitsta kõiki ohvreid sõltumata ohvristamise põhjusest või eriomadustest, nagu rass, nahavärv, usk, sugu, sooidentiteet, sooväljendus, seksuaalne sättumus, sootunnused, puuded, rändajaseisund või mis tahes muu seisund; |
| --- | --- |

43.

| 44. | tuletab meelde, et määratluse „kuriteoohver“ alla kuuluvad ka ohvri pereliikmed, ning palub liikmesriikidel tõlgendada mõistet „pereliikmed“ ja muid põhimõisteid, nagu „eriti kaitsetu“, laiaulatuslikult, et mitte asjatult piirata võimalike õiguste omajate nimekirja; |
| --- | --- |

44.

| 45. | palub liikmesriikidel kehtestada meetmed tagamaks, et kirjalik ja suuline teabevahetus on kooskõlas lihtsa keele nõuetega, kohandatud alaealistele ja puuetega inimestele ja keeles, millest kuriteoohver aru saab, et ohvreid oleks võimalik nende õigustest teavitada mõistetaval, asjakohasel ja sihipärasel viisil enne kriminaalmenetlust, menetluse käigus ja pärast menetlust; |
| --- | --- |

45.

| 46. | kutsub liikmesriike üles tagama, et kui õiguste kasutamine on ajaliselt piiratud, võetakse arvesse viivitusi, mis on tingitud suulise ja kirjaliku tõlkega seotud raskustest; |
| --- | --- |

46.

| 47. | palub, arvestades, et jälitamise näol on tegemist laialt levinud soolise vägivalla vormiga, et seitse liikmesriiki, kus jälitamist ei loeta veel kuriteoks, selle kuriteoks tunnistaksid, nagu nõutakse Istanbuli konventsiooni artiklis 34 ja võttes aluseks ohvrite õiguste direktiivi asjakohased sätted õiguse kohta eraelu kaitsele, õiguse kohta kaitsele ning eeskätt õiguse kohta vältida kokkupuudet kurjategijaga või vajaduse korral teiste võimalike kuriteo toimepanijate või kaasosalistega; |
| --- | --- |

47.

| 48. | kutsub liikmesriike üles vältima edasist ohvristamist, mis tuleneb ohvri alandamisest ja tema au riivamisest algsele ründajale lähedal seisvate ühiskonnarühmade poolt; kordab, et sellised teod kujutavad endast täiendavat ohvristamist ning neid ei tohiks kaitsta sõnavabadusega, nagu on sätestatud Euroopa inimõiguste konventsiooni artikli 10 lõikes 2 ja Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikas (16); |
| --- | --- |

48.

| 49. | palub liikmesriikidel tagada, et rünnakujärgselt on olemas toimiv hädaabitelefon teabe jagamiseks, või eelistatavalt lisada see teenus Euroopa hädaabinumbri 112 pakutavate teenuste sekka, ning et ette on nähtud võõrkeelse abi osutamine; seepärast palub kõikidel liikmesriikidel rakendada oma õigusaktides viivitamata kuriteoohvrite õiguste direktiivi artiklit 22; |
| --- | --- |

49.

| 50. | kutsub liikmesriike üles tagama, et juhul, kui ohver ei ela selles liikmesriigis, kus terrorismiakt toimus, peaks see liikmesriik tegema koostööd elukohaliikmesriigiga, et lihtsustada ohvrile abi pakkumist; |
| --- | --- |

50.

| 51. | palub liikmesriikidel pakkuda ööpäevaringselt avatud tasuta riikliku hädaabitelefoni teenuseid naistele ja LGBTQI-inimestele, kes on soolise vägivalla ohvrid; |
| --- | --- |

51.

| 52. | palub liikmesriikidel tagada, et enne kriminaalmenetlust, menetluse käigus ja pärast menetlust saavad ohvrid ohvriabiteenistuste kaudu abi, sealhulgas psühholoogilist toetust; rõhutab, kui tähtis on kodanikuühiskonna osa ohvrite toetamisel; on siiski seisukohal, et valitsused ei peaks tuginema ohvritele põhiliste tugiteenuste osutamisel vabaühendustele (vabatahtlikule tööle); nõuab kindlalt, et liikmesriigid tagaksid, et suurendataks nende vabaühenduste rahastamist ja varustamist, kes tegelevad naiste õiguste ja ohvrite õigustega, ja suurendaksid suutlikkust ohvrite toetamise mehhanismide väljatöötamiseks, millesse on kaasatud õiguskaitseorganid, tervishoiu- ja sotsiaalteenused ning kodanikuühiskond; |
| --- | --- |

52.

| 53. | palub liikmesriikidel näha hädaolukordadele reageerimist kavandades ette spetsialistide toetus terrorismiohvritele, et tagada nõuetekohaste tugiteenuste pakkumine vahetult pärast rünnakut ja pikema aja vältel; |
| --- | --- |

53.

| 54. | kutsub liikmesriike üles kehtestama erimeetmeid, et tagada nende ohvrite teavitamine, kes ei ela liikmesriigis, kus terrorirünnak toimus; on veendunud, et sellistes meetmetees tuleks eelkõige keskenduda mitteresidendist ohvrite õigustele kriminaalmenetluses ja õigusele saada hüvitist; |
| --- | --- |

54.

| 55. | palub kõigil liikmesriikidel alati võidelda karistamatuse vastu ja tagada, et toimepanijad antakse kohtu alla, et ohvrid tunneksid end kaitstult; palub ühtlasi kõigil liikmesriikidel tegutseda valdkonnaüleselt, et tuvastada süsteemsed tegurid, mis soodustavad kaitsetus olukorras ja/või tugevasti diskrimineeritud inimeste korduvat ohvristamist, ja selliseid olukordi parandada, kuna tegevusetus võib ohvri psühholoogilist taastumist tõsiselt takistada; |
| --- | --- |

55.

| 56. | kutsub liikmesriike üles looma õiguslikke mehhanisme, et kriminaliseerida terroriteo ülistamine, kui see alandab ohvreid ja põhjustab nende edasist ohvristamist, kahjustades nende väärikust ja taastumist; |
| --- | --- |

56.

| 57. | on arvamusel, et terrorismiohvritele tuleb Euroopa ühiskonnas suurt tähelepanu pöörata, sest nad sümboliseerivad demokraatliku pluralismi kaitsmist; nõuab sel eesmärgil konverentside korraldamist, mälestusmärkide püstitamist ja audiovisuaalsete materjalide koostamist, et Euroopa kodanike teadlikkust suurendada ning halduskasutuse eesmärgil Euroopa ohvrite registri loomist; |
| --- | --- |

57.

| 58. | palub liikmesriikidel tagada soolise vägivalla, sealhulgas seksuaalvägivalla ohvrite tugevam kaitse, et parandada õiguskaitse kättesaadavust ja kriminaalmenetluse tõhusust; |
| --- | --- |

58.

| 59. | tuletab meelde, et terrorirünnakute ohvrid moodustavad eraldi kategooria ja neil on erivajadused; palub komisjonil koostada eridirektiiv terrorismiohvrite kaitse kohta; |
| --- | --- |

59.

| 60. | palub liikmesriikidel tagada erivajadustega ohvritele, näiteks lastele, soolise vägivalla ohvritest naistele, inimkaubanduse ohvritele, LGBTI-inimestele ja puudega inimestele ette nähtud suunatud abiteenuste raames tugiteenused, nt traumaabi ja nõustamine ning juurdepääs vajalikule tervishoiule, kaasa arvatud seksuaal- ja reproduktiivtervishoid; |
| --- | --- |

60.

| 61. | palub liikmesriikidel kehtestada asjakohased kvaliteedikontrolli mehhanismid, et hinnata, kas nad on täitnud ohvriabiteenistuste esitatud tingimustega seotud nõudeid sootundlike ning naistele ja lastele kohandatud standardite valdkonnas, et julgustada kuritegudest teatama ja ohvreid tõhusalt kaitsta; |
| --- | --- |

61.

| 62. | palub liikmesriikidel aidata ohvritel lahendada õiguslikke, rahalisi ja praktilisi küsimusi ning vältida edasise ohvristamise ohtu; |
| --- | --- |

62.

| 63. | palub komisjonil rõhutada ELi rahastatud projekti „Infovictims“ kasutamise võimalust, et ohvreid teavitada ja tutvustada neile kriminaalmenetlust, kasutades eri meetodeid, näiteks brošüürid ja plakatid; leiab, et see projekt tõhustab kuriteoohvrite teavitamise heade tavade vahetamist; |
| --- | --- |

63.

| 64. | palub liikmesriikidel välja töötada koordineeritud mehhanism, et koguda asjakohast teavet oma territooriumil aset leidnud terrorirünnakute ohvrite kohta, ning luua ühtne kontaktpunkt, mis koondab hädaabitelefoni ja veebiportaali ning muud sidevahendid, nagu e-post või multimeediavahendid sõnumite saatmiseks, andes juurdepääsu turvalisele, individuaalsele, spetsiifilisele ja asjakohasele teabele, mis vastab kasutaja vajadustele, ning võimaldades tugiteenust, mis on konfidentsiaalne, tasuta ja kergesti kättesaadav; rõhutab, et see tugiteenus peab võimaldama pakkuda terrorismiohvritele abi ja toetust vastavalt nende konkreetsetele vajadustele, näiteks emotsionaalne ja psühholoogiline tugi ja nõu ning teave mis tahes õiguslike, praktiliste või finantsküsimuste kohta, peab suutma abistada ohvreid eri haldusüksustega suhtlemisel ja vajadusel korraldama nende esindamise vahetult pärast rünnakut ja kriminaalmenetluse käigus, samuti abistama ohvreid riikliku hüvitise taotlemisel; |
| --- | --- |

64.

| 65. | palub liikmesriikidel võtta asjakohased meetmed, et vältida niipalju kui võimalik ohvrite ja nende perekonnaliikmete eraellu tungimist, eriti seoses uurimisega ja õigusmenetluste käigus; |
| --- | --- |

65.

| 66. | palub komisjonil muuta praegune e-õiguskeskkonna portaal kasutajasõbralikumaks platvormiks, mis pakub ohvritele täpset ja mõistetavat teavet nende õiguste ja järgitava korra kohta; |
| --- | --- |

66.

| 67. | kutsub liikmesriike üles sõnavabadust täielikult austades tegema meedia ja ajakirjanikega koostööd, et võtta vastu terrorirünnakute järgsed eneseregulatsiooni meetmed eesmärgiga tagada ohvrite ja nende perekonnaliikmete eraelu kaitse, samuti palub liikmesriikidel arvesse võtta, et ohvritele abi ja toe pakkumisel on tähtis spetsialiseerunud teenistustega koostööd teha, et aidata ohvritel meediatähelepanuga toime tulla; |
| --- | --- |

67.

| 68. | palub liikmesriikidel luua kooskõlastusmehhanismid, et tagada ohvriabi tõhus üleminek vahetult kuriteo järel osutatavalt sootundlikult abilt abile, mida ohvrid pikema aja jooksul vajavad; märgib, et kohalikud ja piirkondlikud asutused, kes pakuvad ohvritele enamikku abiteenuseid, peaksid olema kaasatud plaanimise, otsuste tegemise ja elluviimise kõigisse etappidesse; rõhutab, et sellised mehhanismid peaksid eelkõige tagama, et ohvrid suunatakse pikaajaliste teenuste juurde, mida eri etappidel osutavad eri organisatsioonid; rõhutab, et need mehhanismid peaksid funktsioneerima ka piiriüleselt, et osutada ohvriabi teenuseid ning tagada ohvri õigus saada teavet, abi ja hüvitist oma elukohas, kui kuritegu on toimunud muus liikmesriigis kui ohvri elukohariik; |
| --- | --- |

68.

| 69. | palub liikmesriikidel luua terrorirünnaku korral koordinatsioonikeskus, mis ühendab kõiki neid organisatsioone ja eksperte, kes on pädevad teavet andma ja ohvritele ning nende perekondadele ja sugulastele toetust ja praktilisi teenuseid pakkuma; rõhutab, et need teenused peaksid olema konfidentsiaalsed, tasuta ja kõigile terrorismiohvritele hõlpsasti ligipääsetavad ning peaksid hõlmama eelkõige järgmist:






  a) | erialatöötaja pakutav emotsionaalne ja psühholoogiline tugi, nagu traumaabi ja nõustamine, mis on kohandatud just terrorismiohvrite vajadustele; |
| --- | --- | --- |

69.

a)

erialatöötaja pakutav emotsionaalne ja psühholoogiline tugi, nagu traumaabi ja nõustamine, mis on kohandatud just terrorismiohvrite vajadustele;

| b) | kutsealase rehabilitatsiooni teenused, et aidata vigastuste ja kahjustuste all kannatavatel ohvritel uut tööd leida või eriala vahetada; |
| --- | --- |

b)

kutsealase rehabilitatsiooni teenused, et aidata vigastuste ja kahjustuste all kannatavatel ohvritel uut tööd leida või eriala vahetada;

| c) | ohvritele turvaliste virtuaalühenduste loomine teiste ohvrite ja nende juhitavate tugirühmadega; |
| --- | --- |

c)

ohvritele turvaliste virtuaalühenduste loomine teiste ohvrite ja nende juhitavate tugirühmadega;

| d) | kogukonnapõhised tugiteenused; |
| --- | --- |

d)

kogukonnapõhised tugiteenused;

| e) | teenused perekonnaliikmete teavitamiseks ohvrite ja nende jäänuste tuvastamisest ning jäänuste kodumaale tagasi toomiseks; |
| --- | --- |

e)

teenused perekonnaliikmete teavitamiseks ohvrite ja nende jäänuste tuvastamisest ning jäänuste kodumaale tagasi toomiseks;

| 70. | peab kahetsusväärseks, et Istanbuli konventsiooniga võrreldes on ohvrite õiguste direktiiv piiratum soolise vägivalla ohvrite kaitse osas (sh naiste suguelundite moonutamise ohvrid); peab samal ajal tervitatavaks direktiivi selgemat vastutusmehhanismi ning toonitab, et neid kaht õigusakti tuleks edendada koos, et võimendada soolise vägivalla ohvritele pakutavat kaitset; |
| --- | --- |

70.

| 71. | ergutab liikmesriike pakkuma kriminaalmenetluses osalevatele terrorismiohvritele piisavat teabematerjali ning tasuta õigusabi hüvitamisotsuse saavutamiseks; |
| --- | --- |

71.

| 72. | palub komisjonil teha ettepanek terrorismiohvrite abistamise Euroopa fondi loomise kohta; |
| --- | --- |

72.

| 73. | palub liikmesriikidel teha järgmist:






  a) | luua alaline veebisait, mille kaudu on kättesaadav kogu avalik teave liikmesriigis pärast terrorirünnakut loodud abiteenuste kohta ja mis peaks sisaldama järgmist teavet, mis tuleb võimalikult kiiresti kättesaadavaks teha: nende organisatsioonide kontaktandmed, kelle ülesanne on terrorirünnaku järgselt ohvritele, nende pereliikmetele ja üldsusele toetust pakkuda ja teavet anda, ning teave rünnaku ja rünnakule reageerimise meetmete kohta, kaasa arvatud teave teadmata kadunud ohvrite leidmise või nendega ühenduse saamise ning ohvreid koju naasmisel abistavate meetmete kohta, sealhulgas järgnev teave:






  i) | kuidas saada tagasi rünnaku tagajärjel kaotatud vara; |
| --- | --- | --- | --- |

73.

a)

luua alaline veebisait, mille kaudu on kättesaadav kogu avalik teave liikmesriigis pärast terrorirünnakut loodud abiteenuste kohta ja mis peaks sisaldama järgmist teavet, mis tuleb võimalikult kiiresti kättesaadavaks teha: nende organisatsioonide kontaktandmed, kelle ülesanne on terrorirünnaku järgselt ohvritele, nende pereliikmetele ja üldsusele toetust pakkuda ja teavet anda, ning teave rünnaku ja rünnakule reageerimise meetmete kohta, kaasa arvatud teave teadmata kadunud ohvrite leidmise või nendega ühenduse saamise ning ohvreid koju naasmisel abistavate meetmete kohta, sealhulgas järgnev teave:

i)

kuidas saada tagasi rünnaku tagajärjel kaotatud vara;

| ii) | ohvrite normaalne psühholoogiline reageering rünnakule ja juhendid ohvritele negatiivsete reaktsioonide leevendamiseks ning teave võimalike nähtamatute vigastuste kohta, näiteks kuulmiskahjustused; |
| --- | --- |

ii)

ohvrite normaalne psühholoogiline reageering rünnakule ja juhendid ohvritele negatiivsete reaktsioonide leevendamiseks ning teave võimalike nähtamatute vigastuste kohta, näiteks kuulmiskahjustused;

| iii) | kuidas asendada isikut tõendavaid dokumente; |
| --- | --- |

iii)

kuidas asendada isikut tõendavaid dokumente;

| iv) | kuidas saada rahalist abi, hüvitust või riiklikke toetusi; |
| --- | --- |

iv)

kuidas saada rahalist abi, hüvitust või riiklikke toetusi;

| v) | terrorismiohvrite ja nende pereliikmete eriõigused, kaasa arvatud ohvrite õiguste direktiivis kehtestatud õigused kriminaalmenetluses; |
| --- | --- |

v)

terrorismiohvrite ja nende pereliikmete eriõigused, kaasa arvatud ohvrite õiguste direktiivis kehtestatud õigused kriminaalmenetluses;

| vi) | mis tahes muu teave, mida peetakse vajalikuks, et tagada ohvrite teavitamine nende õigustest, turvalisusest või nende käsutuses olevatest teenustest; |
| --- | --- |

vi)

mis tahes muu teave, mida peetakse vajalikuks, et tagada ohvrite teavitamine nende õigustest, turvalisusest või nende käsutuses olevatest teenustest;

| b) | eraviisilise juurdepääsuga veebisait, millele pääsevad ligi terrorirünnakute ohvrid ja nende pereliikmed ning kus antakse ohvritele teavet, mis ei ole üldsusele kättesaadav; |
| --- | --- |

b)

eraviisilise juurdepääsuga veebisait, millele pääsevad ligi terrorirünnakute ohvrid ja nende pereliikmed ning kus antakse ohvritele teavet, mis ei ole üldsusele kättesaadav;

| c) | planeerimine, kuidas perekonnaliikmeid ohvrite olukorrast teavitada; |
| --- | --- |

c)

planeerimine, kuidas perekonnaliikmeid ohvrite olukorrast teavitada;

| d) | ohvrite kohta samade andmete kogumine kõigi ametiasutuste ja organisatsioonide poolt, kelle ülesandeks on ohvrite vastuvõtmine, nendega tegelemine ja nende abistamine; andmeid tuleks koguda vastavalt kõigi organisatsioonide vajadustele, kes on kaasatud terrorirünnakule reageerimisse ning ohvrite ja nende perede toetamisse; |
| --- | --- |

d)

ohvrite kohta samade andmete kogumine kõigi ametiasutuste ja organisatsioonide poolt, kelle ülesandeks on ohvrite vastuvõtmine, nendega tegelemine ja nende abistamine; andmeid tuleks koguda vastavalt kõigi organisatsioonide vajadustele, kes on kaasatud terrorirünnakule reageerimisse ning ohvrite ja nende perede toetamisse;

| 74. | palub liikmesriikidel luua ohvrite tugiteenuste riiklik võrgustik, et tõhustada nende organisatsioonide koostööd ning käivitada töörühmi heade tavade jagamiseks, koolituse väljatöötamiseks ning ametiasutuste ja kuriteoohvrite teabevahetuse parandamiseks; |
| --- | --- |

74.

| 75. | kutsub komisjoni üles alustama liikmesriikidega dialoogi, et vähendada suuri erinevusi (17) riiklikus rahalises hüvitises, mida iga liikmesriik terrorirünnakute ohvritele maksab; |
| --- | --- |

75.

| 76. | rõhutab, kui tähtis on see, et liikmesriigid käituksid kuriteoohvritega austavalt, tundlikult ja professionaalselt, et julgustada kuriteoohvreid õiguskaitseasutustele või meditsiinitöötajatele juhtunust teada andma; |
| --- | --- |

76.

| 77. | palub, et liikmesriigid tagaksid abitelefoni 112 täieliku ligipääsetavuse puuetega inimestele ja suurendaksid teabekampaaniate abil selle numbri tuntust; |
| --- | --- |

77.

| 78. | palub, et komisjon esitaks niipea kui võimalik soolise vägivalla ennetamiseks ja selle vastu võitlemiseks laiahaardelise Euroopa strateegia, mis peaks hõlmama siduvat seadusandlikku akti liikmesriikide toetamiseks naiste ja tütarlaste vastase vägivalla ja soolise vägivalla tõkestamisel ja selle vastu võitlemisel; kordab oma üleskutset, et nõukogu kasutaks sillaklauslit, võttes vastu ühehäälse otsuse, millega määratletakse naiste- ja tütarlastevastane vägivald (ja soolise vägivalla muud vormid) ELi toimimise lepingu artikli 83 lõikes 1 nimetatud kuriteoliigina; |
| --- | --- |

78.

| 79. | kutsub liikmesriike üles looma mehhanisme õigusrikkujailt piisava hüvitise sissenõudmiseks; |
| --- | --- |

79.

| 80. | palub liikmesriikidel rakendada nõuetekohaselt, piisavate majanduslike ja finantsressursside toel ning komisjoni ja muude asjaosaliste, sealhulgas kodanikuühiskonnaga täielikku koostööd tehes kõiki kuriteoohvrite õiguste direktiivi sätteid; |
| --- | --- |

80.

| 81. | palub komisjonil lisada Euroopa julgeoleku tegevuskavasse kõigi inimeste isikliku julgeoleku tagamise ning soopõhise ja isikutevahelise vägivalla eest kaitsmise prioriteet; |
| --- | --- |

81.

o

o o

| 82. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

82.

---

(1)  ELT L 131, 20.5.2017, lk 11.

(2)  ELT L 131, 20.5.2017, lk 13.

(3)  ELT L 82, 22.3.2001, lk 1.

(4)  ELT L 88, 31.3.2017, lk 6.

(5)  ELT L 132, 21.5.2016, lk 1.

(6)  ELT L 181, 29.6.2013, lk 4.

(7)  ELT L 315, 14.11.2012, lk 57.

(8)  ELT L 338, 21.12.2011, lk 2.

(9)  ELT L 101, 15.4.2011, lk 1.

(10)  ELT L 335, 17.12.2011, lk 1.

(11)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0501.

(12)  ELT L 127, 29.4.2014, lk 39.

(13)  ELT L 261, 6.8.2004, lk 15.

(14)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0329.

(15)  Vt Euroopa Parlamendi 12. septembri 2017. aasta resolutsiooni Istanbuli konventsiooni sõlmimise kohta.

(16)  Kohtu 16. juuli 2009. aasta otsus kohtuasjas Féret vs. Belgia, C-573.

(17)  Riiklik rahaline hüvitis ulatub mõnes liikmesriigis makstavast sümboolsest ühest eurost kuni 250 000 euro või enamani teistes liikmesriikides.

---

| 9.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 76/128 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 76/128

---

P8_TA(2018)0230

Aastaaruanne ühise kaubanduspoliitika rakendamise kohta

Euroopa Parlamendi 30. mai 2018. aasta resolutsioon ühise kaubanduspoliitika rakendamise aastaaruande kohta (2017/2070(INI))

(2020/C 76/14)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Kaubandus kõigile: vastutustundlikuma kaubandus- ja investeerimispoliitika poole“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Kaubandus kõigile: vastutustundlikuma kaubandus- ja investeerimispoliitika poole“,

| — | võttes arvesse oma 5. juuli 2016. aasta resolutsiooni uue kaugelevaatava ja innovaatilise tulevase kaubandus- ja investeerimisstrateegia kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. juuli 2016. aasta resolutsiooni uue kaugelevaatava ja innovaatilise tulevase kaubandus- ja investeerimisstrateegia kohta (1),

| — | võttes arvesse komisjoni 13. septembri 2017. aasta aruannet kaubanduspoliitika strateegia „Kaubandus kõigile“ rakendamise kohta (COM(2017)0491), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. septembri 2017. aasta aruannet kaubanduspoliitika strateegia „Kaubandus kõigile“ rakendamise kohta (COM(2017)0491),

| — | võttes arvesse komisjoni 9. novembri 2017. aasta aruannet vabakaubanduslepingute rakendamise kohta 1. jaanuar 2016 – 31. detsember 2016 (COM(2017)0654), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 9. novembri 2017. aasta aruannet vabakaubanduslepingute rakendamise kohta 1. jaanuar 2016 – 31. detsember 2016 (COM(2017)0654),

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 25. septembril 2015. aastal vastu võetud resolutsiooni „Kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 „Muudame oma maailma““, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 25. septembril 2015. aastal vastu võetud resolutsiooni „Kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 „Muudame oma maailma““,

| — | võttes arvesse komisjoni presidendi Jean-Claude Junckeri 13. septembri 2017. aasta kõnet liidu olukorra kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni presidendi Jean-Claude Junckeri 13. septembri 2017. aasta kõnet liidu olukorra kohta,

| — | võttes arvesse oma 15. novembri 2017. aasta resolutsiooni mitmepoolsete läbirääkimiste kohta enne WTO 11. ministrite konverentsi 10.–13. detsembril 2017 Buenos Aireses (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. novembri 2017. aasta resolutsiooni mitmepoolsete läbirääkimiste kohta enne WTO 11. ministrite konverentsi 10.–13. detsembril 2017 Buenos Aireses (2),

| — | võttes arvesse oma 5. juuli 2016. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi 2010. aasta soovituste rakendamise kohta seoses sotsiaalsete ja keskkonnastandardite, inimõiguste ja ettevõtja sotsiaalse vastutusega (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. juuli 2016. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi 2010. aasta soovituste rakendamise kohta seoses sotsiaalsete ja keskkonnastandardite, inimõiguste ja ettevõtja sotsiaalse vastutusega (3),

| — | võttes arvesse oma 3. veebruari 2016. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi soovitustega komisjonile teenustekaubanduse lepingu läbirääkimisteks (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 3. veebruari 2016. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi soovitustega komisjonile teenustekaubanduse lepingu läbirääkimisteks (4),

| — | võttes arvesse oma 12. septembri 2017. aasta resolutsiooni rahvusvahelise kaubanduse ja ELi kaubanduspoliitika mõju kohta ülemaailmsetele väärtusahelatele (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. septembri 2017. aasta resolutsiooni rahvusvahelise kaubanduse ja ELi kaubanduspoliitika mõju kohta ülemaailmsetele väärtusahelatele (5),

| — | võttes arvesse oma 15. novembril 2017. aastal vastu võetud seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/..., millega muudetakse määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed, ja määrust (EL) 2016/1037 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (6) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. novembril 2017. aastal vastu võetud seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/..., millega muudetakse määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed, ja määrust (EL) 2016/1037 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (6)

| — | võttes arvesse oma 12. detsembri 2017. aasta resolutsiooni digitaalkaubanduse strateegia loomise kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. detsembri 2017. aasta resolutsiooni digitaalkaubanduse strateegia loomise kohta (7),

| — | võttes arvesse oma seisukohta, vastu võetud esimesel lugemisel 16. märtsil 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/..., millega kehtestatakse konflikti- ja riskipiirkondadest pärit tina, tantaali, volframi ja nende maakide ning kulla liidu importijatele tarneahelaga seotud hoolsuskohustus (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma seisukohta, vastu võetud esimesel lugemisel 16. märtsil 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/..., millega kehtestatakse konflikti- ja riskipiirkondadest pärit tina, tantaali, volframi ja nende maakide ning kulla liidu importijatele tarneahelaga seotud hoolsuskohustus (8),

| — | võttes arvesse oma seisukohta, vastu võetud esimesel lugemisel 4. oktoobril 2016. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/..., millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1236/2005, mis käsitleb kauplemist teatavate kaupadega, mida on võimalik kasutada surmanuhtluse täideviimiseks, piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma seisukohta, vastu võetud esimesel lugemisel 4. oktoobril 2016. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/..., millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1236/2005, mis käsitleb kauplemist teatavate kaupadega, mida on võimalik kasutada surmanuhtluse täideviimiseks, piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks (9),

| — | võttes arvesse oma 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni inimõiguste ning sotsiaalsete ja keskkonnastandardite kohta rahvusvahelistes kaubanduslepingutes (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni inimõiguste ning sotsiaalsete ja keskkonnastandardite kohta rahvusvahelistes kaubanduslepingutes (10),

| — | võttes arvesse oma 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni rahvusvahelise kaubanduspoliitika kohta kliimamuutusega kaasnevate nõudmiste taustal (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni rahvusvahelise kaubanduspoliitika kohta kliimamuutusega kaasnevate nõudmiste taustal (11),

| — | võttes arvesse komisjoni 24. mai 2006. aasta teatist „Inimväärse töö tagamine kõigi jaoks – Ühenduse panus inimväärse töö tagamise suuniste rakendamiseks kogu maailmas“ (COM(2006)0249, SEC(2006)0643), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 24. mai 2006. aasta teatist „Inimväärse töö tagamine kõigi jaoks – Ühenduse panus inimväärse töö tagamise suuniste rakendamiseks kogu maailmas“ (COM(2006)0249, SEC(2006)0643),

| — | võttes arvesse oma 18. mai 2017. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu ja Korea Vabariigi vahelise vabakaubanduslepingu rakendamise kohta (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 18. mai 2017. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu ja Korea Vabariigi vahelise vabakaubanduslepingu rakendamise kohta (12),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 16. mai 2017. aasta arvamust 2/15 liidu pädevuse kohta allkirjastada ja sõlmida vabakaubandusleping Singapuriga, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 16. mai 2017. aasta arvamust 2/15 liidu pädevuse kohta allkirjastada ja sõlmida vabakaubandusleping Singapuriga,

| — | võttes arvesse komisjoni 15. novembri 2016. aasta uuringut tulevaste kaubanduslepingute kumulatiivse mõju kohta ELi põllumajandussektorile, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 15. novembri 2016. aasta uuringut tulevaste kaubanduslepingute kumulatiivse mõju kohta ELi põllumajandussektorile,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 2 ja 21, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 2 ja 21,

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 14. juuli 2015. aasta töödokumenti ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtete rakendamise hetkeseisu kohta (SWD(2015)0144), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 14. juuli 2015. aasta töödokumenti ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtete rakendamise hetkeseisu kohta (SWD(2015)0144),

| — | võttes arvesse inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni ning eriti selle artikli 4 lõiget 1, millega keelatakse orjus ja sundus, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni ning eriti selle artikli 4 lõiget 1, millega keelatakse orjus ja sundus,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 207, 208 ja 218, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 207, 208 ja 218,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit ja arengukomisjoni arvamust (A8-0166/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit ja arengukomisjoni arvamust (A8-0166/2018),

| A. | arvestades, et ühine kaubanduspoliitika hõlmab kaubanduskokkuleppeid ja õigusakte, et kaitsta liidu aktiivseid ja passiivseid kaubandushuve, aidata kaasa kestlikule majanduskasvule ja inimväärsete töökohtade loomisele, tagada Euroopa eeskirjade ja normide järgimine, tagada riikide õigus reguleerida ja kodanike heaolu ning edendada liidu väärtusi; ning arvestades, et nende eesmärkide saavutamine nõuab liidu kaubanduspoliitika õiget suunitlust ja täielikku ja tõhusat rakendamist ning selle õiglasemat ja läbipaistvamat järelevalvet; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ühine kaubanduspoliitika hõlmab kaubanduskokkuleppeid ja õigusakte, et kaitsta liidu aktiivseid ja passiivseid kaubandushuve, aidata kaasa kestlikule majanduskasvule ja inimväärsete töökohtade loomisele, tagada Euroopa eeskirjade ja normide järgimine, tagada riikide õigus reguleerida ja kodanike heaolu ning edendada liidu väärtusi; ning arvestades, et nende eesmärkide saavutamine nõuab liidu kaubanduspoliitika õiget suunitlust ja täielikku ja tõhusat rakendamist ning selle õiglasemat ja läbipaistvamat järelevalvet;

| B. | arvestades, et 2017. aasta Euroopa arengukonsensuses, mille eesmärk on saavutada kestlik areng ja kiirendada muudatusi, asetades rõhu arengupoliitika sellistele valdkonnaülestele aspektidele nagu sooline võrdõiguslikkus, noored, investeeringud ja kaubandus, kestlikud energia- ja kliimameetmed, hea valitsemistava, demokraatia, õigusriigi põhimõte ja inimõigused ning ränne ja liikuvus, on Euroopa Liit võtnud endale kohustuse tagada poliitikavaldkondade arengusidusus, et aidata kogu oma välispoliitikaga, sealhulgas ühise kaubanduspoliitikaga kaasa eesmärkidele, mis on määratletud ÜRO kestliku arengu tegevuskavas aastani 2030; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 2017. aasta Euroopa arengukonsensuses, mille eesmärk on saavutada kestlik areng ja kiirendada muudatusi, asetades rõhu arengupoliitika sellistele valdkonnaülestele aspektidele nagu sooline võrdõiguslikkus, noored, investeeringud ja kaubandus, kestlikud energia- ja kliimameetmed, hea valitsemistava, demokraatia, õigusriigi põhimõte ja inimõigused ning ränne ja liikuvus, on Euroopa Liit võtnud endale kohustuse tagada poliitikavaldkondade arengusidusus, et aidata kogu oma välispoliitikaga, sealhulgas ühise kaubanduspoliitikaga kaasa eesmärkidele, mis on määratletud ÜRO kestliku arengu tegevuskavas aastani 2030;

| C. | arvestades, et liit on võtnud endale ülesandeks soodustada kõikidele inimväärse töö tagamist, nagu on sätestatud ÜRO 2005. aasta maailma tippkohtumise tulemustes ning ÜRO Majandus- ja Sotsiaalnõukogu 2006. aasta kõrgetasemelise kohtumise ministrite deklaratsioonis, sealhulgas oma kaubandussuhete kaudu; arvestades, et Euroopa Ülemkogu on korduvalt rõhutanud, kui oluline on tugevdada globaliseerumise sotsiaalset mõõdet ning võtta seda arvesse sise- ja välispoliitika eri valdkondades ja rahvusvahelises koostöös; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et liit on võtnud endale ülesandeks soodustada kõikidele inimväärse töö tagamist, nagu on sätestatud ÜRO 2005. aasta maailma tippkohtumise tulemustes ning ÜRO Majandus- ja Sotsiaalnõukogu 2006. aasta kõrgetasemelise kohtumise ministrite deklaratsioonis, sealhulgas oma kaubandussuhete kaudu; arvestades, et Euroopa Ülemkogu on korduvalt rõhutanud, kui oluline on tugevdada globaliseerumise sotsiaalset mõõdet ning võtta seda arvesse sise- ja välispoliitika eri valdkondades ja rahvusvahelises koostöös;

| D. | arvestades, et liit on maailma suurim kaubandusjõud ja suurim ühtne turg maailmas ning ka maailma suurim kaupade ja teenuste eksportija, toetades Euroopas 31 miljonit töökohta, mis on 67 % rohkem kui 1990. aastate keskel; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et liit on maailma suurim kaubandusjõud ja suurim ühtne turg maailmas ning ka maailma suurim kaupade ja teenuste eksportija, toetades Euroopas 31 miljonit töökohta, mis on 67 % rohkem kui 1990. aastate keskel;

| E. | arvestades, et Maailma Kaubandusorganisatsioon (WTO) on ainus rahvusvaheline organisatsioon, mis tegeleb eri piirkondade ja riikide vahelise kaubanduse ülemaailmsete eeskirjadega; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Maailma Kaubandusorganisatsioon (WTO) on ainus rahvusvaheline organisatsioon, mis tegeleb eri piirkondade ja riikide vahelise kaubanduse ülemaailmsete eeskirjadega;

| F. | arvestades, et rakendamise ja täitmise tagamise etapp on liidu kaubanduspoliitika tulemuslikkuse tagamisel kriitilise ja põhjapaneva tähtsusega; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et rakendamise ja täitmise tagamise etapp on liidu kaubanduspoliitika tulemuslikkuse tagamisel kriitilise ja põhjapaneva tähtsusega;

| G. | arvestades, et liidu kodanikud nõuavad järjest enam, et liidu kaubanduspoliitika tagaks, et ELi turule sisenevad kaubad oleksid toodetud inimväärsetes ja kestlikes tingimustes; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et liidu kodanikud nõuavad järjest enam, et liidu kaubanduspoliitika tagaks, et ELi turule sisenevad kaubad oleksid toodetud inimväärsetes ja kestlikes tingimustes;

| H. | arvestades, et Euroopa ettevõtjad kasutavad kaubanduskokkulepete raames võimaldatavat tollimaksude vähendamist ära umbes 70 % ulatuses oma ekspordist, mille puhul võiks seda eelist kasutada, ning et meie partnerid kasutavad seda ära umbes 90 % juhtudest, ning arvestades, et on väga oluline, et Euroopa ettevõtjad kasutaksid need eelised tööhõive, majanduskasvu ja investeeringute stimuleerimiseks täielikult ära; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Euroopa ettevõtjad kasutavad kaubanduskokkulepete raames võimaldatavat tollimaksude vähendamist ära umbes 70 % ulatuses oma ekspordist, mille puhul võiks seda eelist kasutada, ning et meie partnerid kasutavad seda ära umbes 90 % juhtudest, ning arvestades, et on väga oluline, et Euroopa ettevõtjad kasutaksid need eelised tööhõive, majanduskasvu ja investeeringute stimuleerimiseks täielikult ära;

| I. | arvestades, et VKEd, kes annavad 30 % ELi ekspordist ja 90 % tööhõivest, on osa Euroopa majanduse liikumapanevast jõust, ning arvestades, et on väga oluline, et nad kaasataks täielikult liidu kaubanduspoliitika rakendamisse, tugevdades nii selle rolli ekspordis, innovatsioonis ja rahvusvahelistumises; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et VKEd, kes annavad 30 % ELi ekspordist ja 90 % tööhõivest, on osa Euroopa majanduse liikumapanevast jõust, ning arvestades, et on väga oluline, et nad kaasataks täielikult liidu kaubanduspoliitika rakendamisse, tugevdades nii selle rolli ekspordis, innovatsioonis ja rahvusvahelistumises;

| J. | arvestades, et liit on maailma suurim teenuste eksportija ning liidu kaubandusbilansi ülejääk teenustesektoris on alates 2000. aastast kümnekordistunud ja ületas 2016. aastal 120 miljardit eurot; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et liit on maailma suurim teenuste eksportija ning liidu kaubandusbilansi ülejääk teenustesektoris on alates 2000. aastast kümnekordistunud ja ületas 2016. aastal 120 miljardit eurot;

| K. | arvestades, et ühise kaubanduspoliitika ja selle rakendamise viiside üle peetavas avalikus arutelus esilekerkinud küsimustele tuleb anda selged ja täpsed vastused; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et ühise kaubanduspoliitika ja selle rakendamise viiside üle peetavas avalikus arutelus esilekerkinud küsimustele tuleb anda selged ja täpsed vastused;

| L. | arvestades, et ühine kaubanduspoliitika, nagu näeb ette strateegia „Kaubandus kõigile“, on väärtustel põhinev poliitika, mille eesmärk on muu hulgas edendada head valitsemistava, läbipaistvust, kestlikku arengut ja õiglase kaubanduse tavasid; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et ühine kaubanduspoliitika, nagu näeb ette strateegia „Kaubandus kõigile“, on väärtustel põhinev poliitika, mille eesmärk on muu hulgas edendada head valitsemistava, läbipaistvust, kestlikku arengut ja õiglase kaubanduse tavasid;

| M. | arvestades, et liidu kaubanduspoliitika peab vastama liidu muudele välis- ja sisepoliitika valdkondadele ja olema kooskõlas poliitikavaldkondade arengusidususe põhimõttega, et tagada läbipaistvus, stabiilsus ja õiglasemad konkurentsitingimused, pidades muu hulgas silmas strateegia „Euroopa 2020“ aruka, kestliku ja kaasava majanduskasvu eesmärke; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et liidu kaubanduspoliitika peab vastama liidu muudele välis- ja sisepoliitika valdkondadele ja olema kooskõlas poliitikavaldkondade arengusidususe põhimõttega, et tagada läbipaistvus, stabiilsus ja õiglasemad konkurentsitingimused, pidades muu hulgas silmas strateegia „Euroopa 2020“ aruka, kestliku ja kaasava majanduskasvu eesmärke;

Praegune olukord

| 1. | tuletab meelde, et rahvusvaheline olukord on pärast strateegia „Kaubandus kõigile“ avaldamist põhjalikult muutunud ning tegeleda tuleb uute kaubandusega seotud probleemide ja konkreetsete ülesannetega; on mures kogu maailmas esilekerkivate teatavate protektsionistlike tavade pärast, mis on WTO eeskirjadega vastuolus, ning kordab oma toetust avatud, õiglasele, tasakaalustatud, kestlikule ja eeskirjadel põhinevale kaubandussüsteemile; |
| --- | --- |

1.

| 2. | võtab teadmiseks Aasia kasvava majandusliku tähtsuse ja USA järkjärgulise taandumise kaubandusareenil, mis tekitab rahvusvahelises kaubanduses ebakindlust, aga ka rahvusvahelise kaubanduspoliitika kriitikat eri riikides ja nõudmist õiglase kaubanduse järele; palub komisjonil oma kaubanduspoliitikat nende muutustega tegelemiseks kohandada, kiiremini reageerida ja olla vastutustundlikum ning luua samas pikaajalisem strateegia, milles arvestatakse rahvusvahelises olukorras toimunud muutusi; rõhutab, et muutuvas ülemaailmses olukorras muutub ELi roll väärtustepõhise kaubanduspoliitika edendamisel Euroopa kodanike jaoks järjest tähtsamaks; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rõhutab teenuste, eelkõige digitaalsete teenuste, sealhulgas kaubavahetuse kasvava teenustekesksuse (nn 5. tarneviis), andmevoogude ja e-kaubanduse üha suuremat tähtsust rahvusvahelises kaubanduses; toonitab, et vaja on tugevdada nende sektoritega seotud rahvusvahelisi eeskirju, et tagada Euroopa tarbijatele tegelikud eelised, parandada Euroopa ettevõtjate juurdepääsu välisturgudele ja tagada põhiõiguste järgimine, sealhulgas andmekaitse ja eraelu austamine kogu maailmas; märgib, et isikuandmete kaitse ei kuulu kaubanduslepingutes läbiräägitavate teemade hulka, on veendunud, et kodanike digitaalseid õigusi tuleks kaubanduslepingute kaudu edendada, ning tuletab meelde oma seisukohta andmekaitse ja digitaalkaubanduse kohta, mida ta väljendas oma resolutsioonis digitaalkaubanduse strateegia loomise kohta; rõhutab, et ELi kaubanduspoliitika võib digilõhe ületamisel olla olulise tähtsusega; innustab komisjoni edendama digitaalse kaubanduse tegevuskava nii praegustel ja tulevastel vabakaubanduslepingute läbirääkimistel kui ka Maailma Kaubandusorganisatsioonis (WTO); nõuab, et digikaubanduse peatükid lisataks kõigisse tulevastesse kaubanduslepingutesse, sealhulgas neisse, mille üle käivad praegu läbirääkimised, ning tuletab meelde, kui oluline on ära hoida põhjendamatuid andmete asukoha nõudeid; palub komisjonil rakendada digitaalkaubanduse strateegiat, milles võetakse arvesse võimalusi, mida see pakub väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, lihtsustades nende juurdepääsu ülemaailmsetele turgudele; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rõhutab, et Ühendkuningriigi lahkumine EList mõjutab nii liidusisest kui ka -välist kaubandust; palub komisjoni ennetada Brexiti mõju liidu kaubanduspoliitikale ja tagada ELi kaubanduspoliitika rakendamises ja suhetes kolmandate riikidega järjepidevus ning leida viisid, kuidas saavutada lahendus seoses WTOs võetud ühiste kohustustega; |
| --- | --- |

4.

| 5. | võtab teadmiseks Euroopa Liidu Kohtu 16. mai 2017. aasta arvamuse 2/15, milles sätestatakse, et välja arvatud portfelliinvesteeringute ning investorite ja riikide vaheliste vaidluste lahendamise küsimus, kuulub ELi ja Singapuri vaheline vabakaubandusleping liidu ainupädevusse; palub komisjonil ja nõukogul selgitada võimalikult kiiresti oma otsust tulevikus sõlmitavate kaubanduslepingute ülesehituse kohta ning täielikult austada ELi ja selle liikmesriikide pädevuse jaotust läbirääkimisjuhiste vastuvõtmisel, läbirääkimiste pidamisel ning allkirjastamist ja sõlmimist käsitlevate ettepanekute õigusliku aluse üle otsustamisel ning eelkõige nõukogu poolt rahvusvaheliste kaubanduslepingute allkirjastamisel ja nende sõlmimisel, et kaubanduskokkulepped, mis on kaubanduspartneritega kokku lepitud, kuid mida veel ei ole ratifitseeritud, enam kauem ei viibiks; tuletab meelde, et parlament tuleb kaasata kõigi kaubandusläbirääkimiste algusest alates ja juba enne läbirääkimisjuhiste vastuvõtmist ning teda tuleb kõigist volituste andmise, kaubanduslepingute läbirääkimise ja rakendamise etappidest täielikult ja õigeaegselt teavitada; nõuab, et see korraldataks parema õigusloome kokkuleppe raames institutsioonidevahelise kokkuleppega; |
| --- | --- |

5.

| 6. | märgib, et kuigi USA läbirääkimistelt taandus, suutsid ülejäänud 11 riiki jõuda 23. jaanuaril 2018 Tokyos Vaikse ookeani ülese partnerluslepingu suhtes kokkuleppele; |
| --- | --- |

6.

Liidu kaubandusläbirääkimiste programmi seis

| 7. | peab kahetsusväärseks, et Buenos Aireses toimunud WTO ministrite kohtumisel ei suudetud saavutada kokkulepet; rõhutab mitmepoolse süsteemi suurt poliitilist ja majanduslikku tähtsust ning kordab oma toetust sellele süsteemile; palub liidul aktiivselt arendada ettepanekuid, mis käsitlevad ajakohastatud ja mitmepoolseid eeskirju ning milles võetakse arvesse ülemaailmsetest väärtusahelatest tulenevaid uusi probleeme, ning edendada WTO keskset rolli kaubanduse ülemaailmses süsteemis; tunneb heameelt kaubanduse lihtsustamise lepingu jõustumise üle; tunneb heameelt, et ravimite puhul vähim arenenud riikidele kehtivat WTO erandit pikendati kuni aastani 2033; peab kahetsusväärseks, et teatavaid mitmepoolseid kokkuleppeid ei järgita, ja kutsub komisjoni üles tegema WTOs suuremaid pingutusi mitmepoolsete eeskirjade ja kokkulepete tulemuslikuks rakendamiseks; tuletab meelde oma varasemat nõudmist komisjonile osaleda WTO tegevuskava väljatöötamisel, eelkõige seoses ettevõtja sotsiaalse vastutuse ning kaubanduse ja kestliku arenguga; kordab oma muret selle pärast, et USA blokeerib WTO apellatsioonikogusse uute esindajate nimetamist, ning rõhutab, kui oluline on WTOs hästi toimiv vaidluste lahendamise süsteem; kutsub komisjoni üles tugevdama koostööd peamiste kaubanduspartneritega kolmandate riikide ebaausa konkurentsi ja protektsionistlike tavade vastu võitlemisel; |
| --- | --- |

7.

| 8. | märgib, et teenustekaubanduse lepingu ja keskkonnatoodete lepingu üle peetavad mitmepoolsed läbirääkimised on takerdunud; nõuab, et liit võtaks endale mõlema läbirääkimisprotsessi taaskäivitamisel initsiatiivi ning teeks seda teenustekaubanduse lepingu puhul kooskõlas parlamendi seisukohaga selle lepingu suhtes; |
| --- | --- |

8.

| 9. | rõhutab, et mitmed vabakaubanduslepingud, näiteks Kanada ja Ecuadoriga sõlmitud lepingud, põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduslepingu sätted ELi-Ukraina assotsieerimislepingus ja mitmed majanduspartnerluslepingud Aafrika riikidega on kas täielikult või ajutiselt jõustunud ning pärast strateegia „Kaubandus kõigile“ avaldamist sõlmiti vabakaubanduslepingud Singapuri, Vietnami ja Jaapaniga; rõhutab, et kaubanduslepingute suhtes kokkuleppele jõudmiseks ja nende ratifitseerimiseks asjakohase ajakava raames on vaja tagada piisav poliitiline ja haldustugi; toetab Tšiili ja Mehhikoga sõlmitud kaubanduslepingute käimasolevat ajakohastamist; tuletab meelde oma nõudmist alustada läbirääkimisi Austraalia ja Uus-Meremaaga, võttes arvesse parlamendi seisukohti; |
| --- | --- |

9.

| 10. | rõhutab, et vastastikku kasulikke kaubandus- ja investeerimissuhteid ELi strateegiliste partneritega tuleks veelgi rohkem edendada ja tugevdada; nõuab uute pingutuste tegemist, et edendada läbirääkimisi ulatusliku investeerimislepingu üle Hiinaga, eelkõige mis puudutab vastastikkust turulepääsuga seotud kohtlemisel ja edusamme kestlikus arengus; |
| --- | --- |

10.

| 11. | toonitab, et sõlmitud lepingud ning liidu praegused ja tulevased kahepoolsed läbirääkimised annavad turulepääsu ja kaubandustõkete kõrvaldamise kaudu võimaluse majanduskasvuks; palub komisjonil pidevalt suhelda sidusrühmadega, et hinnata käimasolevate läbirääkimiste prioriteete; tuletab meelde, et esikohal peab olema läbirääkimiste sisu, mitte nende tempo, et läbirääkimisi tuleb pidada vastastikkuse ja ühise kasu vaimus, et ELi eeskirjad ja normid tuleb kindlustada, et vältida liidu sotsiaalmudeli ja keskkonnaohtusattumist, ning et avaliku sektori teenused, sealhulgas üldhuviteenused ja üldist majandushuvi pakkuvad teenused, nagu on sätestatud ELi toimimise lepingu artiklites 14 ja 106 ja protokollis nr 26, samuti audiovisuaalteenused, tuleb välja jätta; rõhutab, et komisjon peab kõikides kaubandusläbirääkimistes tagama, et ELi ning riiklikele ja kohalikele asutustele jääks täielik õigus kehtestada, võtta vastu, säilitada või tühistada mis tahes meetmeid, mis puudutavad avaliku sektori teenuste tellimist, korraldamist, rahastamist ja osutamist, nagu see on olnud ka eelnevate kaubanduslepingute puhul; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kutsub komisjoni ja liikmesriike käimasolevate läbirääkimiste volitusi iga viie aasta tagant läbi vaatama ja vajaduse korral ajakohastama, et kohandada neid potentsiaalselt muutuva olukorraga ja tekkinud probleemidega, ning lisada kaubanduslepingutesse läbivaatamisklauslid, et tagada, et lepinguid rakendataks võimalikult tulemuslikult ja et neid saaks kohandada vastavalt valitsevale olukorrale, tingimusel et on tagatud parlamentaarne kontroll ja läbipaistvus; |
| --- | --- |

12.

| 13. | tuletab meelde, et komisjon on mitu korda välja kuulutanud investeerimisläbirääkimiste alustamise Hong Kongi ja Taiwaniga, ning palub komisjonil lõpetada ettevalmistustööd, et alustada läbirääkimisi investeerimislepingute üle nii kiiresti kui võimalik; |
| --- | --- |

13.

| 14. | rõhutab sise- ja välisinvesteeringute olulisust Euroopa majanduse jaoks ning vajadust tagada Euroopa investorite kaitse välismaal; palub komisjonil jätkata tööd investeeringute valdkonna uue mitmepoolse kohtusüsteemiga, mis peab muu hulgas põhinema riikide reguleerimisõiguse tagamisel ja läbipaistvusel, ning tagada edasikaebamismehhanism, ranged huvide konflikti eeskirjad ja käitumisjuhend; on seisukohal, et selles uues süsteemis tuleb pöörata tähelepanu investorite kohustustele, vältida asjatuid kohtuvaidlusi, kaitsta õigust reguleerida avalikes huvides ja vältida õiguslikku seisakut, tagada investorite võrdne õiguslik kohtlemine (pöörates erilist tähelepanu mikroettevõtetele ja VKEdele), sõltumatus, läbipaistvus ja vastutus; uurida võimalust lisada menetluslikke sätteid, milles käsitletakse muu hulgas vastuhagisid, kui investeeringud, mille kohta on esitatud hagi, on tehtud kohaldatavaid õigusakte rikkudes, ning vältida paralleelsete hagide esitamist eri õiguskanalite kaudu, täpsustades sel moel uue süsteemi seost siseriiklike kohtutega; |
| --- | --- |

14.

| 15. | palub liikmesriikidel viimaks ometi lõpetada menetluse blokeerimine, mis puudutab lepingul põhinevate investori ja riigi vaheliste vahekohtumenetluste läbipaistvuse Mauritiuse konventsiooni, kuna Euroopa Kohus on nüüd pädevusega seotud küsimustes selgust loonud, ning kutsub komisjoni üles kahekordistama oma sellealaseid jõupingutusi; nõuab ka, et varasemate õigustega arvestamist käsitlev määrus, mida kohaldatakse liikmesriikide kahepoolsete investeerimislepingute suhtes, vaadataks läbi juba alates 2020. aastast; |
| --- | --- |

15.

| 16. | eeldab, et EL ja selle liikmesriigid osalevad edaspidi aktiivsemalt ÜRO aruteludes ettevõtlust ja inimõigusi käsitleva siduva lepingu üle; |
| --- | --- |

16.

| 17. | märgib murelikult, et strateegias „Kaubandus kõigile“ väljakuulutatud päritolureeglite reformi ei ole veel rakendatud; rõhutab päritolureeglite keerukust ja kordab oma nõudmist ajakohastatud, kergesti kohaldatavate ja selgemate päritolureeglite järele; rõhutab Euroopa –Vahemere piirkonna kaubandusministrite 10. konverentsil võetud kohustust viia Euroopa – Vahemere piirkonna päritolureeglite konventsiooni läbivaatamine lõpule 2018. aasta lõpuks; kordab oma üleskutset, et komisjon koostaks päritolureeglite olukorra kohta aruande, milles võetakse arvesse kahepoolsete vabakaubanduslepingute kaudu tekkivat päritolureeglite kumulatiivset mõju; |
| --- | --- |

17.

| 18. | tuletab meelde, et ELi kaubanduspoliitika rakendamises tuleb erilist tähelepanu pöörata põllumajandustoodetele ning Euroopa tootjate ja tarbijate huvidele, arvestades eelkõige kõigi vabakaubanduslepingute kumulatiivset mõju sellele sektorile; rõhutab, et kaubanduslepingud, eelkõige leping Jaapaniga, võivad pakkuda põllumajandusliku toidutootmise sektorile uusi ärivõimalusi; märgib, et liit on suurim põllumajanduslike toiduainete eksportija maailmas; tuletab meelde, kui oluline on saavutada õige tasakaal tundlike põllumajandustoodete kaitsmise ja liidu põllumajanduslike toiduainete ekspordiga seotud aktiivsete huvide edendamise vahel, nähes muu hulgas ette üleminekuperioodid ja sobivad kvoodid ning teatud juhtudel kõige tundlikumate toodete väljajätmise; tuletab meelde, et väga tähtis on tagada ELi ettevaatuspõhimõttele vastav sanitaar- ja fütosanitaarnormide kõrge tase ning võidelda mis tahes diskrimineeriva kohtlemise vastu selles valdkonnas; |
| --- | --- |

18.

Vastastikkuse põhimõte kui liidu kaubanduspoliitika alus ja ausa konkurentsi tagatis

| 19. | on kindlalt veendunud, et ausa konkurentsi edendamine ja võrdsete võimaluste tagamine peaks olema üks liidu kaubanduspoliitika peamisi eesmärke; tunneb heameelt, et liidu kaubanduspoliitika strateegia rakendamist käsitlevas aruandes osutatakse vastastikkuse põhimõttele; kordab, et vastastikkus peab olema liidu kaubanduspoliitika alus, kuid samas tuleb arvestada, et arenguriikide puhul on vaja asümmeetriat, kui see on asjakohane, ja vähim arenenud riikide puhul sooduskohtlemise sätteid; võtab teadmiseks komisjoni muudetud ettepaneku võtta vastu määrus kolmandate riikide kaupade ja teenuste juurdepääsu kohta liidu riigihangete siseturule, mis võiks olla kolmandate riikide turulepääsul tähtis vahend võrdsete võimaluste tagamiseks; on seisukohal, et Euroopa Liitu tehtavate välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute algatuse eesmärk on kaitsta liidu ja liikmesriikide julgeolekut ja avalikku korda ning see võiks anda suurema vastastikuse juurdepääsu turgudele, tagades samal ajal jätkuvalt avatuse välismaistele otseinvesteeringutele; |
| --- | --- |

19.

| 20. | tuletab meelde, et kaubanduspoliitikat tuleb rakendada nii, et see aitaks tagada ettevõtjate ausa konkurentsi võrdsetes tingimustes; tunneb heameelt dumpinguvastaste tollimaksude uue arvutusmeetodi vastuvõtmise üle kolmandates riikides asetleidvate konkurentsimoonutuste puhuks; võtab teadmiseks kaubanduskaitsevahendite ajakohastamiseks sõlmitud institutsioonidevahelise kokkuleppe; rõhutab nende pakutavat uut võimalust, eelkõige seoses kahju kõrvaldamist võimaldavast marginaalist suurema tollimaksu kehtestamisega; tuletab meelde, kui oluline on tagada nende uute vahendite nõuetekohane rakendamine sellega, et sekkutakse otsekohe ning likvideeritakse kõik tõrked või kuritarvitamised, tehes seda proportsionaalselt ning täielikus kooskõlas WTO õigusnormide ja liidu muude õiguslike kohustustega; peab tervitatavaks komisjoni ennetavat hoiakut kaubanduse kaitsevahendite kasutamisel 2016. aastal ning nõuab sellega sarnaseid lahendusi ja reageerimist, kui mõni ELi kaubanduspartner kasutab neid vahendeid põhjendamatult ELi ekspordi vastu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | peab kahetsusväärseks, et komisjoni aruandes kaubanduspoliitika strateegia rakendamise kohta mainitakse kooskõlastamise alast tööd, mida tolliteenistused peavad tegema, üksnes äärmiselt põgusalt; tuletab meelde, et kaubanduspoliitika peab võitlema ebaseadusliku kaubanduse vastu, et tagada ELi ettevõtjate konkurentsivõime ja tarbijakaitse kõrge tase; juhib tähelepanu ka konkurentsipoliitika olulisele rollile selles valdkonnas ning vajadusele pidada sellel eesmärgil kahepoolseid ja mitmepoolseid läbirääkimisi; |
| --- | --- |

21.

Tulemuslike valdkonnaüleste vahendite kasutamine kõikidele kasuliku kaubanduspoliitika rakendamiseks

| 22. | nõuab, et kaubanduspoliitika rakendamine muutuks liidu kaubandusstrateegia lahutamatuks osaks; |
| --- | --- |

22.

| 23. | nõuab tungivalt, et komisjon kasutaks tõrke, takistuse või partneripoolse kohustuse rikkumise korral viivitamata oma käsutuses olevaid vahendeid, eriti vaidluste lahendamise menetlust, aga ka olemasolevaid kaubanduse valdkonna ad hoc protsesse ja liidu vabakaubanduslepingutes sisalduvaid kestliku arengu sätteid; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kutsub komisjoni üles hindama olemasolevaid inimressursse ja rahalisi vahendeid, et parandada kaubanduslepingute vastuvõtmiseks ettevalmistamist kaasseadusandjate poolt ja kaubanduspoliitika rakendamist, ning palub, et komisjonis loodaks kaubanduspoliitika rakendamise järelevalve ja pideva hindamise teenistus, mis annaks aru ka Euroopa Parlamendile; |
| --- | --- |

24.

| 25. | palub komisjonil ja liikmesriikidel töötada eelkõige digitaalsete vahenditega pingsamalt selle nimel, et kaotada kõik haldustõkked ja kogu liigne halduskoormus, teha tehnilisi lihtsustusi ning aidata ettevõtjatel kasutada kaubanduslepingute ja -meetmete eeliseid; |
| --- | --- |

25.

| 26. | rõhutab liidu delegatsioonide tähtsat koostööd liikmesriikide saatkondade ja sotsiaalpartneritega, mis võimaldab kiirete ja otseste meetmetega tagada, et kaubandussätteid rakendatakse nõuetekohaselt ning probleemid ja takistused tehakse kiiresti kindlaks ja lahendatakse tõhusalt; on seisukohal, et liidu delegatsioonid vajaksid ühtsetel eeskirjadel põhinevat tõhustatud süsteemi ja suuniseid, et tagada suurem sidusus; palub komisjonil kaasata ELi delegatsioonid kolmandates riikides tihedamalt olemasolevate ja uute vabakaubanduslepingute ülevõtmisse, pöörates erilist tähelepanu kohalikele idufirmadele; julgustab komisjoni ja Euroopa välisteenistust jätkama oma püüdlusi majandusdiplomaatia valdkonnas, kaasates teiste seas Euroopa kaubanduskodasid; |
| --- | --- |

26.

| 27. | palub komisjonil korraldada sektorite ja riikide kaupa uuring kaubanduslepingute kumulatiivse mõju kohta, et aidata hinnata liidu kaubanduspoliitikat ning ennetada ja kohandada selle mõju; |
| --- | --- |

27.

| 28. | rõhutab, et teatud sektorites võib tekkida kaubandusega seotud majanduslikke raskusi; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles välja töötama toetavaid poliitikameetmeid, et suurendada kaubanduse liberaliseerimisest saadavat kasu ja vähendada selle võimalikku kahjulikku mõju; palub komisjonil sellega seoses parandada Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi mõjusust ja muuta see ennetavamaks; |
| --- | --- |

28.

| 29. | julgustab komisjoni jätkama ja süvendama koostööd rahvusvaheliste organisatsioonide ja foorumitega, nagu G20, ÜRO, OECD, ILO, Maailmapank, Maailma Tolliorganisatsioon ja Rahvusvaheline Standardiorganisatsioon, rahvusvaheliste standardite väljatöötamisel ja rakendamisel ning kaubanduse järelevalves, kaasa arvatud sotsiaal- ja keskkonnaaspektidest lähtudes; |
| --- | --- |

29.

Komisjoni esimese vabakaubanduslepingute rakendamist käsitleva aruande analüüs

| 30. | tunneb heameelt komisjoni esimese vabakaubanduslepingute rakendamist käsitleva aruande avaldamise üle; palub komisjonil jätkata iga-aastaste aruannete avaldamist; nõuab siiski lisaks, et komisjon korraldaks rohkem ja ulatuslikumaid uuringuid liidu sõlmitud vabakaubanduslepingute rakendamise kohta, käsitleks teemat põhjalikumalt ning tagaks, et uuringud hõlmavad andmete asjakohast ökonomeetrilist ja kvalitatiivset analüüsi ja tõlgendamist ning konkreetseid soovitusi, seades avaldatud andmed konteksti ja andes täiendavat kvalitatiivset teavet, sealhulgas eeskirjade rakendamise kohta vabakaubanduslepingute osade, näiteks kaubanduse ja kestliku arengu ning avalike hangete valdkonnas; rõhutab, et see võimaldab paremini ja terviklikumalt hinnata lepingute tõelist kohalikku mõju, et aruanne oleks ELi institutsioonidele liidu kaubandusstrateegia määratlemisel ja elluviimisel tõhusaks abiks; on sellega seoses veendunud, et tuleks välja töötada ühine metoodika, mida nendes uuringutes kasutada; |
| --- | --- |

30.

| 31. | palub komisjonil esitada aruanne enamsoodustusrežiimi sätete kohta ELi kehtivates kahepoolsetes vabakaubanduslepingutes ja nende praktilise mõju kohta ELi täiendava turulepääsu tagamisel kolmandates riikides ELi vabakaubanduspartnerite läbi räägitud vabakaubanduslepingute kaudu; |
| --- | --- |

31.

| 32. | rõhutab, et aruandest puuduvad mitmed faktid ja arvud; palub komisjonil teha liikmesriikide ja partnerriikidega rohkem koostööd, et saada lepingute rakendamise kohta rohkem andmeid ja teavet; palub komisjonil anda muu hulgas teavet kõigi vabakaubanduslepingute mõju kohta majanduskasvule ja töökohtadele, vabakaubanduslepingute panuse kohta kaubavoogude kujunemisse ning kaubandus- ja investeerimislepingute mõju kohta investeeringuvoogudele ja teenustekaubandusele; |
| --- | --- |

32.

| 33. | tunneb muret kaubandussoodustuste vähese kasutamise pärast liidu vabakaubanduslepingutes, eelkõige asjaolu pärast, et Euroopa eksportijad kasutavad neid soodustusi vähem kui partnerriikide eksportijad; palub komisjonil võimalikult kiiresti välja selgitada sellise tasakaalustamatuse põhjused ja nendega tegeleda; palub komisjonil analüüsida, kuidas on keerukad päritolureeglid seotud sooduskaubanduslepingute kasutamisega ettevõtjate poolt; palub komisjonil ja liikmesriikidel kiiresti välja töötada meetmed ettevõtjate paremaks teavitamiseks vabakaubanduslepingutes sätestatud kaubandussoodustustest; on veendunud, et üksikasjalik teave, sealhulgas mikrotasandil, on vajalik, et ELi vabakaubanduslepinguid nõuetekohaselt hinnata; |
| --- | --- |

33.

| 34. | on seisukohal, et komisjon peaks pöörama vabakaubanduslepingute sätete rakendamisele samavõrd tähelepanu nagu vabakaubanduslepingute läbirääkimisetapile; kutsub komisjoni üles käsitlema rakendamisprobleeme asjaomaste ELi kaubanduspartneritega, et leida lahendusi ja süstematiseerida Euroopa ettevõtjatega suhtlemist; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kutsub komisjoni üles mitmekesistama oma analüüsitavate sektorite käsitlust ja tooma välja kaubanduslepingute rakendamise mõju tundlikuks loetavates sektorites; |
| --- | --- |

35.

| 36. | tunneb heameelt teate üle, et kasutusele võetakse kõigi kaubanduslepingute rakendamise tegevuskavad, ja palub komisjonil kaasata nende väljatöötamisse kõik huvitatud osalised; palub komisjonil kindlaks määrata täidetavad eesmärgid ja täpsed kriteeriumid, mis võimaldavad anda selge hinnangu, näiteks mittetariifsete kaubandustõkete kõrvaldamise seis, soodustuste ja kvootide kasutamise määr või koostöö seis õigusloome valdkonnas ning edusammud kaubanduses ja kestlikus arengus; ootab, et rakendamise tegevuskavad edastataks parlamendile samaaegselt lepingute ametliku edastamisega, ning palub, et vabakaubanduslepingute rakendamise aastaaruannetes kajastataks ka tegevuskavade seisu; |
| --- | --- |

36.

| 37. | tuletab meelde, et kaubanduslepingud, sealhulgas assotsieerimislepingute kaubanduspeatükid, ei jõustu enne, kui Euroopa Parlament on need ratifitseerinud; on veendunud, et tuleb järgida pikaajalist tava, mille kohaselt enne poliitiliselt oluliste lepingute ajutist kohaldamist oodatakse ära Euroopa Parlamendi nõusolek, nagu lubas volinik Malmström 29. septembril 2014. aastal toimunud kuulamisel; |
| --- | --- |

37.

Ühise kaubanduspoliitika erisätted VKEde jaoks

| 38. | kutsub komisjoni üles hindama kõiki VKEdele suunatud meetmeid, et välja töötada integreeritum üldine lähenemisviis ning tõeline VKEde rahvusvahelistumise strateegia, toetades neid eksportijateks saamisel; ergutab komisjoni edendama seda lähenemisviisi rahvusvahelistel foorumitel; toetab VKEdele mõeldud tõhusate teavituskampaaniate korraldamist, et suurendada ELi vabakaubanduslepingutes ette nähtud soodustuste kasutamise määra; rõhutab mitmekeelsuse tähtsust eri liikmesriikidest pärit VKEdega suhtlemisel; palub, et VKEdele, kes kaaluvad välisturgudele eksportimist, antaks täiendavat õiguslikku ja haldusabi, ja seda mitte ainult veebisaitide ajakohastamise näol, vaid ka kaaludes selliste uute vahendite kasutamist nagu veebipõhised tehnilised vestlused, mis võimaldaksid pakkuda kergemini kättesaadavat põhiabi; palub, et ELi delegatsioonid osaleksid teabe jagamises välisturgudele eksportimise kohta, et VKEsid aidata; |
| --- | --- |

38.

| 39. | peab kahetsusväärseks, et komisjoni vabakaubanduslepingute rakendamist käsitlevas aruandes on VKEde kohta vähe teavet; palub komisjonil käsitleda oma aruande eraldi osas kaubanduslepingute rakendamise tagajärgi VKEde jaoks ja VKEsid puudutavate erisätete kasutamist; |
| --- | --- |

39.

| 40. | väljendab heameelt selle üle, et praegu läbi räägitavatesse vabakaubanduslepingutesse on võetud VKEdele pühendatud peatükid, ning palub komisjonil jätkata jõupingutusi VKEsid käsitlevate peatükkide ja sätete läbirääkimiseks ja lisamiseks kaubanduslepingutesse ja seadusandlikesse ettepanekutesse, et hõlbustada VKEde kaubandus- ja investeerimistegevust; rõhutab, et keerukate päritolureeglite mõistmine ja nende reeglite uuendamine ning kergemini kohaldatavaks ja selgemaks muutmine on VKEde jaoks väga oluline ning et tuleb läbi rääkida VKEdele suunatud erisätted seoses nende juurdepääsuga välismaistele riigihanketurgudele; palub, et komisjon püüaks koostada eelkõige VKEdele mõeldud päritolureeglite kalkulaatori, mis peaks võimaldama neil kasutada kehtivate lepingute soodustusi, et suurendada soodustuste kasutamise määra; |
| --- | --- |

40.

Riigihanketurgude ligipääsetavuse ja geograafiliste tähiste kaitsmise tähtsus

| 41. | tuletab meelde, et liit on lepingute läbirääkimistel aktiivselt huvitatud geograafiliste tähiste kaitsmisest; rõhutab, et vabakaubanduslepingute rakendamist käsitlevas aruandes on märgitud, et teatud partnerid ei järgi geograafiliste tähiste kaitset puudutavaid sätteid, ja kutsub komisjoni üles kiiresti tegutsema, et tagada nende kohustuste täitmine; |
| --- | --- |

41.

| 42. | juhib tähelepanu sellele, et ELi riigihanketurud on maailmas kõige avatumad; tunneb muret selle pärast, et teatavad ELi vabakaubanduspartnerid eiravad lepingute sätteid, mis käsitlevad pääsu riigihanketurule, kahjustades sellega ELi ettevõtteid, samuti selle pärast, et teatavates kolmandates riikides on ligipääs riigihanketurule väga piiratud; palub komisjonil töötada selle nimel, et tagada kolmandate riikide riigihanketurgudele suurem juurdepääs, ja kaaluda kooskõlas riigihankeid käsitleva mõnepoolse lepingu eeskirjadega meetmeid nende kolmandate riikide suhtes, kes eelistavad riigihanketurgudel oma ettevõtjaid; kutsub komisjoni üles koguma ja avaldama ettevõtete andmeid vabakaubanduslepingute riigihankeid puudutavate sätete kasutamise kohta, et paremini mõista raskusi, mida ELi ettevõtted kohtavad; |
| --- | --- |

42.

| 43. | palub komisjonil anda rohkem teavet riigihanketurgudele juurdepääsu muutumise kohta viimastel aastatel, samuti asjakohast statistikat ning konkreetset teavet eeliste kohta, mida geograafiliste tähiste kaitse annab; |
| --- | --- |

43.

Kaubanduspoliitika tõhus rakendamine aitab edendada ja kaitsta liidu väärtusi

| 44. | tuletab meelde, et ühtne kaubanduspoliitika peab aitama edendada liidu väärtusi, mis on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 2, ja täita artiklis 21 sätestatud eesmärke, kaasa arvatud demokraatia ja õigusriigi põhimõtte tugevdamine, inimõiguste, põhiõiguste ja -vabaduste austamine, võrdõiguslikkus, inimväärikuse austamine ning keskkonna ja sotsiaalõiguste kaitse; on veendunud, et nende eesmärkide saavutamiseks on vaja komisjoni otsustavaid ja järjepidevaid meetmeid; rõhutab, et ÜRO säästva arengu tegevuskavas 2030 ja Pariisi kliimakokkuleppes sisalduvad peamised võrdlusalused, mille abil saab mõõta ELi kaubanduspoliitika panust ülemaailmse kestliku arengu eesmärkide täitmisse; |
| --- | --- |

44.

| 45. | palub komisjonil regulaarselt jälgida üldist soodustuste süsteemi (GSP), eelkõige kestlikku arengut ja head valitsemistava stimuleerivat erikorda (GSP+), ning jätkata aruannete avaldamist iga kahe aasta järel; kutsub komisjoni üles tugevdama koostööd abisaajate riikide, Euroopa välisteenistuse, ELi delegatsioonide, liikmesriikide diplomaatiliste esinduste, rahvusvaheliste organisatsioonide, ettevõtjate, sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonnaga, et parandada teabe kogumist, ning seiretulemusi põhjalikumalt analüüsima, et kõigi süsteemi aspektide rakendamist oleks võimalik selgelt hinnata; rõhutab, et üldine soodustuste süsteem toetub komisjoni suutlikkusele jälgida ja rakendada õigussätteid juhul, kui rahvusvahelisi töö- või keskkonnaõiguse konventsioone ei järgita; |
| --- | --- |

45.

| 46. | tuletab meelde, et uue põlvkonna lepingud sisaldavad inimõigusi käsitlevaid klausleid ja kestliku arengu peatükke, mida tuleb terviklikult rakendada, et kaitsta ja edendada inimõigustest, liidu väärtustest ning nõudlikest sotsiaalsetest ja keskkonnastandarditest kinnipidamist; võtab teadmiseks komisjoni vabakaubanduslepingute rakendamist käsitleva aruande kestliku arengu peatükkidele antud hinnangu ning nõuab kehtivate kaubanduse ja kestliku arengu sätete õigeaegset täitmist; palub komisjonil välja töötada täpne ja konkreetne meetod nende peatükkide rakendamise jälgimiseks ja hindamiseks, võttes arvesse, et neid ei ole võimalik hinnata üksnes kvantitatiivsete andmete põhjal; tuletab meelde, et teatavatel juhtudel esineb kaubanduse ja kestliku arengu sätete rakendamisel raskusi, näiteks ELi ja Korea vabakaubanduslepingu puhul, ja kordab seetõttu oma üleskutset tugevdada kaubanduse ja kestliku arengu peatükkide täitmise tagamist ja järelevalvet, kaasates kodanikuühiskonna organisatsioone, sealhulgas sotsiaalpartnereid, tihedamalt kõigi kaubanduslepingute rakendamisse; kahetseb, et komisjon on enneaegselt lõpetanud arutelu, kus käsitleti kaubanduslepingute kestliku arengu peatüki täitmise kindlamat tagamist ja kus muude võimaluste seas kaaluti ka sanktsioonipõhist lähenemist; |
| --- | --- |

46.

| 47. | tuletab sellega seoses meelde sisenõuanderühmade tähtsat rolli; rõhutab, kui olulised võivad olla paremini struktureeritud ja läbipaistvad suhted kaubanduspartnerite sisenõuanderühmadega, ja tunnustab nende tähtsat rolli kohalike eesmärkide ja vajaduste paremal mõistmisel; leiab, et sisenõuanderühmad aitavad oluliselt kaasa kaubanduse ja kestliku arengu peatükkide paremale järelevalvele ja rakendamisele; |
| --- | --- |

47.

| 48. | tunneb heameelt kaubandusabi strateegia läbivaatamise üle ja toetab eesmärki parandada arenguriikide suutlikkust, et nad saaksid ELi kaubanduslepingute pakutavaid võimalusi paremini kasutada; rõhutab samuti, et strateegia peab aitama edendada õiglast ja eetilist kaubandust ning peaks saama oluliseks vahendiks võitluses üleilmse kasvava ebavõrdsuse vastu ja ELi partnerriikide majandusarengu toetamisel; kutsub komisjoni üles aitama arenguriikidel võtta vajalikud meetmed muu hulgas selleks, et säilitada oma ekspordi juurdepääs Euroopa turule ja võidelda kliimamuutuste vastu; |
| --- | --- |

48.

| 49. | kinnitab oma toetust kõigisse tulevastesse kaubanduslepingutesse ulatuslike sätete lisamisele, mis käsitlevad korruptsioonivastast võitlust liidu ainupädevuse raames; peab kiiduväärseks korruptsioonivastaste sätete lisamist ELi ja Mehhiko vabakaubanduslepingu ning ELi ja Tšiili assotsieerimisslepingu ajakohastamist käsitlevatesse läbirääkimistesse; tuletab meelde, et vabakaubanduslepingud pakuvad head võimalust koostöö suurendamiseks võitluses rahapesu, maksupettuse ja maksudest kõrvalehoidmise vastu; |
| --- | --- |

49.

| 50. | tunneb heameelt selle üle, et komisjoni aruandes kaubanduspoliitika strateegia rakendamise kohta on arvesse võetud naiste ja meeste võrdõiguslikkust; tuletab meelde eesmärki tagada, et kaubanduse eelistest, sealhulgas kaubandusabi strateegiast, saaksid ühtviisi kasu nii naised kui ka mehed; rõhutab, et see nõuab komisjonilt ennetavat lähenemist ja soolise aspekti paremat arvestamist ELi kaubanduspoliitikas, ning palub komisjonil lisada see aspekt oma tulevastesse rakendamise aastaaruannetesse; |
| --- | --- |

50.

| 51. | kiidab heaks komisjoni kavatsuse tagada, et tulevased kaubandusläbirääkimised kehtiva ELi-Tšiili assotsieerimislepingu ajakohastamiseks hõlmaksid ELi ajaloos esimest korda eraldi soolise võrdõiguslikkuse ja kaubanduse peatükki; kordab oma üleskutset, et komisjon ja nõukogu edendaksid ja toetaksid eraldi soolise võrdõiguslikkuse peatüki lisamist ELi kaubandus- ja investeerimislepingutesse; |
| --- | --- |

51.

| 52. | tunneb heameelt piinamisvastase määruse vastuvõtmise üle ning tuletab meelde, kui oluline on tagada selle nõuetekohane rakendamine ja järgimine liidu kaubanduspartnerite poolt; toetab rahvusvahelise piinamisvaba kaubanduse liidu loomist; |
| --- | --- |

52.

| 53. | kiidab heaks konfliktimineraalide määruse ((EL) 2017/821) vastuvõtmise, mille eesmärk on toetada üleilmse väärtusahela vastutustundlikumat juhtimist; kutsub komisjoni, liikmesriike ja teisi asjaosalisi üles jätkama ettevalmistustööd määruse jõustumiseks; palub komisjonil tagada, et kaasnevad meetmed koostatakse tõhusalt ning et liikmesriigid ja sidusrühmad saavad vajalikku oskusteavet ja abi, pöörates erilist tähelepanu VKEde abistamisele, et nad suudaksid paremini täita oma hoolsuskohustust, nagu määruses on sätestatud; |
| --- | --- |

53.

| 54. | võtab teadmiseks ülemaailmsete integreeritud tarneahelate kiire levimise rahvusvahelises kaubanduses; kordab oma üleskutset leida viise ülemaailmse väärtusahela läbipaistvuse ja vastutuse strateegiate ja eeskirjade täiustamiseks ning rõhutab, et ühise kaubanduspoliitika rakendamisel tuleb tagada, et ülemaailmset väärtusahelat juhitakse vastutustundlikult; palub komisjonil oma kaubanduspoliitikas edendada ja tugevdada ettevõtja sotsiaalset vastutust, sealhulgas jätkates erieeskirjade ja tavade väljatöötamist, võttes arvesse OECD suuniseid hargmaistele ettevõtjatele, et tagada ettevõtja sotsiaalse vastutuse tulemuslik rakendamine; kordab oma nõudmist, et komisjon lisaks ettevõtja sotsiaalse vastutuse kõikidesse kaubanduslepingutesse ja jälgiks tulemuslikult nende sätete täitmist kaubanduse ja kestliku arengu peatüki täiustatud sõltumatu järelevalve raames, mida parlament nõudis ja kuhu kaasatakse kodanikuühiskond; kordab oma toetust rahvusvahelistele algatustele, näiteks Bangladeshi jätkusuutlikkuse kokkuleppele, ja palub komisjonil keskenduda selle algatuse rakendamisele; |
| --- | --- |

54.

| 55. | palub komisjonil ja kõigil rahvusvahelistel osalistel järgida uusi OECD hoolsuskohustuse suuniseid vastutustundlike tarneahelate tagamiseks rõiva- ja jalatsisektoris; |
| --- | --- |

55.

| 56. | tuletab meelde, et ELi kaubandus- ja arengupoliitika peab üleilmselt toetama kestlikku arengut, piirkondlikku integratsiooni ning arengumaade kaasamist piirkondlikesse ja lõpuks ülemaailmsetesse tarneahelatesse majandusliku mitmekesistamise kaudu, mis nõuab õiglasi ja arengut soodustavaid ülemaailmseid kaubanduseeskirju; kutsub komisjoni üles jätkama Aafrika mandri õiglase vabakaubanduspiirkonna arengu toetamist poliitilise ja tehnilise abi kaudu; |
| --- | --- |

56.

| 57. | tuletab meelde, et EL on pühendunud lapsele sobimatu töö kaotamisele kogu maailmas, sest see tuleneb meie väärtustest, mis on sätestatud ELi lepingu artiklis 21; kutsub komisjoni veel kord üles esitama ettepanekut keelata selliste toodete import, mille puhul on kasutatud lapstööjõudu või mis tahes sunniviisilise töö või kaasaegse orjapidamise vormi; rõhutab sellega seoses, kui tähtis on, et riigid, kes ei ole seda veel teinud, ratifitseeriksid ILO konventsiooni nr 182 lapsele sobimatu töö kohta ja konventsiooni nr 138 tööle võetava isiku vanuse alammäära kohta; |
| --- | --- |

57.

| 58. | märgib, et majanduspartnerluslepingute sõlmimisel ja rakendamisel on tehtud edusamme; peab vajalikuks põhjalikku analüüsi nende mõju kohta Aafrika majandusele ja selle allsektoritele, nende vastavatele tööturgudele ja piirkonnasisese kaubanduse edendamisele Aafrikas; kutsub komisjoni üles tõelise partnerluse vaimus dialoogi jätkama, et lahendamata küsimustele vastused leida; tuletab meelde, et majanduspartnerluslepingud on asümmeetrilised lepingud, milles tuleks võrdselt tähtsustada arengu- ja kaubandusaspekte; nõuab sellega seoses kaasnevate meetmete õigeaegset rakendamist, sealhulgas EAFi vahendite väljamaksmist; |
| --- | --- |

58.

| 59. | tunneb ühtlasi heameelt CARIFORUMi riikidega sõlmitud majanduspartnerluslepingu rakendamise üle; märgib, et teadlikkust on vaja veelgi suurendada, et tagada CARICOMi riikide suutlikkus selle lepinguga pakutavaid võimalusi kasutada; kiidab heaks ühise nõuandekomitee loomise, kuid nõuab tungivalt, et komisjon tagaks, et tulevased kodanikuühiskonna institutsioonid kutsutaks kokku õigeaegselt; |
| --- | --- |

59.

| 60. | kutsub taas ELi üles välja töötama asjakohaseid ja tõhusaid lahendusi, et võtta kogu tootmisahelas kasutusele läbipaistev ja toimiv sotsiaalse ja keskkonnaalase jälgitavuse märgistussüsteem kooskõlas WTO tehniliste kaubandustõkete lepinguga, edendades samal ajal sarnaseid meetmeid rahvusvahelisel tasandil; |
| --- | --- |

60.

Liidu kaubanduspoliitika rakendamisega peab kaasnema läbipaistvus ja juurdepääs teabele

| 61. | võtab teadmiseks komisjoni töö läbipaistvuse suurendamiseks ja kutsub komisjoni üles pidama läbirääkimisi võimalikult läbipaistvalt, järgides täielikult varasematel läbirääkimistel kujundatud häid tavasid; usub, et läbipaistvuse saavutamine peab kuuluma komisjoni peamiste eesmärkide hulka; palub komisjonil ja liikmesriikidel avaldada lepingute läbirääkimise ja rakendamisega seotud dokumendid, kahjustamata seejuures liidu läbirääkimispositsiooni; |
| --- | --- |

61.

| 62. | palub komisjonil ja liikmesriikidel kaubanduspoliitika ja iga kaubanduslepingu kohta välja töötada reaalne kommunikatsioonistrateegia, et edastada võimalikult palju teavet ning kohandada seda eri sidusrühmade jaoks, et nad võiksid lepingutest kasu saada; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles välja töötama meetmeid, mis võimaldaksid suurendada majandustegevuses osalejate teadlikkust sõlmitud lepingutest ja pidada kutseühingute, ettevõtjate ja kodanikuühiskonnaga korrapärast dialoogi; |
| --- | --- |

62.

| 63. | tunneb heameelt selle üle, et nõukogu avaldas läbirääkimisvolitused seoses Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerlusega (TTIP), laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepinguga (CETA), teenustekaubanduse lepinguga (TiSA), Jaapani, Tuneesia ja Tšiiliga sõlmitavate lepingutega ning investeerimisvaidluste lahendamisega tegeleva mitmepoolse kohtu konventsiooniga (MIC), samuti selle üle, et komisjon avaldas oma läbirääkimisvolituste ettepanekud seoses Austraalia ja Uus-Meremaaga sõlmitavate lepingutega ning investeerimisvaidluste lahendamise kohtu loomisega kooskõlas parlamendi kauaaegse läbipaistvusnõudmisega; palub nõukogul ja liikmesriikidel avaldada kõik läbirääkimisvolitused ning kutsub komisjoni üles avaldama kõik tulevaste läbirääkimiste avamiseks antavate volituste ettepanekud; palub, et nõukogu ja komisjon võtaksid läbirääkimisvolituste koostamisel ja vastuvõtmisel arvesse parlamendi soovitusi; |
| --- | --- |

63.

| 64. | kordab oma üleskutset kaasata liikmesriigid, Euroopa Parlament, riikide parlamendid, ettevõtjad, kodanikuühiskonna esindajad ja sotsiaalpartnerid tihedamalt kaubanduspoliitika järelevalvesse, kaasa arvatud, kuid mitte ainult kaubanduse ja kestliku arengu sätted; kutsub komisjoni üles avaldama kaubanduslepingute rakendamise tõhustatud partnerluse mudeli tegevuskava ja üksikasju; |
| --- | --- |

64.

| 65. | palub komisjonil parandada iga kaubanduslepingu kohta koostatud mõjuhinnangute kvaliteeti ning lisada neisse valdkonnapõhine ja geograafiline analüüs; rõhutab, et väga oluline on kaubanduslepingute mõju eel- ja järelhinnangutes sisalduvast teabest paremini ja õigeaegselt teada anda; |
| --- | --- |

65.

| 66. | tunneb heameelt teadaande üle, et kaubanduspoliitika järelevalveks luuakse nõuanderühm; toonitab, kui tähtis on, et see uus organ loodaks kiiresti ning läbipaistval, avalikul ja kaasaval viisil; palub komisjonil korrapäraselt avaldada nõuanderühma koosolekute ja töö käigus koostatavad dokumendid; kutsub komisjoni ühtlasi üles kindlaks määrama tegevuse käiku, et tagada nõuetekohane reageerimine nõuanderühma osutatud küsimustele; |
| --- | --- |

66.

o

o o

| 67. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide parlamentidele, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele. |
| --- | --- |

67.

---

(1)  ELT C 101, 16.3.2018, lk 30.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0439.

(3)  ELT C 101, 16.3.2018, lk 19.

(4)  ELT C 35, 31.1.2018, lk 21.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0330.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0437.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0488.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0090.

(9)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0369.

(10)  ELT C 99 E, 3.4.2012, lk 31.

(11)  ELT C 99 E, 3.4.2012, lk 94.

(12)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0225.

---

| 9.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 76/139 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 76/139

---

P8_TA(2018)0231

Iraanis vangistatud ELi ja Iraani topeltkodakondsusega isikute olukord

Euroopa Parlamendi 31. mai 2018. aasta resolutsioon Iraanis vangistatud ELi ja Iraani topeltkodakondsusega isikute olukorra kohta (2018/2717(RSP))

(2020/C 76/15)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Iraani kohta, eelkõige 25. oktoobri 2016. aasta resolutsiooni ELi strateegia kohta Iraani suhtes pärast tuumakokkuleppe saavutamist (1), 3. aprilli 2014. aasta resolutsiooni ELi strateegia kohta Iraani suhtes (2), 17. novembri 2011. aasta resolutsiooni Iraani kohta – hiljutised inimõiguste rikkumiste juhtumid (3) ning 10. märtsi 2011. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu suhtumise kohta Iraani (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Iraani kohta, eelkõige 25. oktoobri 2016. aasta resolutsiooni ELi strateegia kohta Iraani suhtes pärast tuumakokkuleppe saavutamist (1), 3. aprilli 2014. aasta resolutsiooni ELi strateegia kohta Iraani suhtes (2), 17. novembri 2011. aasta resolutsiooni Iraani kohta – hiljutised inimõiguste rikkumiste juhtumid (3) ning 10. märtsi 2011. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu suhtumise kohta Iraani (4),

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone seoses ELi aastaaruannetega inimõiguste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone seoses ELi aastaaruannetega inimõiguste kohta,

| — | võttes arvesse ELi suuniseid surmanuhtluse, piinamise, väljendusvabaduse ja inimõiguste kaitsjate kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi suuniseid surmanuhtluse, piinamise, väljendusvabaduse ja inimõiguste kaitsjate kohta,

| — | võttes arvesse ELi uut inimõiguste ja demokraatia strateegilist raamistikku ja tegevuskava, mille eesmärk on seada inimõiguste kaitse ja seire kõigi ELi poliitikavaldkondade keskmesse, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi uut inimõiguste ja demokraatia strateegilist raamistikku ja tegevuskava, mille eesmärk on seada inimõiguste kaitse ja seire kõigi ELi poliitikavaldkondade keskmesse,

| — | võttes arvesse nõukogu 12. aprilli 2018. aasta otsust (ÜVJP) 2018/568 (5), millega pikendatakse Iraanis inimõiguste tõsise rikkumisega seotud piiravaid meetmeid ühe aasta võrra, kuni 13. aprillini 2019, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 12. aprilli 2018. aasta otsust (ÜVJP) 2018/568 (5), millega pikendatakse Iraanis inimõiguste tõsise rikkumisega seotud piiravaid meetmeid ühe aasta võrra, kuni 13. aprillini 2019,

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Federica Mogherini ning Iraani Islamivabariigi välisministri Javad Zarifi 16. aprillil 2016 Teheranis tehtud ühisavaldust, milles lepiti kokku alustada inimõigustealast dialoogi ning korraldada ELi ja Iraani vahel vahetuskülastusi inimõigustega seotud küsimustes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Federica Mogherini ning Iraani Islamivabariigi välisministri Javad Zarifi 16. aprillil 2016 Teheranis tehtud ühisavaldust, milles lepiti kokku alustada inimõigustealast dialoogi ning korraldada ELi ja Iraani vahel vahetuskülastusi inimõigustega seotud küsimustes,

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku aastaaruannet ning ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo ja ÜRO peasekretäri 23. märtsi 2018. aasta aruandeid inimõiguste olukorra kohta Iraani Islamivabariigis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku aastaaruannet ning ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo ja ÜRO peasekretäri 23. märtsi 2018. aasta aruandeid inimõiguste olukorra kohta Iraani Islamivabariigis,

| — | võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, millega Iraan on ühinenud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, millega Iraan on ühinenud,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4,

| A. | arvestades, et Iraani vanglates peetakse kinni mitut ELi ja Iraani topeltkodakondsusega isikut, sealhulgas Rootsi-Iraani teadustöötajat Ahmadreza Djalalit, keda süüdistati spioneerimises ja kes mõisteti pärast ebaõiglast kohtuprotsessi surma, kellel puudub juurdepääs advokaadile ja vajalikule arstiabile ning keda samal ajal ähvardab surmanuhtluse täideviimine ja kes kannatab kehva tervise käes; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Iraani vanglates peetakse kinni mitut ELi ja Iraani topeltkodakondsusega isikut, sealhulgas Rootsi-Iraani teadustöötajat Ahmadreza Djalalit, keda süüdistati spioneerimises ja kes mõisteti pärast ebaõiglast kohtuprotsessi surma, kellel puudub juurdepääs advokaadile ja vajalikule arstiabile ning keda samal ajal ähvardab surmanuhtluse täideviimine ja kes kannatab kehva tervise käes;

| B. | arvestades, et Austria-Iraani kodanik Kamran Ghaderi viibis Iraanis ärireisil, kui ta vahistati ja mõisteti 10 aastaks vangi pärast seda, kui prokurör kasutas sunniviisiliselt saadud ülestunnistust; arvestades, et praegu hoitakse Iraanis vahi all ka Briti-Iraani kodanikku Nazanin Zaghari-Ratcliffe’i, kes töötas heategevusorganisatsioonis ja kellel on diagnoositud sügav depressioon; arvestades, et Briti-Iraani kodakondsusega akadeemik Abbas Edalat vahistati 2018. aasta aprillis ning talle esitatud süüdistustest ei ole seni veel teada antud; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Austria-Iraani kodanik Kamran Ghaderi viibis Iraanis ärireisil, kui ta vahistati ja mõisteti 10 aastaks vangi pärast seda, kui prokurör kasutas sunniviisiliselt saadud ülestunnistust; arvestades, et praegu hoitakse Iraanis vahi all ka Briti-Iraani kodanikku Nazanin Zaghari-Ratcliffe’i, kes töötas heategevusorganisatsioonis ja kellel on diagnoositud sügav depressioon; arvestades, et Briti-Iraani kodakondsusega akadeemik Abbas Edalat vahistati 2018. aasta aprillis ning talle esitatud süüdistustest ei ole seni veel teada antud;

| C. | arvestades, et jätkuvale tavale ELi ja Iraani topeltkodakondsusega isikuid vahistada järgnevad pikaajalised üksikvangistused ja ülekuulamised, nõuetekohase menetluse puudumine, konsulaarabi või ÜRO või humanitaarorganisatsioonide külastuste keelamine, salajased kohtuistungid, kus kinnipeetaval on piiratud juurdepääs õigusnõustamisele, pikad vanglakaristused, mis põhinevad ebamäärastel või täpsustamata „riikliku julgeoleku“ ja „spionaaži“ süüdistustel, ning riigi ametivõimude toetusel korraldatud kampaaniad, mis vangistatuid mustavad; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et jätkuvale tavale ELi ja Iraani topeltkodakondsusega isikuid vahistada järgnevad pikaajalised üksikvangistused ja ülekuulamised, nõuetekohase menetluse puudumine, konsulaarabi või ÜRO või humanitaarorganisatsioonide külastuste keelamine, salajased kohtuistungid, kus kinnipeetaval on piiratud juurdepääs õigusnõustamisele, pikad vanglakaristused, mis põhinevad ebamäärastel või täpsustamata „riikliku julgeoleku“ ja „spionaaži“ süüdistustel, ning riigi ametivõimude toetusel korraldatud kampaaniad, mis vangistatuid mustavad;

| D. | arvestades, et Iraan kui kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti osalisriik peaks mõtte-, südametunnistuse- ja usuvabadust ning väljendus-, ühinemis- ja rahumeelse kogunemise vabadust kooskõlas võetud kohustustega austama; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Iraan kui kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti osalisriik peaks mõtte-, südametunnistuse- ja usuvabadust ning väljendus-, ühinemis- ja rahumeelse kogunemise vabadust kooskõlas võetud kohustustega austama;

| E. | arvestades, et Iraan jätkab endiselt kodanikuühiskonna aktivistide, inimõiguste kaitsjate, keskkonnaaktivistide ja poliitiliste aktivistide vangistamist ning on hiljuti nende vahistamist sagendanud; arvestades, et inimõiguste kaitsjatele, ajakirjanikele ja poliitilistele aktivistidele esitatakse nende rahumeelse tegevuse eest aktiivselt süüdistusi; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Iraan jätkab endiselt kodanikuühiskonna aktivistide, inimõiguste kaitsjate, keskkonnaaktivistide ja poliitiliste aktivistide vangistamist ning on hiljuti nende vahistamist sagendanud; arvestades, et inimõiguste kaitsjatele, ajakirjanikele ja poliitilistele aktivistidele esitatakse nende rahumeelse tegevuse eest aktiivselt süüdistusi;

| F. | arvestades, et Iraanis kinnipeetud topeltkodakondsusega isikutele ei ole alati võimaldatud advokaati ega õiglast kohtulikku arutamist; arvestades, et tegelikkuses koheldakse Iraanis topeltkodakondsusega isikuid vaid Iraani kodanikena, mis piirab välissaatkondade juurdepääsu riigis kinnipeetavatele kaasmaalastele ning kinnipeetavate juurdepääsu konsulaarkaitsele; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Iraanis kinnipeetud topeltkodakondsusega isikutele ei ole alati võimaldatud advokaati ega õiglast kohtulikku arutamist; arvestades, et tegelikkuses koheldakse Iraanis topeltkodakondsusega isikuid vaid Iraani kodanikena, mis piirab välissaatkondade juurdepääsu riigis kinnipeetavatele kaasmaalastele ning kinnipeetavate juurdepääsu konsulaarkaitsele;

| G. | arvestades, et mitmel poliitvangil ja riiklikku julgeolekut ohustavates kuritegudes süüdistatud isikul polnud piisavat juurdepääsu arstiabile, millel olid tõsised tagajärjed; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et mitmel poliitvangil ja riiklikku julgeolekut ohustavates kuritegudes süüdistatud isikul polnud piisavat juurdepääsu arstiabile, millel olid tõsised tagajärjed;

| 1. | mõistab hukka asjaolu, et Iraani ametivõimud vangistavad jätkuvalt ELi ja Iraani topeltkodakondsusega isikuid pärast ebaõiglasi kohtuprotsesse; nõuab nende viivitamatut ja tingimusteta vabastamist või rahvusvahelistele standarditele vastavat uut kohtumenetlust ning seda, et ametnikud, kes vastutavad nende õiguste rikkumise eest, võetaks vastutusele; |
| --- | --- |

1.

| 2. | väljendab sügavat muret ELi ja Iraani topeltkodakondsusega isikute vahistamise pärast Iraani saabumisel ilma prima facie tõenditeta kuriteo toimepanemise kohta; rõhutab, et need vahistamised takistavad inimestevaheliste kontaktide võimalusi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | taunib asjaolu, et ELi ja Iraani topeltkodakondsusega isikuid peetakse Iraani vanglates kinni halbades tingimustes ja et neid sunnitakse sageli pärast piinamist ja ebainimlikku kohtlemist tegema ülestunnistusi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kutsub Iraani ametivõime üles tagama Ahmadreza Djalalile täieliku juurdepääsu advokaadile ja ravile, kui ta seda soovib; nõuab tungivalt, et Iraani ametivõimud tühistaksid tema surmanuhtluse ning ta viivitamatult vabastaksid, nagu seda nõuab rahvusvaheline kogukond; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kutsub Iraani ametivõime üles tagama, et Kamran Ghaderi kohtuasi vaadataks uuesti läbi, kindlustamaks et austatakse tema õigust õiglasele kohtulikule arutamisele, et viivitamata vabastataks Nazanin Zaghari-Ratcliffe, kellel on juba õigus ennetähtaegsele vabastamisele, ning tehtaks viivitamata teatavaks süüdistused Abbas Edalati vastu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kutsub Iraani ametivõime üles austama süüdistatavate põhiõigust saada juurdepääs vabalt valitud advokaadile ja õigust õiglasele kohtulikule arutamisele, arvestades Iraani rahvusvahelisi kohustusi, mis on sätestatud inimõiguste ülddeklaratsioonis; |
| --- | --- |

6.

| 7. | mõistab usaldusväärsete teadete põhjal hukka piinamise ja muu julma kohtlemise, mis toimub eelkõige ülekuulamiste ajal, ning kutsub Iraani ametivõime üles austama vangide inimväärikust; mõistab hukka julmad ja ebainimlikud kinnipidamistingimused ning kutsub Iraani üles tagama, et kõik vangid saaksid nõuetekohast arstiabi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | palub kohtutel järgida õiglase kohtupidamise ja nõuetekohase menetluse põhimõtteid ning võimaldada kahtlustatavatel kasutada õigusnõustajat, anda neile juurdepääs konsulaarvisiitidele ning ÜRO ja humanitaarorganisatsioonide külastustele, samuti täielik juurdepääs ravile ja tervishoiuteenustele kooskõlas Iraani rahvusvaheliste kohustustega; kutsub Iraani üles astuma vajalikke samme õigusaktide muutmiseks, et tagada õiglane kohtumõistmine ja õigus advokaadile uurimisetapis ning lõpetada piinamise tagajärjel saadavad sunniviisilised ülestunnistused; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kutsub Euroopa välisteenistust ja komisjoni üles looma sisemise rakkerühma, et toetada ELi kodanikke, kes on kolmandates riikides surma mõistetud või osalevad ilmselgelt ebaõiglastes kohtuprotsessides, et suurendada nende riigi konsulaar- või diplomaatilistest teenistustest saadavat toetust; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kutsub Iraani ametivõime üles tegema koostööd ELi liikmesriikide saatkondadega Teheranis, et koostada nimekiri ELi ja Iraani topeltkodakondsusega isikutest, keda praegu peetakse Iraani vanglates kinni, ning jälgida tähelepanelikult iga konkreetset juhtumit, arvestades, et kodanike turvalisus ja nende põhiõiguste kaitse on ELi jaoks äärmiselt tähtis; |
| --- | --- |

10.

| 11. | nõuab, et vabastataks kõik Iraanis vangistatud inimõiguste kaitsjad ning lõpetataks nende hirmutamine; |
| --- | --- |

11.

| 12. | tunneb heameelt asjaolu üle, et uimastitega seotud kuritegude puhul, mille eest karistatakse surmanuhtlusega, on nõudmisi süüdimõistvate kohtuotsuste osas karmistatud, mis on esimene samm Iraanis surmanuhtlusele moratooriumi kehtestamise suunas; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kutsub Iraani üles osalema suuremal määral rahvusvahelistes inimõigustealastes mehhanismides, tehes koostööd eriraportööridega ja erimenetluste raames, muu hulgas kiites heaks volitatud esindajate taotlused riiki sisenemiseks; nõuab tungivalt, et Iraani ametivõimud tagaksid eelkõige selle, et tulevasel ÜRO eriraportööril, kes tegeleb inimõiguste olukorra küsimustega Iraanis, oleks lubatud riiki siseneda; |
| --- | --- |

13.

| 14. | toetab inimõigusi käsitlevaid arutelusid ELi-Iraani kõrgetasemelise dialoogi raames, mis käivitati pärast ühise laiaulatusliku tegevuskava sõlmimist; rõhutab, et EL peaks jätkuvalt kindlameelselt tõstatama Iraaniga inimõigustega seotud mureküsimusi nii kahepoolsetel kui ka mitmepoolsetel foorumitel; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kordab, et Iraan osaleb inimõigustealases dialoogis ning väljendab heameelt Iraani ametivõimude avatuse üle kõnealuse dialoogi pidamisel; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kutsub komisjoni asepresidenti ja kõrget esindajat üles tõstatama ametivõimudega küsimusi kinnipidamistingimuste ja inimõiguste rikkumiste kohta, ning eelkõige Iraanis vangistatud ELi ja Iraani topeltkodakondsusega isikute juhtumite kohta, et lõpetada julm ja ebainimlik kohtlemine Iraani vanglates; kutsub komisjoni asepresidenti ja kõrget esindajat ning liikmesriike üles tõstatama Iraani ametivõimudega järjekindlalt inimõigustega seotud mureküsimusi, sealhulgas poliitvangide ja inimõiguste kaitsjate olukorra ning väljendus- ja ühinemisvabaduse kohta; |
| --- | --- |

16.

| 17. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO peasekretärile ning Iraani valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0402.

(2)  ELT C 408, 30.11.2017, lk 39.

(3)  ELT C 153 E, 31.5.2013, lk 157.

(4)  ELT C 199 E, 7.7.2012, lk 163.

(5)  ELT L 95, 13.4.2018, lk 14.

---

| 9.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 76/142 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 76/142

---

P8_TA(2018)0232

Naiste õiguste kaitsjad Saudi Araabias

Euroopa Parlamendi 31. mai 2018. aasta resolutsioon naiste õiguste kaitsjate olukorra kohta Saudi Araabias (2018/2712(RSP))

(2020/C 76/16)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Saudi Araabia kohta, eelkõige 11. märtsi 2014. aasta resolutsiooni Saudi Araabia ja selle suhete kohta ELiga ning rolli kohta Lähis-Idas ja Põhja-Aafrikas (1), 12. veebruari 2015. aasta resolutsiooni Raif Badawi juhtumi kohta Saudi Araabias (2) ning 8. oktoobri 2015. aasta resolutsiooni Ali Mohammed al-Nimri juhtumi kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Saudi Araabia kohta, eelkõige 11. märtsi 2014. aasta resolutsiooni Saudi Araabia ja selle suhete kohta ELiga ning rolli kohta Lähis-Idas ja Põhja-Aafrikas (1), 12. veebruari 2015. aasta resolutsiooni Raif Badawi juhtumi kohta Saudi Araabias (2) ning 8. oktoobri 2015. aasta resolutsiooni Ali Mohammed al-Nimri juhtumi kohta (3),

| — | võttes arvesse 2015. aasta Sahharovi mõtte- ja sõnavabaduse auhinna andmist Saudi Araabia blogijale Raif Badawile, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2015. aasta Sahharovi mõtte- ja sõnavabaduse auhinna andmist Saudi Araabia blogijale Raif Badawile,

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku pressiesindaja 29. mai 2018. aasta avaldust hiljutiste vahistamiste kohta Saudi Araabias, sh seoses Al-Rashidi dünastia printsi ja hiljuti lahkunud luuletaja Nawaf Talal bin Abdul Aziz Al-Rashidi poja Nawaf Talal Rasheedi meelevaldse, ilma nõuetekohase menetluseta kinnipidamise ja kadumisega, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku pressiesindaja 29. mai 2018. aasta avaldust hiljutiste vahistamiste kohta Saudi Araabias, sh seoses Al-Rashidi dünastia printsi ja hiljuti lahkunud luuletaja Nawaf Talal bin Abdul Aziz Al-Rashidi poja Nawaf Talal Rasheedi meelevaldse, ilma nõuetekohase menetluseta kinnipidamise ja kadumisega,

| — | võttes arvesse Saudi Araabia riikliku julgeolekuteenistuse 18. mai 2018. aasta avaldust seitsme kahtlusaluse kinnipidamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Saudi Araabia riikliku julgeolekuteenistuse 18. mai 2018. aasta avaldust seitsme kahtlusaluse kinnipidamise kohta,

| — | võttes arvesse Saudi Araabia šuuranõukogu poolt 28. mail 2018. aastal heaks kiidetud uut seaduseelnõu, millega kuulutatakse ahistamine seadusevastaseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Saudi Araabia šuuranõukogu poolt 28. mail 2018. aastal heaks kiidetud uut seaduseelnõu, millega kuulutatakse ahistamine seadusevastaseks,

| — | võttes arvesse Saudi Araabia ja teiste riikide poolt Katari vastu kehtestatud sanktsioonide mõju inimõigustele nii siseriiklikul kui piirkondlikul tasandil ning ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo poolt detsembris 2017 avaldatud aruannet Pärsia lahe kriisi mõju kohta inimõigustele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Saudi Araabia ja teiste riikide poolt Katari vastu kehtestatud sanktsioonide mõju inimõigustele nii siseriiklikul kui piirkondlikul tasandil ning ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo poolt detsembris 2017 avaldatud aruannet Pärsia lahe kriisi mõju kohta inimõigustele,

| — | võttes arvesse Saudi Araabia liikmesust ÜRO Inimõiguste Nõukogus ja ÜRO naiste staatuse komisjonis ning 2019. aasta jaanuaris algavat liikmesust ÜRO naiste staatuse komisjoni täitevnõukogus, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Saudi Araabia liikmesust ÜRO Inimõiguste Nõukogus ja ÜRO naiste staatuse komisjonis ning 2019. aasta jaanuaris algavat liikmesust ÜRO naiste staatuse komisjoni täitevnõukogus,

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni voliniku Christos Stylianidese poolt komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja nimel peetud kõnet Euroopa Parlamendis 4. juulil 2017 toimunud arutelul, mis puudutas Saudi Araabia valimist ÜRO naiste staatuse komisjoni liikmeks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni voliniku Christos Stylianidese poolt komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja nimel peetud kõnet Euroopa Parlamendis 4. juulil 2017 toimunud arutelul, mis puudutas Saudi Araabia valimist ÜRO naiste staatuse komisjoni liikmeks,

| — | võttes arvesse ÜRO naistevastase diskrimineerimise lõpetamise komitee Saudi Araabiat puudutava korrapärase kolmanda ja neljanda ühendaruande 9. märtsi 2018. aasta lõppjäreldusi (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO naistevastase diskrimineerimise lõpetamise komitee Saudi Araabiat puudutava korrapärase kolmanda ja neljanda ühendaruande 9. märtsi 2018. aasta lõppjäreldusi (4),

| — | võttes arvesse, et valitsusväline organisatsioon ALQST, Pärsia lahe inimõiguste keskus (GCHR) ja Rahvusvaheline Inimõiguste Föderatsioon (FIDH) esitasid 7. märtsil 2018 ühiselt Saudi Araabia küsimuse arutamiseks ÜRO naistevastase diskrimineerimise lõpetamise komitee 69. istungjärgule, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse, et valitsusväline organisatsioon ALQST, Pärsia lahe inimõiguste keskus (GCHR) ja Rahvusvaheline Inimõiguste Föderatsioon (FIDH) esitasid 7. märtsil 2018 ühiselt Saudi Araabia küsimuse arutamiseks ÜRO naistevastase diskrimineerimise lõpetamise komitee 69. istungjärgule,

| — | võttes arvesse ÜRO konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta (CEDAW), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta (CEDAW),

| — | võttes arvesse 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti,

| — | võttes arvesse 1966. aasta majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1966. aasta majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti,

| — | võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse ELi inimõigustealaseid suuniseid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi inimõigustealaseid suuniseid,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4,

| A. | arvestades, et alates 15. maist 2018 on Saudi Araabia võimud vahistanud naiste õiguste alase tegevuse eest seitse naist – Loujain al-Hathloul, Aisha al-Mana, Madeha al-Ajroush, Eman al-Nafjan, Aziza al-Youssef, Hessah al-Sheikh, Walaa al-Shubbar – ja neli meest – Ibrahim Fahad Al-Nafjan, Ibrahim al-Modeimigh, Mohammed al-Rabiah ja Abdulaziz al-Meshaal; arvestades, et vahistatud inimõiguste kaitsjatele on seejärel esitatud süüdistus välismaiste ringkondade tegevuse toetamises, tähtsates valitsusametites töötavate isikute värbamises ning välismaistele ringkondadele raha andmises, eesmärgiga destabiliseerida olukorda kuningriigis; arvestades, et eelnimetatud aktivistid on tuntud tänu oma kampaaniale, mis on suunatud naiste sõidukijuhtimiskeelu ja meeste eestkoste süsteemi kaotamisele; arvestades, et nad vahistati enne naiste sõidukijuhtimise keelu oodatavat kaotamist 24. juunil 2018; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et alates 15. maist 2018 on Saudi Araabia võimud vahistanud naiste õiguste alase tegevuse eest seitse naist – Loujain al-Hathloul, Aisha al-Mana, Madeha al-Ajroush, Eman al-Nafjan, Aziza al-Youssef, Hessah al-Sheikh, Walaa al-Shubbar – ja neli meest – Ibrahim Fahad Al-Nafjan, Ibrahim al-Modeimigh, Mohammed al-Rabiah ja Abdulaziz al-Meshaal; arvestades, et vahistatud inimõiguste kaitsjatele on seejärel esitatud süüdistus välismaiste ringkondade tegevuse toetamises, tähtsates valitsusametites töötavate isikute värbamises ning välismaistele ringkondadele raha andmises, eesmärgiga destabiliseerida olukorda kuningriigis; arvestades, et eelnimetatud aktivistid on tuntud tänu oma kampaaniale, mis on suunatud naiste sõidukijuhtimiskeelu ja meeste eestkoste süsteemi kaotamisele; arvestades, et nad vahistati enne naiste sõidukijuhtimise keelu oodatavat kaotamist 24. juunil 2018;

| B. | arvestades, et väidetavalt vabastati Madeha al-Ajroush, Walaa al-Shubbar, Aisha al-Mana ja Hessah al-Sheikh 24. mail 2018; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et väidetavalt vabastati Madeha al-Ajroush, Walaa al-Shubbar, Aisha al-Mana ja Hessah al-Sheikh 24. mail 2018;

| C. | arvestades, et Loujain al-Hathlouli juhtum on eriti murettekitav, kuna ta toimetati märtsis 2018 oma tahte vastaselt Abu Dhabist Saudi Araabiasse pärast seda, kui ta oli osalenud ÜRO naistevastase diskrimineerimise lõpetamise komitee istungil, kus arutati olukorda Saudi Araabias; arvestades, et tema suhtes kehtis kuni hiljutise vahistamiseni reisikeeld ning väidetavalt hoitakse teda praegu koos teiste aktivistidega isolatsioonis; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Loujain al-Hathlouli juhtum on eriti murettekitav, kuna ta toimetati märtsis 2018 oma tahte vastaselt Abu Dhabist Saudi Araabiasse pärast seda, kui ta oli osalenud ÜRO naistevastase diskrimineerimise lõpetamise komitee istungil, kus arutati olukorda Saudi Araabias; arvestades, et tema suhtes kehtis kuni hiljutise vahistamiseni reisikeeld ning väidetavalt hoitakse teda praegu koos teiste aktivistidega isolatsioonis;

| D. | arvestades, et hoolimata valitsuse hiljutistest reformidest, mille eesmärk on suurendada naiste õigusi tööhõivesektoris, kehtivad Saudi Araabias naiste suhtes ühed rangeimad piirangud maailmas; arvestades, et Saudi Araabias valitsev poliitiline ja ühiskondlik süsteem on jätkuvalt ebademokraatlik ja diskrimineeriv, muudab naised teisejärgulisteks kodanikeks, ei võimalda usu- ega veendumusvabadust, diskrimineerib riigi arvukat võõrtööliste kogukonda ja represseerib karmilt kõiki teisitimõtlejaid; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et hoolimata valitsuse hiljutistest reformidest, mille eesmärk on suurendada naiste õigusi tööhõivesektoris, kehtivad Saudi Araabias naiste suhtes ühed rangeimad piirangud maailmas; arvestades, et Saudi Araabias valitsev poliitiline ja ühiskondlik süsteem on jätkuvalt ebademokraatlik ja diskrimineeriv, muudab naised teisejärgulisteks kodanikeks, ei võimalda usu- ega veendumusvabadust, diskrimineerib riigi arvukat võõrtööliste kogukonda ja represseerib karmilt kõiki teisitimõtlejaid;

| E. | arvestades, et juurdlus ja töö kohtuasja kallal on alles pooleli ning et vahistamiste kohta on raske infot saada, kuna Saudi Araabia ametivõimude antav teave on väga napp; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et juurdlus ja töö kohtuasja kallal on alles pooleli ning et vahistamiste kohta on raske infot saada, kuna Saudi Araabia ametivõimude antav teave on väga napp;

| F. | arvestades, et Saudi ametivõimud vahistasid 25. mail 2018 tuntud inimõiguste kaitsja Mohammed al-Bajadi, keelustatud kodaniku- ja poliitiliste õiguste ühenduse asutajaliikme, kes on süüdistanud julgeolekujõude kuritarvitustes; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Saudi ametivõimud vahistasid 25. mail 2018 tuntud inimõiguste kaitsja Mohammed al-Bajadi, keelustatud kodaniku- ja poliitiliste õiguste ühenduse asutajaliikme, kes on süüdistanud julgeolekujõude kuritarvitustes;

| G. | arvestades, et vaid mõni päev pärast inimõiguste kaitsjate vahistamist käivitasid valitsusmeelsed meediaväljaanded ja sotsiaalmeedia platvormid nende vastu õela laimukampaania, mõistes nad hukka kui „reeturid“, kes ohustavad riigi julgeolekut; arvestades, et ekspertide arvates annab käimasolev inimõiguslaste vastu suunatud laimukampaania tunnistust kavatsusest mõista neile võimalikult karmid karistused; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et vaid mõni päev pärast inimõiguste kaitsjate vahistamist käivitasid valitsusmeelsed meediaväljaanded ja sotsiaalmeedia platvormid nende vastu õela laimukampaania, mõistes nad hukka kui „reeturid“, kes ohustavad riigi julgeolekut; arvestades, et ekspertide arvates annab käimasolev inimõiguslaste vastu suunatud laimukampaania tunnistust kavatsusest mõista neile võimalikult karmid karistused;

| H. | arvestades, et Saudi Araabia ühiskond on järk-järgult, kuid pidevalt muutumas, ning arvestades, et Saudi Araabia ametivõimud on võtnud mitmeid meetmeid, et parandada naiste tunnustamist võrdsete kodanikena, näiteks andes neile õiguse hääletada kohalikel valimistel, võimaldades neile juurdepääsu šuuranõukogusse ja riiklikusse inimõiguste nõukogusse, tühistades naiste sõidukijuhtimiskeelu ning tagades neile juurdepääsu avalikele spordiüritustele; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Saudi Araabia ühiskond on järk-järgult, kuid pidevalt muutumas, ning arvestades, et Saudi Araabia ametivõimud on võtnud mitmeid meetmeid, et parandada naiste tunnustamist võrdsete kodanikena, näiteks andes neile õiguse hääletada kohalikel valimistel, võimaldades neile juurdepääsu šuuranõukogusse ja riiklikusse inimõiguste nõukogusse, tühistades naiste sõidukijuhtimiskeelu ning tagades neile juurdepääsu avalikele spordiüritustele;

| I. | arvestades, et reformikava Vision 2030, mis toob tänu naiste mõjuvõimu suurendamisele kaasa majanduslikud ja ühiskondlikud muutused riigis, peaks Saudi Araabia naistele andma reaalse võimaluse kaitsta oma seaduslikku emantsipatsiooni, mis on möödapääsmatu selleks, et täiel määral kasutada oma õigusi vastavalt CEDAWi konventsioonile; arvestades siiski, et hiljutine naiste õiguste kaitsjate vahistamislaine näib olevat selle eesmärgiga vastuolus ja võib tähendada eemaldumist reformikavast; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et reformikava Vision 2030, mis toob tänu naiste mõjuvõimu suurendamisele kaasa majanduslikud ja ühiskondlikud muutused riigis, peaks Saudi Araabia naistele andma reaalse võimaluse kaitsta oma seaduslikku emantsipatsiooni, mis on möödapääsmatu selleks, et täiel määral kasutada oma õigusi vastavalt CEDAWi konventsioonile; arvestades siiski, et hiljutine naiste õiguste kaitsjate vahistamislaine näib olevat selle eesmärgiga vastuolus ja võib tähendada eemaldumist reformikavast;

| J. | arvestades, et Saudi Araabia kroonprints Mohammad bin Salman Al Saud on sõnades toetanud naiste õiguste reforme, eelkõige oma Euroopa- ja USA-reisi ajal, kuid need reformid on seni olnud piiratud ulatusega ja meeste eestkoste süsteem, mis on kõige tõsisem takistus naiste õigustele, on suures osas muutumatuks jäänud; arvestades lisaks, et kroonprintsi juhtimisel on toimunud väljapaistvate aktivistide, juristide ja inimõiguste kaitsjate ulatuslik mahasurumine, mis on veelgi tugevnenud pärast seda, kui ta hakkas tugevdama kontrolli riigi julgeolekujõudude üle; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Saudi Araabia kroonprints Mohammad bin Salman Al Saud on sõnades toetanud naiste õiguste reforme, eelkõige oma Euroopa- ja USA-reisi ajal, kuid need reformid on seni olnud piiratud ulatusega ja meeste eestkoste süsteem, mis on kõige tõsisem takistus naiste õigustele, on suures osas muutumatuks jäänud; arvestades lisaks, et kroonprintsi juhtimisel on toimunud väljapaistvate aktivistide, juristide ja inimõiguste kaitsjate ulatuslik mahasurumine, mis on veelgi tugevnenud pärast seda, kui ta hakkas tugevdama kontrolli riigi julgeolekujõudude üle;

| K. | arvestades, et Saudi Araabias on mitmeid diskrimineerivaid seadusi, eelkõige õigusnormid, mis puudutavad isikustaatust, naisvõõrtöötajate olukorda, perekonnaseisukoodeksit, tööseadustikku, kodakondsusseadust ja meeste eestkoste süsteemi, mis muudab naiste jaoks enamiku neile CEDAWi konventsiooni alusel kuuluvate õiguste kasutamise sõltuvaks oma meessoost eestkostja loast; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Saudi Araabias on mitmeid diskrimineerivaid seadusi, eelkõige õigusnormid, mis puudutavad isikustaatust, naisvõõrtöötajate olukorda, perekonnaseisukoodeksit, tööseadustikku, kodakondsusseadust ja meeste eestkoste süsteemi, mis muudab naiste jaoks enamiku neile CEDAWi konventsiooni alusel kuuluvate õiguste kasutamise sõltuvaks oma meessoost eestkostja loast;

| L. | arvestades, et Saudi Araabias on elav inimõiguslaste internetikogukond ja suurim arv Twitteri kasutajaid Lähis-Idas; arvestades, et Saudi Araabia on organisatsiooni Piirideta Ajakirjanikud internetivaenlaste nimekirjas meedia ja interneti tsenseerimise ning valitsuse või religiooni kritiseerijate karistamise tõttu; arvestades, et sõnavabadus ning ajakirjandus- ja meediavabadus nii internetis kui ka internetiväliselt on demokratiseerimise ja reformide tähtsad eeltingimused ja katalüsaatorid ning vajalikud võimu kontrollimise meetodid; arvestades, et 2015. aasta Sahharovi auhinna laureaat Raif Badawi viibib oma arvamuste rahumeelse väljendamise eest endiselt vangistuses; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Saudi Araabias on elav inimõiguslaste internetikogukond ja suurim arv Twitteri kasutajaid Lähis-Idas; arvestades, et Saudi Araabia on organisatsiooni Piirideta Ajakirjanikud internetivaenlaste nimekirjas meedia ja interneti tsenseerimise ning valitsuse või religiooni kritiseerijate karistamise tõttu; arvestades, et sõnavabadus ning ajakirjandus- ja meediavabadus nii internetis kui ka internetiväliselt on demokratiseerimise ja reformide tähtsad eeltingimused ja katalüsaatorid ning vajalikud võimu kontrollimise meetodid; arvestades, et 2015. aasta Sahharovi auhinna laureaat Raif Badawi viibib oma arvamuste rahumeelse väljendamise eest endiselt vangistuses;

| M. | arvestades, et Saudi Araabia inimarengu indeks 0,847 on ÜRO inimarengu indeksi 2015. aasta pingereas 188 riigi ja territooriumi hulgas 38. kohal; arvestades, et Saudi Araabia soolise ebavõrdsuse indeks 0,257 on ÜRO soolise ebavõrdsuse indeksi 2015. aasta pingereas 159 riigi hulgas 50. kohal; arvestades, et Maailma Majandusfoorumi avaldatud 2017. aasta ülemaailmse soolise ebavõrdsuse aruandes jäi Saudi Araabia 144 riigi seas 138. kohale; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Saudi Araabia inimarengu indeks 0,847 on ÜRO inimarengu indeksi 2015. aasta pingereas 188 riigi ja territooriumi hulgas 38. kohal; arvestades, et Saudi Araabia soolise ebavõrdsuse indeks 0,257 on ÜRO soolise ebavõrdsuse indeksi 2015. aasta pingereas 159 riigi hulgas 50. kohal; arvestades, et Maailma Majandusfoorumi avaldatud 2017. aasta ülemaailmse soolise ebavõrdsuse aruandes jäi Saudi Araabia 144 riigi seas 138. kohale;

| N. | arvestades, et ÜRO naistevastase diskrimineerimise lõpetamise komitee sõnul ei ole Saudi Araabia üldine reserveeritus CEDAWi konventsiooni suhtes kooskõlas konventsiooni eesmärgi ja otstarbega ning on selle artikli 28 alusel lubamatu; arvestades, et kandideerides 2013. aastal edukalt ÜRO Inimõiguste Nõukogu liikmeks, andis Saudi Araabia lubaduse „järgida inimõiguste edendamisel ja kaitsmisel kõige kõrgemaid standardeid“; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et ÜRO naistevastase diskrimineerimise lõpetamise komitee sõnul ei ole Saudi Araabia üldine reserveeritus CEDAWi konventsiooni suhtes kooskõlas konventsiooni eesmärgi ja otstarbega ning on selle artikli 28 alusel lubamatu; arvestades, et kandideerides 2013. aastal edukalt ÜRO Inimõiguste Nõukogu liikmeks, andis Saudi Araabia lubaduse „järgida inimõiguste edendamisel ja kaitsmisel kõige kõrgemaid standardeid“;

| 1. | kutsub Saudi Araabia ametivõime üles lõpetama Eman al-Nafjani, Aziza al-Youssefi, Loujain al-Hathlouli, Aisha al-Mana, Madeha al-Ajroushi, Hessah al-Sheikhi, Walaa al-Shubbari, Mohammed al-Rabiah’ ja Ibrahim al-Modeimighi ning kõigi teiste riigi inimõiguste kaitsjate ahistamise, sealhulgas kohtu tasandil, nii et nad saaksid oma tööd teha ilma põhjendamatute takistusteta ja repressioone kartmata; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mõistab hukka jätkuvad repressioonid inimõiguste kaitsjate, sealhulgas naiste õiguste kaitsjate vastu Saudi Araabias, mis õõnestavad riigi reformiprotsessi usaldusväärsust; kutsub Saudi Araabia valitsust üles vabastama viivitamata ja tingimusteta kõik inimõiguste kaitsjad ja muud meelsusvangid, kes on kinni peetud ja süüdi mõistetud ainult oma sõnavabaduse õiguse kasutamise ja rahumeelse inimõiguste alase tegevuse eest; mõistab hukka naiste ja tütarlaste jätkuva süstemaatilise diskrimineerimise Saudi Araabias; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tunnustab Saudi Araabia naisi ja naiste õiguste kaitsjad, kes püüavad võidelda ebaõiglase ja diskrimineeriva kohtlemise vastu, ning neid, kes kaitsevad inimõigusi vaatamata raskustele, millega nad kokku puutuvad; |
| --- | --- |

3.

| 4. | väljendab heameelt lubaduse üle kaotada kuningriigis naiste sõidukijuhtimise keeld osana Vision 2030 tegevuskavast; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rõhutab, et kõikide kinnipeetavate, sealhulgas inimõiguste kaitsjate kohtlemine kinnipidamise ajal peab vastama tingimustele, mis on sätestatud ÜRO põhimõtetes mis tahes viisil kinnipeetavate või vangistatud isikute kaitsmise kohta, mille ÜRO Peaassamblee võttis vastu 9. detsembri 1988. aasta resolutsiooniga 43/173; |
| --- | --- |

5.

| 6. | märgib, et rahvusvahelised autotootjad, eriti ELis asuvad tootjad, on juba naiste sõidukijuhtimise keelu kaotamist ennetades võtnud kasutusele soopõhised reklaamid; |
| --- | --- |

6.

| 7. | väljendab sügavat muret soopõhise vägivalla leviku pärast Saudi Araabias, mis on jätkuvalt suuresti teatamata ja registreerimata ja mida õigustatakse selliste põhjustega, nagu vajadus meeste eestkoste all olevaid naisi distsiplineerida; kutsub Saudi Araabia ametivõime võtma kasutusele terviklikud õigusaktid, et konkreetselt määratleda ja kriminaliseerida kõik soopõhise vägivalla vormid, eelkõige vägistamine, sealhulgas abielusisene vägistamine, seksuaalne väärkohtlemine ja seksuaalne ahistamine, ning kõrvaldada kõik takistused naiste juurdepääsult õigusemõistmisele; |
| --- | --- |

7.

| 8. | peab šokeerivaks meeste eestkoste süsteemi, mille kohaselt endiselt eeldatakse meessoost eestkostja luba mitmes valdkonnas, sealhulgas rahvusvahelised reisid, juurdepääs tervishoiuteenustele, elukoha valik, abielu, hagi esitamine kohtusse, lahkumine riiklikest väärkoheldud naiste varjupaikadest ja lahkumine kinnipidamiskeskustest; rõhutab, et kõnealune süsteem peegeldab sügavalt juurdunud patriarhaalset süsteemi, mis riigis valitseb; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kutsub Saudi Araabia ametivõime üles vaatama läbi 2015. aasta detsembri ühenduste ja sihtasutuste seaduse, et võimaldada naisaktivistidel organiseeruda ja tegutseda vabalt ja sõltumatult, ilma ametivõimude põhjendamatu sekkumiseta; nõuab tungivalt, et vaadataks läbi ka terrorismivastast võitlust käsitlev seadus, küberkuritegevust käsitlev seadus ning ajakirjanduse ja väljaannete seadus, mida kasutatakse pidevalt inimõiguste kaitsjatele süüdistuste esitamiseks, samuti tuleks läbi vaadata kõik õigussüsteemis leiduvad diskrimineerivad sätted; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kutsub Saudi Araabia ametivõime üles ratifitseerima kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti, loobuma CEDAWi konventsiooni suhtes tehtud reservatsioonidest ja ratifitseerima selle konventsiooni fakultatiivprotokolli, et Saudi Araabia naised saaksid täielikult kasutada konventsioonis sätestatud õigusi, samuti kaotama varajased abielud, sundabielud ja naiste kohustuslikud riietumisnõuded; kutsub Saudi Araabiat üles pikendama ÜRO Inimõiguste Nõukogu erimenetluste esindajate alalist kutset; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kutsub Saudi Araabia ametivõime üles võimaldama kõigile Saudi Araabia elanikele sõltumatu ajakirjanduse ja meedia ning tagama rahumeelse kogunemise, sõna- ja ühinemisvabaduse; mõistab hukka rahumeelselt meelt avaldavate inimõiguste kaitsjate ja protestijate represseerimise; rõhutab, et seaduslike põhiõiguste nimel rahumeelsete kampaaniate korraldamine ja kriitiliste märkuste tegemine sotsiaalmeedias on vältimatult vajalik õigus; kutsub Saudi Araabia ametivõime üles kõrvaldama inimõiguste kaitsjatelt piirangud, mis ei lase neil sotsiaalmeedias ja rahvusvahelises meedias sõna võtta; |
| --- | --- |

11.

| 12. | tuletab meelde, et Saudi Araabia valiti mõnede ELi liikmesriikide toel ÜRO naiste staatuse komisjoni; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kutsub komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat, Euroopa välisteenistust ja liikmesriike üles tagama inimõiguste kaitsjaid käsitlevate ELi suuniste täieliku rakendamise ning laiendama inimõiguste kaitsjate, eelkõige naissoost inimõiguste kaitsjate kaitset ja toetamist; |
| --- | --- |

13.

| 14. | nõuab, et EL esitaks järgmisel ÜRO Inimõiguste Nõukogu istungjärgul resolutsiooni inimõiguste kaitsjate olukorra kohta Saudi Araabias; nõuab, et EL tõstataks järgmisel Inimõiguste Nõukogu istungjärgul ja ÜRO naiste staatuse komisjonis inimõiguste, sealhulgas naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas kaheldavate tulemustega riikide liikmesuse teema; nõuab, et EL teeks ÜRO Inimõiguste Nõukogus ettepaneku nimetada ametisse Saudi Araabia inimõiguste olukorraga tegelev eriraportöör; |
| --- | --- |

14.

| 15. | nõuab, et EL lisaks arutelu inimõiguste, eriti naiste inimõiguste kaitsjate olukorra üle alalise päevakorrapunktina ELi ja Pärsia lahe koostöönõukogu iga-aastase tippkohtumise päevakorda ning muudesse kahe- ja mitmepoolsetesse foorumitesse; kutsub nõukogu üles kaaluma sihipäraste meetmete võtmist isikute suhtes, kes vastutavad inimõiguste ränga rikkumise eest; märgib, et Pärsia lahe koostöönõukogu riikides inimõiguste edendamise eest antava Chaillot’ auhinna eeskirjade kohaselt võivad kandideerida vaid isikud, kes on seaduslikult registreeritud ja teevad ametivõimudega aktiivselt „konstruktiivset koostööd“; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kutsub Euroopa välisteenistust ja komisjoni üles aktiivselt toetama Saudi Araabias inimõigusi kaitsvaid kodanikuühiskonna rühmi ja isikuid, sealhulgas korraldades vanglakülastusi, vaadeldes kohtuprotsesse ja tehes avalikke avaldusi; |
| --- | --- |

16.

| 17. | nõuab tungivalt, et asepresident ja kõrge esindaja, Euroopa välisteenistus ja liikmesriigid jätkaksid dialoogi Saudi Araabiaga inimõiguste, põhivabaduste ja riigi murettekitava rolli üle kõnealuses piirkonnas; väljendab oma valmisolekut pidada konstruktiivset ja avatud dialoogi Saudi Araabia ametivõimudega, sealhulgas parlamendiliikmetega nende rahvusvaheliste inimõigustealaste kohustuste rakendamise üle; nõuab eksperditeadmiste vahetamist justiits- ja õigusküsimustes, et tugevdada üksikisiku õiguste kaitset Saudi Araabias; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kutsub Saudi Araabia ametivõime üles lõpetama Raif Badawi suhtes kohaldatava ihunuhtluse ning teda viivitamata ja tingimusteta vabastama, kuna teda saab käsitleda kui meelsusvangi, kes on kinni peetud ja süüdi mõistetud üksnes sõnavabaduse õiguse kasutamise eest; nõuab, et ELi tõstataks jätkuvalt Raif Badawi küsimuse igal kõrgetasemelisel kohtumisel; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kutsub Saudi Araabia ametivõime üles kehtestama kohe moratooriumi surmanuhtluse kasutamisele, mis oleks esimene samm surmanuhtluse kaotamise suunas; nõuab kõikide surmanuhtluse määramise otsuste läbivaatamist, tagamaks et nendel kohtuprotsessidel järgiti rahvusvahelisi standardeid; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kutsub Saudi Araabia ametivõime üles lõpetama vaenu õhutamise usuvähemuste vastu ja nende diskrimineerimise, samuti kõigi teiste isikute ja rühmade diskrimineerimise, kelle inimõigusi Saudi Araabias rikutakse, sealhulgas teistest piirkondadest pärit välisriikide kodanikud; |
| --- | --- |

20.

| 21. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, Euroopa välisteenistusele, ÜRO peasekretärile, ÜRO inimõiguste ülemvolinikule, ÜRO naiste staatuse komisjonile, ÜRO Inimõiguste Nõukogule, Tema Majesteedile Saudi Araabia kuningale Salman bin Abdulaziz Al Saudile ja kroonprintsile Mohammad bin Salman Al Saudile, Saudi Araabia Kuningriigi valitsusele ning Saudi Araabia Kuningriigi Üleriigilise Dialoogi Keskuse peasekretärile. |
| --- | --- |

21.

---

(1)  ELT C 378, 9.11.2017, lk 64.

(2)  ELT C 310, 25.8.2016, lk 29.

(3)  ELT C 349, 17.10.2017, lk 34.

(4)  CEDAW/C/SAU/CO/3-4.

---

| 9.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 76/147 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 76/147

---

P8_TA(2018)0233

Sudaan ja eelkõige Noura Hussein Hammadi juhtum

Euroopa Parlamendi 31. mai 2018. aasta resolutsioon Sudaani ja eelkõige Hammad Noura Husseini juhtumi kohta (2018/2713(RSP))

(2020/C 76/17)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Sudaani kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Sudaani kohta,

| — | võttes arvesse 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, mille osaline Sudaani Vabariik on alates 1986. aastast, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, mille osaline Sudaani Vabariik on alates 1986. aastast,

| — | võttes arvesse ÜRO lapse õiguste konventsiooni, mille osaline Sudaan on alates 1990. aastast, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO lapse õiguste konventsiooni, mille osaline Sudaan on alates 1990. aastast,

| — | võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 19. detsembri 2016. aasta resolutsiooni lastega sõlmitud, varajaste ja sundabielude kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 19. detsembri 2016. aasta resolutsiooni lastega sõlmitud, varajaste ja sundabielude kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 1979. aastal vastu võetud konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta ja ÜRO Peaassamblee 1993. aastal vastu võetud deklaratsiooni naistevastase vägivalla likvideerimise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 1979. aastal vastu võetud konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta ja ÜRO Peaassamblee 1993. aastal vastu võetud deklaratsiooni naistevastase vägivalla likvideerimise kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 18. detsembri 2007. aasta resolutsiooni 62/149, mille esitas EL ja mida kinnitati 2008., 2010., 2012., 2014. ja 2016. aastal ning milles nõutakse surmanuhtlusele moratooriumi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 18. detsembri 2007. aasta resolutsiooni 62/149, mille esitas EL ja mida kinnitati 2008., 2010., 2012., 2014. ja 2016. aastal ning milles nõutakse surmanuhtlusele moratooriumi,

| — | võttes arvesse 1981. aastal vastu võetud inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika harta esimest protokolli naiste õiguste kohta Aafrikas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1981. aastal vastu võetud inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika harta esimest protokolli naiste õiguste kohta Aafrikas,

| — | võttes arvesse 29. novembril 1999. aastal jõustunud lapse õiguste ja heaolu Aafrika harta artikleid 16 ja 21, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 29. novembril 1999. aastal jõustunud lapse õiguste ja heaolu Aafrika harta artikleid 16 ja 21,

| — | võttes arvesse lapse õiguste ja heaolu Aafrika ekspertide komitee poolt 17. mail 2018. aastal Sudaani Vabariigile saadetud kiireloomulist apellatsioonkaebust Noura Hussein Hammadi kohtuasjas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse lapse õiguste ja heaolu Aafrika ekspertide komitee poolt 17. mail 2018. aastal Sudaani Vabariigile saadetud kiireloomulist apellatsioonkaebust Noura Hussein Hammadi kohtuasjas,

| — | võttes arvesse Sudaani 2005. aasta põhiseadust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Sudaani 2005. aasta põhiseadust,

| — | võttes arvesse Cotonou lepingu (mille Sudaani valitsus allkirjastas 2005. aastal) artiklit 96 (inimõiguste klausel), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Cotonou lepingu (mille Sudaani valitsus allkirjastas 2005. aastal) artiklit 96 (inimõiguste klausel),

| — | võttes arvesse kestliku arengu tegevuskava aastani 2030, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kestliku arengu tegevuskava aastani 2030,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4,

| A. | arvestades, et Noura Hussein Hammadi perekond sundis teda 16-aastase lapsena abielluma Abdulrahman Hammadiga; arvestades, et Noura väitis, et esimest korda vägistas tema abikaasa teda oma pereliikmete kaasabil; arvestades, et Noura Husseini tunnistuse kohaselt hoidsid kolm meest teda 2. mail 2017. aastal kinni, kui Abdulrahman teda vägistas; arvestades, et kui mees üritas Nourat järgmisel päeval uuesti vägistada, pussitas ta mehe enesekaitseks surnuks; arvestades, et järgnenud meditsiinilise läbivaatuse käigus tuvastati, et ka Noura ise oli võitluses mehe vastu viga saanud; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Noura Hussein Hammadi perekond sundis teda 16-aastase lapsena abielluma Abdulrahman Hammadiga; arvestades, et Noura väitis, et esimest korda vägistas tema abikaasa teda oma pereliikmete kaasabil; arvestades, et Noura Husseini tunnistuse kohaselt hoidsid kolm meest teda 2. mail 2017. aastal kinni, kui Abdulrahman teda vägistas; arvestades, et kui mees üritas Nourat järgmisel päeval uuesti vägistada, pussitas ta mehe enesekaitseks surnuks; arvestades, et järgnenud meditsiinilise läbivaatuse käigus tuvastati, et ka Noura ise oli võitluses mehe vastu viga saanud;

| B. | arvestades, et Noura Hussein Hammadi hoiti Omdurmani vanglas kuni 29. aprillini 2018, mil ta mõisteti süüdi ettekavatsetud tapmises; arvestades, et Omdurmani keskkriminaalkohus mõistis Noura Hussein Hammadi, kes nüüd on 19-aastane, surma mehe tapmise eest, kellega ta isa oli sundinud teda abielluma; arvestades, et karistuse määramisel valis mehe perekond Husseinile sobivaks „karistuseks“ surmanuhtluse; arvestades, et selle otsuse vastu on esitatud apellatsioonkaebus; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Noura Hussein Hammadi hoiti Omdurmani vanglas kuni 29. aprillini 2018, mil ta mõisteti süüdi ettekavatsetud tapmises; arvestades, et Omdurmani keskkriminaalkohus mõistis Noura Hussein Hammadi, kes nüüd on 19-aastane, surma mehe tapmise eest, kellega ta isa oli sundinud teda abielluma; arvestades, et karistuse määramisel valis mehe perekond Husseinile sobivaks „karistuseks“ surmanuhtluse; arvestades, et selle otsuse vastu on esitatud apellatsioonkaebus;

| C. | arvestades, et ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroole on teatavaks saanud, et kohus ei võtnud Husseini sundabielu, vägistamist ja temavastaseid soolise vägivalla muid vorme kui tõendeid karistuse leevendamiseks arvesse; arvestades, et ÜRO kohtuvälise hukkamise ekspert on väitnud, et surmanuhtluse mõistmine juhul, kui on selgeid tõendeid enesekaitse kohta, on meelevaldne tapmine; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroole on teatavaks saanud, et kohus ei võtnud Husseini sundabielu, vägistamist ja temavastaseid soolise vägivalla muid vorme kui tõendeid karistuse leevendamiseks arvesse; arvestades, et ÜRO kohtuvälise hukkamise ekspert on väitnud, et surmanuhtluse mõistmine juhul, kui on selgeid tõendeid enesekaitse kohta, on meelevaldne tapmine;

| D. | arvestades, et Sudaan on 188 riigi seas nii inimarengu indeksi (HDI) kui ka ÜRO soolise ebavõrdsuse indeksi poolest 165. kohal; arvestades, et ÜRO lapse õiguste komitee ja ÜRO inimõiguste komitee on väljendanud tõsist muret naiste inimõiguste olukorra pärast Sudaanis; arvestades, et Sudaani õigussüsteem põhineb islami šariaadil; arvestades, et tõendid näitavad, et kui naised ei ole poliitiliselt, kultuuriliselt ja majanduslikult meestega võrdsed, kasutatakse nende suhtes soolist vägivalda, sõltumata nende usust, rassist või rahvusest; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Sudaan on 188 riigi seas nii inimarengu indeksi (HDI) kui ka ÜRO soolise ebavõrdsuse indeksi poolest 165. kohal; arvestades, et ÜRO lapse õiguste komitee ja ÜRO inimõiguste komitee on väljendanud tõsist muret naiste inimõiguste olukorra pärast Sudaanis; arvestades, et Sudaani õigussüsteem põhineb islami šariaadil; arvestades, et tõendid näitavad, et kui naised ei ole poliitiliselt, kultuuriliselt ja majanduslikult meestega võrdsed, kasutatakse nende suhtes soolist vägivalda, sõltumata nende usust, rassist või rahvusest;

| E. | arvestades, et Sudaani põhiseaduses on sätestatud, et „riik kaitseb naisi ebaõigluse eest ja edendab soolist võrdõiguslikkust“; arvestades, et ÜRO eriesindaja konfliktidega kaasneva seksuaalse vägivalla küsimustes Pramila Patten märkis pärast oma 18.–25. veebruaril 2018 toimunud Sudaani-visiiti, et Sudaanis on sügavalt juurdunud seksuaalse vägivalla eitamise kultuur; arvestades, et sundabielusid, abielusisest vägistamist ja soopõhist vägivalda peetakse Sudaanis normaalseks ning kõiki neid vägivallavorme õigustatakse traditsioonidele, kultuurile ja usule viidates; arvestades, et praeguseks ei ole prokuratuuri eriosakond uurinud ühtegi konfliktidega seotud seksuaalse vägivalla juhtumit; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Sudaani põhiseaduses on sätestatud, et „riik kaitseb naisi ebaõigluse eest ja edendab soolist võrdõiguslikkust“; arvestades, et ÜRO eriesindaja konfliktidega kaasneva seksuaalse vägivalla küsimustes Pramila Patten märkis pärast oma 18.–25. veebruaril 2018 toimunud Sudaani-visiiti, et Sudaanis on sügavalt juurdunud seksuaalse vägivalla eitamise kultuur; arvestades, et sundabielusid, abielusisest vägistamist ja soopõhist vägivalda peetakse Sudaanis normaalseks ning kõiki neid vägivallavorme õigustatakse traditsioonidele, kultuurile ja usule viidates; arvestades, et praeguseks ei ole prokuratuuri eriosakond uurinud ühtegi konfliktidega seotud seksuaalse vägivalla juhtumit;

| F. | arvestades, et Rahvusvahelise Kriminaalkohtu volitused teha lõpp karistamatusele sõjakuritegude, inimsusevastaste kuritegude ja genotsiidi eest hõlmavad ka naiste poolt sageli kogetavaid metsikusi, sealhulgas mitmesuguseid seksuaalseid ja soopõhiseid kuritegusid; arvestades, et Rahvusvaheline Kriminaalkohus andis 4. märtsil 2009 välja vahistamismääruse Sudaani Vabariigi presidendi Omar Al Bashiri kohta, keda süüdistatakse viies inimsusevastases kuriteos: mõrvas, hävitamises, sunniviisilises ümberasustamises, piinamises ja vägistamises; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Rahvusvahelise Kriminaalkohtu volitused teha lõpp karistamatusele sõjakuritegude, inimsusevastaste kuritegude ja genotsiidi eest hõlmavad ka naiste poolt sageli kogetavaid metsikusi, sealhulgas mitmesuguseid seksuaalseid ja soopõhiseid kuritegusid; arvestades, et Rahvusvaheline Kriminaalkohus andis 4. märtsil 2009 välja vahistamismääruse Sudaani Vabariigi presidendi Omar Al Bashiri kohta, keda süüdistatakse viies inimsusevastases kuriteos: mõrvas, hävitamises, sunniviisilises ümberasustamises, piinamises ja vägistamises;

| G. | arvestades, et algatatud on ülemaailmne kampaania „Õiglus Hussein Noura Hammadile“, millega püütakse saavutada surmanuhtluse muutmine; arvestades, et mais 2018 kirjutas petitsioonile „Õiglus Noura Hussein Hammadile“ alla peaaegu miljon inimest; arvestades, et kaitseadvokaatide hirmutamine kujutab endast õiglase kohtuliku arutamise vastast rünnakut, ning arvestades, et vägistamisohvrina vajab Noura Hussein Hammad psühholoogilist abi; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et algatatud on ülemaailmne kampaania „Õiglus Hussein Noura Hammadile“, millega püütakse saavutada surmanuhtluse muutmine; arvestades, et mais 2018 kirjutas petitsioonile „Õiglus Noura Hussein Hammadile“ alla peaaegu miljon inimest; arvestades, et kaitseadvokaatide hirmutamine kujutab endast õiglase kohtuliku arutamise vastast rünnakut, ning arvestades, et vägistamisohvrina vajab Noura Hussein Hammad psühholoogilist abi;

| H. | arvestades, et Noura Hussein Hammadi kohtuasi on juhtinud rahvusvahelise üldsuse tähelepanu naiste õigustele ning toonud tähelepanu keskmesse sundabielu ja abielusisese vägistamise küsimuse Sudaanis, kus seaduse kohaselt on abiellumisea alampiir kõigest 10 aastat; arvestades, et abielusisest vägistamist tunnistati Sudaani õiguses alles 2015. aastal; arvestades, et kohtuasutused keelduvad seda siiski kuriteoks tunnistamast; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Noura Hussein Hammadi kohtuasi on juhtinud rahvusvahelise üldsuse tähelepanu naiste õigustele ning toonud tähelepanu keskmesse sundabielu ja abielusisese vägistamise küsimuse Sudaanis, kus seaduse kohaselt on abiellumisea alampiir kõigest 10 aastat; arvestades, et abielusisest vägistamist tunnistati Sudaani õiguses alles 2015. aastal; arvestades, et kohtuasutused keelduvad seda siiski kuriteoks tunnistamast;

| I. | arvestades, et naiste ja laste õiguste eest seisjad on üha ulatuslikumalt võidelnud tütarlaste sundabielude ja alaealiste tütarlaste abielude vastu, mis on Sudaanis laialt levinud; arvestades, et igasuguse naiste- ja tütarlastevastase vägivalla – sealhulgas varajaste ja sundabielude – ennetamine ning sellele reageerimine on üks Euroopa Liidu soolise võrdõiguslikkuse tegevuskavas aastateks 2016–2020 seatud eesmärke; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et naiste ja laste õiguste eest seisjad on üha ulatuslikumalt võidelnud tütarlaste sundabielude ja alaealiste tütarlaste abielude vastu, mis on Sudaanis laialt levinud; arvestades, et igasuguse naiste- ja tütarlastevastase vägivalla – sealhulgas varajaste ja sundabielude – ennetamine ning sellele reageerimine on üks Euroopa Liidu soolise võrdõiguslikkuse tegevuskavas aastateks 2016–2020 seatud eesmärke;

| J. | arvestades, et nii Human Rights Watch kui ka ÜRO Sudaani sõltumatu ekspert (oma 2017. aasta maailma aruandes) on märkinud, et Sudaani julgeolekujõud on kogu riigis kasutanud naissoost inimõiguste kaitsjate vaigistamiseks seksuaalset vägivalda, hirmutamist ja muid väärkohtlemise vorme; arvestades, et lisaks üha intensiivsemale hirmutamiskampaaniale ei lubanud riiklik luure- ja julgeolekuteenistus Noura Hussein Hammadi advokaadil korraldada pressikonverentsi; arvestades, et Sudaani pealinnas Hartumis soolise vägivalla ohvreid toetava vabaühenduse SEEMA direktorit Nahid Gabrallat on mitu korda vangistatud, kui ta korraldas kampaaniaid Noura Hussein Hammadi toetamiseks, kuna Sudaan piirab sõnavabadust; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et nii Human Rights Watch kui ka ÜRO Sudaani sõltumatu ekspert (oma 2017. aasta maailma aruandes) on märkinud, et Sudaani julgeolekujõud on kogu riigis kasutanud naissoost inimõiguste kaitsjate vaigistamiseks seksuaalset vägivalda, hirmutamist ja muid väärkohtlemise vorme; arvestades, et lisaks üha intensiivsemale hirmutamiskampaaniale ei lubanud riiklik luure- ja julgeolekuteenistus Noura Hussein Hammadi advokaadil korraldada pressikonverentsi; arvestades, et Sudaani pealinnas Hartumis soolise vägivalla ohvreid toetava vabaühenduse SEEMA direktorit Nahid Gabrallat on mitu korda vangistatud, kui ta korraldas kampaaniaid Noura Hussein Hammadi toetamiseks, kuna Sudaan piirab sõnavabadust;

| K. | arvestades, et Sudaan on üks seitsmest riigist, kes ei ole veel ühinenud konventsiooniga naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Sudaan on üks seitsmest riigist, kes ei ole veel ühinenud konventsiooniga naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta;

| L. | arvestades, et EL rahastab praegu Sudaanis projekte 275 miljoni euro väärtuses, eelkõige Euroopa Arengufondi (EAF), demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi (EIDHR) ning stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahendi kaudu; arvestades, et Sudaan ei ole Cotonou lepingu muudetud versiooni ratifitseerinud; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et EL rahastab praegu Sudaanis projekte 275 miljoni euro väärtuses, eelkõige Euroopa Arengufondi (EAF), demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi (EIDHR) ning stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahendi kaudu; arvestades, et Sudaan ei ole Cotonou lepingu muudetud versiooni ratifitseerinud;

| M. | arvestades et, Sudaanis langevad naistele osaks diskrimineerimine, meelevaldne vahistamine ja alandavad karistused; arvestades, et ÜRO sõltumatu ekspert Sudaani küsimustes on seisukohal, et nn avaliku moraali vastased kuriteod, sh kuriteod, mida kasutatakse väidetavalt „ebasündsalt“ riietuvate naiste vastu, ning alandavad kehalised karistused rikuvad inimõigustealaseid norme; arvestades, et Sudaani kriminaalseaduse artiklid 151, 152, 154 ja 156 tugevdavad piiranguid naistele ning nende riietusele ja käitumisele avalikes kohtades; arvestades, et nende seaduste rikkumist karistatakse trahvi ja teatud juhtudel ka piitsutamisega; |
| --- | --- |

M.

arvestades et, Sudaanis langevad naistele osaks diskrimineerimine, meelevaldne vahistamine ja alandavad karistused; arvestades, et ÜRO sõltumatu ekspert Sudaani küsimustes on seisukohal, et nn avaliku moraali vastased kuriteod, sh kuriteod, mida kasutatakse väidetavalt „ebasündsalt“ riietuvate naiste vastu, ning alandavad kehalised karistused rikuvad inimõigustealaseid norme; arvestades, et Sudaani kriminaalseaduse artiklid 151, 152, 154 ja 156 tugevdavad piiranguid naistele ning nende riietusele ja käitumisele avalikes kohtades; arvestades, et nende seaduste rikkumist karistatakse trahvi ja teatud juhtudel ka piitsutamisega;

| N. | arvestades, et EL toetab Sudaani mitmesuguse arengu- ja humanitaarabiga, kuid pakub toetust ka riigi erakordselt vastuolulisele piirivalvele ning inimkaubanduse ja smugeldamisvastastele operatsioonidele, sealhulgas nn ROCK projekti kaudu; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et EL toetab Sudaani mitmesuguse arengu- ja humanitaarabiga, kuid pakub toetust ka riigi erakordselt vastuolulisele piirivalvele ning inimkaubanduse ja smugeldamisvastastele operatsioonidele, sealhulgas nn ROCK projekti kaudu;

| 1. | taunib surmanuhtluse määramist Noura Hussein Hammadile ja mõistab selle hukka; kutsub Sudaani ametivõime üles surmaotsust tühistama ja võtma täiel määral arvesse asjaolu, et Hussein tegutses enesekaitseks teda vägistada üritanud mehe ja mehe kaasosaliste vastu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kutsub Sudaani ametivõime üles täitma riigi õigusakte ja järgima rahvusvahelisi inimõigustealaseid norme, sh inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika harta protokolli naiste õiguste kohta Aafrikas ning Aafrika Liidu Kohtu protokolli, mis võeti vastu 11. juulil 2003; tuletab meelde, et rahvusvaheliste normide kohaselt tähendab surmaotsuse määramine hoolimata kindlatest enesekaitsele viitavatest asitõenditest meelevaldset tapmist, eriti juhtudel, kui mõrvasüüdistus on esitatud ennast kaitsnud naistele, |
| --- | --- |

2.

| 3. | tuletab Sudaani ametivõimudele meelde kohustust tagada põhiõigused, sh õigus õiglasele kohtumenetlusele; nõuab kindlalt, et võetaks kõik vajalikud meetmed tagamaks, et Noura Hussein Hammadi kohtumenetlus vastaks ka tegelikult kõrgeimatele õigluse ja nõuetekohase menetluse normidele; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kordab, kui ülioluline on, et Sudaani olulisimad seadused, sh 2010. aasta riikliku julgeoleku seadus ning ajakirjandust ja kodanikuühiskonda käsitlevad seadused vaadataks läbi ja et neid reformitaks, et kooskõlastada need sõna-, kogunemis- ja ühinemisvabadust käsitlevate rahvusvaheliste normidega; väljendab muret seoses ulatuslike vahistamis- ja kinnipidamisvolituste andmisega riiklikule luure- ja julgeolekuteenistusele, mis vahistab ja peab meelevaldselt kinni inimesi, keda sageli piinatakse ja muul moel väärkoheldakse, kusjuures seaduse kohaselt ei saa riikliku luure- ja julgeolekuteenistuse töötajaid vastutusele võtta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | märgib, et kuigi kohtumenetlus on veel pooleli, on Sudaani ametivõimud sellegipoolest kohustatud näitama, et nad ei poolda vägistamist ega soolist vägivalda, ja päästma noore naise, kes on pidanud temast sõltumatute asjaolude tõttu niigi rängalt kannatama; kutsub Sudaani ametivõime üles tagama, et igasuguse soolise ja seksuaalse vägivalla, sh abielusisese vägistamise ja koduvägivalla eest esitatakse süüdistus ja kuriteo toimepanijad võetakse vastutusele; nõuab tungivalt, et Sudaani ametivõimud võitleksid lapsega sõlmitud abielude, sundabielude ja abielusisese vägistamise vastu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | palub Sudaani ametivõimudel viia viivitamata läbi sõltumatu ja erapooletu uurimine seoses süüdistustega, et Sudaani julgeolekujõud on kasutanud naiste suhtes vägivalda, neid ähvardanud ja muul viisil kuritarvitanud; |
| --- | --- |

6.

| 7. | peab kahetsusväärseks Noura Hussein Hammadi kohtuotsuse väljakuulutamise järel tema kaitsjate korraldatud pressikonverentsi ärakeelamist riikliku luure- ja julgeolekuteenistuse poolt; mõistab teravalt hukka inimõiguslaste ja advokaatide ahistamise seoses Noura Hussein Hammadi kohtumenetlusega; |
| --- | --- |

7.

| 8. | nõuab tungivalt, et Sudaani ametivõimud kaitseksid Noura Hussein Hammadi kinnipidamise ajal tema ning tema advokaatide ja perekonna füüsilist ja vaimset tervist; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kinnitab veel kord oma kindlat vastuseisu surmanuhtlusele kõikidel juhtudel ja mis tahes asjaoludel; on seisukohal, et surmanuhtlusega rikutakse inimväärikust ning see kujutab endast julma, ebainimlikku ja alandavat kohtlemist; palub Sudaani ametivõimudel pidada kinni surmanuhtluse ÜRO moratooriumist; palub Sudaanil ratifitseerida piinamisvastane konventsioon ja konventsioon naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta; |
| --- | --- |

9.

| 10. | juhib Sudaani ametivõimude tähelepanu asjaolule, et naiste inimõiguste tõhusam kaitse ja abielusisese vägistamise kriminaliseerimine aitaks päästa palju elusid ning vältida selliseid tagajärgi nagu Noura Hussein Hammadi juhtumi puhul; |
| --- | --- |

10.

| 11. | mõistab teravalt hukka varajase ja sundabielu ning naiste- ja tütarlastevastase vägivalla Sudaanis ja mujal; juhib tähelepanu asjaolule, et Husseinile määratud karistuse praegune apellatsioonikaebus, mis piirdub süüdimõistva otsuse vormiliste ja õiguslike aspektidega ega võta arvesse faktilisi asjaolusid, ei ole piisav kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelisele pakti kohaselt, mille Sudaan on ratifitseerinud; nõuab tungivalt, et ametivõimud rakendaksid Lapse Õiguste Komitee soovitusi ning muudaksid isikustaatuse seadust, et tõsta iga, alates millest on abiellumine seaduslikult lubatud; |
| --- | --- |

11.

| 12. | nõuab kindlalt, et EL ja selle liikmesriigid järgiksid kõigi Sudaani ametivõimudega teostatavate projektide puhul põhimõtet mitte teha kahju, mis tähendab ka koostöö välistamist inimõiguste rikkumiste toimepanijatega; |
| --- | --- |

12.

| 13. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Sudaani presidendile, Aafrika Liidule, ÜRO peasekretärile, AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee kaaspresidentidele ja Üleaafrikalisele Parlamendile. |
| --- | --- |

13.

---

| 9.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 76/151 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 76/151

---

P8_TA(2018)0235

Mootorsõidukite läbisõidumõõdikuga manipuleerimine: ELi õigusraamistiku läbivaatamine

Euroopa Parlamendi 31. mai 2018. aasta resolutsioon soovitustega komisjonile mootorsõidukite läbisõidumõõdikuga manipuleerimise ja ELi õigusraamistiku läbivaatamise kohta (2017/2064(INL))

(2020/C 76/18)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 225, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 225,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 91 lõiget 1 ja artiklit 114, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 91 lõiget 1 ja artiklit 114,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/45/EL (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/45/EL (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/47/EL (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/47/EL (2),

| — | võttes arvesse komisjoni määrust (EL) 2017/1151 (3), Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 661/2009 (4), komisjoni määrust (EÜ) nr 692/2008 (5) ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 39 (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni määrust (EL) 2017/1151 (3), Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 661/2009 (4), komisjoni määrust (EÜ) nr 692/2008 (5) ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 39 (6),

| — | võttes arvesse oma 10. detsembri 2013. aasta resolutsiooni teemal CARS 2020: Euroopa tugeva, konkurentsivõimelise ja jätkusuutliku autotööstuse nimel (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. detsembri 2013. aasta resolutsiooni teemal CARS 2020: Euroopa tugeva, konkurentsivõimelise ja jätkusuutliku autotööstuse nimel (7),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse 2017. aasta novembris avaldatud uuringut „Odometer tampering: measures to prevent it“ (8) (Läbisõidumõõdiku rikkumine – kuidas manipuleerimist ära hoida) ja sellele lisatud Euroopa lisaväärtuse hinnangut „Odometer manipulation in motor vehicles in the EU“ (9) (Mootorsõidukite läbisõidumõõdikutega manipuleerimine ELis), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse 2017. aasta novembris avaldatud uuringut „Odometer tampering: measures to prevent it“ (8) (Läbisõidumõõdiku rikkumine – kuidas manipuleerimist ära hoida) ja sellele lisatud Euroopa lisaväärtuse hinnangut „Odometer manipulation in motor vehicles in the EU“ (9) (Mootorsõidukite läbisõidumõõdikutega manipuleerimine ELis),

| — | võttes arvesse mootorsõidukeid ja mootorsõidukijuhte registreerivate Euroopa asutuste ühenduse (Association of European Vehicle and Driver Registration Authorities) lõpparuannet „Vehicle Mileage Registration“ (Sõidukite läbisõidu registreerimine) (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse mootorsõidukeid ja mootorsõidukijuhte registreerivate Euroopa asutuste ühenduse (Association of European Vehicle and Driver Registration Authorities) lõpparuannet „Vehicle Mileage Registration“ (Sõidukite läbisõidu registreerimine) (10),

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni uuringut „Consumer Market Study on the Functioning of the Market for Second-Hand Cars from a Consumer’s perspective“ (Tarbijaturu uuring kasutatud autode turu toimimise kohta tarbija vaatepunktist), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni uuringut „Consumer Market Study on the Functioning of the Market for Second-Hand Cars from a Consumer’s perspective“ (Tarbijaturu uuring kasutatud autode turu toimimise kohta tarbija vaatepunktist),

| — | võttes arvesse 11. aprilli 2016. aasta kirjalikku deklaratsiooni 0030/2016 läbisõidunäiduga seotud pettuste vastase võitluse kohta kasutatud autode turul; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 11. aprilli 2016. aasta kirjalikku deklaratsiooni 0030/2016 läbisõidunäiduga seotud pettuste vastase võitluse kohta kasutatud autode turul;

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 46 ja 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 46 ja 52,

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit (A8-0155/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit (A8-0155/2018),

Praegune olukord

| A. | arvestades, et läbisõidumõõdiku rikkumine, nimelt sõiduki läbisõidumõõdikul näidatud tegeliku läbisõidu tahtlik ja loata muutmine on tõsine ja levinud probleem kogu Euroopa Liidus, eriti piiriüleses kaubanduses, ning on kahjulik kolmandatele riikidele, kes impordivad Euroopa Liidust kasutatud autosid; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et läbisõidumõõdiku rikkumine, nimelt sõiduki läbisõidumõõdikul näidatud tegeliku läbisõidu tahtlik ja loata muutmine on tõsine ja levinud probleem kogu Euroopa Liidus, eriti piiriüleses kaubanduses, ning on kahjulik kolmandatele riikidele, kes impordivad Euroopa Liidust kasutatud autosid;

| B. | arvestades, et läbisõidumõõdiku rikkumisest tulenev majanduslik kasu võib olla märkimisväärne, kuna vajalike seadmete hind on madal ja kasutatud sõidukite väärtust suurendatakse kunstlikult; arvestades, et uuringute kohaselt moodustavad rikutud sõidukid riigisiseselt müüdud kasutatud autodest hinnanguliselt 5–12 % ja piiriüleselt müüdud autodest 30–50 %, millest tulenevalt on liidus saadav majanduslik kahju 5,6–9,6 miljardit eurot; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et läbisõidumõõdiku rikkumisest tulenev majanduslik kasu võib olla märkimisväärne, kuna vajalike seadmete hind on madal ja kasutatud sõidukite väärtust suurendatakse kunstlikult; arvestades, et uuringute kohaselt moodustavad rikutud sõidukid riigisiseselt müüdud kasutatud autodest hinnanguliselt 5–12 % ja piiriüleselt müüdud autodest 30–50 %, millest tulenevalt on liidus saadav majanduslik kahju 5,6–9,6 miljardit eurot;

| C. | arvestades, et läbitud kilomeetrite arv on sõiduki tehnilise seisundi hindamisel ostja jaoks üks olulisemaid parameetreid, ning arvestades, et läbisõidunäidul on suur mõju sõiduki turuväärtusele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et läbitud kilomeetrite arv on sõiduki tehnilise seisundi hindamisel ostja jaoks üks olulisemaid parameetreid, ning arvestades, et läbisõidunäidul on suur mõju sõiduki turuväärtusele;

| D. | arvestades, et läbisõidumõõdiku näidud salvestatakse ja neid esitatakse digitaalselt, kuid neile on väljastpoolt muutmise eesmärgil lihtne juurde pääseda, sest läbisõidumõõdikute kaitse tase on madalam kui sõidukite muudel osadel; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et läbisõidumõõdiku näidud salvestatakse ja neid esitatakse digitaalselt, kuid neile on väljastpoolt muutmise eesmärgil lihtne juurde pääseda, sest läbisõidumõõdikute kaitse tase on madalam kui sõidukite muudel osadel;

| E. | arvestades, et läbisõidumõõdiku rikkumine on kahjulik tarbijatele, kasutatud autode müüjatele, kindlustusandjatele ja liisingufirmadele, kuid toob rahalist kasu pettuse toimepanijaile, ning arvestades, et vaja on leida tehnilised lahendused, mis võimaldavad muuta läbisõidumõõdikuga manipuleerimise tavainimesele keerulisemaks; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et läbisõidumõõdiku rikkumine on kahjulik tarbijatele, kasutatud autode müüjatele, kindlustusandjatele ja liisingufirmadele, kuid toob rahalist kasu pettuse toimepanijaile, ning arvestades, et vaja on leida tehnilised lahendused, mis võimaldavad muuta läbisõidumõõdikuga manipuleerimise tavainimesele keerulisemaks;

| F. | arvestades, et rikutud läbisõidumõõdikuga autode suurem kulumine mõjub kahjulikult liiklusohutusele ning arvestades, et selliste autode ostjad võivad kanda oodatust suuremaid hooldus- ja remondikulusid, kuna sõidukeid ei kontrollita nende tegeliku läbisõidu alusel; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et rikutud läbisõidumõõdikuga autode suurem kulumine mõjub kahjulikult liiklusohutusele ning arvestades, et selliste autode ostjad võivad kanda oodatust suuremaid hooldus- ja remondikulusid, kuna sõidukeid ei kontrollita nende tegeliku läbisõidu alusel;

| G. | arvestades, et rikutud läbisõidumõõdikuga autode kütusekulu ja saasteainete heide võivad olla oodatust suuremad, mis on vastuolus tüübikinnitust käsitlevates õigusaktides sätestatud kulumiskindluse nõuetega; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et rikutud läbisõidumõõdikuga autode kütusekulu ja saasteainete heide võivad olla oodatust suuremad, mis on vastuolus tüübikinnitust käsitlevates õigusaktides sätestatud kulumiskindluse nõuetega;

| H. | arvestades, et liidus usaldab tarbija kaubaturgudest kõige vähem kasutatud autode turgu, mis on kaks kuni kolm korda suurem kui uute autode turg vastavalt komisjoni koostatud tarbijaturgude 2014. aasta tulemustabelile (11), ja arvestades, et läbisõidumõõdikute rikkumine vähendab märkimisväärselt tarbijate usaldust kasutatud autode müüjate vastu ning kahjustab seega siseturu toimimist ja ausat konkurentsi; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et liidus usaldab tarbija kaubaturgudest kõige vähem kasutatud autode turgu, mis on kaks kuni kolm korda suurem kui uute autode turg vastavalt komisjoni koostatud tarbijaturgude 2014. aasta tulemustabelile (11), ja arvestades, et läbisõidumõõdikute rikkumine vähendab märkimisväärselt tarbijate usaldust kasutatud autode müüjate vastu ning kahjustab seega siseturu toimimist ja ausat konkurentsi;

| I. | arvestades, et tarbijaid ei teavitata piisavalt võimalikest viisidest, kuidas hoida ära kasutatud autode läbisõidumõõdiku näitude muutmist, samuti olemasolevatest meetoditest läbisõidu kontrollimiseks ja pettuse vältimiseks selles valdkonnas ning võimalustest nendele meetoditele juurdepääsu saada; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et tarbijaid ei teavitata piisavalt võimalikest viisidest, kuidas hoida ära kasutatud autode läbisõidumõõdiku näitude muutmist, samuti olemasolevatest meetoditest läbisõidu kontrollimiseks ja pettuse vältimiseks selles valdkonnas ning võimalustest nendele meetoditele juurdepääsu saada;

| J. | arvestades, et paljud liikmesriigid ei suuda endiselt pakkuda tarbijatele vajalikke vahendeid, mis võimaldaksid neil kontrollida kasutatud sõiduki minevikku; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et paljud liikmesriigid ei suuda endiselt pakkuda tarbijatele vajalikke vahendeid, mis võimaldaksid neil kontrollida kasutatud sõiduki minevikku;

| K. | arvestades, et läbisõiduga seotud pettused kahjustavad ebaproportsionaalselt rohkem väiksema sissetulekuga ühiskonnarühmi ja geograafilisi piirkondi, mille tõttu on 2004. aastal või pärast seda liiduga ühinenud liikmesriikides ja liidu vahetus läheduses asuvates riikides (eelkõige Lääne-Balkani riikides, kuhu imporditakse liidust kasutatud autosid tollimaksuvabalt või ilma märkimisväärse tollimaksuta) tarbijatel suurem oht osta manipuleeritud läbisõidumõõdikuga autot ning seepärast kahjustab selline kuritahtlik tegevus neid sagedamini; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et läbisõiduga seotud pettused kahjustavad ebaproportsionaalselt rohkem väiksema sissetulekuga ühiskonnarühmi ja geograafilisi piirkondi, mille tõttu on 2004. aastal või pärast seda liiduga ühinenud liikmesriikides ja liidu vahetus läheduses asuvates riikides (eelkõige Lääne-Balkani riikides, kuhu imporditakse liidust kasutatud autosid tollimaksuvabalt või ilma märkimisväärse tollimaksuta) tarbijatel suurem oht osta manipuleeritud läbisõidumõõdikuga autot ning seepärast kahjustab selline kuritahtlik tegevus neid sagedamini;

| L. | arvestades, et kuna puudub ühtne integreeritud süsteem teabe vahetamiseks liikmesriikide vahel, suureneb oht, et legaliseeritakse läbisõidunäit, mida on juba muudetud enne selle esmast kontrolli riigis, kus sõiduk lõpuks registreeritakse ning kus on juba olemas meetmed sõiduki registreerimiseks ja selle läbisõidu kontrollimiseks; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et kuna puudub ühtne integreeritud süsteem teabe vahetamiseks liikmesriikide vahel, suureneb oht, et legaliseeritakse läbisõidunäit, mida on juba muudetud enne selle esmast kontrolli riigis, kus sõiduk lõpuks registreeritakse ning kus on juba olemas meetmed sõiduki registreerimiseks ja selle läbisõidu kontrollimiseks;

| M. | arvestades, et läbisõidumõõdikuga seotud pettuste kaotamine, kehtestades kiiresti ühtsed eeskirjad manipuleerimise vältimiseks, parandab oluliselt sõidukite piiriülese ostmise turvalisust ja kindlust, vähendab seeläbi ebaausate tavade ulatust ja toob ka märkimisväärset kasu miljonitele tarbijatele liidus; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et läbisõidumõõdikuga seotud pettuste kaotamine, kehtestades kiiresti ühtsed eeskirjad manipuleerimise vältimiseks, parandab oluliselt sõidukite piiriülese ostmise turvalisust ja kindlust, vähendab seeläbi ebaausate tavade ulatust ja toob ka märkimisväärset kasu miljonitele tarbijatele liidus;

Praegused läbisõidumõõdikuga seotud pettuste vastased meetmed

| N. | arvestades, et mõned liikmesriigid on juba võtnud kasutusele vahendid läbisõidumõõdikuga manipuleerimise minimeerimiseks, näiteks Car-Pass Belgias ja Nationale AutoPas Madalmaades; arvestades, et mõlemad liikmesriigid kasutavad andmebaasi, kuhu kogutakse sõiduki iga hoolduse, teeninduse, remondi või korralise ülevaatuse ajal läbisõidumõõdiku näidud, kuid mitte isikuandmeid, ja need riigid on lühikese ajaga kaotanud peaaegu täielikult läbisõidumõõdikuga seotud pettused oma territooriumil; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et mõned liikmesriigid on juba võtnud kasutusele vahendid läbisõidumõõdikuga manipuleerimise minimeerimiseks, näiteks Car-Pass Belgias ja Nationale AutoPas Madalmaades; arvestades, et mõlemad liikmesriigid kasutavad andmebaasi, kuhu kogutakse sõiduki iga hoolduse, teeninduse, remondi või korralise ülevaatuse ajal läbisõidumõõdiku näidud, kuid mitte isikuandmeid, ja need riigid on lühikese ajaga kaotanud peaaegu täielikult läbisõidumõõdikuga seotud pettused oma territooriumil;

| O. | arvestades, et Belgia süsteemi haldab seadusest tulenevalt mittetulundusühing ja Madalmaade süsteemi valitsusasutus, arvestades, et mõlemat süsteemi hallatakse mõistlike kuludega ning neid täiendavad ja nende edukust suurendavad teavitus- ja teabekampaaniad ning tugev õigusraamistik, milles on kehtestatud selged eeskirjad ja hoiatavad karistused; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Belgia süsteemi haldab seadusest tulenevalt mittetulundusühing ja Madalmaade süsteemi valitsusasutus, arvestades, et mõlemat süsteemi hallatakse mõistlike kuludega ning neid täiendavad ja nende edukust suurendavad teavitus- ja teabekampaaniad ning tugev õigusraamistik, milles on kehtestatud selged eeskirjad ja hoiatavad karistused;

| P. | arvestades, et oluliselt suurem manipuleeritud läbisõidumõõdikuga autode arv riikides, kus puudub juurdepääs nendele andmebaasidele, näitab, et liikmesriikide piiriülene andmevahetus ja koostöö on süsteemide edu tagamiseks ülitähtis; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et oluliselt suurem manipuleeritud läbisõidumõõdikuga autode arv riikides, kus puudub juurdepääs nendele andmebaasidele, näitab, et liikmesriikide piiriülene andmevahetus ja koostöö on süsteemide edu tagamiseks ülitähtis;

| Q. | arvestades, et Euroopa mootorsõidukite ja juhilubade infosüsteem Eucaris toimib juba liikmesriikide asutuste vahel transpordiga seotud ühtlustatud andmete vahetamise ja korraldamise taristuna ning seda kasutavad kõik liikmesriigid, et täita Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivist 2011/82/EL (12) tulenevaid kohustusi, kusjuures läbisõidunäitude salvestamine kuulub juba selle funktsioonide hulka; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et Euroopa mootorsõidukite ja juhilubade infosüsteem Eucaris toimib juba liikmesriikide asutuste vahel transpordiga seotud ühtlustatud andmete vahetamise ja korraldamise taristuna ning seda kasutavad kõik liikmesriigid, et täita Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivist 2011/82/EL (12) tulenevaid kohustusi, kusjuures läbisõidunäitude salvestamine kuulub juba selle funktsioonide hulka;

| R. | arvestades, et on ka riist- ja tarkvaraga seotud tehnilisi lahendusi, mille tootjad võivad sõidukitesse paigutada ja seeläbi hoida juba eos ära läbisõidumõõdikuga manipuleerimise; arvestades, et praegu juba kasutatakse riistvaralisi turvamooduleid ja turvalaiendusi, et kaitsta sõidukite elektroonilisi juhtseadmeid loata juurdepääsu ja manipuleerimise eest ning ka auto varguse eest, ja nende hinnanguline maksumus sõiduki kohta on üks euro; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et on ka riist- ja tarkvaraga seotud tehnilisi lahendusi, mille tootjad võivad sõidukitesse paigutada ja seeläbi hoida juba eos ära läbisõidumõõdikuga manipuleerimise; arvestades, et praegu juba kasutatakse riistvaralisi turvamooduleid ja turvalaiendusi, et kaitsta sõidukite elektroonilisi juhtseadmeid loata juurdepääsu ja manipuleerimise eest ning ka auto varguse eest, ja nende hinnanguline maksumus sõiduki kohta on üks euro;

| S. | arvestades, et määruses (EL) 2017/1151 kehtestatakse tootjatele kohustus rakendada sõidukile tüübikinnituse saamiseks süstemaatiliselt omavolilise muutmise vastaseid strateegiaid ja kirjutuskaitsefunktsioone, et vältida läbisõidumõõdikute ümberprogrammeerimist, pöörates tähelepanu ka distantsilt toimuva teabevahetuse funktsioonidele; arvestades, et määruses nõutakse tootjatelt ainult teabe ja selgituste esitamist ega nähta ette läbisõidumõõdiku rikkumiskindluse katsetamist, kui samal ajal on olemas sertifitseeritud ja rahvusvaheliselt tunnustatud protsessid, näiteks infotehnoloogia turvalisuse hindamise ühised kriteeriumid; arvestades, et sellised rahvusvaheliselt tunnustatud protsessid nagu ühised kriteeriumid (ISO/IEC 15408) võivad aidata tagada kaitse rikkumiste eest; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et määruses (EL) 2017/1151 kehtestatakse tootjatele kohustus rakendada sõidukile tüübikinnituse saamiseks süstemaatiliselt omavolilise muutmise vastaseid strateegiaid ja kirjutuskaitsefunktsioone, et vältida läbisõidumõõdikute ümberprogrammeerimist, pöörates tähelepanu ka distantsilt toimuva teabevahetuse funktsioonidele; arvestades, et määruses nõutakse tootjatelt ainult teabe ja selgituste esitamist ega nähta ette läbisõidumõõdiku rikkumiskindluse katsetamist, kui samal ajal on olemas sertifitseeritud ja rahvusvaheliselt tunnustatud protsessid, näiteks infotehnoloogia turvalisuse hindamise ühised kriteeriumid; arvestades, et sellised rahvusvaheliselt tunnustatud protsessid nagu ühised kriteeriumid (ISO/IEC 15408) võivad aidata tagada kaitse rikkumiste eest;

Õigusaktid ja lüngad

| T. | arvestades, et läbisõidumõõdikuga manipuleerimine on keelatud 26 liikmesriigis, kuid ainult kümnes liikmesriigis on kehtestatud klientidele kättesaadavad täiendavad meetmed läbisõidu kontrollimiseks ja ainult kuues riigis käsitletakse läbisõidumõõdikuga manipuleerimist kuriteona (13); arvestades, et läbisõidumõõdikuga manipuleerimiseks kasutatav riist- ja tarkvara on liidus vabalt kättesaadav ning seda tegevust ei liigitata kuriteoks, ning arvestades, et järjest rohkem liikmesriike tegutseb selle nimel, et kriminaliseerida mõõdikute näitude ebaseaduslik manipuleerimine; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et läbisõidumõõdikuga manipuleerimine on keelatud 26 liikmesriigis, kuid ainult kümnes liikmesriigis on kehtestatud klientidele kättesaadavad täiendavad meetmed läbisõidu kontrollimiseks ja ainult kuues riigis käsitletakse läbisõidumõõdikuga manipuleerimist kuriteona (13); arvestades, et läbisõidumõõdikuga manipuleerimiseks kasutatav riist- ja tarkvara on liidus vabalt kättesaadav ning seda tegevust ei liigitata kuriteoks, ning arvestades, et järjest rohkem liikmesriike tegutseb selle nimel, et kriminaliseerida mõõdikute näitude ebaseaduslik manipuleerimine;

| U. | arvestades, et läbisõidumõõdikuga seotud pettus kujutab endast ohtu tehnoülevaatuse tulemuste õigsusele, millele on osutatud ka direktiivis 2014/45/EL, mille kohaselt peavad liikmesriigid kehtestama sellise manipuleerimise eest tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad karistused; arvestades, et komisjon peaks põhjalikumalt uurima riiklike platvormide ühendamise teostatavust, et võimaldada piiriüleselt vahetada teavet tehnoülevaatuste, sealhulgas läbisõidumõõdiku näitude kohta; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et läbisõidumõõdikuga seotud pettus kujutab endast ohtu tehnoülevaatuse tulemuste õigsusele, millele on osutatud ka direktiivis 2014/45/EL, mille kohaselt peavad liikmesriigid kehtestama sellise manipuleerimise eest tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad karistused; arvestades, et komisjon peaks põhjalikumalt uurima riiklike platvormide ühendamise teostatavust, et võimaldada piiriüleselt vahetada teavet tehnoülevaatuste, sealhulgas läbisõidumõõdiku näitude kohta;

| V. | arvestades, et direktiivis 2014/45/EL on esitatud kohustus läbisõidunäidud korralise tehnoülevaatuse käigus registreerida ning teha need kättesaadavaks edasiste korraliste tehnoülevaatuste jaoks, kuid see puudutab ainult alates esimesest tehnoülevaatusest registreeritud läbisõidunäite; arvestades, et esimene korraline tehnoülevaatus võib toimuda alles neli aastat pärast sõiduki esmast registreerimist, jättes piisavalt aega läbisõidumõõdikuga manipuleerimiseks enne esimest ülevaatust ja ka ülevaatuste vahel ning sellest tulenevalt võidakse ametlikult registreerida vale läbisõit; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et direktiivis 2014/45/EL on esitatud kohustus läbisõidunäidud korralise tehnoülevaatuse käigus registreerida ning teha need kättesaadavaks edasiste korraliste tehnoülevaatuste jaoks, kuid see puudutab ainult alates esimesest tehnoülevaatusest registreeritud läbisõidunäite; arvestades, et esimene korraline tehnoülevaatus võib toimuda alles neli aastat pärast sõiduki esmast registreerimist, jättes piisavalt aega läbisõidumõõdikuga manipuleerimiseks enne esimest ülevaatust ja ka ülevaatuste vahel ning sellest tulenevalt võidakse ametlikult registreerida vale läbisõit;

| W. | arvestades, et ei Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2007/46/EÜ (14), tüübikinnitust käsitlevas komisjoni määruses (EÜ) nr 692/2008 ega ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjas nr 39 (UNECE eeskiri nr 39) ei viidata läbisõiduga seotud pettusele ega rikkumiskindlatele läbisõidumõõdikutele; arvestades, et määruses (EÜ) nr 661/2009 viidatakse UNECE eeskirjale nr 39 kiirusmõõdiku tüübikinnituse nõuete osas, kuid ei sätestata nõudeid läbisõidumõõdiku või selle põhiomaduste kohta; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et ei Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2007/46/EÜ (14), tüübikinnitust käsitlevas komisjoni määruses (EÜ) nr 692/2008 ega ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjas nr 39 (UNECE eeskiri nr 39) ei viidata läbisõiduga seotud pettusele ega rikkumiskindlatele läbisõidumõõdikutele; arvestades, et määruses (EÜ) nr 661/2009 viidatakse UNECE eeskirjale nr 39 kiirusmõõdiku tüübikinnituse nõuete osas, kuid ei sätestata nõudeid läbisõidumõõdiku või selle põhiomaduste kohta;

Autotööstuse edasine areng

| X. | arvestades, et autotööstus on teinud suuri edusamme selliste sõidukite arendamisel ja tootmisel, mis on vastastikku ühendatud, kasutavad intelligentseid transpordisüsteeme ja vahetavad teavet oma keskkonnaga, nii et enamikul turule sisenevatel autodel on juba olemas ühenduvusfunktsioonid, mistõttu muutub autopark liidu teedel järk-järgult enam ühendatuks; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et autotööstus on teinud suuri edusamme selliste sõidukite arendamisel ja tootmisel, mis on vastastikku ühendatud, kasutavad intelligentseid transpordisüsteeme ja vahetavad teavet oma keskkonnaga, nii et enamikul turule sisenevatel autodel on juba olemas ühenduvusfunktsioonid, mistõttu muutub autopark liidu teedel järk-järgult enam ühendatuks;

| Y. | arvestades, et mitmesuguste uuringute kohaselt on liidu teedel liikuvate autode keskmine vanus 7–11 aastat ja see suureneb pidevalt ning pärast 2004. aastat liiduga ühinenud liikmesriikides on autod ELi keskmisest tunduvalt vanemad, mistõttu koosneb autopark uuematest, omavahel suurel määral ühendatud autodest ja vanadest autodest, millel puuduvad ühenduvusvõimalused; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et mitmesuguste uuringute kohaselt on liidu teedel liikuvate autode keskmine vanus 7–11 aastat ja see suureneb pidevalt ning pärast 2004. aastat liiduga ühinenud liikmesriikides on autod ELi keskmisest tunduvalt vanemad, mistõttu koosneb autopark uuematest, omavahel suurel määral ühendatud autodest ja vanadest autodest, millel puuduvad ühenduvusvõimalused;

| Z. | arvestades, et sõidukid saadavad juba praegu tootjatele korrapäraselt andmeid, sealhulgas tegeliku läbisõidu ja kogu sõiduaja kohta, mis on tähtsad andmed läbisõidunäitude usutavuse kontrollimiseks; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et sõidukid saadavad juba praegu tootjatele korrapäraselt andmeid, sealhulgas tegeliku läbisõidu ja kogu sõiduaja kohta, mis on tähtsad andmed läbisõidunäitude usutavuse kontrollimiseks;

| AA. | arvestades, et plokiaheltehnoloogia võib olla üks lahendus läbisõidumõõdiku andmete salvestamiseks tulevikus; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et plokiaheltehnoloogia võib olla üks lahendus läbisõidumõõdiku andmete salvestamiseks tulevikus;

| AB. | arvestades, et CarTrustChain on Euroopa Regionaalarengu Fondi kaasrahastatud edukas projekt, mis käsitleb plokiaheltehnoloogia kasutamise viise läbisõidumõõdikuga seotud pettuste kõrvaldamiseks; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et CarTrustChain on Euroopa Regionaalarengu Fondi kaasrahastatud edukas projekt, mis käsitleb plokiaheltehnoloogia kasutamise viise läbisõidumõõdikuga seotud pettuste kõrvaldamiseks;

| 1. | palub komisjonil esitada vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 91 lõikele 1 ja artiklile 114 õigusraamistik, millega nõutakse, et liikmesriigid looksid kaheteistkümne kuu jooksul pärast käesoleva resolutsiooni vastuvõtmist Euroopa Parlamendis õiguslikud, tehnilised ja tegevuslikud tõkked, mis muudavad läbisõidumõõdikuga manipuleerimise võimatuks, järgides käesolevas resolutsioonis ja selle lisas toodud soovitusi; palub komisjonil vaadata läbi määruses (EL) 2017/1151 esitatud kohustuslikud nõuded; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil tagada, et kolmandatest riikidest pärit impordi suhtes kohaldataks samu õiguslikke ja tehnilisi tõkkeid; |
| --- | --- |

2.

| 3. | peab kiiduväärseks selliseid tehnilisi lahendusi nagu riistvaralised turvamoodulid ja turvalaiendused, mida kasutatakse juba praegu laialdaselt autodes tundlike andmete kaitsmiseks, ja rõhutab, et läbisõidumõõdiku näite tuleks kaitsta samal tasemel vältimaks, et neid saab manipuleerida; |
| --- | --- |

3.

| 4. | palub komisjonil karmistada autosisese turvalisuse tüübikinnituse nõudeid, eelkõige läbisõidumõõdikuga seotud pettusi puudutavate tehniliste meetmete suhtes, kuid arvestades ka vastastikku ühendatud autode arvu suurenemist; |
| --- | --- |

4.

| 5. | väljendab heameelt selle üle, et komisjon lisas määrusesse (EÜ) 2017/1151 läbisõidumõõdiku tehnoloogia turvalisust käsitlevad nõuded; juhib siiski tähelepanu sellele, et puuduvad sätted selle kohta, kuidas nende täitmist kontrollida, ning palub seetõttu komisjonil kehtestada selged kriteeriumid läbisõidumõõdikute turvalisuse tõhusaks kontrollimiseks, kohandada vajaduse korral neid nõudeid võimalikult lühikese aja jooksul ja esitada Euroopa Parlamendile aruanne kõnealuse määruse tõhususe kohta; |
| --- | --- |

5.

| 6. | märgib, et riiklikud lahendused, milles kasutatakse korraliste tehnoülevaatuste, hoolduste ja sõiduki muude kontrollide käigus salvestatud sagedaste läbisõidumõõdikunäitude andmebaase, on olnud väga edukad läbisõidumõõdikuga manipuleerimise tõkestamises vastavates liikmesriikides, ning teeb seepärast ettepaneku, et need liikmesriigid, kes ei ole seni vastavaid meetmeid võtnud, peaksid võtma võimalikult kiiresti kasutusele asjakohased lahendused; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rõhutab sellega seoses, et kõikidel liikmesriikidel peaksid olema riiklikud registrid ja nad peaksid vahetama piiriüleselt neis registrites sisalduvaid andmeid, sest see on ainus viis, kuidas läbisõiduga seotud pettused liidus tõhusalt kaotada; palub seepärast komisjonil esitada ettepaneku liikmesriikidele ettenähtud õigusraamistiku kohta, et luua parimate tavade alusel võrreldavad ja üksteisega ühilduvad riiklikud andmekogumismehhanismid, millega tagatakse sage ja usaldusväärne läbisõiduandmete kogumine alates sõiduki esmasest registreerimisest ja võimaldatakse rahvusvahelist andmevahetust; |
| --- | --- |

7.

| 8. | rõhutab, et läbisõidumõõdiku näitudele peaks olema võimalik piiriüleselt juurde pääseda ja et kasutatud sõiduki ostja lihtne juurdepääs sellele teabele aitaks oluliselt parandada tarbijakaitset; rõhutab asjaolu, et kasutatud sõiduki ostja peaks saama kontrollida läbisõidumõõdiku näidu õigsust, olenemata sellest, kus liikmesriigis auto oli varem registreeritud; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles teavitama ennetavalt tarbijaid ja sidusrühmi läbisõidumõõdikutega seotud pettuste vältimiseks võetud meetmetest ning sellest, kuidas avastada ja ennetada läbisõidumõõdikuga manipuleerimist; |
| --- | --- |

8.

| 9. | rõhutab, et Eucaris pakub andmebaasilahenduse põhjal taristut läbisõidumõõdiku näitude andmete kulutõhusaks vahetamiseks kogu liidus; peab kahetsusväärseks, et 2017. aastal kasutasid Eucarise platvormi läbisõidumõõdiku näitudega seotud teabe vahetamiseks ainult Belgia, Madalmaad ja Slovakkia, ning julgustab seetõttu liikmesriike kasutama ära selle süsteemi võimalusi; |
| --- | --- |

9.

| 10. | palub komisjonil teha osalemine Eucarises kohustuslikuks ja rakendada seda sõidukite teabeplatvormina, hõlbustades seeläbi läbisõidu kontrollimist liidus, et vähendada läbisõidumõõdikuga manipuleerimise võimalusi; |
| --- | --- |

10.

| 11. | peab kahetsusväärseks, et direktiivis 2014/45/EL sätestatud elektroonilist registrit ei ole veel loodud ja et liikmesriikide karistused ei ole piisavalt hoiatavad, mistõttu ei ole täidetud andmete vahetamise eesmärke; |
| --- | --- |

11.

| 12. | palub komisjonil näha ette õigusraamistiku, mis võimaldaks liikmesriikidel registreerida kohustuslikus korras läbisõidumõõdiku näidud, mis on üles märgitud korraliste tehnoülevaatuste, samuti iga kontrolli, teeninduse, hoolduse ja remondi ning teiste hooldus- ja remonditöökoja külastuste käigus, alustades sõiduki esmasest registreerimisest; |
| --- | --- |

12.

| 13. | rõhutab, et plokiahelal põhinev lahendus oleks kulutasuvam, ja palub komisjonil teha kaheteistkümne kuu jooksul pärast käesoleva resolutsiooni vastuvõtmist Euroopa Parlamendis selle lahenduse kulude-tulude analüüs, kaasa arvatud turvalisuse, läbipaistvuse ja andmete kaitse seisukohast; rõhutab, et kuni kõnealuse tehnoloogia võimaliku kasutuselevõtmiseni tuleks viivitamata rakendada tõhusaid, lihtsalt kasutatavaid ja kiiresti toimivaid lahendusi, eelkõige andmebaase; |
| --- | --- |

13.

| 14. | rõhutab, et täiustatud krüptograafiliste tehnoloogiate, näiteks riistvaralistel turvamoodulitel või turvalaiendustel põhinevate lahenduste ulatuslikum rakendamine võib tagada täiendava kaitse läbisõidumõõdikutega manipuleerimise eest, kaitstes läbisõidumõõdikuid turvaliste kiipide abil loata juurdepääsu eest; |
| --- | --- |

14.

| 15. | rõhutab, et sõidukite ühenduvussuutlikkus on suurenenud ja see suundumus jätkub, võimaldades seega sisestada läbisõidumõõdiku andmeid automaatselt andmebaasi või plokiahelvõrgustikku; väljendab heameelt selle üle, et autotööstus on teinud pingutusi selle nimel, et töötada välja läbisõidumõõdiku rikkumiste vastu mitmesugused tehnilised kaitsemeetmed, sealhulgas andmete krüpteerimise, andmekaitse ja turvalisuse vallas, kuid palub tootjatel parandada ka oma tehniliste lahenduste tõhusust; |
| --- | --- |

15.

| 16. | rõhutab, et kõik andmete edastamist ja säilitamist käsitlevad meetmed peaksid olema kooskõlas Euroopa andmekaitsealaste õigusaktidega ning neid tuleb rakendada ainult läbisõidumõõdikuga manipuleerimise vältimiseks, kohaldades kõrgeimal tasemel küberkaitset; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kutsub liikmesriike üles koostama või muutma läbisõidumõõdikuga manipuleerimist käsitlevaid õigusakte, et seda tegevust, sealhulgas loata manipuleerimise jaoks vajaliku riist- ja tarkvara ja vastavate teenuste pakkumist käsitletaks kuriteona, kuna läbisõidumõõdiku rikkumine põhjustab sõiduki tehnoseisundi ebaõiget hindamist ja vähendab seega liiklusohutust; kutsub liikmesriike üles tagama piisavalt töötajaid ja rahalisi vahendeid nende õigusaktide tõhusa, mittediskrimineeriva ja proportsionaalse täitmise tagamiseks; |
| --- | --- |

17.

| 18. | on veendunud, et sõiduki läbisõidumõõdiku vahetamist väiksema läbisõiduga sõiduki mõõdiku vastu eesmärgiga varjata tegelikku läbisõitu ja seega teenida kasu, tuleks pidada sõiduki läbisõiduga seotud pettuseks; |
| --- | --- |

18.

| 19. | palub komisjonil esitada vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 91 lõikele 1 ja artiklile 114 ettepanek võtta vastu õigusakt läbisõidumõõdikuga manipuleerimist tõkestavate meetmete kohta, järgides käesoleva raporti lisas toodud soovitusi; |
| --- | --- |

19.

o

o o

| 20. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon ja lisas toodud soovitused komisjonile ja nõukogule. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta direktiiv 2014/45/EL, milles käsitletakse mootorsõidukite ja nende haagiste korralist tehnoülevaatust ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2009/40/EÜ (ELT L 127, 29.4.2014, lk 51).

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta direktiiv 2014/47/EL, milles käsitletakse liidus liiklevate ärilisel otstarbel kasutatavate sõidukite tehnokontrolli ja -ülevaatust ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2000/30/EÜ (ELT L 127, 29.4.2014, lk 134).

(3)  Komisjoni 1. juuni 2017. aasta määrus (EL) 2017/1151, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 715/2007, mis käsitleb mootorsõidukite tüübikinnitust seoses väikeste sõiduautode ja kommertsveokite heitmetega (Euro 5 ja Euro 6) ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust, ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ ning komisjoni määrust (EÜ) nr 692/2008 ja komisjoni määrust (EL) nr 1230/2012 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 692/2008 (ELT L 175, 7.7.2017, lk 1).

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 661/2009, mis käsitleb mootorsõidukite, nende haagiste ning nende jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi tehniliste seadmestike üldise ohutusega seotud tüübikinnituse nõudeid (ELT L 200, 31.7.2009, lk 1).

(5)  Komisjoni 18. juuli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 692/2008, millega rakendatakse ja muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 715/2007, mis käsitleb mootorsõidukite tüübikinnitust seoses väikeste sõiduautode ja kommertsveokite (Euro 5 ja Euro 6) heitmetega ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust (ELT L 199, 28.7.2008, lk 1).

(6)  Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskiri nr 39 – Sõidukite tüübikinnituse ühtsed sätted seoses kiirusmõõdiku ja selle paigaldamisega (ELT L 120, 13.5.2010, lk 40).

(7)  ELT C 468, 15.12.2016, lk 57.

(8)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2017/602012/IPOL_STU%282017%29602012_EN.pdf.

(9)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2018/615637/EPRS_STU%282018%29615637_EN.pdf.

(10)  https://www.ereg-association.eu/media/1122/final-report-ereg-topic-group-xiii-vehicle-mileage-registration.pdf.

(11)  https://ec.europa.eu/info/files/consumer-markets-scoreboard-2014-edition_en.

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta direktiiv 2011/82/EL, millega hõlbustatakse piiriülest teabevahetust liiklusohutusnõuete rikkumise kohta (ELT L 288, 5.11.2011, lk 1).

(13)  Euroopa tarbijakeskuste võrgustik (ECC-Net, 2015), „Cross-border car purchases: what to look out for when you’re bargain hunting“ (Piiriülene autoost: millele allahindlust otsides tähelepanu pöörata), lk 236.

(14)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. septembri 2007. aasta direktiiv 2007/46/EÜ, millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta (raamdirektiiv) (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 263, 9.10.2007, lk 1).

---

RESOLUTSIOONI LISA

SOOVITUSED TAOTLETAVA ETTEPANEKU SISU KOHTA

Tehniliste lahenduste ja tüübikinnituse edendamine

Et teha läbisõidumõõdiku näitudega manipuleerimine keerulisemaks, tuleks sõidukis tagada läbisõidumõõdiku andmete parem turvalisus. Selle saavutamiseks peab ettepanek hõlmama järgmist:

| — | jälgida määruse (EL) 2017/1151 artikli 5 lõike 3 punkti f rakendamist ja esitada tulemuste aruanne võimalikult kiiresti Euroopa Parlamendile; |
| --- | --- |

—

jälgida määruse (EL) 2017/1151 artikli 5 lõike 3 punkti f rakendamist ja esitada tulemuste aruanne võimalikult kiiresti Euroopa Parlamendile;

| — | kehtestada selged nõuded läbisõidumõõdiku näitude kaitsmiseks manipuleerimise vastu, sealhulgas – positiivse hinnangu korral – krüptograafiline kaitse manipuleerimise eest, manipuleerimise tuvastamise süsteemid, eraldi läbisõidu tuvastamine ja salvestamine ning riistvara turvalisus; |
| --- | --- |

—

kehtestada selged nõuded läbisõidumõõdiku näitude kaitsmiseks manipuleerimise vastu, sealhulgas – positiivse hinnangu korral – krüptograafiline kaitse manipuleerimise eest, manipuleerimise tuvastamise süsteemid, eraldi läbisõidu tuvastamine ja salvestamine ning riistvara turvalisus;

| — | võtta kasutusele katsemeetod või kohaldada läbisõidumõõdikuga seotud pettusi ennetavate lahenduste suhtes, mis on esitatud määruses (EL) 2017/1151, infotehnoloogia turvalisuse hindamise ühiseid kriteeriumeid. |
| --- | --- |

—

võtta kasutusele katsemeetod või kohaldada läbisõidumõõdikuga seotud pettusi ennetavate lahenduste suhtes, mis on esitatud määruses (EL) 2017/1151, infotehnoloogia turvalisuse hindamise ühiseid kriteeriumeid.

Andmebaasisüsteemid

Läbisõidumõõdiku näitude andmebaasid vähendavad märkimisväärselt manipuleeritud sõidukite arvu. Tähtis on jõuda kogu liitu hõlmava lahenduseni, sest eraldiseisvate riiklike algatustega ei saa ennetada läbisõidumõõdikuga seotud pettusi kasutatud sõidukite piiriüleses kaubanduses. Seepärast peaks ettepanek nägema ette järgmised meetmed:

| — | direktiivis 2014/45/EL sätestatud kohustuslikud salvestatud läbisõidumõõdiku näidud tuleks teha kättesaadavaks piiriüleseks vahetamiseks ja taotluse alusel ka tarbijatele; |
| --- | --- |

—

direktiivis 2014/45/EL sätestatud kohustuslikud salvestatud läbisõidumõõdiku näidud tuleks teha kättesaadavaks piiriüleseks vahetamiseks ja taotluse alusel ka tarbijatele;

| — | tuleks koostada õigusraamistik võrreldavate läbisõidunäitude andmebaaside loomiseks liikmesriikides, tagades rahvusvahelise teabevahetuse ja teabele juurdepääsu ning tuginedes parimale tavale, et näha ette sage ja usaldusväärne läbisõiduandmete salvestamine; |
| --- | --- |

—

tuleks koostada õigusraamistik võrreldavate läbisõidunäitude andmebaaside loomiseks liikmesriikides, tagades rahvusvahelise teabevahetuse ja teabele juurdepääsu ning tuginedes parimale tavale, et näha ette sage ja usaldusväärne läbisõiduandmete salvestamine;

| — | praegused riiklikud läbisõidumõõdiku näitude andmebaasid peaksid olema ELi tasandil omavahel ühendatud, ühilduvad ja koostalitlevad ning võimaldama andmete rahvusvahelist vahetamist, samas kui olemasolevat taristut, näiteks Eucarist tuleks kasutada kulutõhusa ja õigeaegse rakendamise tagamiseks; |
| --- | --- |

—

praegused riiklikud läbisõidumõõdiku näitude andmebaasid peaksid olema ELi tasandil omavahel ühendatud, ühilduvad ja koostalitlevad ning võimaldama andmete rahvusvahelist vahetamist, samas kui olemasolevat taristut, näiteks Eucarist tuleks kasutada kulutõhusa ja õigeaegse rakendamise tagamiseks;

| — | andmekaitse-eeskirjadest tuleks kinni pidada ja vajaduse korral neid kohandada nii, et oleks võimalik salvestada ja vahetada asjakohaseid andmeid ning kaitsta eraelu puutumatust, tõhusalt vältides kogutud andmete kasutamist pettuse eesmärgil; |
| --- | --- |

—

andmekaitse-eeskirjadest tuleks kinni pidada ja vajaduse korral neid kohandada nii, et oleks võimalik salvestada ja vahetada asjakohaseid andmeid ning kaitsta eraelu puutumatust, tõhusalt vältides kogutud andmete kasutamist pettuse eesmärgil;

| — | kasutatud sõidukite ostjatel peaks olema võimalik enne ostmist kontrollida sõiduki läbisõidumõõdiku näidu õigsust sõiduki kohta kogutud läbisõiduandmete alusel, olenemata sellest, millises liikmesriigis oli see varem registreeritud. |
| --- | --- |

—

kasutatud sõidukite ostjatel peaks olema võimalik enne ostmist kontrollida sõiduki läbisõidumõõdiku näidu õigsust sõiduki kohta kogutud läbisõiduandmete alusel, olenemata sellest, millises liikmesriigis oli see varem registreeritud.

Plokiahel ja ühenduvus kui võimalikud ja üksteist täiendavad pikaajalised lahendused

Sõidukite ühenduvus ja ühendatud sõidukite osakaal liidu autopargis suurenevad järjepidevalt. Sõidukid edastavad juba tootja serverile selliseid andmeid nagu tegelik läbisõidunäit. Neid andmeid saaks juba praegu kasutada läbisõiduga seotud pettuste avastamiseks.

Plokiaheltehnoloogiast võib saada aja jooksul usaldusväärne vahend andmete kaitsmiseks võrgustikus ja andmetega manipuleerimise tõkestamiseks. Nende suundumuste ja tehnoloogia kombinatsiooni võiks uurida kui pikaajalist lahendust läbisõidumõõdikuga seotud pettusele.

Seepärast tuleks ette näha järgmised meetmed:

| — | tuleks hinnata läbisõidumõõdiku näitude Euroopa plokiahelvõrgustiku loomise võimalikke kulusid ja saadavat kasu; |
| --- | --- |

—

tuleks hinnata läbisõidumõõdiku näitude Euroopa plokiahelvõrgustiku loomise võimalikke kulusid ja saadavat kasu;

| — | kui hinnang on positiivne: luua õigus- ja regulatiivne raamistik ühenduvusfunktsiooniga varustatud autode läbisõidumõõdiku näitude automaatseks edastamiseks ja – olenemata plokiahelat käsitlevast hindamisest – juurdepääsuks andmetele, mida hoiavad ja koguvad tootjad ning mis täiendavad korralise tehnoülevaatuse käigus käsitsi registreeritud ja muudest allikatest saadud läbisõidunäite; |
| --- | --- |

—

kui hinnang on positiivne: luua õigus- ja regulatiivne raamistik ühenduvusfunktsiooniga varustatud autode läbisõidumõõdiku näitude automaatseks edastamiseks ja – olenemata plokiahelat käsitlevast hindamisest – juurdepääsuks andmetele, mida hoiavad ja koguvad tootjad ning mis täiendavad korralise tehnoülevaatuse käigus käsitsi registreeritud ja muudest allikatest saadud läbisõidunäite;

| — | tuleks nõuda korralise tehnoülevaatuse, hoolduse ja kontrollide käigus registreeritud läbisõidumõõdiku näitude edastamist, integreerides need seeläbi andmebaasisüsteemi ja täiendades seda; |
| --- | --- |

—

tuleks nõuda korralise tehnoülevaatuse, hoolduse ja kontrollide käigus registreeritud läbisõidumõõdiku näitude edastamist, integreerides need seeläbi andmebaasisüsteemi ja täiendades seda;

Õigusaktid ja jõustamine

Läbisõidumõõdikuga seotud pettus ei ole kõigis liikmesriikides kuritegu, kuigi direktiiv 2014/45/EL näeb seda sõnaselgelt ette. Pettuste kaotamiseks on hädavajalik tagada tõhusate õigusmeetmete, sealhulgas trahvide ja karistuste jõustamine. Seepärast tuleks ette panna järgmised meetmed:

| — | läbisõidumõõdikuga seotud pettust tuleks käsitada kui õigusrikkumist, mille on toime pannud nii isik, kes tellib mõõdiku näidu muutmise (autoomanik), kui ka isik, kes mõõdiku näitu muudab, ning selle eest tuleks karistada tõhusate, proportsionaalsete, hoiatavate ja mittediskrimineerivate karistustega, järgides kogu liidus kehtivat suurel määral võrreldavat normi. |
| --- | --- |

—

läbisõidumõõdikuga seotud pettust tuleks käsitada kui õigusrikkumist, mille on toime pannud nii isik, kes tellib mõõdiku näidu muutmise (autoomanik), kui ka isik, kes mõõdiku näitu muudab, ning selle eest tuleks karistada tõhusate, proportsionaalsete, hoiatavate ja mittediskrimineerivate karistustega, järgides kogu liidus kehtivat suurel määral võrreldavat normi.

---

| 9.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 76/159 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 76/159

---

P8_TA(2018)0237

Euroopa ühendamise rahastu pärast 2020. aastat

Euroopa Parlamendi 31. mai 2018. aasta resolutsioon Euroopa ühendamise rahastu transpordisamba kohta pärast 2020. aastat (2018/2718(RSP))

(2020/C 76/19)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 311, 312 ja 323, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 311, 312 ja 323,

| — | võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (1), ja selle hilisemat muutmist nõukogu 20. juuni 2017. aasta määrusega (EL, Euratom) nr 2017/1123 (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (1), ja selle hilisemat muutmist nõukogu 20. juuni 2017. aasta määrusega (EL, Euratom) nr 2017/1123 (2),

| — | võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3),

| — | võttes arvesse oma 6. juuli 2016. aasta resolutsiooni mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) valimistejärgse muutmise ettevalmistamise ja Euroopa Parlamendi tähelepanekute kohta enne komisjoni ettepaneku valmimist (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. juuli 2016. aasta resolutsiooni mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) valimistejärgse muutmise ettevalmistamise ja Euroopa Parlamendi tähelepanekute kohta enne komisjoni ettepaneku valmimist (4),

| — | võttes arvesse komisjoni 28. juuni 2017. aasta aruteludokumenti ELi rahanduse tuleviku kohta (COM(2017)0358), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 28. juuni 2017. aasta aruteludokumenti ELi rahanduse tuleviku kohta (COM(2017)0358),

| — | võttes arvesse oma 24. oktoobri 2017. aasta resolutsiooni ELi rahanduse tulevikku käsitleva aruteludokumendi kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 24. oktoobri 2017. aasta resolutsiooni ELi rahanduse tulevikku käsitleva aruteludokumendi kohta (5),

| — | võttes arvesse komisjoni 14. septembri 2016. aasta ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (COM(2016)0604), komisjoni teatist (COM(2016)0603) ja sellele lisatud komisjoni talituste töödokumenti (SWD(2016)0299), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 14. septembri 2016. aasta ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (COM(2016)0604), komisjoni teatist (COM(2016)0603) ja sellele lisatud komisjoni talituste töödokumenti (SWD(2016)0299),

| — | võttes arvesse komisjoni 14. septembri 2016. aasta ettepanekut muuta 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (COM(2016)0606), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 14. septembri 2016. aasta ettepanekut muuta 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (COM(2016)0606),

| — | võttes arvesse Pariisi kokkuleppe ratifitseerimist Euroopa Parlamendi poolt 4. oktoobril 2016. aastal ja nõukogu poolt 5. oktoobril 2016. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Pariisi kokkuleppe ratifitseerimist Euroopa Parlamendi poolt 4. oktoobril 2016. aastal ja nõukogu poolt 5. oktoobril 2016. aastal,

| — | võttes arvesse oma 26. oktoobri 2016. aasta resolutsiooni mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) muutmise kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 26. oktoobri 2016. aasta resolutsiooni mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) muutmise kohta (6),

| — | võttes arvesse Euroopa Regioonide Komitee 15. juuni 2016. aasta arvamust „Mitmeaastase finantsraamistiku vahehindamine“ (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Regioonide Komitee 15. juuni 2016. aasta arvamust „Mitmeaastase finantsraamistiku vahehindamine“ (7),

| — | võttes arvesse komisjoni 2. mai 2018. aasta teatist „Tänapäevane eelarve liidu jaoks, mis hoiab, kaitseb ja avardab võimalusi. Uus mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027“ (COM(2018)0321), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2. mai 2018. aasta teatist „Tänapäevane eelarve liidu jaoks, mis hoiab, kaitseb ja avardab võimalusi. Uus mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027“ (COM(2018)0321),

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 28. märtsi 2018. aasta ühisteatist sõjaväelise liikuvuse tegevuskava kohta (JOIN(2018)0005), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 28. märtsi 2018. aasta ühisteatist sõjaväelise liikuvuse tegevuskava kohta (JOIN(2018)0005),

| — | võttes arvesse komisjoni 14. veebruari 2018. aasta aruannet Euroopa ühendamise rahastu vahehindamise kohta (COM(2018)0066), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 14. veebruari 2018. aasta aruannet Euroopa ühendamise rahastu vahehindamise kohta (COM(2018)0066),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et transporditaristu arendamine ja selle olukorra parandamine toimub ELis endiselt üsna killustatult ning see kujutab endast suutlikkuse ja rahastamise seisukohast suurt probleemi, kuid on ülimalt oluline liidus nii jätkusuutliku majanduskasvu, töökohtade ja konkurentsivõime kui ka sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse tagamiseks, aidates seega võidelda piirkondadevahelise ebavõrdsuse vastu; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et transporditaristu arendamine ja selle olukorra parandamine toimub ELis endiselt üsna killustatult ning see kujutab endast suutlikkuse ja rahastamise seisukohast suurt probleemi, kuid on ülimalt oluline liidus nii jätkusuutliku majanduskasvu, töökohtade ja konkurentsivõime kui ka sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse tagamiseks, aidates seega võidelda piirkondadevahelise ebavõrdsuse vastu;

| B. | arvestades, et Euroopa ühendamise rahastu on ühine ja keskselt juhitav rahastamisprogramm, mille eesmärk on edendada transpordi, energeetika ja digitaalteenuste taristu valdkonnas hästitoimiva, jätkusuutliku ja omavahel ühendatud üleeuroopalise võrgu (TEN) arendamist; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa ühendamise rahastu on ühine ja keskselt juhitav rahastamisprogramm, mille eesmärk on edendada transpordi, energeetika ja digitaalteenuste taristu valdkonnas hästitoimiva, jätkusuutliku ja omavahel ühendatud üleeuroopalise võrgu (TEN) arendamist;

| C. | arvestades, et üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) kiire väljaarendamine annab olulise panuse Pariisi kliimakokkuleppe kohaste ELi heitkoguste vähendamise eesmärkide saavutamisse, Euroopa majanduse dekarboniseerimisse ning ELi 20-20-20 eesmärkidesse energia- ja kliimapoliitika valdkonnas; arvestades, et põhivõrk tuleks välja arendada 2030. aastaks ja üldine võrk 2050. aastaks; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) kiire väljaarendamine annab olulise panuse Pariisi kliimakokkuleppe kohaste ELi heitkoguste vähendamise eesmärkide saavutamisse, Euroopa majanduse dekarboniseerimisse ning ELi 20-20-20 eesmärkidesse energia- ja kliimapoliitika valdkonnas; arvestades, et põhivõrk tuleks välja arendada 2030. aastaks ja üldine võrk 2050. aastaks;

| D. | arvestades, et kümnendik eurooplastest töötab transpordisektoris üldisemalt, ja arvestades, et transporditaristusse investeerimisega kaasneb uute töökohtade loomine, kuna hinnangute kohaselt luuakse iga TEN-T põhivõrku investeeritava miljardi euroga kuni 20 000 uut töökohta; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kümnendik eurooplastest töötab transpordisektoris üldisemalt, ja arvestades, et transporditaristusse investeerimisega kaasneb uute töökohtade loomine, kuna hinnangute kohaselt luuakse iga TEN-T põhivõrku investeeritava miljardi euroga kuni 20 000 uut töökohta;

| E. | arvestades, et Euroopa ühendamise rahastu keskendub piiriüleste ühenduste hõlbustamisele, mitmeliigiliste ja linnatranspordisõlmede loomisele, turutõrgetega tegelemisele ja kitsaskohtade kaotamisele; arvestades, et Euroopa ühendamise rahastuga on tagatud niisuguste projektide elluviimine, mida muidu ei oleks teostatud, ning seeläbi pakutakse riikidevahelise koostöö ja kooskõlastamise hõlbustamisega selget ELi lisaväärtust; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa ühendamise rahastu keskendub piiriüleste ühenduste hõlbustamisele, mitmeliigiliste ja linnatranspordisõlmede loomisele, turutõrgetega tegelemisele ja kitsaskohtade kaotamisele; arvestades, et Euroopa ühendamise rahastuga on tagatud niisuguste projektide elluviimine, mida muidu ei oleks teostatud, ning seeläbi pakutakse riikidevahelise koostöö ja kooskõlastamise hõlbustamisega selget ELi lisaväärtust;

| F. | arvestades, et transpordisektor on moodustanud Euroopa ühendamise rahastu 2014.–2020. aasta eelarves kõige suurema osa; arvestades, et transpordi osa oli jagatud kõikidele liikmesriikidele ette nähtud üldiseks rahastamispaketiks ning ühtekuuluvuspaketiks, mida saavad kasutada Ühtekuuluvusfondist toetust saavad liikmesriigid ja mille vahendid kantakse üle otse Ühtekuuluvusfondist; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et transpordisektor on moodustanud Euroopa ühendamise rahastu 2014.–2020. aasta eelarves kõige suurema osa; arvestades, et transpordi osa oli jagatud kõikidele liikmesriikidele ette nähtud üldiseks rahastamispaketiks ning ühtekuuluvuspaketiks, mida saavad kasutada Ühtekuuluvusfondist toetust saavad liikmesriigid ja mille vahendid kantakse üle otse Ühtekuuluvusfondist;

| G. | arvestades, et Euroopa ühendamise rahastu on üks edukamaid ELi programme, kuna selle toetustaotlused on kaugelt ületanud rahastamisvõimalusi; arvestades, et 2017. aasta lõpuks oli Euroopa ühendamise rahastu transpordiprogrammist eraldatud juba 21,3 miljardit eurot TENT-T projektide toetustena, mille tagajärjel tehti omakorda investeeringuid kogumahus 41,6 miljardit eurot; arvestades, et 2018. aastal allkirjastatakse lisaks niisuguse segarahastamise projektikonkursi toetuslepingud, milles on kombineeritud Euroopa ühendamise rahastu toetused ja erasektoripoolne rahastus, sealhulgas Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) vahendid; arvestades, et kõnealuse projektikonkursi esialgset eelarvet (1 miljard eurot) suurendati 2017. aasta novembris 350 miljoni euro võrra, et toetada kooskõlas alternatiivkütuste tegevuskava eesmärkidega innovatsiooni ja uute tehnoloogiate prioriteeti; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Euroopa ühendamise rahastu on üks edukamaid ELi programme, kuna selle toetustaotlused on kaugelt ületanud rahastamisvõimalusi; arvestades, et 2017. aasta lõpuks oli Euroopa ühendamise rahastu transpordiprogrammist eraldatud juba 21,3 miljardit eurot TENT-T projektide toetustena, mille tagajärjel tehti omakorda investeeringuid kogumahus 41,6 miljardit eurot; arvestades, et 2018. aastal allkirjastatakse lisaks niisuguse segarahastamise projektikonkursi toetuslepingud, milles on kombineeritud Euroopa ühendamise rahastu toetused ja erasektoripoolne rahastus, sealhulgas Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) vahendid; arvestades, et kõnealuse projektikonkursi esialgset eelarvet (1 miljard eurot) suurendati 2017. aasta novembris 350 miljoni euro võrra, et toetada kooskõlas alternatiivkütuste tegevuskava eesmärkidega innovatsiooni ja uute tehnoloogiate prioriteeti;

| H. | arvestades, et põhimõtte „kasuta või kaota“ kasutuselevõtt on oluliselt suurendanud Euroopa ühendamise rahastu edukust; arvestades aga ka seda, et teostamata jäänud projektide assigneeringute sissenõudmist tuleks kiirendada; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et põhimõtte „kasuta või kaota“ kasutuselevõtt on oluliselt suurendanud Euroopa ühendamise rahastu edukust; arvestades aga ka seda, et teostamata jäänud projektide assigneeringute sissenõudmist tuleks kiirendada;

| I. | arvestades, et Euroopa ühendamise rahastu eesmärk on kiirendada transporditaristusse ja innovatsiooni investeerimist ning võimendada nii avaliku kui ka erasektori rahastamist, suurendades samal ajal õiguskindlust ja järgides tehnoloogianeutraalsuse põhimõtet; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Euroopa ühendamise rahastu eesmärk on kiirendada transporditaristusse ja innovatsiooni investeerimist ning võimendada nii avaliku kui ka erasektori rahastamist, suurendades samal ajal õiguskindlust ja järgides tehnoloogianeutraalsuse põhimõtet;

| J. | arvestades, et eelduste kohaselt peaks komisjon esitama seadusandlikud ettepanekud Euroopa strateegiliste investeeringute kohta, sealhulgas ajakohastatud Euroopa ühendamise rahastu kohta 2018. aasta juunis; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et eelduste kohaselt peaks komisjon esitama seadusandlikud ettepanekud Euroopa strateegiliste investeeringute kohta, sealhulgas ajakohastatud Euroopa ühendamise rahastu kohta 2018. aasta juunis;

| 1. | rõhutab, et transporditaristusse investeerimine tähendab investeerimist pikaajalisse jätkusuutlikku majanduskasvu, ühtekuuluvusse, konkurentsivõimesse ja töökohtadesse; toonitab seetõttu Euroopa ühendamise rahastu programmi strateegilist tähtsust siseturu integratsiooni, aruka liikuvuse ja võimaluse jaoks pakkuda kõnealuse programmi kaudu kodanikele käegakatsutavat ELi lisaväärtust; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab, et Euroopa ühendamise rahastu on olnud, on ja peab ka edaspidi olema mõjus ja sihtotstarbeline vahend investeerimiseks üleeuroopalisse taristusse (TEN) transpordi, energeetika ja digitaalteenuste sektoris ning selleks, et aidata kaasa ELi prioriteetide saavutamisele töökohtade, majanduskasvu ja investeeringute, siseturu, energialiidu, kliima ja digitaalse ühtse turu valdkonnas; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rõhutab, kui edukas on olnud Euroopa ühendamise rahastu (2014–2020) programm suure Euroopa lisaväärtuse pakkumisel, toetades ühenduvusprojekte, millel on piiriülene, koostalitluslik ja mitmeliigiline mõõde, ning projekte, millega tõhustatakse kõikide transpordiliikide ühenduvust, k.a merel, siseveesadamates ja siseveeteedel, pidades esmatähtsaks projekte, millega rajatakse puuduvaid ühendusi, ning kõrvaldades kitsaskohti, et saavutada kõigile juurdepääsetav Euroopa ühtne transpordipiirkond ja innovatiivne transpordisektor; kutsub komisjoni üles suurendama transpordisõlmede, näiteks meresadamate piiriülest lisaväärtust ja toetama projekte, millega parandatakse ühenduvust kolmandate partnerriikidega; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tunnistab, et ELi poolt TEN-T võrku tehtavate investeeringute täielik kasu ja potentsiaal saab avalduda üksnes pärast põhi- ja üldise võrgu väljaarendamist; kutsub komisjoni üles võtma arvesse, et nende võrkude väljaarendamine nõuab märkimisväärseid investeeringuid, millest osa sõltub ELi jätkuvast toetusest – vastasel juhul on oht, et need projektid peatatakse; toonitab, et jätkuvalt tuleb avaldada survet, et saavutada nende väljaarendamise lõpuleviimine vastavalt hiljemalt 2030. ja 2050. aastaks ning kogu protsessis 21. sajandi standardeid järgides; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kutsub komisjoni üles tagama, et 2021.–2027. aasta mitmeaastast finantsraamistikku käsitleva ettepaneku raames esitatav Euroopa ühendamise rahastu programm lähtuks kehtivast programmist, kuid et see oleks poliitika eesmärkide ja rahaliste vahendite osas veelgi ambitsioonikam; rõhutab, et digitaalsetesse, innovatiivsetesse ja jätkusuutlikesse transpordiprojektidesse investeerimist tuleb kiirendada, et liikuda keskkonnahoidlikuma, tõeliselt integreeritud, kaasaegse, kõigile juurdepääsetava, turvalisema ja tõhusa transpordisüsteemi suunas; |
| --- | --- |

5.

| 6. | tunnistab, et Euroopa ühendamise rahastu meetmed olid enamiku projektide käivitamisel otsustava tähtsusega, eelkõige piiriülese, riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi ühenduvusprojektide puhul; rõhutab, et Euroopa ühendamise rahastust on saanud avaliku ja erasektori investeeringute oluline katalüsaator; on aga veendunud, et selle täieliku potentsiaali vallandamiseks tuleks võtta lisameetmeid; |
| --- | --- |

6.

| 7. | palub komisjonil kaaluda täiendavaid viise, kuidas propageerida Euroopa ühendamise rahastut kui konkreetsete valdkondlike eesmärkidega poliitikapõhist vahendit, mis tegeleb keerukamate projektidega, millel on piiriülene või kogu ELi hõlmav koostalitlusvõime mõõde; |
| --- | --- |

7.

| 8. | on veendunud, et järgmises mitmeaastases finantsraamistikus peaks komisjon – olles põhjalikult läbi vaadanud perioodi 2014–2020 ning Euroopa ühendamise rahastu ning muude rahastamisprogrammide ja -vahendite, nagu programm „Horisont 2020“, Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid ning EFSI, keeruliste suhete tagajärjed ning eelkõige Euroopa ühendamise rahastu ja EFSI vahel täheldatud asendusmõju – veelgi tugevdama Euroopa ühendamise rahastu ja muude programmide (näiteks „Euroopa horisont“ ja InvestEU fond) vastastikust täiendavust ja tagama niisuguse täiendavuse, et säilitada programmi selged eesmärgid ja edendada neid, vältida kattuvusi ja optimeerida eelarvevahendeid; |
| --- | --- |

8.

| 9. | rõhutab, et mis tahes kärbet, mis tehakse järgmises Euroopa ühendamise rahastus muude programmide kasuks, nagu seda tehti 2014.–2020. aasta Euroopa ühendamise rahastu puhul EFSI ja Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programmi (EDIDP) kasuks, peetaks vastuvõetamatuks; nõuab tungivalt, et komisjon säilitaks Euroopa ühendamise rahastu finantssuutlikkuse puutumatuse, sest valdav osa Euroopa ühendamise rahastu rahastamisest seondub projektidega, mis annavad laiemat piirkondlikku ja ELi tasandi kasu, kuid millel puudub piisav riiklik või turupõhine rahastamine; |
| --- | --- |

9.

| 10. | tunnustab praeguse Euroopa ühendamise rahastu programmi raames käivitatud segarahastamise projektikonkursi esimeste tulemuste julgustavat edukust; soovitab komisjonil seetõttu tungivalt niisuguseid konkursse tulevikus korrata ja jätkata tugevama Euroopa ühendamise rahastu kasutamist toetuste vormis, mida tuleks võimaluse korral kombineerida ELi enda ja liiduväliste rahastamisvahenditega; kutsub komisjoni ühtlasi üles otsima viise, kuidas tulemuslikumalt ergutada erasektori kaasinvestorite osalemist, ning kutsub liikmesriike üles kaotama niisuguse protsessi seadusandlikud ja haldustakistused; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kutsub komisjoni üles ergutama veelgi projekti tasandil sünergia loomist kõnealuse kolme sektori vahel, mida piirab praegu eelarveraamistiku jäikus projektide rahastamiskõlblikkuse ja kulude rahastamiskõlblikkuse osas; nõuab tungivalt, et komisjon kohandaks taristu puhta ja aruka liikuvuse tulevastele nõudmistele; loodab, et tulevased sektoripõhised poliitikasuunised ja Euroopa ühendamise rahastu vahendid muudetakse paindlikumaks, et hõlbustada sünergiat ning reageerida paremini tehnika arengule ja uutele prioriteetidele, nagu digiteerimine, kiirendades samal ajal vähese heitega majanduse loomist ja käsitledes selliseid ühiseid ühiskondlikke väljakutseid nagu küberturvalisus; |
| --- | --- |

11.

| 12. | rõhutab otsese eelarve täitmise olulisust selleks, et tagada kõigis kolmes sektoris ühiste menetluste rakendamine, vahendite kiire eraldamine ja eelarve väga usaldusväärne täitmine; juhib tähelepanu, et Euroopa ühendamise rahastu toetuste otsene haldamine on osutunud väga tõhusaks, mida näitavad suur projektide register ja konkurentsipõhine valikumenetlus, keskendumine ELi poliitilistele eesmärkidele, koordineeritud rakendamine ja liikmesriikide täielik osalus; tunnistab, et Euroopa ühendamise rahastu edukuses on oluline roll Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusametil (INEA), optimeerides eelarvet, eelkõige tänu tema paindlikkusele teatavate meetmete kasutamata raha kiirel ümbersuunamisel uute meetmete rahastamiseks; nõuab INEA tugevdamist, et tagada ELi vahendite nõuetekohane kasutamine; |
| --- | --- |

12.

| 13. | toetab põhimõtte „kasuta või kaota“ kasutamist Euroopa ühendamise rahastu eelarve otsesel täitmisel; nõuab samal ajal kindlalt, et Euroopa ühendamise rahastu tõhususe suurendamiseks säilitataks kulukohustuste ümberpaigutamise võimalus juhul, kui projektid ei saavuta kavandatud tulemusi; |
| --- | --- |

13.

| 14. | tunnistab, kui keeruline on projekti esitamine, eelkõige suure transporditaristu puhul, ning kui tähtis on tehnilise abi andmine, nt Euroopa ühendamise rahastu programmi toetusmeetme kaudu, eelkõige Ühtekuuluvusfondist toetust saavatele liikmesriikidele, et parandada lõpuni kavandatud ja kvaliteetsete projektide rahastamiskõlblikkust; kutsub komisjoni üles jätkama niisuguse abi andmist ja mõtlema uuesti läbi hindamiskriteeriumid, millega soositaks projektide lisaväärtuse selgemat tuvastamist; palub komisjonil ühtlasi võtta lisameetmeid, et lihtsustada märkimisväärselt haldusnõudeid mitte ainult väikeste toetuste puhul ning kohandada väiksemate projektide taotluste esitajatele antavat tehnilist abi; |
| --- | --- |

14.

| 15. | väljendab heameelt asjaolu üle, et 2014.–2020. aasta programmis kanti Ühtekuuluvusfondist 11,3 miljardit eurot üle Euroopa ühendamise rahastu transpordisamba ühtekuuluvuspaketti, ning juhib tähelepanu ühtekuuluvuse projektikonkursside silmapaistvale edukusele; |
| --- | --- |

15.

| 16. | võtab teadmiseks komisjoni ettepaneku eraldada perioodiks 2021–2027 Euroopa ühendamise rahastule 42 265 miljonit eurot, sh 7 675 miljonit eurot energiaprojektidele ja 2 662 miljonit eurot (mõlemad püsivhindades) telekommunikatsiooni- ja digitaalprojektidele; peab siiski kahetsusväärseks, et püsivhindades on Euroopa ühendamise rahastu transpordisambale eraldatud summa 11 384 miljonit eurot ja Ühtekuuluvusfondi panus 10 000 miljonit eurot, mis kujutavad endast vastavalt 12 % ja 13 % suurust kärbet; võtab teadmiseks ja peab vastuvõetamatuks, et transpordisammas on ainuke valdkond, millele eraldatud vahendeid on kärbitud; rõhutab, et väljakutsed, millega transpordisektor siseturul silmitsi seisab, ja Euroopa ühendamise rahastu edukus on vastuolus transpordi rahastamispaketi summa vähendamisega, ning palub komisjonil kavandatud summa uuesti läbi vaadata; |
| --- | --- |

16.

| 17. | on veendunud, et Euroopa ühendamise rahastu programmi suure usaldusväärsuse ja atraktiivsuse säilitamiseks investorite silmis tuleks selle finantssuutlikkust järgmise mitmeaastase finantsraamistiku perioodi jooksul suurendada; rõhutab, et ebapiisav transpordieelarve seaks ohtu TEN-T võrgu väljaarendamise ja et see alandaks tegelikkuses avaliku sektori vahenditest juba tehtud investeeringute väärtust; |
| --- | --- |

17.

| 18. | rõhutab lisaks, et ühtekuuluvuspaketil on tugev piirkondlik mõõde, mis vastab kohalikule nõudlusele, ja sellel on keskne tähtsus Ühtekuuluvusfondist toetust saavates liikmesriikides põhivõrgu osade väljaarendamise ja seetõttu ELi territoriaalse ühtekuuluvuse jaoks; märgib, et investeeringud ELi transporditaristusse, kui need Ühtekuuluvusfondi panuse abil ellu viiakse, peaksid jääma keskselt täidetava ja koostöös liikmesriikidega toimuva eelarve täitmise allikate tasakaalustatud süsteemiks; rõhutab, et Euroopa ühendamise rahastu raamistiku eelarve otsese täitmise raames Ühtekuuluvusfondist eraldatav summa peab järgmises mitmeaastases finantsraamistikus (2021–2027) jääma vähemalt samale tasemele kui eelmises mitmeaastases finantsraamistikus (2014–2020) ning et see summa peab olema piisav, et viia järgmise mitmeaastase finantsraamistiku (2021–2027) jooksul lõpule need projektid, mida rahastatakse Ühtekuuluvusfondi eraldistest praeguse Euroopa ühendamise rahastu raames; |
| --- | --- |

18.

| 19. | tuletab meelde, et transpordi põhivõrgu väljaarendamine ELis ja poliitiliste prioriteetide elluviimine nõuavad jätkuvalt asjaomaste kodanike ja sidusrühmade osalemist otsustusprotsessides, läbipaistvust projektide keskkonnaalase ja rahalise elluviimise hindamisel ja järelevalves, transpordiliikide integreerimise parandamist ja eri transpordiliike ühendava tegevuse edendamist; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles pühenduma jätkuvalt Euroopa ühendamise rahastu peamistele poliitikaeesmärkidele transpordisektoris: 2030. aastaks TEN-T põhivõrgu väljaarendamine, sh Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR), meremagistraalide ja Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi (ERTMS) kasutuselevõtt; üleminek puhtale, konkurentsivõimelisele, innovatiivsele ja ühendatud liikuvusele, mis hõlmab alustalana alternatiivkütuste laadimistaristu kasutuselevõttu ELis 2025. aastaks; edusammude tegemine TEN-T üldise võrgu väljaarendamisel 2050. aastaks; |
| --- | --- |

20.

| 21. | rõhutab, et rohkem tuleb keskenduda arukatele horisontaalsetele projektidele; palub komisjonil seetõttu kaaluda konkreetsete, eriotstarbeliste ja riikidevaheliste algatuste loomist, et kiirendada ja tagada niisuguste horisontaalsete prioriteetide nagu ERTMS nõuetekohast rakendamist, võimendades erasektori investeeringuid, osalt toetusi ja rahastamisvahendeid koondades; |
| --- | --- |

21.

| 22. | tuletab transpordisektorit silmas pidades meelde, kui tähtis on keskenduda mitmeliigilistele ja piiriülestele ühendustele, digitaalsetele lahendustele, ühelt transpordiliigilt teisele üleminekule ja säästvamale transpordile; usub, et ajakohastatud Euroopa ühendamise rahastu peaks seadma suuremaks prioriteediks ka otseühendused põhi- ja üldvõrgu vahel; on veendunud, et need eesmärgid peaksid kajastuma eelnevalt kindlaks määratud projektide loeteludes, mis lisatakse järgmisesse Euroopa ühendamise rahastu määrusesse; |
| --- | --- |

22.

| 23. | tunnistab, et transpordisektoris tuleks täielikult ära kasutada digitaal- ja innovatiivsete tehnoloogiate pakutavaid võimalusi, ning võtab teadmiseks, et uus ja innovatiivne transporditaristu on investeerimise seisukohast alati atraktiivsem, eelkõige erasektori investeeringute tegemiseks; juhib siiski tähelepanu asjaolule, et olemasolev taristu jääb ELi võrgu alustalaks ja rõhutab tungivat vajadust teha suuremaid investeeringuid olemasoleva taristu hooldamisse; palub komisjonil seetõttu suure innovatsioonialase ambitsioonikusega tagada olemasoleva taristu moderniseerimise ja uuendamise atraktiivsus; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kutsub komisjoni üles pöörama erilist tähelepanu Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 349 esile toodud äärepoolseimatele piirkondadele, laiendades sadamate põhivõrku, et parandada ühendusi nende geograafilises piirkonnas, piirkondade endi vahel, mandriga ja kolmandate riikidega; on seisukohal, et äärepoolseimate piirkondade puhul peaks kaasrahastamise määr olema kõikide transpordiliikide puhul kuni 85 %, et hõlbustada nende juurdepääsu projektikonkurssidele ja luua regulaarsed mereühendused äärepoolseimate piirkondade ja mandrialade vahel; kutsub komisjoni üles kaaluma spetsiaalse projektikonkursi loomist äärepoolseimate piirkondade jaoks ning kaaluma lisaks rahastamise eraldamist innovatiivsele tehnoloogiale piirkondlike lennujaamade jaoks äärepoolseimates piirkondades, et tagada lennujaamataristu ohutus ja hooldus; |
| --- | --- |

24.

| 25. | väljendab heameelt ühisteatises sõjaväelise liikuvuse tegevuskava kohta seatud taristu parandamise ja koostoime võimaldamise alaste eesmärkide üle; kutsub komisjoni üles kasutama Euroopa ühendamise rahastut, et toetada TEN-T võrgu alal kahesuguse kasutusega tsiviilkaitsetaristu arendamist; |
| --- | --- |

25.

| 26. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile ja liikmesriikidele. |
| --- | --- |

26.

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

(2)  ELT L 163, 24.6.2017, lk 1.

(3)  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

(4)  ELT C 101, 16.3.2018, lk 64.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0401.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0412.

(7)  ELT C 17, 18.1.2017, lk 20.

---

| 9.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 76/164 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 76/164

---

P8_TA(2018)0238

Olukord Nicaraguas

Euroopa Parlamendi 31. mai 2018. aasta resolutsioon olukorra kohta Nicaraguas (2018/2711(RSP))

(2020/C 76/20)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Nicaragua kohta, eriti 18. detsembri 2008. aasta resolutsiooni (1), 26. novembri 2009. aasta resolutsiooni (2) ja 16. veebruari 2017. aasta resolutsiooni (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Nicaragua kohta, eriti 18. detsembri 2008. aasta resolutsiooni (1), 26. novembri 2009. aasta resolutsiooni (2) ja 16. veebruari 2017. aasta resolutsiooni (3),

| — | võttes arvesse ELi ja Kesk-Ameerika riikide vahel 2012. aastal sõlmitud assotsieerimislepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Kesk-Ameerika riikide vahel 2012. aastal sõlmitud assotsieerimislepingut,

| — | võttes arvesse ELi riigistrateegia dokumenti ja mitmeaastast sihtprogrammi (2014–2020) Nicaragua kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi riigistrateegia dokumenti ja mitmeaastast sihtprogrammi (2014–2020) Nicaragua kohta,

| — | võttes arvesse 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti,

| — | võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse ELi 2004. aasta juuni suuniseid inimõiguste kaitsjate kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi 2004. aasta juuni suuniseid inimõiguste kaitsjate kohta,

| — | võttes arvesse Nicaragua põhiseadust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Nicaragua põhiseadust,

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja pressiesindaja 19. novembri 2016. aasta avaldust Nicaragua valimiste lõpptulemuste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja pressiesindaja 19. novembri 2016. aasta avaldust Nicaragua valimiste lõpptulemuste kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja pressiesindaja 22. aprilli 2018. aasta ja 15. mai 2018. aasta avaldusi Nicaragua kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja pressiesindaja 22. aprilli 2018. aasta ja 15. mai 2018. aasta avaldusi Nicaragua kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo 27. aprilli 2018. aasta pressiteadet inimõiguste olukorra kohta Nicaraguas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo 27. aprilli 2018. aasta pressiteadet inimõiguste olukorra kohta Nicaraguas,

| — | võttes arvesse Ameerika Inimõiguste Komisjoni (IACHR) visiiti 17.–21. mail 2018, mille eesmärk oli uurida olukorda Nicaraguas, ja selle komisjoni 21. mai 2018. aasta esialgset avaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ameerika Inimõiguste Komisjoni (IACHR) visiiti 17.–21. mail 2018, mille eesmärk oli uurida olukorda Nicaraguas, ja selle komisjoni 21. mai 2018. aasta esialgset avaldust,

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste büroo pressiesindaja Liz Throsselli 20. aprilli 2018. aasta avaldust Nicaragua meeleavaldustel aset leidnud vägivallategude kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste büroo pressiesindaja Liz Throsselli 20. aprilli 2018. aasta avaldust Nicaragua meeleavaldustel aset leidnud vägivallategude kohta,

| — | võttes arvesse Ameerika Riikide Organisatsiooni (ARO) 14. mai 2018. aasta pressiteadet visiidi kohta, mille eesmärk oli uurida olukorda Nicaraguas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ameerika Riikide Organisatsiooni (ARO) 14. mai 2018. aasta pressiteadet visiidi kohta, mille eesmärk oli uurida olukorda Nicaraguas,

| — | võttes arvesse ARO peasekretariaadi 20. jaanuari 2017. aasta aruannet Nicaragua kohta ja tema 22. aprilli 2018. aasta avaldust, milles mõistetakse Nicaraguas aset leidnud vägivallateod hukka, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ARO peasekretariaadi 20. jaanuari 2017. aasta aruannet Nicaragua kohta ja tema 22. aprilli 2018. aasta avaldust, milles mõistetakse Nicaraguas aset leidnud vägivallateod hukka,

| — | võttes arvesse Nicaragua piiskoppide konverentsi avaldatud kommünikeesid, eriti viimast, 23. mail 2018 avaldatud kommünikeed, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Nicaragua piiskoppide konverentsi avaldatud kommünikeesid, eriti viimast, 23. mail 2018 avaldatud kommünikeed,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et üliõpilaste korraldatud rahumeelsete meeleavalduste tagajärjel, mis said alguse 18. aprillil 2018, et väljendada vastuseisu president Daniel Ortega välja kuulutatud sotsiaalkindlustusreformidele, on teadete kohaselt surma saanud vähemalt 84 inimest, vigastatuid on rohkem kui 860 ja kinnipeetuid üle 400; arvestades, et enamikul ohvritest olid kuulihaavad pea, kaela, rinna või kõhu piirkonnas, mis viitab kindlalt kohtuvälisele hukkamisele; arvestades, et Nicaragua ametivõimud on meeleavaldajaid avalikult halvustanud, nimetades neid vandaalideks ja süüdistades neid poliitilises manipuleerimises; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et üliõpilaste korraldatud rahumeelsete meeleavalduste tagajärjel, mis said alguse 18. aprillil 2018, et väljendada vastuseisu president Daniel Ortega välja kuulutatud sotsiaalkindlustusreformidele, on teadete kohaselt surma saanud vähemalt 84 inimest, vigastatuid on rohkem kui 860 ja kinnipeetuid üle 400; arvestades, et enamikul ohvritest olid kuulihaavad pea, kaela, rinna või kõhu piirkonnas, mis viitab kindlalt kohtuvälisele hukkamisele; arvestades, et Nicaragua ametivõimud on meeleavaldajaid avalikult halvustanud, nimetades neid vandaalideks ja süüdistades neid poliitilises manipuleerimises;

| B. | arvestades, et president Daniel Ortega teatas 23. aprillil 2018 sotsiaalkindlustusreformi tühistamisest, kuid meeleavaldustest said ulatuslikud jätkuvad rahutused, milles nõuti ajutise valitsuse kehtestamist ja demokraatliku korra taastamist; arvestades, et teine rahulolematuse ja avaliku konflikti allikas on ekspordile suunatud suuremahulise kaevandustegevuse järsk suurenemine; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et president Daniel Ortega teatas 23. aprillil 2018 sotsiaalkindlustusreformi tühistamisest, kuid meeleavaldustest said ulatuslikud jätkuvad rahutused, milles nõuti ajutise valitsuse kehtestamist ja demokraatliku korra taastamist; arvestades, et teine rahulolematuse ja avaliku konflikti allikas on ekspordile suunatud suuremahulise kaevandustegevuse järsk suurenemine;

| C. | arvestades, et 20. aprillil 2018 ründasid Managua uues katedraalis 600 üliõpilast mässupolitsei ja rühm erakonna Frente Sandinista de Liberación Nacional liikmeid, kes tegutsesid täiesti karistamatult ning politsei osalusel ja nõusolekul; arvestades, et Ameerika Inimõiguste Komisjon on dokumenteerinud rünnakud nelja ülikooli alal (Kesk-Ameerika Ülikool (UCA), Nicaragua Polütehniline Ülikool (UPOLI), Riiklik Põllumajandusülikool (UNA) ja Nicaragua Riiklik Autonoomne Ülikool (UNAN)); |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 20. aprillil 2018 ründasid Managua uues katedraalis 600 üliõpilast mässupolitsei ja rühm erakonna Frente Sandinista de Liberación Nacional liikmeid, kes tegutsesid täiesti karistamatult ning politsei osalusel ja nõusolekul; arvestades, et Ameerika Inimõiguste Komisjon on dokumenteerinud rünnakud nelja ülikooli alal (Kesk-Ameerika Ülikool (UCA), Nicaragua Polütehniline Ülikool (UPOLI), Riiklik Põllumajandusülikool (UNA) ja Nicaragua Riiklik Autonoomne Ülikool (UNAN));

| D. | arvestades, et ohvrite suur hulk annab tunnistust riigivõimu poolsetest julmadest repressioonidest, mis rikuvad rahvusvahelises õiguses sätestatud vajalikkuse ja proportsionaalsuse põhimõtteid ning norme, millega seatakse piirangud jõu kasutamisele; arvestades, et Nicaragua riikliku politseiasutuse ülem Aminta Granera on ülemäärase vägivalla kasutamise tõttu tagasi astunud; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ohvrite suur hulk annab tunnistust riigivõimu poolsetest julmadest repressioonidest, mis rikuvad rahvusvahelises õiguses sätestatud vajalikkuse ja proportsionaalsuse põhimõtteid ning norme, millega seatakse piirangud jõu kasutamisele; arvestades, et Nicaragua riikliku politseiasutuse ülem Aminta Granera on ülemäärase vägivalla kasutamise tõttu tagasi astunud;

| E. | arvestades, et valitsus sulges meelevaldselt meediaväljaanded, kes meeleavaldusi kajastasid, ning ajakirjanikke, kes väljendasid mis tahes vormis vastuseisu, hirmutati ja peeti kinni; arvestades, et Nicaragua ametivõimude poolne sõnavabaduse mahasurumine ja opositsioonijuhtide tagakiusamine on mõistetud hukka kui rünnak kodanikuvabaduste vastu; arvestades, et ajakirjanik Angel Gahona lasti maha otseülekande ajal; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et valitsus sulges meelevaldselt meediaväljaanded, kes meeleavaldusi kajastasid, ning ajakirjanikke, kes väljendasid mis tahes vormis vastuseisu, hirmutati ja peeti kinni; arvestades, et Nicaragua ametivõimude poolne sõnavabaduse mahasurumine ja opositsioonijuhtide tagakiusamine on mõistetud hukka kui rünnak kodanikuvabaduste vastu; arvestades, et ajakirjanik Angel Gahona lasti maha otseülekande ajal;

| F. | arvestades, et inimõigusorganisatsioonid on registreerinud palju väiteid selle kohta, et riiklikes haiglates ei abistata ega ravita vigastatud meeleavaldajaid; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et inimõigusorganisatsioonid on registreerinud palju väiteid selle kohta, et riiklikes haiglates ei abistata ega ravita vigastatud meeleavaldajaid;

| G. | arvestades, et 27. aprillil 2018 andis Rahvusassamblee president Gustavo Porras teada tõekomisjoni moodustamisest, et uurida meeleavalduste ajal toimunut; arvestades, et 6. mail 2018 valis seitsmest seadusandjast – kellest viis kuulub president Daniel Ortega erakonda – koosnev kogu komisjoni viis liiget ja Rahvusassamblee ratifitseeris nende määramise; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et 27. aprillil 2018 andis Rahvusassamblee president Gustavo Porras teada tõekomisjoni moodustamisest, et uurida meeleavalduste ajal toimunut; arvestades, et 6. mail 2018 valis seitsmest seadusandjast – kellest viis kuulub president Daniel Ortega erakonda – koosnev kogu komisjoni viis liiget ja Rahvusassamblee ratifitseeris nende määramise;

| H. | arvestades, et Ameerika Inimõiguste Komisjon külastas Nicaraguat 17.–21. mail 2018; arvestades, et komisjon dokumenteeris ebaseaduslikke ja meelevaldseid kinnipidamisi, piinamise ning ebainimliku, julma ja alandava kohtlemise kasutamist, meedia tsensuuri ja meediavastaseid rünnakuid ning muid hirmutamise vorme nagu ähvardused, ahistamine ja tagakiusamine, mille eesmärk oli meeleavaldused laiali ajada ning takistada neis kodanike osalemist; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Ameerika Inimõiguste Komisjon külastas Nicaraguat 17.–21. mail 2018; arvestades, et komisjon dokumenteeris ebaseaduslikke ja meelevaldseid kinnipidamisi, piinamise ning ebainimliku, julma ja alandava kohtlemise kasutamist, meedia tsensuuri ja meediavastaseid rünnakuid ning muid hirmutamise vorme nagu ähvardused, ahistamine ja tagakiusamine, mille eesmärk oli meeleavaldused laiali ajada ning takistada neis kodanike osalemist;

| I. | arvestades, et 16. mail 2018 alanud president Daniel Ortega ning Nicaragua opositsiooni ja kodanikurühmituste vahelise siseriikliku dialoogi käigus, mida vahendas katoliku kirik, ei suudetud leida kriisile lahendust ning see peatati, kuna valitsuse läbirääkijad keeldusid arutamast vahendajate esitatud 40 punktist koosnevat kava, mis sisaldas tegevuskava demokraatlike valimiste läbiviimiseks ja valimisseaduse reforme, millega tuuakse valimiste toimumisaeg varasemaks ja keelatakse presidendi tagasivalimine; arvestades, et tehti ettepanek luua ühine kuueliikmeline komitee, kuhu kuuluks kolm valitsuse esindajat ja kolm platvormi Alianza Cívica por la Justicia y la Democracia esindajat; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et 16. mail 2018 alanud president Daniel Ortega ning Nicaragua opositsiooni ja kodanikurühmituste vahelise siseriikliku dialoogi käigus, mida vahendas katoliku kirik, ei suudetud leida kriisile lahendust ning see peatati, kuna valitsuse läbirääkijad keeldusid arutamast vahendajate esitatud 40 punktist koosnevat kava, mis sisaldas tegevuskava demokraatlike valimiste läbiviimiseks ja valimisseaduse reforme, millega tuuakse valimiste toimumisaeg varasemaks ja keelatakse presidendi tagasivalimine; arvestades, et tehti ettepanek luua ühine kuueliikmeline komitee, kuhu kuuluks kolm valitsuse esindajat ja kolm platvormi Alianza Cívica por la Justicia y la Democracia esindajat;

| J. | arvestades, et alates 2007. aastast on Daniel Ortega valitud presidendiametisse kolmel järjestikustel valimistel, vaatamata asjaolule, et Nicaragua põhiseaduses on järjestikustel valimistel tagasivalimine keelatud; see asjaolu näitab, kuivõrd ulatuslik on riigis valitsev korruptsioon ja autoritaarsus; arvestades, et ELi institutsioonid ja ARO kritiseerisid teravalt 2011. aasta ja 2016. aasta valimisi eeskirjade eiramise eest, kuna valimised viidi läbi ilma nimetatud organisatsioonide vaatlejate või muude usaldusväärsete rahvusvaheliste vaatlejate kohalviibimiseta; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et alates 2007. aastast on Daniel Ortega valitud presidendiametisse kolmel järjestikustel valimistel, vaatamata asjaolule, et Nicaragua põhiseaduses on järjestikustel valimistel tagasivalimine keelatud; see asjaolu näitab, kuivõrd ulatuslik on riigis valitsev korruptsioon ja autoritaarsus; arvestades, et ELi institutsioonid ja ARO kritiseerisid teravalt 2011. aasta ja 2016. aasta valimisi eeskirjade eiramise eest, kuna valimised viidi läbi ilma nimetatud organisatsioonide vaatlejate või muude usaldusväärsete rahvusvaheliste vaatlejate kohalviibimiseta;

| K. | arvestades, et avaliku sektori korruptsioon, mis hõlmab ka president Daniel Ortega sugulasi, on endiselt üks suuremaid probleeme; arvestades, et riigiametnikele altkäemaksu andmine ning ebaseaduslikud konfiskeerimised ja meelevaldsed hindamised tolli- ja maksuasutuste poolt on väga levinud; arvestades, et põhjendatult on väljendatud muret onupojapoliitika pärast Nicaragua valitsuses; arvestades, et inimõiguslaste rühmad on mõistnud hukka ühepartei valitsemisega kaasnenud võimu järkjärgulise koondumise ja institutsioonide nõrgenemise; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et avaliku sektori korruptsioon, mis hõlmab ka president Daniel Ortega sugulasi, on endiselt üks suuremaid probleeme; arvestades, et riigiametnikele altkäemaksu andmine ning ebaseaduslikud konfiskeerimised ja meelevaldsed hindamised tolli- ja maksuasutuste poolt on väga levinud; arvestades, et põhjendatult on väljendatud muret onupojapoliitika pärast Nicaragua valitsuses; arvestades, et inimõiguslaste rühmad on mõistnud hukka ühepartei valitsemisega kaasnenud võimu järkjärgulise koondumise ja institutsioonide nõrgenemise;

| L. | arvestades, et demokraatia ja õigusriigi põhimõtted on Nicaraguas viimase kümne aasta jooksul alla käinud; arvestades, et demokraatia ja õigusriigi arendamine ja tugevdamine ning inimõiguste ja põhivabaduste austamine peavad olema ELi välispoliitika, sealhulgas 2012. aastal Euroopa Liidu ja Kesk-Ameerika riikide vahel sõlmitud assotsieerimislepingu lahutamatu osa; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et demokraatia ja õigusriigi põhimõtted on Nicaraguas viimase kümne aasta jooksul alla käinud; arvestades, et demokraatia ja õigusriigi arendamine ja tugevdamine ning inimõiguste ja põhivabaduste austamine peavad olema ELi välispoliitika, sealhulgas 2012. aastal Euroopa Liidu ja Kesk-Ameerika riikide vahel sõlmitud assotsieerimislepingu lahutamatu osa;

| 1. | mõistab hukka Nicaraguas sotsiaalkindlustusreformi vastu rahumeelselt meelt avaldanute julma represseerimise ja hirmutamise, mille tagajärjel on Nicaragua ametivõimude, relvajõudude, politsei ja valitsust toetavate vägivallarühmituste tegevuse käigus paljud hukkunud, jäänud teadmata kadunuks või meelevaldselt vahistatud; tuletab kõikidele Nicaragua julgeolekujõududele meelde nende kohustust eelkõige kaitsta kodanikke kahju eest; |
| --- | --- |

1.

| 2. | avaldab kaastunnet kõikide meeleavalduste käigus surma või vigastada saanute perekondadele; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kutsub Nicaragua ametivõime üles lõpetama kõik vägivallateod isikute vastu, kes kasutavad väljendus- ja kogunemisvabaduse õigust; kutsub ka meeleavaldajaid ja meeleavaldusi juhtivaid kodanikuühiskonna organisatsioone üles oma õiguste kasutamisel vägivallast hoiduma; nõuab tungivalt, et Nicaragua ametivõimud vabastaksid kõik meelevaldselt kinni peetud inimesed, hüvitaksid kõigile nende mõjutatud pereliikmetele tekitatud kahju ja tagaksid, et kinnipeetud isikute vastu ei alustata kriminaalmenetlust; nõuab tungivalt, et riigiasutused hoiduksid avaldustest, mis halvustavad meeleavaldajaid, inimõiguste kaitsjaid ja ajakirjanikke, ega kasutaks riiklikku meediat kampaaniateks, mis võivad õhutada vägivallale; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kutsub Nicaragua ametivõime üles lubama viivitamata viia läbi rahvusvahelise, sõltumatu ja läbipaistva uurimise, et võtta vastutusele isikud, kes on vastutavad repressioonide ja meeleavaldustel aset leidnud surmajuhtumite eest; väljendab sellega seoses heameelt Ameerika Inimõiguste Komisjoni Nicaragua visiidi üle ning väljendab muret esialgse aruande järelduste pärast; nõuab tungivalt, et rahvusvaheline kogukond osaleks aktiivselt süüdlaste vastutusele võtmises; |
| --- | --- |

4.

| 5. | palub Nicaragua valitsusel tunnustada ja tugevdada Ameerika Inimõiguste Komisjoni esitatud soovituste rakendamise jälgimiseks loodud komitee pädevust ning koostada selle uute visiitide ajakava; nõuab, et loodaks avalik haiglasse pöördunud isikute register, nagu on nõudnud Ameerika Inimõiguste Komisjon; |
| --- | --- |

5.

| 6. | nõuab tungivalt, et Nicaragua ametivõimud annaksid ühiskonna kõigile osalejatele, sealhulgas opositsioonijõududele, ajakirjanikele, inimõiguste kaitsjaile, keskkonnaaktivistidele ja kodanikuühiskonnale piisavalt ruumi vabalt tegutseda rahvusvahelise õiguse alusel, selleks et luua kõigile vastaspooltele võimalused arutada olukorda Nicaraguas ja kaitsta inimõiguste olukorda riigis; tuletab meelde, et opositsiooni täielik osalemine, kohtusüsteemi polariseerumise vähendamine, karistamatusele lõpu tegemine ja massiteabevahendite mitmekesisus on riigis demokraatliku korra taastamise olulised tegurid; |
| --- | --- |

6.

| 7. | taunib nii enne meeleavalduste algust kui ka nende ajal Nicaraguas toime pandud meediavabaduse rikkumisi; on seisukohal, et meediakanalite vara konfiskeerimine ametivõimude poolt meeleavalduste ajal on vastuvõetamatu; palub valitsusel taastada riigis täieliku meedia- ja sõnavabaduse ning lõpetada ajakirjanike ahistamine; |
| --- | --- |

7.

| 8. | võtab teadmiseks, et hiljuti alustati riigisisest dialoogi ja loodi tõekomisjon, mis peab hõlmama kõigi sektorite sõltumatuid riigisiseseid osalejaid ja ka rahvusvahelisi osalejaid; peab kahetsusväärseks, et riigisisese dialoogi esimene voor ebaõnnestus Nicaragua valitsuse kehtestatud piirangute pärast, ning väljendab lootust, et dialoogi hiljutine jätkumine annab võimaluse kriis lahendada ja vägivald lõpetada; rõhutab, et igasugune dialoog peaks toimuma ilma vägivalla ja repressioonideta, järgides õiguskorda, põhiseadust ja põhimõtet, et kõik õiguslikud muudatused tuleb teha vastavalt õiguskorras sätestatule; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mõistab hukka kohtusüsteemiga vastuolus oleva ebaseadusliku tegevuse, mis tõi kaasa põhiseaduse muutmise, millega kaotati presidendi ametiaja piirangud ja mis võimaldas Daniel Ortegal jätkata presidendiametit, rikkudes selgelt õigust demokraatlikele valimistele; rõhutab vajadust tugevate demokraatlike institutsioonide, kogunemisvabaduse ja poliitilise mitmekesisuse järele; nõuab sellega seoses valimisreformi, mille tulemuseks on rahvusvahelistele normidele vastavad õiglased, läbipaistvad ja usaldusväärsed valimised, et poliitiline kriis lahendada; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kutsub ametivõime üles võitlema Nicaragua poliitilistes ringkondades lokkava korruptsiooniga, mis kahjustab kõigi riigi institutsioonide toimimist ja piirab välisinvesteeringuid; nõuab Nicaragua korruptsioonivastaste õigusaktide, sealhulgas altkäemaksu, ametiseisundi kuritarvitamist ja meelehead käsitlevate õigusaktide rakendamist; tunneb muret president Daniel Ortega ja piirkonna muude konfliktide vaheliste seoste pärast; kutsub Nicaragua ametivõime üles ühinema Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudiga ja selle ratifitseerima; |
| --- | --- |

10.

| 11. | juhib tähelepanu sellele, et seoses Euroopa Liidu ja Kesk-Ameerika riikide vahelise assotsieerimislepinguga tuleb Nicaraguale meelde tuletada vajadust järgida õigusriigi, demokraatia ja inimõiguste põhimõtteid, nagu on sätestatud lepingu inimõiguste põhipunktides; nõuab tungivalt, et EL jälgiks olukorda ja hindaks vajaduse korral võimalikke meetmeid, mida tuleb võtta; hoiatab tõsiste poliitiliste, majanduslike ja investeeringutega seotud tagajärgede eest, mis inimõiguste rikkumisega kaasneda võivad; |
| --- | --- |

11.

| 12. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Ameerika Riikide Organisatsiooni peasekretärile, Euroopa – Ladina-Ameerika parlamentaarsele assambleele, Kesk-Ameerika Parlamendile, Lima rühmale ning Nicaragua Vabariigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  ELT C 45 E, 23.2.2010, lk 89.

(2)  ELT C 285 E, 21.10.2010, lk 74.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0043.

---

| 9.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 76/168 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 76/168

---

P8_TA(2018)0239

Sooline võrdõiguslikkus ja naiste mõjuvõimu suurendamine: naiste ja tütarlaste elu muutmine ELi välissuhete kaudu aastatel 2016–2020

Euroopa Parlamendi 31. mai 2018. aasta resolutsioon talituste ühise töödokumendi (SWD(2015)0182) „Sooline võrdõiguslikkus ja naiste mõjuvõimu suurendamine: naiste ja tütarlaste elu muutmine ELi välissuhete kaudu aastatel 2016–2020“ rakendamise kohta (2017/2012(INI))

(2020/C 76/21)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse 18. detsembri 1979. aasta ÜRO konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 18. detsembri 1979. aasta ÜRO konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta,

| — | võttes arvesse inimkaubanduse vastu võitlemise konventsiooni (CETS nr 197) ning konventsiooni laste kaitse kohta seksuaalse ärakasutamise ja kuritarvitamise eest (CETS nr 201), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimkaubanduse vastu võitlemise konventsiooni (CETS nr 197) ning konventsiooni laste kaitse kohta seksuaalse ärakasutamise ja kuritarvitamise eest (CETS nr 201),

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu 11. mai 2011. aasta konventsiooni naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise kohta (Istanbuli konventsioon), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu 11. mai 2011. aasta konventsiooni naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise kohta (Istanbuli konventsioon),

| — | võttes arvesse ÜRO Rahvastikufondi 2012. aasta aruannet „Marrying Too Young – End Child Marriage“ (Liiga noorelt abiellumine – lapsega sõlmitavate abielude lõpetamine), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Rahvastikufondi 2012. aasta aruannet „Marrying Too Young – End Child Marriage“ (Liiga noorelt abiellumine – lapsega sõlmitavate abielude lõpetamine),

| — | võttes arvesse neljanda maailmakonverentsi 1995. aasta Pekingi deklaratsiooni ja Pekingi tegevusprogrammi ning läbivaatamiskonverentside tulemusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse neljanda maailmakonverentsi 1995. aasta Pekingi deklaratsiooni ja Pekingi tegevusprogrammi ning läbivaatamiskonverentside tulemusi,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise rahvastiku- ja arengukonverentsi tegevusprogrammi ning läbivaatamiskonverentside tulemusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise rahvastiku- ja arengukonverentsi tegevusprogrammi ning läbivaatamiskonverentside tulemusi,

| — | võttes arvesse naisi, rahu ja julgeolekut käsitlevaid ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone 1325 (2000), 1820 (2009), 1888 (2009), 1889 (2010), 1960 (2011), 2106 (2013), 2122 (2013) ja 2242 (2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse naisi, rahu ja julgeolekut käsitlevaid ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone 1325 (2000), 1820 (2009), 1888 (2009), 1889 (2010), 1960 (2011), 2106 (2013), 2122 (2013) ja 2242 (2015),

| — | võttes arvesse 2015. aasta juulis arengu rahastamise kolmandal rahvusvahelisel konverentsil vastu võetud Addis Abeba tegevuskava, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2015. aasta juulis arengu rahastamise kolmandal rahvusvahelisel konverentsil vastu võetud Addis Abeba tegevuskava,

| — | võttes arvesse 2015. aasta septembris vastu võetud ja 1. jaanuaril 2016 jõustunud kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 ning eriti kestliku arengu eesmärke 1, 5, 8 ja 10, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2015. aasta septembris vastu võetud ja 1. jaanuaril 2016 jõustunud kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 ning eriti kestliku arengu eesmärke 1, 5, 8 ja 10,

| — | võttes arvesse ELi ja ÜRO algatust „Spotlight“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja ÜRO algatust „Spotlight“,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 2 ja artikli 3 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 2 ja artikli 3 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikleid 8 ja 208, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikleid 8 ja 208,

| — | võttes arvesse ELi soolise võrdõiguslikkuse tegevuskava 2010–2015 (GAP I), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi soolise võrdõiguslikkuse tegevuskava 2010–2015 (GAP I),

| — | võttes arvesse nõukogu 7. märtsil 2011. aastal vastu võetud Euroopa soolise võrdõiguslikkuse pakti (2011–2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 7. märtsil 2011. aastal vastu võetud Euroopa soolise võrdõiguslikkuse pakti (2011–2020),

| — | võttes arvesse komisjoni 21. septembri 2010. aasta teatist „Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegia 2010–2015“ (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 21. septembri 2010. aasta teatist „Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegia 2010–2015“ (COM(2010)0491),

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 28. aprilli 2015. aasta ühisteatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Inimõiguste ja demokraatia tegevuskava (2015–2019) „Inimõigused ELi tegevuskava keskmes““ (JOIN(2015)0016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 28. aprilli 2015. aasta ühisteatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Inimõiguste ja demokraatia tegevuskava (2015–2019) „Inimõigused ELi tegevuskava keskmes““ (JOIN(2015)0016),

| — | võttes arvesse nõukogu 26. mai 2015. aasta järeldusi sooküsimuste kohta arengukoostöös, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 26. mai 2015. aasta järeldusi sooküsimuste kohta arengukoostöös,

| — | võttes arvesse nõukogu poolt 26. oktoobril 2015. aastal vastu võetud ELi soolise võrdõiguslikkuse tegevuskava aastateks 2016–2020 (GAP II) ning selle 2016. aasta rakendusaruannet, mille komisjon ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja avaldasid 29. augustil 2017. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu poolt 26. oktoobril 2015. aastal vastu võetud ELi soolise võrdõiguslikkuse tegevuskava aastateks 2016–2020 (GAP II) ning selle 2016. aasta rakendusaruannet, mille komisjon ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja avaldasid 29. augustil 2017. aastal,

| — | võttes arvesse komisjoni 3. detsembri 2015. aasta dokumenti „Strateegiline kohustus soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks aastatel 2016–2019“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. detsembri 2015. aasta dokumenti „Strateegiline kohustus soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks aastatel 2016–2019“,

| — | võttes arvesse 2016. aasta juunis avaldatud Euroopa Liidu üldist välis- ja julgeolekupoliitika strateegiat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2016. aasta juunis avaldatud Euroopa Liidu üldist välis- ja julgeolekupoliitika strateegiat,

| — | võttes arvesse ELi toimimise lepingu artiklit 208, milles sätestatakse poliitikavaldkondade arengusidususe põhimõte, mille kohaselt tuleb arengukoostöö eesmärke arvesse võtta sellise poliitika puhul, mis tõenäoliselt mõjutab arengumaid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi toimimise lepingu artiklit 208, milles sätestatakse poliitikavaldkondade arengusidususe põhimõte, mille kohaselt tuleb arengukoostöö eesmärke arvesse võtta sellise poliitika puhul, mis tõenäoliselt mõjutab arengumaid,

| — | võttes arvesse uut Euroopa arengukonsensust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse uut Euroopa arengukonsensust,

| — | võttes arvesse oma 8. oktoobri 2015. aasta resolutsiooni soolist võrdõiguslikkust ja naiste mõjuvõimu suurendamist arengukoostöös käsitleva ELi tegevuskava uuendamise kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. oktoobri 2015. aasta resolutsiooni soolist võrdõiguslikkust ja naiste mõjuvõimu suurendamist arengukoostöös käsitleva ELi tegevuskava uuendamise kohta (1),

| — | võttes arvesse oma 14. veebruari 2017. aasta resolutsiooni Euroopa arengukonsensuse läbivaatamise kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. veebruari 2017. aasta resolutsiooni Euroopa arengukonsensuse läbivaatamise kohta (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse poolt 2017. aasta oktoobris avaldatud ELi soolise võrdõiguslikkuse tegevuskava (2016–2020) Euroopa tasandil rakendamise hinnangut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse poolt 2017. aasta oktoobris avaldatud ELi soolise võrdõiguslikkuse tegevuskava (2016–2020) Euroopa tasandil rakendamise hinnangut,

| — | võttes arvesse organisatsiooni COC Nederland aruannet ELi LGBTI-suuniste rakendamise kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse organisatsiooni COC Nederland aruannet ELi LGBTI-suuniste rakendamise kohta (3),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse arengukomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni ühisarutelusid kodukorra artikli 55 alusel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse arengukomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni ühisarutelusid kodukorra artikli 55 alusel,

| — | võttes arvesse arengukomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit ja väliskomisjoni arvamust (A8-0167/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse arengukomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit ja väliskomisjoni arvamust (A8-0167/2018),

| A. | arvestades, et naiste ja meeste võrdõiguslikkus on ELi põhiväärtus ning on sätestatud ELi aluslepingutes ja põhiõiguste hartas ning soolist aspekti tuleb järelikult arvestada kõigis ELi tegevustes ja poliitikavaldkondades, et saavutada tegelik võrdõiguslikkus ja kestlik areng; arvestades, et võrdõiguslikkus ja naiste mõjuvõimu suurendamine on eeltingimused 2015. aasta järgsete kestliku arengu eesmärkide saavutamiseks ning samuti on tegemist omaette inimõiguste küsimusega, millega tuleb tegeleda, sõltumata selle kasulikkusest arengule ja majanduskasvule; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et naiste ja meeste võrdõiguslikkus on ELi põhiväärtus ning on sätestatud ELi aluslepingutes ja põhiõiguste hartas ning soolist aspekti tuleb järelikult arvestada kõigis ELi tegevustes ja poliitikavaldkondades, et saavutada tegelik võrdõiguslikkus ja kestlik areng; arvestades, et võrdõiguslikkus ja naiste mõjuvõimu suurendamine on eeltingimused 2015. aasta järgsete kestliku arengu eesmärkide saavutamiseks ning samuti on tegemist omaette inimõiguste küsimusega, millega tuleb tegeleda, sõltumata selle kasulikkusest arengule ja majanduskasvule;

| B. | arvestades, et viies kestliku arengu eesmärk on saavutada sooline võrdõiguslikkus ja suurendada kõigi naiste ja tütarlaste mõjuvõimu maailmas, ning arvestades, et viiendat kestliku arengu eesmärki tuleb arvesse võtta terves kestliku arengu tegevuskavas 2030, et teha edusamme kõigi kestliku arengu eesmärkide saavutamisel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et viies kestliku arengu eesmärk on saavutada sooline võrdõiguslikkus ja suurendada kõigi naiste ja tütarlaste mõjuvõimu maailmas, ning arvestades, et viiendat kestliku arengu eesmärki tuleb arvesse võtta terves kestliku arengu tegevuskavas 2030, et teha edusamme kõigi kestliku arengu eesmärkide saavutamisel;

| C. | arvestades, et ükski arengustrateegia ei saa olla tõhus, kui naistel ja tütarlastel ei ole selles keskset rolli; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ükski arengustrateegia ei saa olla tõhus, kui naistel ja tütarlastel ei ole selles keskset rolli;

| D. | arvestades, et esialgse I soolise võrdõiguslikkuse tegevuskavaga (2010–2015, GAP I) saavutati teatav edasiminek, kuid esines ka puudujääke: kitsas ulatus, sooteadliku eelarvestamise puudumine ning asjaolu, et ELi delegatsioonides teatakse soolise võrdõiguslikkuse raamistikust vähe, ELi juhid ei ole sellele piisavalt pühendunud ning puuduvad institutsiooniline struktuur ja stiimulid töötajate motiveerimiseks ja asjakohaseks toetamiseks; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et esialgse I soolise võrdõiguslikkuse tegevuskavaga (2010–2015, GAP I) saavutati teatav edasiminek, kuid esines ka puudujääke: kitsas ulatus, sooteadliku eelarvestamise puudumine ning asjaolu, et ELi delegatsioonides teatakse soolise võrdõiguslikkuse raamistikust vähe, ELi juhid ei ole sellele piisavalt pühendunud ning puuduvad institutsiooniline struktuur ja stiimulid töötajate motiveerimiseks ja asjakohaseks toetamiseks;

| E. | arvestades, et Euroopa Parlament nõudis 8. oktoobri 2015. aasta resolutsioonis kõnealuste puudujääkide kõrvaldamist ja mitmete muude muudatuste vastuvõtmist, sealhulgas GAPi ulatuse laiendamine ja juhtimistasandi vastutuse suurendamine soolise võrdõiguslikkuse eest; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa Parlament nõudis 8. oktoobri 2015. aasta resolutsioonis kõnealuste puudujääkide kõrvaldamist ja mitmete muude muudatuste vastuvõtmist, sealhulgas GAPi ulatuse laiendamine ja juhtimistasandi vastutuse suurendamine soolise võrdõiguslikkuse eest;

| F. | arvestades, et 2018. aastal tähistatakse inimõiguste ülddeklaratsiooni vastuvõtmise 70. aastapäeva, ja arvestades, et võrdõiguslikkuse põhimõte moodustab inimõigusi käsitleva kujutluse tuumiku ÜRO 1945. aasta põhikirjas, milles on sätestatud, et inimõigused ja põhivabadused peaksid kehtima kõigi inimeste puhul, „tegemata vahet rassi, soo, keele ja usundi alusel“; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 2018. aastal tähistatakse inimõiguste ülddeklaratsiooni vastuvõtmise 70. aastapäeva, ja arvestades, et võrdõiguslikkuse põhimõte moodustab inimõigusi käsitleva kujutluse tuumiku ÜRO 1945. aasta põhikirjas, milles on sätestatud, et inimõigused ja põhivabadused peaksid kehtima kõigi inimeste puhul, „tegemata vahet rassi, soo, keele ja usundi alusel“;

| G. | arvestades, et Euroopa Parlamendi soovituste põhjal võeti vastu uus, II soolise võrdõiguslikkuse tegevuskava (2016–2020) (GAP II), milles keskendutakse ELi institutsioonilise kultuuri muutmisele nii peakorterite kui ka delegatsioonide tasandil, et kutsuda esile süsteemne muutus ELi lähenemisviisis soolisele võrdõiguslikkusele, ning naiste ja tütarlaste elu muutmisele nelja keskse valdkonna kaudu; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Euroopa Parlamendi soovituste põhjal võeti vastu uus, II soolise võrdõiguslikkuse tegevuskava (2016–2020) (GAP II), milles keskendutakse ELi institutsioonilise kultuuri muutmisele nii peakorterite kui ka delegatsioonide tasandil, et kutsuda esile süsteemne muutus ELi lähenemisviisis soolisele võrdõiguslikkusele, ning naiste ja tütarlaste elu muutmisele nelja keskse valdkonna kaudu;

| H. | arvestades, et GAP II raames loodud neli keskset valdkonda on järgmised: tütarlaste ja naiste füüsilise ja psühholoogilise puutumatuse tagamine, tütarlaste ja naiste majanduslike ja sotsiaalsete õiguste edendamine / mõjuvõimu suurendamine, tütarlaste ja naiste hääle kuuldavaks tegemine ning nende osaluse tõhustamine ning horisontaalne sammas komisjoni talituste ja Euroopa välisteenistuse institutsioonilise kultuuri muutmise kohta, et täita tõhusamalt ELi võetud kohustusi; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et GAP II raames loodud neli keskset valdkonda on järgmised: tütarlaste ja naiste füüsilise ja psühholoogilise puutumatuse tagamine, tütarlaste ja naiste majanduslike ja sotsiaalsete õiguste edendamine / mõjuvõimu suurendamine, tütarlaste ja naiste hääle kuuldavaks tegemine ning nende osaluse tõhustamine ning horisontaalne sammas komisjoni talituste ja Euroopa välisteenistuse institutsioonilise kultuuri muutmise kohta, et täita tõhusamalt ELi võetud kohustusi;

| I. | arvestades, et 3. oktoobri 2017. aasta resolutsioonis kodanikuühiskonna tegutsemisruumi ahenemise probleemiga tegelemise kohta arengumaades (4) rõhutas Euroopa Parlament, kui tähtis on soolise võrdõiguslikkuse edendamine ja naiste mõjuvõimu suurendamine ELi välissuhete kaudu; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et 3. oktoobri 2017. aasta resolutsioonis kodanikuühiskonna tegutsemisruumi ahenemise probleemiga tegelemise kohta arengumaades (4) rõhutas Euroopa Parlament, kui tähtis on soolise võrdõiguslikkuse edendamine ja naiste mõjuvõimu suurendamine ELi välissuhete kaudu;

| J. | arvestades, et soolise võrdõiguslikkuse meetmetele eraldatud eelarvet on keeruline kindlaks teha, sest sooteadliku eelarvestamise raames ei ole soolist aspekti arvestatud veel kõigi eelarveeraldiste ja kuluotsuste puhul; arvestades, et komisjoni sõnul on ELi soolise võrdõiguslikkusega seotud finantskohustused suurenenud, kuid komisjoni ja Euroopa välisteenistuse töötajate suutlikkus selle kasvava töömahuga toime tulla ei ole suurenenud; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et soolise võrdõiguslikkuse meetmetele eraldatud eelarvet on keeruline kindlaks teha, sest sooteadliku eelarvestamise raames ei ole soolist aspekti arvestatud veel kõigi eelarveeraldiste ja kuluotsuste puhul; arvestades, et komisjoni sõnul on ELi soolise võrdõiguslikkusega seotud finantskohustused suurenenud, kuid komisjoni ja Euroopa välisteenistuse töötajate suutlikkus selle kasvava töömahuga toime tulla ei ole suurenenud;

| K. | arvestades, et naiste osalemine majandustegevuses on hädavajalik kestliku arengu ja majanduskasvu jaoks; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et naiste osalemine majandustegevuses on hädavajalik kestliku arengu ja majanduskasvu jaoks;

| L. | arvestades, et sooline võrdõiguslikkus puudub enamasti programmide ja projektide järelevalvesüsteemidest ja hindamisprotsessist, ning arvestades, et riigipõhistes strateegilistes eesmärkides, programmides, projektides ja dialoogides võetakse võrdõiguslikkuse analüüsi väga vähe arvesse; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et sooline võrdõiguslikkus puudub enamasti programmide ja projektide järelevalvesüsteemidest ja hindamisprotsessist, ning arvestades, et riigipõhistes strateegilistes eesmärkides, programmides, projektides ja dialoogides võetakse võrdõiguslikkuse analüüsi väga vähe arvesse;

| M. | arvestades, et praegu, kui GAP II vastuvõtmisest on möödunud üks aasta, on selle mõju täielikuks hindamiseks liiga vara; arvestades, et enne ELi meetmete hindamist on soovitatav vähemalt kolmeaastane poliitilise sekkumise või rakendamise periood; arvestades, et seetõttu ei ole käesoleva resolutsiooni eesmärk arutada GAP II eesmärkide üle, vaid kaaluda, kuidas sätestatud eesmärke on esimesel aastal rakendatud, ning soovitada meetmeid, et parandada nende rakendamist järgnevatel aastatel; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et praegu, kui GAP II vastuvõtmisest on möödunud üks aasta, on selle mõju täielikuks hindamiseks liiga vara; arvestades, et enne ELi meetmete hindamist on soovitatav vähemalt kolmeaastane poliitilise sekkumise või rakendamise periood; arvestades, et seetõttu ei ole käesoleva resolutsiooni eesmärk arutada GAP II eesmärkide üle, vaid kaaluda, kuidas sätestatud eesmärke on esimesel aastal rakendatud, ning soovitada meetmeid, et parandada nende rakendamist järgnevatel aastatel;

| N. | arvestades, et lapse õiguste konventsioonile on alla kirjutanud 195 riiki ning see on õiguslikult siduv ja oluline vahend, mille abil käsitleda tütarlaste kaitsetust ning nende vajadust erikaitse ja -hoolitsuse järele; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et lapse õiguste konventsioonile on alla kirjutanud 195 riiki ning see on õiguslikult siduv ja oluline vahend, mille abil käsitleda tütarlaste kaitsetust ning nende vajadust erikaitse ja -hoolitsuse järele;

| O. | arvestades, et väga murettekitav on México City Policy seaduse ehk nn üldise suutropiseaduse taaskehtestamine ja kohaldamisala laiendamine, kuna sellega võetakse USA ülemaailmne terviseabi ära organisatsioonidelt, mis osutavad tütarlastele ja naistele pereplaneerimise ning seksuaal- ja reproduktiivtervishoiu teenuseid; arvestades, et see mõjutab programme, mis tegelevad HIVi/AIDSiga, emade ja laste tervisega, Zika viiruse vastase võitlusega ning muude tervishoidu ja haigusi puudutavate küsimustega, nagu ka organisatsioone, mis osutavad või propageerivad aborditeenuseid või vastavat nõustamist või suunavad inimesi neid kasutama, isegi kui nad teevad seda enda vahenditega, mis ei ole pärit USA-lt, ja isegi kui abort on nende riigis seaduslik; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et väga murettekitav on México City Policy seaduse ehk nn üldise suutropiseaduse taaskehtestamine ja kohaldamisala laiendamine, kuna sellega võetakse USA ülemaailmne terviseabi ära organisatsioonidelt, mis osutavad tütarlastele ja naistele pereplaneerimise ning seksuaal- ja reproduktiivtervishoiu teenuseid; arvestades, et see mõjutab programme, mis tegelevad HIVi/AIDSiga, emade ja laste tervisega, Zika viiruse vastase võitlusega ning muude tervishoidu ja haigusi puudutavate küsimustega, nagu ka organisatsioone, mis osutavad või propageerivad aborditeenuseid või vastavat nõustamist või suunavad inimesi neid kasutama, isegi kui nad teevad seda enda vahenditega, mis ei ole pärit USA-lt, ja isegi kui abort on nende riigis seaduslik;

| P. | arvestades, et ELi delegatsioonid ja missioonid on partnerriikides GAP II peamised rakendajad ning delegatsiooni- ja missioonijuhtide ja personali juhtimisoskustel ja teadmistel on märkimisväärne roll GAP II eduka rakendamise tagamisel; arvestades, et sooline barjäär takistab jätkuvalt naiste juurdepääsu ELi delegatsioonide juhtivatele ametikohtadele; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et ELi delegatsioonid ja missioonid on partnerriikides GAP II peamised rakendajad ning delegatsiooni- ja missioonijuhtide ja personali juhtimisoskustel ja teadmistel on märkimisväärne roll GAP II eduka rakendamise tagamisel; arvestades, et sooline barjäär takistab jätkuvalt naiste juurdepääsu ELi delegatsioonide juhtivatele ametikohtadele;

| Q. | arvestades, et kõigist ELi delegatsioonidest ainult kolmandiku töö on seotud LGBTI-inimeste inimõigustega; arvestades, et LGBTI-inimesi käsitlevaid ELi suuniseid ei kohaldata ühetaoliselt; arvestades, et nende rakendamine sõltub suuresti konkreetsete saadikute teadmistest ja huvist, mitte struktuursest lähenemisviisist; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et kõigist ELi delegatsioonidest ainult kolmandiku töö on seotud LGBTI-inimeste inimõigustega; arvestades, et LGBTI-inimesi käsitlevaid ELi suuniseid ei kohaldata ühetaoliselt; arvestades, et nende rakendamine sõltub suuresti konkreetsete saadikute teadmistest ja huvist, mitte struktuursest lähenemisviisist;

| R. | arvestades, et konfliktid ja konfliktijärgne aeg ning ebakindel olukord mõjutavad mehi ja naisi erinevalt; arvestades, et naised ei ole ainult ohvrid, vaid ka positiivse muutuse elluviijad, kes võivad osaleda konfliktiennetuses ja lahendamises, rahu kindlustamises, rahukõnelustes ja konfliktijärgses ülesehitamises; arvestades, et naised ja tütarlapsed võivad kokku puutuda diskrimineerimise eri vormidega ja olla suuremas vaesuse ohus; arvestades, et iga kolmas naine maailmas kannatab mingil eluhetkel tõenäoliselt füüsilise ja seksuaalse vägivalla all; arvestades, et igal aastal sunnitakse abielluma 14 miljonit tütarlast; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et konfliktid ja konfliktijärgne aeg ning ebakindel olukord mõjutavad mehi ja naisi erinevalt; arvestades, et naised ei ole ainult ohvrid, vaid ka positiivse muutuse elluviijad, kes võivad osaleda konfliktiennetuses ja lahendamises, rahu kindlustamises, rahukõnelustes ja konfliktijärgses ülesehitamises; arvestades, et naised ja tütarlapsed võivad kokku puutuda diskrimineerimise eri vormidega ja olla suuremas vaesuse ohus; arvestades, et iga kolmas naine maailmas kannatab mingil eluhetkel tõenäoliselt füüsilise ja seksuaalse vägivalla all; arvestades, et igal aastal sunnitakse abielluma 14 miljonit tütarlast;

| 1. | võtab teadmiseks 2016. aasta esimese iga-aastase rakendusaruande avaldamise 2017. aasta augustis, mis näitab selget hoogu liikumisel GAP II rakendamise suunas; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab, et kuigi GAP II vastuvõtmisest on möödunud alles üks aasta, on üldine edasiminek olnud soodne ja võib täheldada mitmeid positiivseid suundumusi; märgib siiski ära arvukad probleemid põhiprioriteetide ja soolise võrdõiguslikkusega seotud kestliku arengu eesmärkide aruandluses ja täitmises, kõigi eesmärkide täitmisel tehtavate edusammude seires ning soolise aspekti arvestamisel valdkondliku poliitika dialoogis; |
| --- | --- |

2.

| 3. | märgib, et GAP II on koostatud talituste ühise töödokumendi vormis; palub komisjonil näidata üles kindlat pühendumist ja muuta see tulevaseks teatiseks soolise võrdõiguslikkuse kohta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | märgib, et kõrgetasemeliste poliitikauuringute ja kindlate tõendite kasutamine on väga oluline viis, kuidas arendada teadmisi soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamise kohta, et töötada välja meetmed ja strateegiad, mis tugevdavad liidu võimet muuta sooline võrdõiguslikkus tegelikkuseks; palub seepärast Euroopa välisteenistusel ja komisjonil pöörata eritähelepanu eesmärgile tagada GAP II 1. lisas esitatud meetmete rakendamise sõltumatu hindamise läbiviimine; |
| --- | --- |

4.

| 5. | märgib, et GAP II sätestab kõikehõlmava tegevuskava, mis hõlmab ELi kogu välispoliitilist päevakorda, ning tunneb sellega seoses heameelt kolme temaatilise samba valimise üle, nimelt tütarlaste ja naiste kehalise ja vaimse puutumatuse tagamine, tütarlaste ja naiste majanduslike ja sotsiaalsete õiguste edendamine ja mõjuvõimu suurendamine ning tütarlaste ja naiste hääle kuuldavaks tegemine ja osaluse tõhustamine; rõhutab, et nende sammaste eesmärk on võidelda diskrimineerimise ja tõrjumise peamiste tegurite ja põhjustega; võtab teadmiseks ka horisontaalse samba komisjoni talituste ja Euroopa välisteenistuse institutsioonilise kultuuri muutmise kohta, et täita tõhusamalt ELi võetud kohustusi soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamisel liidu välissuhete kaudu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | märgib, et diskrimineerimise ja tõrjumise peamised soodustavad tegurid ja põhjused on naiste- ja tütarlastevastane seksuaalne ja sooline vägivald, sealhulgas kahjulikud praktikad, nagu lapsega sõlmitavad abielud ja naiste suguelundite moonutamine; ebapiisav juurdepääs põhisektoritele ja sotsiaalteenustele, näiteks tervishoiule, haridusele, veele, kanalisatsioonile ja toitumisele; raskused seksuaal- ja reproduktiivtervishoiule juurdepääsul ning ebavõrdne osalemine avalikes ja erasektori institutsioonides ning poliitilistes otsustus- ja rahuprotsessides; |
| --- | --- |

6.

| 7. | märgib, et sooline ebavõrdsus ristub teiste ebavõrdsuse vormidega ja süvendab neid ning selle aspekti mõistmine peab olema aluseks meetmeid puudutavate prioriteetide ja kohustuste valikul; |
| --- | --- |

7.

| 8. | nõuab GAP II rakendamisel suuremat tähelepanu tütarlastele ja naistele, kes kannatavad täiendava diskrimineerimise all etnilise päritolu, seksuaalsuse, puude, kasti või vanuse alusel, ning andmete vastavat eristamist; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kordab, et naiste suurem kaasatus tööturul, suurem toetus naiste ettevõtlusele, meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse palga kaitse ning töö- ja eraelu tasakaalu edendamine on tähtsad tegurid pikaajalise kaasava majanduskasvu saavutamisel, ebavõrdsusega võitlemisel ja naiste rahalise iseseisvuse ergutamisel; |
| --- | --- |

9.

| 10. | tunneb heameelt, et GAP II edusammude mõõtmiseks ja jälgimiseks on kehtestatud tugev järelevalve- ja aruandlusraamistik, ning märgib, et kuna kava on ambitsioonikam, annab see ELile tõelise võimaluse edendada naiste ja meeste võrdõiguslikkust ning suurendada tütarlaste ja naiste mõjuvõimu välissuhete valdkonnas; tunnistab siiski vajadust selle raamistiku parema mõistmise ja ühtlustamise järele, et hinnata asjakohaselt ELi tegevuse mõju; |
| --- | --- |

10.

| 11. | tunnistab tütarlaste haridust edendavate poliitika ja meetmete tugevdamise tähtsust ning selle mõju nende tervisele ja majandusliku mõjuvõimu suurendamisele; märgib, et tütarlapsed ja noored naised on eriti kaitsetud ning erilist tähelepanu tuleb pöörata neile kõigil tasandil hariduse kättesaadavaks tegemisele; palub sellega seoses kaaluda paljusid teaduse, tehnoloogia, inseneeria ja matemaatika valdkonna (STEM-ained) võimalusi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | märgib, et nii avaliku kui ka erasektori suurem kaasamine on ülitähtis naiste õiguste edendamiseks ja majandusliku mõjuvõimuu suurendamiseks eri majandussektorites; rõhutab vajadust naiste kaasamise ja esindamise järele kestliku arengu jaoks tähtsates uutes majandusharudes, kaasa arvatud IKT; rõhutab, et ettevõtlusel on tähtis roll naiste õiguste edendamises; kutsub sellega seoses üles suurendama toetust kohalikele VKEdele, eelkõige naisettevõtjatele, et nad saaksid osa erasektori juhitavast majanduskasvust; |
| --- | --- |

12.

| 13. | rõhutab vajadust suurendada maapiirkondade naiste mõjuvõimu, parandades nende juurdepääsu maale, veele, haridusele ja koolitusele, turgudele ja finantsteenustele; |
| --- | --- |

13.

| 14. | palub ELil edendada naiste suuremat osalust rahuvalves ja rahu kindlustamise protsessis ning ELi sõjalistes ja tsiviilkriisiohjemissioonides; |
| --- | --- |

14.

GAP II saavutused

| 15. | tunneb heameelt soolise võrdõiguslikkuse tegevuskava laiendamise üle kõikidele ELi välisteenistustele ja liikmesriikidele ning märgib ära edusammud ELi institutsioonilise kultuuri muutmisel peakorterite ja delegatsioonide tasandil, mis on vajalik, et suurendada ELi algatuste tulemuslikkust ja mõju soolisele võrdõiguslikkusele; tunneb samuti heameelt tegevuskavaga GAP II kehtestatud kohustusliku nõude üle, mille kohaselt kõik ELi osalejad peavad esitama igal aastal aruande vähemalt ühes temaatilises valdkonnas tehtud edusammude kohta; kordab siiski vajadust tugevdada juhtimist ja jätkata ELi institutsioonide ja liikmesriikide ühtsuse ja koordineerimise parandamist, kasutades selleks olemasolevaid struktuure ja eelarvet; |
| --- | --- |

15.

| 16. | tunneb heameelt asjaolu üle, et komisjoni talitused ja Euroopa välisteenistus ning 81 % ELi delegatsioonidest ja 22 liikmesriiki on esitanud 2016. aasta kohta soolise võrdõiguslikkuse aruanded; on küll teadlik, et erakorralised asjaolud võivad olla põhjuseks, miks delegatsioonid aruannet ei esitanud, kuid ootab delegatsioonidelt ja liikmesriikidelt suuremaid jõupingutusi ning soovib näha aasta-aastalt pidevat liikumist olukorra poole, kus esitatakse kõik aruanded; tõdeb, et erinevused liikmesriikide vahel on endiselt märkimisväärsed; tuletab meelde, et GAPi täielik aruandlus ja rakendamine on tähtis, et saavutada GAP II eesmärk võtta 2020. aastaks soolise võrdõiguslikkuse meetmeid kõigist uutest algatustest 85 % puhul; |
| --- | --- |

16.

| 17. | väljendab heameelt selle üle, et kultuuri muutmise suunas on tehtud praktilisi samme ja kõigi uute välismeetmete puhul on kehtestatud kohustuslik võrdõiguslikkuse analüüs ning sellega on pandud üldine vastutus GAPi kohta aruannete esitamise eest ELi delegatsioonide juhtidele, GAP II rakendamisse on kaasatud rohkem kõrgema tasandi töötajaid ning ELi delegatsioonidesse on määratud järjest rohkem soolise võrdõiguslikkuse valdkonna autoriteetseid liidreid ja soolise võrdõiguslikkuse kontaktisikuid, kuigi praeguse seisuga on soolise võrdõiguslikkuse kontaktisik ainult pooltel ELi delegatsioonidel; nõuab, et juhtkonna tasandil pühendataks soolise võrdõiguslikkuse küsimustele rohkem aega ning et delegatsioonid, mis ei ole seda veel teinud, määraksid oma soolise võrdõiguslikkuse kontaktisikud; rõhutab, et kõikidele soolise võrdõiguslikkuse kontaktisikutele tuleks anda oma ülesannete täitmiseks piisavalt aega ja vahendeid; |
| --- | --- |

17.

| 18. | peab kahetsusväärseks, et vastavalt Euroopa välisteenistuse 2016. aasta novembris avaldatud aruandele korraldatakse ainult mõnel ELi ÜJKP missioonil koolitusi seksuaalse või soolise ahistamise teemal, ja märgib, et 2015. aastal ei teatatud ÜJKP missioonide raames ühestki seksuaalse või soolise ahistamise, väärkohtlemise või vägivalla juhtumist; rõhutab, kui tähtis on kohaldada seksuaalse ja soolise ahistamise juhtude suhtes täisleppimatuse põhimõtet ning toetada seksuaalse või soolise vägivalla ennetamisega tegelevaid institutsioonilisi struktuure; palub Euroopa välisteenistusel ja liikmesriikidel toetada kõiki püüdlusi, mida tehakse rahvusvahelistes rahuvalveoperatsioonides seksuaalse või soolise vägivalla vastu võitlemisel, ja tagada, et rikkumisest teatajaid ja ohvreid kaitstaks tõhusalt; |
| --- | --- |

18.

| 19. | peab tervitatavaks, et soolise võrdõiguslikkuse fookusega (G1- ja G2-mõõdikutega) meetmete arv on suurenenud ning delegatsioonidele on kehtestatud nõue põhjendada sellise fookuseta projekte; rõhutab, et selliste projektide üldine arv ei tohiks suureneda konkreetsete sihipäraste soopõhiste (G2-mõõdikuga) projektide arvelt, ning soovitab seepärast kehtestada G2-projektide jaoks eraldi eesmärgi; märgib, et on ebaselge, kuidas sihipärased (G2) ja integreeritud meetmed (G1) peaksid üksteist täiendama; nõuab lisapingutusi soolise aspekti arvestamise selgitamiseks ja sihipäraste meetmete arvu suurendamiseks; |
| --- | --- |

19.

| 20. | märgib, et programmitöös ja projektide valimisel kohaldatakse ainult paari korduvat soolise võrdõiguslikkuse komponenti; kutsub rakendajaid üles kasutama kõiki soolise võrdõiguslikkuse valdkondi; |
| --- | --- |

20.

| 21. | mõistab hukka igasuguse naiste- ja tütarlastevastase vägivalla ja kõik soolise vägivalla vormid, sealhulgas inimkaubanduse, seksuaalse ärakasutamise, sundabielud, aukuriteod, naiste suguelundite moonutamise ja seksuaalse vägivalla kasutamise sõjarelvana; palub ELil ja kõigil liikmesriikidel ratifitseerida Istanbuli konventsioon kui esimene rahvusvaheline õiguslikult siduv õigusakt, millega püütakse ennetada naistevastast vägivalda ja sellega võidelda; |
| --- | --- |

21.

| 22. | peab kahetsusväärseks, et vägivalla all kannatanud või kannatavaid naisi ei toetata meestepoolse vägivalla puhul võrdselt seoses varjupaikade, tugiteenuste, õiguste, abitelefonide, vägistamise kriisikeskuste jms kättesaadavusega, nende teenuste osutamisega ja neid käsitleva teabega; rõhutab, et Istanbuli konventsioonis tuleks põhiteemana käsitleda meeste vägivalda naiste suhtes, aga käsitleda tuleks ka igasugust soolist vägivalda, võideldes vägivallaga, mida pannakse toime, lähtudes erinevate aluste, sealhulgas seksuaalse sättumuse, sooidentiteedi ja sooväljenduse kombinatsioonist; toonitab, et strateegilised meetmed on tähtsad, et võidelda ennetavalt sooliste stereotüüpidega ning tõrjuda patriarhaadi, rassismi, seksismi, homofoobia ja transfoobia käitumismustreid ning soonormatiivsust ja heteronormatiivsust; |
| --- | --- |

22.

| 23. | peab väga kahetsusväärseks, et praegune programmitöö näib jätvat kõrvale soolise mõõtme kriisiolukordades või keerulistes konfliktides, mis muude tagajärgede hulgas tähendab seda, et paljudel sõja olukorras toimunud vägistamise ohvritest tütarlastel ja naistel ei ole juurdepääsu mittediskrimineerivale hoolitsusele ja eelkõige ulatuslikule arstiabile; palub komisjonil rakendada GAP II süstemaatiliselt humanitaarabi andmisel, kus see peab tagama mittediskrimineeriva juurdepääsu meditsiiniteenustele, ning kutsub komisjoni üles teavitama aktiivselt oma humanitaarvaldkonna partnereid sellest, et komisjoni poliitikas on ette nähtud, et juhul, kui rasedus ohustab naise või tütarlapse elu või põhjustab talle kannatusi, võib rahvusvaheline humanitaarõigus õigustada ohutu abordi pakkumist; rõhutab, et ELi ja selle liikmesriikide poolt humanitaarabi andmise suhtes ei tohiks kohaldada muude partneritest abiandjate nõudmisi piirangute seadmiseks vajalikule arstiabile, muu hulgas seoses relvakonfliktides vägistamise ohvriks langenud naiste ja tütarlaste ligipääsuga turvalisele abordile; tunneb heameelt asjaolu üle, et paljud ELi delegatsioonid keskenduvad võitlusele naistevastase vägivallaga; rõhutab sellega seoses vajadust tagada, et kõikide naiste ja tütarlaste õigust elule ja inimväärsele kohtlemisele kaitstakse, eelkõige kahjulike praktikate, näiteks soopõhise tapmise vastase aktiivse võitluse abil; rõhutab, et vägistamise kasutamine sõjarelva ja represseerimisvahendina tuleb kaotada ning EL peab avaldama jätkuvat survet kolmandate riikide valitsustele ja kõigile asjaomastele sidusrühmadele piirkondades, kus esineb sellist soolist vägivalda, et see praktika lõpetada, süüdlased õiguslikult vastutusele võtta ning aidata ohvritel, probleemiga kokku puutunud naistel ja kogukondadel terveneda ja taastuda; |
| --- | --- |

23.

| 24. | rõhutab, et seksuaal- ja reproduktiivtervise ning seonduvate õiguste üleüldine austamine ja nendele juurdepääs aitab kaasa kõigi tervisega seotud kestliku arengu eesmärkide saavutamisele, nagu sünnituseelne hooldus ja meetmed, mille eesmärk on vältida suure riskiga sünnitusi ning vähendada imikute ja laste suremust; osutab asjaolule, et juurdepääs pereplaneerimisele, emade tervishoiuteenustele ning ohutu ja seadusliku abordi teenustele on naiste elude päästmise olulised elemendid; peab siiski kahetsusväärseks, et pereplaneerimise ja reproduktiivtervisega seotud prioriteedid jäetakse nii rahastamisel kui ka programmides arvestamata; on mures selle pärast, et ükski Lähis-Ida, Põhja-Aafrika, Euroopa ja Kesk-Aasia piirkonda saadetud ELi delegatsioon ei valinud ühtegi seksuaal- ja reproduktiivtervist ja seonduvaid õigusi käsitlevat näitajat, hoolimata seksuaal- ja reproduktiivtervise ja seonduvate õiguste alastest suurtest vajadustest nendes piirkondades; palub nende piirkondade ELi delegatsioonidel neid muret tekitavaid arve uuesti hinnata, et teha kindlaks, kas need võivad olla seotud valeandmete esitamisega või tuleks praeguseid programme täiendada sihipäraste meetmetega seksuaal- ja reproduktiivtervise ning seonduvate õiguste kohta, kasutades ära programmitöö läbivaatamist; rõhutab, et seksuaal- ja reproduktiivtervisele ja seonduvatele õigustele pühendatud peatükk tuleb aastaaruandesse alles jätta, et tagada GAP II ümberkujundava mõju nõeutekohane hindamine ning seksuaal- ja reproduktiivtervise ja seonduvate õiguste valdkonna edusammude nõuetekohane mõõtmine aruande metoodikaga; |
| --- | --- |

24.

| 25. | märgib, et aruanne näitab vajadust tugevamate meetmete järele seksuaal- ja reproduktiivtervise ja seonduvate õiguste valdkonnas, mis on soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamise eeltingimus, ning vajadust asjakohaste vahendite järele, millega mõõta edusamme seksuaal- ja reproduktiivtervishoiule ja seonduvatele õigustele üldise juurdepääsu tagamisel, nagu on kokku lepitud kooskõlas ELi võetud kohustusega järgida elanikkonna ja arengu rahvusvahelise konverentsi tegevusprogrammi ning Pekingi tegevusprogrammi ning nende läbivaatamiskonverentside tulemusi kokkuvõtvaid dokumente vastavalt kestliku arengu eesmärgi 5 alleesmärgile 6; tuletab sellega seoses meelde ka kestliku arengu eesmärgi 3 alleesmärki 7 ja eesmärgi 5 alleesmärki 3; |
| --- | --- |

25.

| 26. | peab kahetsusväärseks, et kodanikuühiskonna tegutsemisruumi vähenemise tingimustes saab vähe tähelepanu eesmärk 18, mis keskendub naiste õiguste organisatsioonidele ja naiste inimõiguste kaitsjatele; on mures selle pärast, et GAP II rakendamisel ei ole rõhutatud poliitiliste ja kodanikuõigustega seotud temaatilist prioriteeti ning eelkõige seda, et ka naistel ja tütarlastel on poliitilised ja kodanikuõigused; |
| --- | --- |

26.

Peamised soovitused komisjonile / Euroopa välisteenistusele

| 27. | kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles võtma edasisi meetmeid, et hõlbustada parimate tavade vahetamist delegatsioonide ja üksuste vahel soolise võrdõiguslikkuse suurendamiseks ja soolise aspekti laialdasemaks arvestamiseks, näiteks soolise võrdõiguslikkuse kontaktisikute võrgustiku loomine ja edendamine ning rohkemate positiivsete näidete jagamine edukate tavade kohta, muu hulgas programmide koostamisel, rakendamisel ja süsteemse võrdõiguslikkuse analüüsi läbiviimisel, ning tagama, et võrdõiguslikkuse analüüsid mõjutavad tulemuslikult ELi delegatsioonide rakendatavaid programme; |
| --- | --- |

27.

| 28. | märgib, et eri prioriteetsetes valdkondades on tehtud märkimisväärseid edusamme, kuid andmete kohaselt on mõnes saavutatud vähem edu, kui oleks võinud eeldada; palub komisjonil viia läbi uuring põhjuste kohta, miks ELi delegatsioonid võtavad teatavaid temaatilisi eesmärke ja prioriteetseid valdkondi sagedamini arvesse ja teevad neis suuremaid edusamme; |
| --- | --- |

28.

| 29. | nõuab, et komisjoni talitustes tegeleks soolise aspekti arvestamisega rohkem inimesi, mille saavutamiseks tuleb pakkuda kohandatud koolitust, korraldada ümber olemasolevaid struktuure ja võtta tööle lisatöötajaid; soovitab, et töötajate tõhusam koolitamine, mis on mõeldud eelkõige juhtivatel ametikohtadel töötajatele ja hõlmab erikoolitust kaitsetumate rühmadega seotud soolise võrdõiguslikkuse küsimustes, igasse üksusesse soolise võrdõiguslikkuse kontaktisiku määramine ning üksusteüleste soolise võrdõiguslikkuse koordineerimise töörühma loomine rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadis, naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste peadirektoraadis, Euroopa kodanikukaitse ja humanitaarabioperatsioonide peadirektoraadis ning Euroopa välisteenistuses võib aidata võtta soolist aspekti välispoliitika üksustes paremini arvesse; on arvamusel, et soolise võrdõiguslikkuse küsimuste alase koolituse täiustamine ja spetsialiseerituse suurendamine tuleks teha kättesaadavaks ka kohalikele partneritele valitsuse tasandil ja valitsusvälistele osalejatele, sealhulgas valitsusvälistele organisatsioonidele; |
| --- | --- |

29.

| 30. | rõhutab vajadust tagada kõigi olemasolevate ELi välistegevuse rahastamisvahendite ja poliitika sidusus ja täiendavus soolise aspekti arvestamisega, sealhulgas uus arengukonsensus, ELi vahendite pakett soolise aspekti arvestamiseks arengukoostöös ning ELi inimõiguste ja demokraatia tegevuskava; |
| --- | --- |

30.

| 31. | tunneb heameelt 8. märtsi 2016. aasta suunise üle, milles antakse ülevaade GAP II rakendamise ressurssidest ja vahenditest ja mida kohaldatakse rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi ning Euroopa välisteenistuse suhtes, ning nõuab kõigi GAP II rakendamises osalevate Euroopa talituste suhtes kohaldatava suunise koostamist; |
| --- | --- |

31.

| 32. | tunneb heameelt ELi ja ÜRO ühise ülemaailmse soolise võrdõiguslikkuse algatuse (algatus „Spotlight“) käivitamise üle kooskõlas GAP II eesmärgiga võidelda seksuaalse ja soolise vägivalla ning kahjulike praktikate, nagu naiste suguelundite moonutamise, varajase sundabielu ja inimkaubanduse vastu; märgib siiski, et algatus „Spotlight“ tegeleb peamiselt selliste aspektidega, mida juba käsitletakse ülemaailmse ühise probleemina, nagu on tõestanud rakendusaruanne, ning rõhutab seetõttu vajadust edendada soolist võrdõiguslikkust terviklikumalt, kasutades asjakohaseid programme ja metoodikat; nõuab, et algatusele „Spotlight“ antaks lisavahendeid, mida ei ole juba eraldatud soolise võrdõiguslikkuse jaoks; palub, et komisjon kasutaks oma rahvusvaheliste koostööprogrammide läbivaatamist, et suurendada soolise võrdõiguslikkusega seotud aspektide paketi rahastamist, et saavutada GAP II kaugeleulatuvad eesmärgid, sealhulgas võtta soolisi aspekte arvesse kahepoolses koostöös ja temaatilistes programmides; |
| --- | --- |

32.

| 33. | rõhutab, et EL peab naiste ja meeste võrdõiguslikkuse põhimõtet oma välissuhetes edendama ja arvesse võtma; märgib siiski, et kaubanduse ja soolise võrdõiguslikkuse seoseid ei ole GAP II raames piisavalt käsitletud ja üldisemalt, et soolise aspekti arvestamine on jätkuvalt mitmemõõtmeline probleem; tuletab sellega seoses meelde, et läbirääkimised kaubanduslepingute üle, eriti kaubandust ja kestlikku arengut käsitlevate peatükkide üles, mis hõlmavad tööõigusi, on tähtis vahend naiste ja meeste võrdõiguslikkuse edendamiseks ning naiste mõjuvõimu suurendamiseks kolmandates riikides; palub seetõttu kaubanduse peadirektoraadil võtta meetmeid, et rakendada GAP II oma töös ja lisada kõikidesse ELi kaubanduslepingutesse tütarlaste ja naiste õigused ning sooline võrdõiguslikkus majanduskasvu soodustavate teguritena ning järgida ILO põhikonventsioone soolise võrdõiguslikkuse ja tööõiguste, sealhulgas sunniviisilise töö ja lapstööjõu kohta; tuletab meelde vajadust jälgida ELi kaubanduspoliitika rakendamise ajal selle mõju naiste mõjuvõimu suurendamisele ja soolisele võrdõiguslikkusele; |
| --- | --- |

33.

| 34. | märgib, et tütarlaste ja naiste mõjuvõimu suurendamine on üks ELi välistegevuse seatud eesmärkidest ELi üldises välis- ja julgeolekupoliitika strateegias; märgib, et naiste rolli rahuläbirääkimistes ja -vahendamises ei ole GAP II-s piisaval määral arvesse võetud; rõhutab naiste tähtsat osa dialoogi edendamisel, usalduse suurendamisel, rahu nimel liitude loomisel ning erinevate seisukohtade esitamisel rahu ja turvalisuse tähenduse kohta, eelkõige konfliktide ennetamises ja lahendamises ning konfliktijärgses ülesehituses; märgib, et naiste õiguste edendamine kriisidest või konfliktidest räsitud riikides soodustab tugevamate ja vastupidavamate kogukondade teket; väljendab heameelt selle üle, et Euroopa välisteenistuses on nimetatud ametisse peanõunik soolise võrdõiguslikkuse ning naisi, rahu ja julgeolekut käsitleva ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1325 rakendamise küsimuses; soovitab tugevdada ÜRO kaudu ELi liikmesriikide ja rahvusvahelisi meetmeid, et leevendada tõhusamalt konfliktide ja konfliktijärgsete olukordade mõju naistele ja tütarlastele; palub komisjonil toetada uut üleilmset naiste, rahu ja julgeoleku alaste teabekeskuste võrgustikku; märgib, kui tähtis on ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioon 2250 noorte, rahu ja julgeoleku kohta ning kui oluline on leida ELi jaoks parimad võimalused selle resolutsiooni rakendamiseks; |
| --- | --- |

34.

| 35. | tuletab meelde oma nõudmist, et Tšiiliga peetavatel kaubandusläbirääkimistel lisataks lepingusse eripeatükk kaubanduse, soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamise kohta; rõhutab, et ettepanek lisada kaubanduslepingusse selline eraldi peatükk on saanud esimest korda tegelikkuseks; rõhutab vajadust olla kursis selle peatüki sisuga ja seda hinnata, et teha seejärel otsuseid üldisemal tasandil; nõuab, et EL lisaks kaubanduslepingutesse valdkonnaülesed meetmed, et edendada soolist võrdõiguslikkust, vahetada parimaid tavasid ja võimaldada naistel saada kaubanduslepingutest rohkem kasu; |
| --- | --- |

35.

| 36. | nõuab sooliselt eristatud andmete kogumist kaubanduslepingutest enim mõjutatud sektorites, et luua kasulik vahend, millega prognoosida võimalikult täpselt mõju naiste elule ja võidelda halva mõju vastu; nõuab ka mehhanismi loomist kaubanduslepingutes soolise võrdõiguslikkuse poliitika järelevalve ja tugevdamise eesmärgil; |
| --- | --- |

36.

| 37. | tunneb heameelt majandusliku ja sotsiaalse mõjuvõimu suurendamise temaatilise prioriteedi ning tootmisressursside, sealhulgas maa kättesaadavust takistavate tegurite analüüsi ja vastava tegevuse üle; kordab, et kuigi EL on võtnud kohustuseks investeerida põllumajanduses soolisse võrdõiguslikkusse, ei ole naissoost põllumajandusettevõtjad põllumajandusliku ametliku arenguabi esmatähtis sihtrühm, ning palub ELil ja selle liikmesriikidel eraldada rohkem vahendeid naissoost põllumajandusettevõtjatele kooskõlas GAP II eesmärgiga nr 5; |
| --- | --- |

37.

| 38. | soovitab tungivalt institutsioonidel oluliselt suurendada ELi delegatsioonides naissoost liikmete ja eeskätt naissoost delegatsioonijuhtide (praegu on naissoost juht 28 delegatsioonil 138-st) ja missioonijuhtide (praegu on naissoost juht 5 missioonil 17-st) osakaalu; kutsub seetõttu komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles tulemuslikult rakendama sihipärast poliitikat, et lihtsustada naiste juurdepääsu juhtivatele ametikohtadele; juhib tähelepanu naiste väikesele arvule otsustustasandil, mis viitab nähtamatutele takistustele, mis ei võimalda naistel pääseda suurema vastutusega ametikohtadele; |
| --- | --- |

38.

| 39. | rõhutab, et GAP II edu sõltub lõppkokkuvõttes kõigi ELi osalejate kõrgema taseme poliitiliste ja tippjuhtide pikaajalisest ja järjepidevast kaasamisest ning selle rakendamiseks piisavate inim- ja finantsressursside kättesaadavusest ning ELi jõupingutuste kohandamisest abisaavate riikide kohalike oludega; tunneb sellega seoses heameelt rahvusvahelise koostöö ja arengu voliniku positiivse kaastöö üle ning soovitab teistel volinikel näidata üles suuremat pühendumist; märgib, et on vaja paremat poliitilist juhtimist komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja juhtide poolt, et suurendada vahendeid ja aruandekohustust ning kooskõlastada ja tugevdada seda osalemist lähiaastatel; nõuab, et kõik ELi osalejad kasutaksid ära soolise võrdõiguslikkusega seotud aspektide paketti, tagamaks, et soolist aspekti arvestatakse järjepidevalt GAP II kaugeleulatuvate eesmärkide ellu viimiseks; |
| --- | --- |

39.

| 40. | mõistab kindlalt hukka México City Policy seaduse (nn üldise suutropiseaduse) taaskehtestamise ja kohaldamisala laiendamise USA poolt 2017. aasta jaanuaris ning selle mõju naiste ja tütarlaste üldisele tervishoiule ja õigustele; kordab oma üleskutset ELile ja liikmesriikidele toetada ennetavalt naiste õigusi kogu maailmas ning suurendada märkimisväärselt seksuaal- ja reproduktiivtervise ning seonduvate õiguste valdkonna rahastamist nii riiklikus kui ka ELi arenguabis, eelkõige seoses diskrimineerimisvaba juurdepääsuga pereplaneerimisele ning ohutule ja seaduslikule abordile, et vähendada selles valdkonnas USA tekitatud rahastamispuudujääki; |
| --- | --- |

40.

| 41. | palub Euroopa välisteenistusel täiustada LGBTI-inimesi käsitlevate ELi suuniste rakendamist ja tagada, et ELi delegatsioonid konsulteerivad korrapäraselt LGBTI-organisatsioonidega ja teavitavad neid LGBTI-õigustega seotud tegevusest, et tagada, et kaasatuse tase ja võetud meetmed sõltuksid riigi LGBTI-kogukonna vajadustest ja mitte delegatsiooni töötajate isiklikust pühendumusest, ning et kooskõlastada strateegiat ja tegevust mitte ainult ELi liikmesriikide, vaid ka kolmandate riikide saatkondadega ja rahvusvaheliste organisatsioonidega, näiteks ÜROga; |
| --- | --- |

41.

| 42. | märgib, et välissuhetes soolise võrdõiguslikkuse tagamise eesmärgi poliitiliste kohustuste täitmiseks on vaja seda eesmärki piisavalt rahastada; rõhutab, et praegu on soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamise meetmed jätkuvalt alarahastatud, ning nõuab tungivalt selle olukorra muutmist järgmises mitmeaastases finantsraamistikus; |
| --- | --- |

42.

Peamised soovitused ELi delegatsioonidele

| 43. | peab tervitatavaks, et GAP II annab delegatsioonidele paindlikkuse valida prioriteete vastavalt oma riigi kontekstile, sest see võimaldab juhtumipõhist analüüsi ja iga riigi või piirkonna konkreetsete vajaduste hindamist ning seeläbi tegeleda naiste õiguste edendamise ja majandusliku mõjuvõimu suurendamisega; soovitab siiski, et delegatsioone tuleks julgustada GAP II lõpuks saavutama edusamme vähemalt ühe prioriteedi puhul iga temaatilise samba kohta, tagamaks, et erinevad teemavaldkonnad oleksid ühtlasemalt hõlmatud, näiteks tütarlaste haridust edendavate poliitika ja meetmete tugevdamine ning nende mõju tervisele ja majandusliku mõjuvõimu suurendamisele; nõuab tungivalt tähelepanu pööramist naiste ja tütarlaste olukorrale konfliktipiirkondades ning soolisele vägivallale ja eelkõige vägistamise sõjarelvana kasutamisele; tuletab lisaks meelde, et ELi rahastatavate meetmete ja projektide süstemaatiline eesmärk peaks olema võitlus soolise ebavõrdsuse ja diskrimineerimisega; |
| --- | --- |

43.

| 44. | tuletab meelde aluslepingutest tulenevat kohustust arvestada soolist aspekti ELi kogu tegevuses, sealhulgas poliitilistes dialoogides ja kõikides valdkondlikes poliitikadialoogides ning sellistes valdkondades nagu energia, põllumajandus, transport, haridus ja avalik haldus, mis on seni pälvinud vähem tähelepanu; rõhutab, et soolise aspekti arvestamine tuleks integreerida riiklikesse kavadesse ja poliitikaraamistikesse, et tagada partnerriikide (ise)vastutus, tuletades meelde, kui tähtis on toetada asjaomastest riikidest pärit naiste juhitud arenguprojekte; juhib tähelepanu sellele, et on tähtis teha partnerriikidega koostööd sootundliku riigieelarve koostamise valdkonnas; |
| --- | --- |

44.

| 45. | nõuab soolise võrdõiguslikkuse teemale eraldi eelarverea loomist, et juhtida rohkem tähelepanu naiste poliitikas osalemise ja esindatuse määrale ELi naaberriikides ja ELis; rõhutab, et asjaomased programmid peaksid olema täielikult lõimitud ÜRO naiste õiguste agentuuri eesmärkide ja programmidega ning seadma mõõdetavad eesmärgid, et jälgida korrapäraselt ida- ja lõunanaabruses soolise võrdõiguslikkuse vallas tehtavaid edusamme ning tõhustada ja tihendada koostööd partnerriikide valitsustega, saavutamaks kahepoolsete partnerlus- ja assotsieerimislepingute kontekstis kiiremini paremaid tulemusi; |
| --- | --- |

45.

| 46. | märgib, et soolise aspekti arvestamise alast koolitust pakutakse ainult mõnes delegatsioonis ja et suure osa koolitatud töötajate tööleping on ajutine; kutsub ELi delegatsioone üles seda olukorda parandama; |
| --- | --- |

46.

| 47. | rõhutab, et tähtis on poliitilise dialoogi käigus edendada naiste osalemist hariduses, majandustegevuses, tööhõives ja ettevõtluses, kuna see on prioriteetne vahend naiste ühiskondliku positsiooni parandamiseks; |
| --- | --- |

47.

| 48. | rõhutab, kui oluline on süstemaatiliselt läbi viia tõenduspõhist võrdõiguslikkuse analüüsi, kasutades võimaluse korral soo ja vanuse järgi eristatud andmeid, konsulteerides ja tehes koostööd kohalike kodanikuühiskonna organisatsioonide, naisrühmade, inimõigusorganisatsioonide ning kohalike ja piirkondlike asutustega eesmärkide, rakendusvahendite ja järelevalveallikate valimiseks ning valiku ja tulemuste tõhususe ja kestlikkuse hindamiseks; tunneb heameelt asjaolu üle, et 42 riigi võrdõiguslikkuse analüüs on lõpule viidud, ja innustab ka kõiki teisi riike seda kiiresti lõpule viima, kasutama programmide ja projektide järelevalvesüsteemides ja hindamisprotsessides palju rohkem soolise võrdõiguslikkuse kriteeriume, ning nõuab, et võrdõiguslikkuse analüüsi võetaks arvesse riigipõhiste strateegiliste eesmärkide, programmide, projektide ja dialoogide määratlemisel; innustab ELi uurima võimalusi võrdõiguslikkuse analüüsi süstemaatilisemaks jagamiseks, haldamiseks ja ajakohastamiseks, et aidata parandada koordineerimist ning mitte piirduda võrdõiguslikkuse analüüsis ilmsete poliitikavaldkondadega, nagu haridus ja emade tervis, vaid võtma arvesse ka neid poliitikavaldkondi, mida peetakse praegu ekslikult sooneutraalseks, näiteks põllumajandus, kliima ja energia; |
| --- | --- |

48.

| 49. | märgib, et komisjon tunnistas talituste ühises töödokumendis raamistiku 2016–2020 kohta, et ELi rahalisi investeeringuid soolisesse võrdõiguslikkusesse ei ole süstemaatiliselt mõõdetud; palub komisjonil võtta omaks selge tulemustele keskenduv lähenemisviis, millega kehtestatakse aruandlus-, hindamis- ja vastutusmehhanismidele kõrged standardid, ning edendada tõenditel põhinevat otsuste tegemist, et kasutada olemasolevaid rahalisi vahendeid tõhusamalt ja tulemuslikumalt; nõuab aruande koostamist, et teha täpselt kindlaks, kui palju rahalisi vahendeid on eraldatud konkreetselt soolise aspekti arvestamisele, ja tuua välja kõige olulisemad saavutatud eesmärgid; |
| --- | --- |

49.

| 50. | rõhutab vajadust täiustada veelgi andmekogumist riigi tasandil ja töötada välja erinäitajad koos neil näitajatel põhinevate eesmärkidega ning rõhutab, et nende järelevalve tuleb viia kooskõlla kestliku arengu eesmärkide raamistikuga; |
| --- | --- |

50.

| 51. | tuletab meelde, et naiste õigused on inimõigused, ning ergutab jätkama tööd sotsiaalsete ja kultuuriliste normide ja sooliste stereotüüpidega tegelemiseks ühiskonnas, tehes selleks rohkem koostööd kodanikuühiskonnaga ning naiste õigusi ja mõjuvõimu suurendamist toetavate rohujuuretasandi organisatsioonidega, eelkõige ebakindlates ja konfliktiriikides ning hädaolukorras; on veendumusel, et hädavajalik on luua uusi ja arendada olemasolevaid võrgustikke ning kaasata kõik peamised osalejad, sealhulgas erasektor, ning võimaluse korral luua avaliku ja erasektori partnerlusi; rõhutab, et kohalikes kogukondades ja valitsusvälistes organisatsioonides peab suurenema naiste roll järelevalves ja kohalikelt asutustelt vastutuse võtmise nõudmisel; kordab, et selle asemel, et käsitleda naisi ja tütarlapsi kaitsetuna, tuleks rõhutada nende rolli muutuste ja arengu käivitajana ning rahu kindlustajana konfliktide lahendamises; rõhutab, et naiste ja meeste vahelise tõelise võrdõiguslikkuse tagamiseks on vajalik poiste ja meeste kaasamine ja aktiivne osalemine; pooldab seetõttu laiapõhjalist haridust soolise vägivallaga seotud käitumise muutmiseks, mis kaasab kõik mehed, poisid ja kogukonnad; rõhutab, et nais- ja meesrollide sotsiaalsed normid asetavad naised kaitsetumasse olukorda, eelkõige seoses nende seksuaal- ja reproduktiivtervisega, ning toovad kaasa kahjulikke praktikaid, nagu naiste suguelundite moonutamine, lapsega sõlmitavad abielud, varajane abielu ja sundabielu; |
| --- | --- |

51.

| 52. | palub ELil edendada õigusraamistikke ja strateegiaid, mis toetavad naiste suuremat ja tõhusamat osalust rahuvalve, rahu kindlustamise ja vahendamise protsessides ning ELi sõjalistes ja tsiviilkriisiohjemissioonides kooskõlas naisi, rahu ja julgeolekut käsitleva ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1325, keskendudes eelkõige konfliktidega seotud seksuaalse vägivalla probleemile; on arvamusel, et sellel eesmärgil võib kogukonnapõhiste osalejate ja naisorganisatsioonidega konsulteerides läbiviidav sootundlik konfliktianalüüs aidata paremini mõista naiste rolli konfliktides; |
| --- | --- |

52.

| 53. | toonitab, et eelarvest tuleb eraldada vahendeid laste abiellumise ennetamise programmidele, mille eesmärk on luua selline keskkond, kus tütarlapsed saavad kasutada ära kõik oma võimalused, sealhulgas kooli pooleli jätnud tütarlastele ette nähtud haridus-, sotsiaal- ja majandusprogrammide, lastekaitsekavade, tütarlaste ja naiste varjupaikade, õigusnõustamise ja psühholoogilise toetuse abil; |
| --- | --- |

53.

| 54. | rõhutab, et tähtis on suurendada kodanikuühiskonna organisatsioonide ja teiste sidusrühmade, näiteks inimõiguste, tervishoiu või keskkonnaga tegelevate osalejate koostööd korrapärase dialoogi ja kooskõlastamise kaudu ELi delegatsioonidega, sest selline koostöö aitab suurendada GAP II nähtavust ja edendada selle rakendamist, suurendades seeläbi avalikku vastutust soolise võrdõiguslikkuse edendamise eest; |
| --- | --- |

54.

| 55. | on mures, et naiste õiguste kaitsjatele ja naiste õiguste organisatsioonidele pööratakse ebapiisavalt tähelepanu, arvestades, et nad on praegu tohutu surve all kodanikuühiskonna tegutsemisruumi vähenemise tõttu paljudes piirkondades; on mures ka selle pärast, et GAP II rakendamisel ei ole rõhutatud poliitiliste ja kodanikuõigustega seotud temaatilist prioriteeti ning eelkõige seda, et ka naistel ja tütarlastel on poliitilised ja kodanikuõigused; |
| --- | --- |

55.

| 56. | palub ELi delegatsioonidel tagada naiste- ja tütarlastevastast vägivalda käsitlevate andmete tõhus ja korrapärane kogumine, koostada riigipõhised soovitused ning edendada kaitsemehhanismide ja asjakohaste tugistruktuuride loomist ohvrite jaoks; |
| --- | --- |

56.

Peamised soovitused Euroopa Parlamendile

| 57. | innustab Euroopa Parlamendi delegatsioone partnerriikidega tehtava töö käigus esitama süstemaatiliselt järelepärimisi soolist aspekti arvestava programmitöö, võrdõiguslikkuse analüüsi tulemuste ning soolise võrdõiguslikkuse edendamise ja naiste mõjuvõimu suurendamise alase tegevuse kohta ning lisama missioonide programmidesse kohtumised naisorganisatsioonidega; palub Euroopa Parlamendil tagada oma delegatsioonide liikmeskonna parem sooline tasakaal; |
| --- | --- |

57.

| 58. | nõuab, et komisjon teeks kättesaadavaks riigipõhised võrdõiguslikkuse analüüsi aruanded ja et need lisataks kõigi kolmandatesse riikidesse saadetavate Euroopa Parlamendi delegatsioonide taustateabesse; |
| --- | --- |

58.

| 59. | soovitab Euroopa Parlamendil vaadata tulevased GAP II rakendusaruanded korrapäraselt (võimaluse korral iga kahe aasta järel) läbi; |
| --- | --- |

59.

Peamised soovitused tulevaseks aruandluseks

| 60. | toonitab vajadust lihtsustatud aruandlusmeetodi järele, mis hoiaks bürokraatia miinimumtasemel; nõuab, et tulevased rakendusaruanded töötataks välja ja avaldataks lühema aja jooksul; nõuab veebipõhise aruandluse väljatöötamist, selgeid mudeleid ja juhiste avaldamist, et hõlbustada delegatsioonide tööd; |
| --- | --- |

60.

| 61. | rõhutab naiste kaasamise ja esindatuse vajalikkust kestliku arengu jaoks olulistes majandusvaldkondades; rõhutab, et ettevõtlusel on oluline osa naiste õiguste suurendamisel; nõuab sellega seoses suuremat toetust kohalikele VKEdele, eelkõige naisettevõtjatele, mikrolaenude andmise kaudu, et nad saaksid osa erasektoripõhisest majanduskasvust; |
| --- | --- |

61.

| 62. | rõhutab vajadust toetada partnerriikides statistilise suutlikkuse ja statistikamehhanismide tugevdamist ning tehnilise ja finantsabi tõhusat koordineerimist, et võimaldada paremini mõõta, seirata ja hallata soolise aspekti arvestamise valdkonnas saavutatud tulemusi; |
| --- | --- |

62.

| 63. | palub komisjonil koguda sooliselt eristatud andmeid ELi rahastatavate, naiste mõjuvõimu suurendamist käsitlevate programmide rakendamisel; |
| --- | --- |

63.

| 64. | märgib, et lisaks usaldusväärsele soolise aspekti arvestamise poliitikale on vaja ka aruandlust konkreetsete praktiliste meetmete kohta, eelkõige sellistes tundlikes valdkondades nagu seksuaal- ja reproduktiivtervis, millega mõõta tõelist mõju naiste ja tütarlaste, kuid ka meeste ja poiste elule; |
| --- | --- |

64.

| 65. | tuletab aga meelde, et soolist võrdõiguslikkust käsitlevad andmed tähendavad enamat kui sooliselt eristatud andmete kogumist, ja nõuab andmekogumise täiustamist, et võimaldada kvalitatiivselt analüüsida naiste olukorda, näiteks seoses töötingimustega; |
| --- | --- |

65.

| 66. | rõhutab vajadust suurendada võrdõiguslikkuse analüüsi usaldusväärsust, ühtlustades ELi delegatsioonide kogutud andmeid nii, et neid saaks võrrelda; |
| --- | --- |

66.

| 67. | märgib, et on vaja konsulteerida rahvusvaheliste ja riiklike partnerite, akadeemiliste ringkondade, mõttekodade ja naisorganisatsioonidega, aga ka tagada, et nende panust ja oskusteavet kasutatakse soolist võrdõiguslikkust käsitlevate ELi rahastatavate tegevuste ja programmide järelevalves; |
| --- | --- |

67.

| 68. | tuletab meelde, et EL ja selle liikmesriigid on kohustatud austama ELi rändepoliitika rakendamisel ja väljatöötamisel tütarlaste ja naiste kui rändajate, pagulaste ja varjupaigataotlejate õigusi; nõuab sellega seoses, et hinnataks uuesti operatsiooni EUNAVFOR MED Sophia osalemist Liibüa rannikuvalves, võttes arvesse teateid süstemaatilise naistevastase seksuaalse vägivalla kohta Liibüa territooriumil asuvates kinnipidamiskeskustes; |
| --- | --- |

68.

| 69. | märgib, et sageli ei mõisteta soolise aspekti arvestamise kontseptsiooni ikka veel piisavalt ja vaja on paremat kvalitatiivset aruandlust, mis võimaldaks hinnata GAPi rakendamist olemasolevates poliitikameetmetes ja projektides; juhib tähelepanu vajadusele siduda tõelised eesmärgid ja tegevusvaldkonnad selgete ja konkreetsete viitepunktide ja range ajakavaga ning sellele, et andmete kvalitatiivne hindamine peab näitama tõelist mõju, mida rakendatud meetmed on abisaavatele riikidele avaldanud, eesmärgiga tagada, et GAP II toimib tõelise prioriseerimise ja poliitika rakendamise mehhanismina, mitte pelgalt sisemise teavitusvahendina; |
| --- | --- |

69.

o

o o

| 70. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

70.

---

(1)  ELT C 349, 17.10.2017, lk 50.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0026.

(3)  https://www.ilga-europe.org/sites/default/files/Attachments/report_on_the_implementation_of_the_eu_lgbti_guidelines_2016.pdf

(4)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0365.

---

| 9.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 76/180 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 76/180

---

P8_TA(2018)0240

ELi noortestrateegia rakendamine

Euroopa Parlamendi 31. mai 2018. aasta resolutsioon ELi noortestrateegia rakendamise kohta (2017/2259(INI))

(2020/C 76/22)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 9, 165 ja 166, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 9, 165 ja 166,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artikleid 14, 15, 21, 24 ja 32, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artikleid 14, 15, 21, 24 ja 32,

| — | võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni, mille EL ratifitseeris 2010. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni, mille EL ratifitseeris 2010. aastal,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1288/2013, millega luuakse „Erasmus+“: liidu haridus-, koolitus-, noorte- ja spordiprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1719/2006/EÜ, nr 1720/2006/EÜ ja nr 1298/2008/EÜ (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1288/2013, millega luuakse „Erasmus+“: liidu haridus-, koolitus-, noorte- ja spordiprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1719/2006/EÜ, nr 1720/2006/EÜ ja nr 1298/2008/EÜ (1),

| — | võttes arvesse nõukogu resolutsiooni Euroopa Liidu noorte töökava (2016–2018) kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu resolutsiooni Euroopa Liidu noorte töökava (2016–2018) kohta (2),

| — | võttes arvesse nõukogu 22. aprilli 2013. aasta soovitust noortegarantii loomise kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 22. aprilli 2013. aasta soovitust noortegarantii loomise kohta (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 7.–8. veebruari 2013. aasta järeldusi noorte tööhõive algatuse kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 7.–8. veebruari 2013. aasta järeldusi noorte tööhõive algatuse kohta (4),

| — | võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2009. aasta resolutsiooni Euroopa noortevaldkonnas tehtava koostöö uuendatud raamistiku (2010–2018) kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2009. aasta resolutsiooni Euroopa noortevaldkonnas tehtava koostöö uuendatud raamistiku (2010–2018) kohta (5),

| — | võttes arvesse komisjoni hinnangut ELi noortestrateegiale (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni hinnangut ELi noortestrateegiale (6),

| — | võttes arvesse nõukogu 12. mai 2009. aasta järeldusi, mis käsitlevad strateegilist raamistikku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal (HK 2020) (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 12. mai 2009. aasta järeldusi, mis käsitlevad strateegilist raamistikku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal (HK 2020) (7),

| — | võttes arvesse oma 14. septembri 2017. aasta resolutsiooni programmi „Erasmus+“ tuleviku kohta (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. septembri 2017. aasta resolutsiooni programmi „Erasmus+“ tuleviku kohta (8),

| — | võttes arvesse oma 2. veebruari 2017. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1288/2013 (millega luuakse „Erasmus+“: liidu haridus-, koolitus-, noorte- ja spordiprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1719/2006/EÜ, nr 1720/2006/EÜ ja nr 1298/2008/EÜ) kohta (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 2. veebruari 2017. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1288/2013 (millega luuakse „Erasmus+“: liidu haridus-, koolitus-, noorte- ja spordiprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1719/2006/EÜ, nr 1720/2006/EÜ ja nr 1298/2008/EÜ) kohta (9),

| — | võttes arvesse ELi haridusministrite 17. märtsi 2015. aasta mitteametlikul kohtumisel Pariisis vastu võetud Pariisi deklaratsiooni kodanikuaktiivsuse ning vabaduse, sallivuse ja mittediskrimineerimise ühiste väärtuste edendamise kohta hariduse kaudu, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi haridusministrite 17. märtsi 2015. aasta mitteametlikul kohtumisel Pariisis vastu võetud Pariisi deklaratsiooni kodanikuaktiivsuse ning vabaduse, sallivuse ja mittediskrimineerimise ühiste väärtuste edendamise kohta hariduse kaudu,

| — | võttes arvesse nõukogus 23. novembril 2015. aastal vastu võetud nõukogu ja komisjoni 2015. aasta ühisaruannet Euroopa noortevaldkonnas tehtava koostöö uuendatud raamistiku (2010–2018) rakendamise kohta (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogus 23. novembril 2015. aastal vastu võetud nõukogu ja komisjoni 2015. aasta ühisaruannet Euroopa noortevaldkonnas tehtava koostöö uuendatud raamistiku (2010–2018) rakendamise kohta (10),

| — | võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2012. aasta soovitust mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimise kohta (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2012. aasta soovitust mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimise kohta (11),

| — | võttes arvesse komisjoni 26. augusti 2015. aasta teatist „Nõukogu ja komisjoni 2015. aasta ühisaruande projekt hariduse ja koolituse valdkonna üleeuroopalise koostöö strateegilise raamistiku (HK 2020) rakendamise kohta. Hariduse ja koolituse valdkonna üleeuroopalise koostöö uued prioriteedid“ (COM(2015)0408), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 26. augusti 2015. aasta teatist „Nõukogu ja komisjoni 2015. aasta ühisaruande projekt hariduse ja koolituse valdkonna üleeuroopalise koostöö strateegilise raamistiku (HK 2020) rakendamise kohta. Hariduse ja koolituse valdkonna üleeuroopalise koostöö uued prioriteedid“ (COM(2015)0408),

| — | võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia“ (COM(2010)2020),

| — | võttes arvesse komisjoni 17. jaanuari 2018. aasta teatist digiõppe tegevuskava kohta (COM(2018)0022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 17. jaanuari 2018. aasta teatist digiõppe tegevuskava kohta (COM(2018)0022),

| — | võttes arvesse oma 27. oktoobri 2016. aasta resolutsiooni ELi noorsoostrateegia (2013–2015) hindamise kohta (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 27. oktoobri 2016. aasta resolutsiooni ELi noorsoostrateegia (2013–2015) hindamise kohta (12),

| — | võttes arvesse nõukogu 10. märtsi 2014. aasta soovitust praktika kvaliteediraamistiku kohta (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 10. märtsi 2014. aasta soovitust praktika kvaliteediraamistiku kohta (13),

| — | võttes arvesse ÜRO lapse õiguste konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO lapse õiguste konventsiooni,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu 25. novembri 2008. aasta resolutsiooni CM/Res(2008)23 Euroopa Nõukogu noortepoliitika kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu 25. novembri 2008. aasta resolutsiooni CM/Res(2008)23 Euroopa Nõukogu noortepoliitika kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu 31. mai 2017. aasta soovitust CM/Rec(2017)4 noorsootöö kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu 31. mai 2017. aasta soovitust CM/Rec(2017)4 noorsootöö kohta,

| — | võttes arvesse oma 12. aprilli 2016. aasta resolutsiooni ELi käsitleva õppe kohta koolides (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. aprilli 2016. aasta resolutsiooni ELi käsitleva õppe kohta koolides (14),

| — | võttes arvesse oma 8. septembri 2015. aasta resolutsiooni noorte ettevõtluse edendamise kohta hariduse ja koolituse kaudu (15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. septembri 2015. aasta resolutsiooni noorte ettevõtluse edendamise kohta hariduse ja koolituse kaudu (15),

| — | võttes arvesse Euroopa Regioonide Komitee arvamust „Euroopa koostöö noortevaldkonnas (2010–2018)“ (16), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Regioonide Komitee arvamust „Euroopa koostöö noortevaldkonnas (2010–2018)“ (16),

| — | võttes arvesse oma 19. jaanuari 2016. aasta resolutsiooni kultuuridevahelise dialoogi, kultuurilise mitmekesisuse ja hariduse rolli kohta ELi põhiväärtuste edendamisel (17), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. jaanuari 2016. aasta resolutsiooni kultuuridevahelise dialoogi, kultuurilise mitmekesisuse ja hariduse rolli kohta ELi põhiväärtuste edendamisel (17),

| — | võttes arvesse Euroopa Noortefoorumi avaldatud noortepoliitika variaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Noortefoorumi avaldatud noortepoliitika variaruannet,

| — | võttes arvesse Euroopa Noortefoorumi resolutsiooni ELi noortestrateegia kohta (18), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Noortefoorumi resolutsiooni ELi noortestrateegia kohta (18),

| — | võttes arvesse Euroopa noorte teabe- ja nõustamisameti (ERYICA) seisukohavõttu „Engage. Inform. Empower“ (Kaasa. Teavita. Võimesta), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa noorte teabe- ja nõustamisameti (ERYICA) seisukohavõttu „Engage. Inform. Empower“ (Kaasa. Teavita. Võimesta),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52 ning esimeeste konverentsi 12. detsembri 2002. aasta otsuse (mis käsitleb algatusraportite koostamise loa andmise korda) artikli 1 punkti 1 alapunkti e ja 3. lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52 ning esimeeste konverentsi 12. detsembri 2002. aasta otsuse (mis käsitleb algatusraportite koostamise loa andmise korda) artikli 1 punkti 1 alapunkti e ja 3. lisa,

| — | võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust (A8-0162/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust (A8-0162/2018),

| A. | arvestades, et majanduslanguse negatiivne mõju noorte väljavaadetele oma täit potentsiaali välja arendada on jätkuvalt tuntav kogu Euroopa Liidus; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et majanduslanguse negatiivne mõju noorte väljavaadetele oma täit potentsiaali välja arendada on jätkuvalt tuntav kogu Euroopa Liidus;

| B. | arvestades, et paljudes, eriti Lõuna-Euroopa liikmesriikides, ei ole veel saavutatud mitmete noortega seotud näitajate (näiteks tööhõive, heaolu ja sotsiaalkaitse) kriisieelseid tasemeid; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et paljudes, eriti Lõuna-Euroopa liikmesriikides, ei ole veel saavutatud mitmete noortega seotud näitajate (näiteks tööhõive, heaolu ja sotsiaalkaitse) kriisieelseid tasemeid;

| C. | arvestades, et kogu ELis toimub ilmne erinevuste vähenemine piirkondlikul tasandil; arvestades, et paljudes piirkondades on tööhõive määr endiselt allpool kriisieelset taset; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kogu ELis toimub ilmne erinevuste vähenemine piirkondlikul tasandil; arvestades, et paljudes piirkondades on tööhõive määr endiselt allpool kriisieelset taset;

| D. | arvestades, et noorte töötus on viimastel aastatel järk-järgult vähenenud, kuigi see oli Eurostati andmetel 2018. aasta jaanuaris 16,1 % ja mõnes liikmesriigis isegi üle 34 %; arvestades, et võrreldes 2008. aasta näitajatega (15,6 %) näeme, et töötuse määr on tõusnud; arvestades, et need arvud näitavad, et noorte potentsiaali täielikuks ärakasutamiseks ei ole olemas kõigile ühtmoodi sobivat lahendust; arvestades, et äärsepoolseimates piirkondades on noorte töötuse määr murettekitavalt kõrge ning mõnes neist, näiteks Mayotte’is, on see üle 50 %; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et noorte töötus on viimastel aastatel järk-järgult vähenenud, kuigi see oli Eurostati andmetel 2018. aasta jaanuaris 16,1 % ja mõnes liikmesriigis isegi üle 34 %; arvestades, et võrreldes 2008. aasta näitajatega (15,6 %) näeme, et töötuse määr on tõusnud; arvestades, et need arvud näitavad, et noorte potentsiaali täielikuks ärakasutamiseks ei ole olemas kõigile ühtmoodi sobivat lahendust; arvestades, et äärsepoolseimates piirkondades on noorte töötuse määr murettekitavalt kõrge ning mõnes neist, näiteks Mayotte’is, on see üle 50 %;

| E. | arvestades, et sotsiaal-majanduslik kriis mõjutab kõige enam ebasoodsas olukorras olevaid rühmi – rahvusvähemusi, erivajadustega inimesi, naisi, seksuaalvähemusi, rändajaid ja pagulasi, kellel on raske tööturule pääseda ning saada juurdepääsu kultuurile, sotsiaalteenustele ja haridusele; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et sotsiaal-majanduslik kriis mõjutab kõige enam ebasoodsas olukorras olevaid rühmi – rahvusvähemusi, erivajadustega inimesi, naisi, seksuaalvähemusi, rändajaid ja pagulasi, kellel on raske tööturule pääseda ning saada juurdepääsu kultuurile, sotsiaalteenustele ja haridusele;

| F. | arvestades, et haridus aitab vähendada sotsiaal-majandusliku ebavõrdsuse mõju, pakkudes oskusi ja pädevusi, mis on vajalikud ebasoodsate asjaolude põlvkondadevahelise ülekandumise vähendamiseks; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et haridus aitab vähendada sotsiaal-majandusliku ebavõrdsuse mõju, pakkudes oskusi ja pädevusi, mis on vajalikud ebasoodsate asjaolude põlvkondadevahelise ülekandumise vähendamiseks;

| G. | arvestades, et üldine vähene investeerimine noortesse ja noorte õigustesse takistab noortel oma õigusi nõuda, kasutada ja kaitsta ning aitab kaasa selliste nähtuste süvenemisele nagu vähenev elanikkond, haridussüsteemist varakult lahkumine, vähesed töö- ja kutseoskused, hiline sisenemine tööturule, majandusliku sõltumatuse puudumine, sotsiaalkindlustussüsteemide võimalikud tõrked, laialtlevinud ebakindel tööhõive ja sotsiaalne tõrjutus; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et üldine vähene investeerimine noortesse ja noorte õigustesse takistab noortel oma õigusi nõuda, kasutada ja kaitsta ning aitab kaasa selliste nähtuste süvenemisele nagu vähenev elanikkond, haridussüsteemist varakult lahkumine, vähesed töö- ja kutseoskused, hiline sisenemine tööturule, majandusliku sõltumatuse puudumine, sotsiaalkindlustussüsteemide võimalikud tõrked, laialtlevinud ebakindel tööhõive ja sotsiaalne tõrjutus;

| H. | arvestades, et noorte probleemid tööhõives, hariduses ja koolituses, samuti sotsiaalses ja poliitilises kaasatuses ei ole ühetaolised, kuna mõnda rühma mõjutavad need ebaproportsionaalselt rohkem kui teisi; arvestades, et vaja on rohkem jõupingutusi, et toetada inimesi, kes on tööturust kõige kaugemal või sellest täiesti eraldatud; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et noorte probleemid tööhõives, hariduses ja koolituses, samuti sotsiaalses ja poliitilises kaasatuses ei ole ühetaolised, kuna mõnda rühma mõjutavad need ebaproportsionaalselt rohkem kui teisi; arvestades, et vaja on rohkem jõupingutusi, et toetada inimesi, kes on tööturust kõige kaugemal või sellest täiesti eraldatud;

| I. | arvestades, et elukohalähedaste koolide ja haridusasutuste säilimine kõikides Euroopa piirkondades on noorte väljaõppe parandamiseks keskse tähtsusega ning EL peaks piirkondi selle ülesande täitmisel igati toetama; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et elukohalähedaste koolide ja haridusasutuste säilimine kõikides Euroopa piirkondades on noorte väljaõppe parandamiseks keskse tähtsusega ning EL peaks piirkondi selle ülesande täitmisel igati toetama;

| J. | arvestades, et haridusel, kultuuridevahelisel dialoogil, strateegilisel teabevahetusel ja liikmesriikidevahelisel tihedamal koostööl on keskne tähtsus noorte tõrjutuse ja radikaliseerumise ennetamisel ning nende vastupanuvõime suurendamisel; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et haridusel, kultuuridevahelisel dialoogil, strateegilisel teabevahetusel ja liikmesriikidevahelisel tihedamal koostööl on keskne tähtsus noorte tõrjutuse ja radikaliseerumise ennetamisel ning nende vastupanuvõime suurendamisel;

| K. | arvestades, et noored peaksid olema aktiivselt kaasatud kõigi neid mõjutavate poliitikameetmete kavandamisse, väljatöötamisse, rakendamisse, järelevalvesse ja hindamisse; arvestades, et 57 % ELi noorteorganisatsioonidest on seisukohal, et nende eksperditeadmisi ei võeta noortepoliitika väljatöötamisel arvesse (19); |
| --- | --- |

K.

arvestades, et noored peaksid olema aktiivselt kaasatud kõigi neid mõjutavate poliitikameetmete kavandamisse, väljatöötamisse, rakendamisse, järelevalvesse ja hindamisse; arvestades, et 57 % ELi noorteorganisatsioonidest on seisukohal, et nende eksperditeadmisi ei võeta noortepoliitika väljatöötamisel arvesse (19);

| L. | arvestades, et täieliku õiguspärasuse saavutamiseks on oluline, et noorteorganisatsioonid tagaksid noorte piisava esindatuse ja kaasatuse; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et täieliku õiguspärasuse saavutamiseks on oluline, et noorteorganisatsioonid tagaksid noorte piisava esindatuse ja kaasatuse;

| M. | arvestades, et kuigi ELi noortestrateegia on muutuv ja pidevalt täiendatav strateegia, on selle eesmärgid jätkuvalt väga lennukad ja ulatuslikud; arvestades, et puuduvad nõuetekohaselt kindlaks määratud võrdlusnäitajad; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et kuigi ELi noortestrateegia on muutuv ja pidevalt täiendatav strateegia, on selle eesmärgid jätkuvalt väga lennukad ja ulatuslikud; arvestades, et puuduvad nõuetekohaselt kindlaks määratud võrdlusnäitajad;

| N. | arvestades, et ELi noortestrateegias 2010–2018 rõhutatakse noorte ja poliitikakujundajate vahelise struktureeritud dialoogi vajalikkust; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et ELi noortestrateegias 2010–2018 rõhutatakse noorte ja poliitikakujundajate vahelise struktureeritud dialoogi vajalikkust;

| O. | arvestades, et ELi noortestrateegia lõppeesmärk on pakkuda rohkem võimalusi ja tagada kõigile noortele eurooplastele võrdsed võimalused; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et ELi noortestrateegia lõppeesmärk on pakkuda rohkem võimalusi ja tagada kõigile noortele eurooplastele võrdsed võimalused;

| P. | arvestades, et kohaliku, piirkondliku, riigi ja ELi tasandi majandus-, tööhõive- ja sotsiaalpoliitika sihtotstarbelisema kasutamise, noortepoliitika asjakohasema, tõhusama ja parema koordineerimise ning paranenud ja kättesaadava hariduse abil tuleks noori aidata nende praeguste tõsiste probleemide lahendamisel ja tulevikus nende ees seisvate väljakutsetega toime tulekul ning neile tuleks selleks anda suurem mõjuvõim; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et kohaliku, piirkondliku, riigi ja ELi tasandi majandus-, tööhõive- ja sotsiaalpoliitika sihtotstarbelisema kasutamise, noortepoliitika asjakohasema, tõhusama ja parema koordineerimise ning paranenud ja kättesaadava hariduse abil tuleks noori aidata nende praeguste tõsiste probleemide lahendamisel ja tulevikus nende ees seisvate väljakutsetega toime tulekul ning neile tuleks selleks anda suurem mõjuvõim;

| Q. | arvestades, et viimastel aastatel on EL oma noortestrateegia raames käivitanud mitmesuguseid algatusi, nagu noorte tööhõive algatus ja noortegarantii, mille eesmärk on luua kõigile noortele hariduses ja tööturul rohkem ja võrdsemaid võimalusi ning edendada noorte kaasatust, võimestamist ja aktiivset osalemist ühiskonnas; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et viimastel aastatel on EL oma noortestrateegia raames käivitanud mitmesuguseid algatusi, nagu noorte tööhõive algatus ja noortegarantii, mille eesmärk on luua kõigile noortele hariduses ja tööturul rohkem ja võrdsemaid võimalusi ning edendada noorte kaasatust, võimestamist ja aktiivset osalemist ühiskonnas;

| R. | arvestades, et noorsoovaldkonnas on tarvis ELi meetmeid edendada, kaasates noorte mõõtme praegustesse ja tulevastesse kavadesse ning kehtestades selle kõikides peamistes poliitikavaldkondades, nagu majandus, tööhõive, sotsiaalvaldkond, ühtekuuluvus, tervishoid, naised, ühine otsustamine, ränne, kultuur, meedia ja haridus; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et noorsoovaldkonnas on tarvis ELi meetmeid edendada, kaasates noorte mõõtme praegustesse ja tulevastesse kavadesse ning kehtestades selle kõikides peamistes poliitikavaldkondades, nagu majandus, tööhõive, sotsiaalvaldkond, ühtekuuluvus, tervishoid, naised, ühine otsustamine, ränne, kultuur, meedia ja haridus;

| S. | arvestades, et erinevates poliitikavaldkondades ja institutsioonides on vaja tulevase Euroopa noortestrateegia rakendamist koordineerida; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et erinevates poliitikavaldkondades ja institutsioonides on vaja tulevase Euroopa noortestrateegia rakendamist koordineerida;

| T. | arvestades, et noortepoliitika vallas otsuste langetamisel tuleb silmas pidada ka soo aspekti, võttes arvesse eriti erinevate kultuuriliste ja religioossete seostega noorte naiste ja tütarlaste eriprobleeme ja -olukorda; arvestades, et noortepoliitikasse tuleks kaasata sellised konkreetsed sootundlikud meetmed nagu naiste ja tütarlaste vastase vägivalla ennetamine, soolist võrdõiguslikkust käsitlev haridus ja seksuaalharidus; arvestades, et naistel on meestega võrreldes keskmiselt 1,4 korda suurem tõenäosus mitte töötada, õppida ega kutseoskusi omandada (20), ning et vaja on jätkata jõupingutusi noorte naiste (eriti raseduspuhkuse lõpetanute ja üksikemade), koolist väljalangenute, madala kvalifikatsiooniga inimeste, puuetega noorte ja kõigi diskrimineerimisohus olevate noorte tööturul osalemise taseme tõstmiseks; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et noortepoliitika vallas otsuste langetamisel tuleb silmas pidada ka soo aspekti, võttes arvesse eriti erinevate kultuuriliste ja religioossete seostega noorte naiste ja tütarlaste eriprobleeme ja -olukorda; arvestades, et noortepoliitikasse tuleks kaasata sellised konkreetsed sootundlikud meetmed nagu naiste ja tütarlaste vastase vägivalla ennetamine, soolist võrdõiguslikkust käsitlev haridus ja seksuaalharidus; arvestades, et naistel on meestega võrreldes keskmiselt 1,4 korda suurem tõenäosus mitte töötada, õppida ega kutseoskusi omandada (20), ning et vaja on jätkata jõupingutusi noorte naiste (eriti raseduspuhkuse lõpetanute ja üksikemade), koolist väljalangenute, madala kvalifikatsiooniga inimeste, puuetega noorte ja kõigi diskrimineerimisohus olevate noorte tööturul osalemise taseme tõstmiseks;

| U. | arvestades, et noorte ühiskonnas osalemise suurendamiseks on tarvis pidevaid jõupingutusi, eriti puuetega isikute, rändajate, pagulaste, mitteõppivate ja mittetöötavate noorte ning sotsiaalse tõrjutuse ohus olevate noorte puhul; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et noorte ühiskonnas osalemise suurendamiseks on tarvis pidevaid jõupingutusi, eriti puuetega isikute, rändajate, pagulaste, mitteõppivate ja mittetöötavate noorte ning sotsiaalse tõrjutuse ohus olevate noorte puhul;

| V. | arvestades, et haridus on keskne tegur sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemisel ning oskustesse ja pädevustesse investeerimine on seepärast ülioluline, et vähendada kõrget töötuse määra, eriti mitteõppivate ja mittetöötavate noorte hulgas; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et haridus on keskne tegur sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemisel ning oskustesse ja pädevustesse investeerimine on seepärast ülioluline, et vähendada kõrget töötuse määra, eriti mitteõppivate ja mittetöötavate noorte hulgas;

| W. | arvestades, et ELi toimimise lepingu artiklis 9 on sätestatud, et oma poliitika ja meetmete määratlemisel ja rakendamisel võtab liit arvesse nõudeid, mis on seotud tööhõive kõrge taseme edendamise, sotsiaalkaitse, sotsiaalse tõrjutuse vastase võitluse ning hariduse, koolituse ja inimeste tervise kaitse kõrge tasemega; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et ELi toimimise lepingu artiklis 9 on sätestatud, et oma poliitika ja meetmete määratlemisel ja rakendamisel võtab liit arvesse nõudeid, mis on seotud tööhõive kõrge taseme edendamise, sotsiaalkaitse, sotsiaalse tõrjutuse vastase võitluse ning hariduse, koolituse ja inimeste tervise kaitse kõrge tasemega;

| X. | arvestades, et Euroopa noortestrateegia lõi hea aluse viljakaks ja tulemuslikuks koostööks noorsoovaldkonnas; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et Euroopa noortestrateegia lõi hea aluse viljakaks ja tulemuslikuks koostööks noorsoovaldkonnas;

| Y. | arvestades, et Euroopa noortestrateegia (2010–2018) viimase kolmeaastase tsükli eesmärkide saavutamist ei ole võimalik nõuetekohaselt ja täpselt hinnata ning eri liikmesriikide vastavate olukordade võrdlemine on väga raske, kuna vahe-eesmärgid ja näitajad puuduvad ning rakendamisvahendid kattuvad; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et Euroopa noortestrateegia (2010–2018) viimase kolmeaastase tsükli eesmärkide saavutamist ei ole võimalik nõuetekohaselt ja täpselt hinnata ning eri liikmesriikide vastavate olukordade võrdlemine on väga raske, kuna vahe-eesmärgid ja näitajad puuduvad ning rakendamisvahendid kattuvad;

| Z. | arvestades, et karjäärinõustamine ja juurdepääs teabele nii tööhõive- kui ka haridusvõimaluste kohta on olulised edasise haridusalase arengu ja tööturule suundumise jaoks; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et karjäärinõustamine ja juurdepääs teabele nii tööhõive- kui ka haridusvõimaluste kohta on olulised edasise haridusalase arengu ja tööturule suundumise jaoks;

| AA. | arvestades, et noortestrateegia eesmärkide kehtestamisel ning selle rakendamisel ja hindamisel peab EL tegema tihedat koostööd riiklike, piirkondlike ja kohalike ametiasutustega; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et noortestrateegia eesmärkide kehtestamisel ning selle rakendamisel ja hindamisel peab EL tegema tihedat koostööd riiklike, piirkondlike ja kohalike ametiasutustega;

Noorte probleemid ja praegusest ELi noortepoliitika kujundamise protsessist saadud õppetunnid

| 1. | tõdeb kahetsusega, et pikaajalistel kokkuhoiumeetmetel, eriti hariduse, kultuuri ja noortepoliitika rahastamise vähendamisel, on olnud noortele ja nende elutingimustele negatiivne mõju; hoiatab, et noori, eriti kõige ebasoodsamas olukorras olevaid, näiteks puuetega noori, noori naisi, rahvusvähemusi, seksuaalvähemusi ja erivajadustega noori mõjutab oluliselt ebavõrdsuse kasv ning tõrjutuse, ebakindluse ja diskrimineerimise oht; |
| --- | --- |

1.

| 2. | avaldab heameelt noorsoovaldkonnas tehtud Euroopa koostöö tulemuste üle, mis on näidanud Euroopa suutlikkust lahendada enamiku eurooplaste ees seisvaid probleeme ja toetada liikmesriikide poliitikakujundajaid, tagades neile eksperditeadmised, soovitused ja legitiimsuse ning mobiliseerides edukalt rohkem ELi rahalisi vahendeid; |
| --- | --- |

2.

| 3. | peab avatud koordinatsiooni meetodit noortepoliitika kujundamisel asjakohaseks, kuid siiski ebapiisavaks vahendiks, mida tuleb täiendada muude meetmetega; kordab oma üleskutset tõhustada koostööd ja vahetada parimaid tavasid noortega seotud küsimustes kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja ELi tasandil; julgustab liikmesriike leppima kokku selged näitajad ja võrdlusalused, et jälgida, mida on saavutatud; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tunnustab Euroopa noortestrateegia häid tulemusi, mis on saavutatud sektoriülese töö arendamisega ja struktureeritud dialoogi rakendamisega noorte osalemise tagamiseks, ning on veendunud, et tuleb parandada asjaomaste osapoolte ja sidusrühmade üldist teadlikkust Euroopa noortestrateegia eesmärkidest ja vahenditest; märgib, et eeskätt struktureeritud dialoogil kasutatud alt üles lähenemisviis on lisaväärtus, mida tuleks säilitada; kutsub seepärast komisjoni ja liikmesriike üles võtma uue strateegia väljaarendamisel arvesse struktureeritud dialoogi kuuendat tsüklit, milles keskendutakse uue strateegia väljatöötamisel ELi noortestrateegia tulevikule; |
| --- | --- |

4.

| 5. | soovitab kaasata noortepoliitikasse piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused, eriti liikmesriikides, kus nad on selles valdkonnas pädevad; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kiidab heaks ELi noorte toetamiseks mõeldud poliitilised algatused, eriti Euroopa noortesse investeerimise, Euroopa solidaarsuskorpuse ja noorte tööhõive algatuse; on aga seisukohal, et need vahendid tuleks paremini Euroopa noortestrateegiaga ühendada ja peaksid põhinema alt üles lähenemisviisil; palub seepärast komisjonil ühendada süstemaatiliselt kõik noortega seotud poliitikaettepanekud üldise strateegiaga ja kaasata kõik asjakohased sidusrühmad, näiteks sotsiaalpartnerid ja kodanikuühiskond, lähtudes pikaajalisest ja terviklikust käsitlusest ja hästi määratletud horisontaalse tasandi eesmärkidest; |
| --- | --- |

6.

| 7. | nõuab, et komisjon moodustaks tulevase Euroopa noortestrateegia elluviimise kooskõlastamiseks valdkonnaülese töörühma, milles osaleksid ELi institutsioonid, sealhulgas Euroopa Parlament, liikmesriigid ja kodanikuühiskond, eelkõige ametiühingud ja noorteorganisatsioonid; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kutsub komisjoni üles looma tõhusad teenistustevahelised kooskõlastamisvahendid ja määrama noorteküsimuste peavoolustamise probleemidekompleksi eest vastutama ühe komisjoni asepresidentidest; |
| --- | --- |

8.

| 9. | õhutab liikmesriike tuginema noori käsitlevate õigusaktide koostamisel Euroopa sotsiaalõiguste sambale; |
| --- | --- |

9.

| 10. | rõhutab, kui tähtis on haiguste ennetamiseks edendada tervislikku eluviisi, ning peab vajalikuks noorte täpset teavitamist ja abistamist seoses selliste tõsiste vaimse tervise probleemidega nagu tubaka, alkoholi ja narkootikumide tarbimine ja nendest tekkiv sõltuvus; |
| --- | --- |

10.

| 11. | juhib tähelepanu sellele, kui tähtis on, et komisjon hindaks liikmesriikides noortestrateegia rakendamist, et võimaldada kohapeal rohkem kontrolle ja järelevalvet; nõuab tungivalt, et komisjon kehtestaks iga liikmesriigi või piirkonna eripära arvestades ELi noortestrateegia eesmärgid, mida saab kvalitatiivselt ja kvantitatiivselt hinnata; kutsub komisjoni üles suurendama noori tööeluks ette valmistavate programmide ja meetmete rahastamist; |
| --- | --- |

11.

Noorte hääle kuuldavaks tegemine Euroopa noortestrateegias

| 12. | soovitab, et tulevane Euroopa noortestrateegia peaks olema kaasav ning keskenduma noortele ja heaolu suurendamisele, peaks kajastama kõigi Euroopa noorte vajadusi, püüdlusi ja mitmekesisust ning seejuures laiendama nende juurdepääsu uut tehnoloogiat hõlmavatele loomevahenditele; |
| --- | --- |

12.

| 13. | on veendunud, et EL peaks väljendama solidaarsust noortega ja andma neile jätkuvalt mõjuvõimu ühiskonnas osalemiseks ning arendama selleks konkreetseid meetmeid (vabatahtliku töö edendamine, noorsootöö toetamine, uute, eelkõige uue tehnoloogiaga seotud vahendite väljatöötamine) ning ühtlasi edendama solidaarsusel, kogukondade kaasamisel, vabal ruumil ja demokraatlikul dialoogil põhinevaid mõttevahetusi; tunnistab seetõttu noorteühenduste tähtsust, sest need soodustavad isiklikku arengut ja aktiivse kodanikutunde väljakujunemist; kutsub liikmesriike üles hõlbustama noorte aktiivset osalemist vabatahtlike organisatsioonides; rõhutab, et noorte ulatuslikum osalemine ühiskonnas, mis on iseenesest oluline saavutus, võib saada ka suurema poliitikas osalemise lähtepunktiks; |
| --- | --- |

13.

| 14. | rõhutab sellega seoses mitteformaalse ja informaalse õppe ning spordis ja vabatahtlikus tegevuses osalemise tähtsust kodaniku-, sotsiaalsete ja kultuuridevaheliste pädevuste ja oskuste arendamise soodustamiseks noorte eurooplaste seas; |
| --- | --- |

14.

| 15. | palub liikmesriikidel luua vabatahtliku tegevuse jaoks sobivad riiklikud õigusraamistikud ja rahalised vahendid; |
| --- | --- |

15.

| 16. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid innustaksid noori, eelkõige neid, kellel on vähem võimalusi ja kes ei kuulu ametlikesse organisatsioonistruktuuridesse, aktiivselt ja kriitiliselt avalikus elus osalema ning olema valmis osalema poliitikakujundamisel, nii et noored saaksid mõjutada nende elu puudutavaid otsuseid; selleks tuleb noortele pakkuda nii veebipõhiseid kui ka muid demokraatlikke abivahendeid ning seejuures arvestada sotsiaalmeedia ohtude ja piirangutega, samuti kaasata sobivaid sidusrühmi, näiteks sotsiaalpartnereid, kodanikuühiskonda ja noorteorganisatsioone noortepoliitika kujundamisse, elluviimisse, jälgimisse ja hindamisse; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kutsub liikmesriike üles julgustama noori osalema täiel määral valimisprotsessis; |
| --- | --- |

17.

| 18. | väljendab vajadust jätkata järgmise Euroopa noortepoliitika koostööraamistiku raames noorte ja otsusetegijate vahelist struktureeritud dialoogi; on veendunud, et struktureeritud dialoogi raames tuleks süstemaatiliselt jõuda arvukamate ja erinevate noorterühmadeni, ning märgib, et selle tagamiseks tuleks tagada piisav rahaline tugi riiklikele ja üleeuroopalistele töörühmadele; kutsub liikmesriike üles ergutama riiklike, piirkondlike ja kohalike poliitikakujundajate osalust noortega peetavas struktureeritud dialoogis; |
| --- | --- |

18.

| 19. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid järgiksid oma raamatupidamisaruannete esitamisel ja noorte kestlike tööhõivevõimaluste edendamiseks mõeldud rahaliste vahendite kasutamisel läbipaistvuse põhimõtet; kordab seejuures, kui oluline on, et liikmesriigid esitaksid nõudmise korral üksikasjaliku teabe nende noorte olukorra kohta; |
| --- | --- |

19.

| 20. | juhib tähelepanu süstemaatiliste uuenduste ja usaldusväärsete andmete puudumisele Euroopa noortestrateegia rakendamisel; nõuab seetõttu tungivalt, et liikmesriigid ja komisjon edendaksid tihedamat koostööd riiklike ja piirkondlike statistikaametite vahel seoses niisuguste noori käsitlevate asjakohaste ja ajakohastatud statistiliste andmete esitamisega, mis on olulised rakendatava strateegia edukuse taseme hindamiseks; on seisukohal, et sellised statistilised andmed tuleb lisada kord kolme aasta jooksul esitatavatele aruannetele; |
| --- | --- |

20.

| 21. | tuletab meelde, et praegu väheneb noorte osalemine riiklikel ja kohalikel valimistel ning et noored vajavad poliitilisi kohustusi ja peaksid nägema oma tegude tulemusi; tuletab meelde, et oma keskkonnas ja kohalikes kogukondades poliitikas osalemise kogemise võimalus juba varases eas on oluline selleks, et noortest saaksid aktiivsed kodanikud ja nad tunneksid ennast rohkem Euroopa kodanikena; kutsub seepärast komisjoni ja liikmesriike üles õhutama kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi tagama, et noored ja noorteorganisatsioonid saaksid täielikult ja tõhusalt osaleda ja oleksid kaasatud valimis- ja otsustusprotsessidesse; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kutsub liikmesriike üles lülitama riiklikud noortenõukogud Euroopa noortestrateegia järelevalve- ja rakenduskomiteedesse; |
| --- | --- |

22.

| 23. | rõhutab potentsiaali, mis on tehnoloogial noorteni jõudmiseks, ja kutsub ELi üles tugevdama noorte võimet osaleda ühiskonnas e-platvormide kaudu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | märgib kahetsusega, et hoolimata komisjoni pidevatest püüetest teavitada noori erinevate liidu programmide toel pakutavatest võimalustest leiavad paljud noored endiselt, et nende juurdepääs neile programmidele on raskendatud; nõuab, et komisjon täiustaks oma teavitusvahendeid; |
| --- | --- |

24.

Võrdsed võimalused, et tagada kestlik osalemine tööturul

| 25. | avaldab suurt muret jätkuvalt kõrge noorte töötuse taseme pärast kogu ELis, eriti Lõuna-Euroopas; tuletab meelde, et tagada tuleks kvaliteetsete töökohtade loomine ja kvaliteetne tööhõive ning see peaks olema keskne noortega seotud ülesanne, ja nõuab sellega seoses meetmeid, mille abil hõlbustada noorte üleminekut koolist tööellu, tagades kvaliteetse praktika ja väljaõppe; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama struktuurseid tööturureforme, õiglasi töötingimusi ja -tasusid, tagamaks, et tööellu astuvaid noori ei diskrimineeritaks; toonitab, kui oluline on määratleda uute tööhõivevormide ja õiglase kutsepraktika puhul sotsiaalõigused ning tagada sotsiaaldialoog; |
| --- | --- |

25.

| 26. | toonitab, et kõigi mitteõppivate ja mittetöötavate noorteni jõudmiseks on oluline, et riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud asutused võtaksid kohandatud meetmeid ja pakuksid individuaalset tuge; tuletab meelde vajadust kaasata kohalikud sidusrühmad, näiteks sotsiaalpartnerid, ametiühingud, kodanikuühiskond ja noorteorganisatsioonid; |
| --- | --- |

26.

| 27. | väidab, et tuleks võtta erimeetmeid, et tegeleda noorte naiste ebakindla seisundiga tööturul, pöörates erilist tähelepanu soolisele palgalõhele ja naiste üleesindatusele ebatüüpilistes tööhõivevormides, mille puhul puudub sotsiaalkaitse; |
| --- | --- |

27.

| 28. | toonitab vajadust edendada nende töötajate õiglasi töötingimusi ja piisavat sotsiaalkaitset, kes töötavad nn uutes tööhõivevormides ja kelle seas on ebaproportsionaalselt palju noori; |
| --- | --- |

28.

| 29. | on veendunud vajaduses võtta meetmeid ka noorte sisserändajate tööturule integreerimiseks, järgides täiel määral võrdse kohtlemise põhimõtet; |
| --- | --- |

29.

| 30. | rõhutab, et kaasav noortepoliitika peaks kaitsma ja edendama sotsiaalprogramme, millega hõlbustatakse poliitikas ja kultuuris osalemist; on lisaks veendunud, et noorte sotsiaalse heaolu seisukohalt on oluline inimväärne ja reguleeritud töö, mis põhineb kollektiivlepingutel, kindlatel töösuhetel, piisaval töötasul ning kvaliteetsetel ja kõigile kättesaadavatel avalikel teenustel; palub komisjonil ja liikmesriikidel edendada õiglasi töötingimusi ning piisavat sotsiaalkaitset, seda ka tööhõive uute vormide puhul; |
| --- | --- |

30.

| 31. | tuletab meelde, et tööhõive ja ettevõtlus kuuluvad ELi noortestrateegias (2010–2018) loetletud kaheksa prioriteedi hulka; rõhutab, et noorsootöö ja mitteformaalne õppimine, eriti kui seda arendatakse noorteorganisatsioonide raames, on noorte potentsiaali, sealhulgas ettevõtlusoskuste arendamisel tähtsal kohal, võimaldades neil omandada väga laialdasi pädevusi, mis võivad suurendada nende võimalusi tööturul; |
| --- | --- |

31.

| 32. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama piiriüleseid ameti- ja kutsealaseid võimalusi, laiendama ja suurendama investeeringuid kutsehariduse ja -õppe sektorisse ning tutvustama seda kui köitvat valikuvõimalust; |
| --- | --- |

32.

| 33. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama piirkondlikke ja kohalikke omavalitsusi ning investeerima uutesse noorte loomingulisuse ja täispotentsiaali arendamise võimalustesse, toetama noorte ettevõtlust ning edendama noorte sotsiaalset kaasamist nende kogukondade hüvanguks; |
| --- | --- |

33.

| 34. | palub komisjonil ja liikmesriikidel rakendada noorte ja tööhõive puhul õigustepõhist käsitlust; kutsub liikmesriike üles tagama, et noortel oleks juurdepääs kvaliteetsetele praktika- ja töökohtadele, mis kaitseksid nende õigusi, sh õigust stabiilsele töökohale, mis tagab elatise, sotsiaalkaitse ning väärika ja iseseisva elu; |
| --- | --- |

34.

| 35. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid teostaksid järelevalvet ettevõtjate üle, kes pakuvad järjestikuseid praktikavõimalusi ilma järgneva tööpakkumiseta, tagamaks, et töökohti ei asendata nn praktikakohtadega; |
| --- | --- |

35.

| 36. | avaldab heameelt asjaolu üle, et noorte tööhõive algatuse meetmetega on toetatud enam kui 1,6 miljonit noort (21); rõhutab, et vaja on rohkem tegusid ja rahaliste kohustuste võtmist; rõhutab vajadust parandada tegelemist mitmesuguseid takistusi kogevate mitteõppivate ja mittetöötavate noortega ning parandada noortegarantii raames tehtavate pakkumiste kvaliteeti, määrates kindlaks selged kvaliteedikriteeriumid ja -nõuded, mis hõlmavad sotsiaalkaitse kättesaadavust, miinimumsissetulekut ja töötajate õigusi; palub liikmesriikidel sisuliselt parandada järelevalve-, aruandlus- ja toimivussüsteeme ning tagada, et noorte tööhõive algatuse vahendid täiendaksid ja mitte ei asendaks riiklikke rahastamisvahendeid; |
| --- | --- |

36.

| 37. | rõhutab lisaks vajadust tegeleda mentorluse ja juhendamise kvaliteediga, tegeliku individuaalse koolituse, praktika või töö kvaliteedi ja asjakohasusega ning samuti tulemuste kvaliteediga, võrreldes seatud eesmärkidega; toonitab sellega seoses vajadust tagada, et noorte tööhõive algatuse raames kohaldataks juba olemasolevaid kvaliteediraamistikke, näiteks Euroopa kvaliteediraamistikku; on seisukohal, et noored peaksid olema kaasatud ka pakkumiste kvaliteedi järelevalvesse; |
| --- | --- |

37.

| 38. | tuletab meelde, et mitteõppivate ja mittetöötavate noorte tööturule integreerimise meetmeid, sh kvaliteetset tasustatud praktikat, õppepraktikat või õpipoisiõpet, tuleb noorte tööhõive algatuse või tulevaste ELi vahendite kaudu rahaliselt toetada ning nendega ei tohi mingil moel töökohti asendada ega noori töötajaid väärkohelda; |
| --- | --- |

38.

| 39. | märgib, et noorte seas ettevõtliku meelelaadi toetamine on prioriteet ning et noorte ettevõtluse edendamiseks on formaalsed ja mitteformaalsed haridussüsteemid kõige tõhusamad meetmed; toonitab, et ettevõtlus on vahend noorte töötuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemiseks ning innovatsiooni ergutamiseks; on seetõttu veendunud, et Euroopa noortestrateegia peaks toetama noorte ettevõtluse jaoks sobiva keskkonna kujundamist; |
| --- | --- |

39.

| 40. | tuletab meelde, et noorte tööhõive algatuse peamine eesmärk on jõuda mittetöötavate ja mitteõppivate noorteni, ning seetõttu nõuab tungivalt liikmesriikidelt suuremaid pingutusi selliste noorte (eriti kõige kaitsetumate, näiteks puuetega noorte) väljaselgitamiseks ja nendega tegelemiseks, võttes arvesse nende erivajadusi; |
| --- | --- |

40.

| 41. | kutsub liikmesriike ja komisjoni üles looma haridus- ja koolitusvaldkonnas uuenduslikke ja paindlikke toetusi andekate ning kunsti ja spordi alal võimekate õpilaste toetamiseks; toetab liikmesriike, kes püüavad luua stipendiumikavasid akadeemiliselt võimekatele ning spordi ja kunsti alal andekatele õpilastele; |
| --- | --- |

41.

| 42. | toonitab, et 38 %-l noortest on raskusi teabe saamisel; juhib tähelepanu asjaolule, et oluline on tagada noorte suunamise ja toetamise ning nende õigustest ja võimalustest teavitamise ühine käsitlus; |
| --- | --- |

42.

| 43. | rõhutab lisaks vajadust keskenduda noorte tööhõive algatuses mitte üksnes kõrgelt haritud mitteõppivatele ja mittetöötavatele noortele, vaid ka madala kvalifikatsiooniga, passiivsetele ning avalikes tööturuasutuses arvele võtmata noortele; |
| --- | --- |

43.

| 44. | rõhutab, et hoolimata töötuse kõrgest määrast on tööjõu liikuvus ELis endiselt väike; juhib seetõttu tähelepanu töötajate liikuvuse olulisusele konkurentsivõimelise tööturu jaoks; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama selle saavutamiseks piiriüleseid ameti- ja kutsealaseid võimalusi; |
| --- | --- |

44.

| 45. | kordab, kui tähtis on, et üle 55-aastased täiskasvanud annaksid noortele töökohtades väljaõpet; toetab koos komisjoniga selliste programmide loomist, mis võimaldavad niisuguste isikute järkjärgulist tööturult lahkumist enne pensioniea kättejõudmist, minnes esmalt üle osalisele tööajale, mille raames nad koolitavad ka noori ja aitavad neil järk-järgult töökohta integreeruda; |
| --- | --- |

45.

| 46. | märgib ettevõtjate olulisust oskuste omandamise ja noortele töökohtade loomisega seotud küsimustes; märgib, et haridus ja koolitus ettevõtluse edendamisega seotud valdkondades võib soodustada pikaajalist arengut, Euroopa konkurentsivõime edendamist ja töötuse vastu võitlemist; |
| --- | --- |

46.

| 47. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid esitaksid oma tegevuskavades teavet võetavate meetmete oodatava mõju kohta; rõhutab seepärast, kui oluline on saada liikmesriikidelt tagatisi selle kohta, et kehtestatud meetmed on tööhõivet tulemuslikult suurendanud; kordab vajadust hinnata rakendatavate poliitikameetmete jätkusuutlikkust; |
| --- | --- |

47.

Kestlik areng: noorte tulevik

| 48. | on kindlalt veendunud, et kvaliteetne formaalne, mitteformaalne ja informaalne haridus ja koolitus on inimeste põhiõigus; on seepärast seisukohal, et igal tasemel kvaliteetse hariduse kättesaadavus tuleks tagada kõigile eurooplastele sõltumata nende sotsiaal-majanduslikust olukorrast, rahvusest, soost ning füüsilistest või kognitiivsetest puuetest; rõhutab formaalse, mitteformaalse ja informaalse hariduse tähtsust noortele vajalike teadmiste, oskuste ja pädevuste andmisel, et nad saaksid olla pühendunud kodanikud ja osaleda Euroopa projektis; kutsub seepärast liikmesriike üles kujundama konkreetseid poliitikameetmeid ning soovitab väärtustada koolide õppekavades loomingulist ja kunstiharidust võrdväärselt teaduslike ja tehnoloogiliste distsipliinidega; |
| --- | --- |

48.

| 49. | toonitab hariduse kaasajastamise olulisust; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles ergutama uute oskuste ja pädevuste (näiteks kodakondsus, kriitilise mõtlemise võime ja ettevõtlik meelelaad) lisamist haridusse ning edendama uue, hariduses osalemist ja selle kättesaadavust suurendava abivahendi väljatöötamist; |
| --- | --- |

49.

| 50. | on väga mures eriti terava laste vaesuse probleemi pärast, mis mõjutab ELis kuni 25 miljonit last (üle 26,4 % kõigist alla 18-aastastest eurooplastest) peredes, kes kannatavad igapäevaselt piisava sissetuleku ja põhiteenuste puudumise tõttu; on veendunud, et noortepoliitika võib toetada näiteks laste- ja perepoliitikat; |
| --- | --- |

50.

| 51. | tunneb sügavat muret haridussüsteemist varakult lahkumise nähtuse pärast ning nõuab, et strateegia „Euroopa 2020“ eesmärke silmas pidades tuleb leida sellele probleemile asjakohased lahendused; |
| --- | --- |

51.

| 52. | õhutab komisjoni toetama algatusi, mille eesmärk on edendada aktiivset ja kriitilist kodanikupositsiooni, austust, sallivust, väärtusi ja kultuuridevahelist õpet, ning juhib sellega seoses tähelepanu selliste ELi programmide nagu Erasmus+, Loov Euroopa ja Kodanike Euroopa kesksele tähtsusele; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama võimalusi dialoogiks noortega mitmesugustel eri teemadel, nagu seks, sugu, poliitika, solidaarsus ja keskkond, õigus, ajalugu ja kultuur; |
| --- | --- |

52.

| 53. | on kindlalt veendunud, et kirjaoskus, sh digitaalne ja meediakirjaoskus, arvutusoskus ja põhioskused, mis toimivad noorte sõltumatuse ja lootustandva tuleviku tagamise peamise vahendina, peavad olema prioriteediks nii Euroopa, riiklikul kui ka kohalikul tasandil; nõuab seetõttu komisjonilt ja liikmesriikidelt suuremaid jõupingutusi, et tagada kõigile põhilised õppimisoskused ja põhipädevused; |
| --- | --- |

53.

| 54. | kutsub komisjoni üles ergutama formaalse hariduse ja informaalse õppe algatusi, mis toetavad noorte seas innovatsiooni, loomingulisust ja ettevõtlust ning edendavad eri rühmadesse kuuluvate noorte ühtekuuluvust ja üksteisemõistmist; |
| --- | --- |

54.

| 55. | märgib sellega seoses murega, et vähese või probleemse kirjaoskusega, sh funktsionaalse, digitaalse ja meediakirjaoskusega Euroopa kodanike arv on jätkuvalt kõrge, mis raskendab tõsiselt piisavat osalemist avalikus elus ja tööturul; |
| --- | --- |

55.

| 56. | tuletab meelde, et Euroopa sotsiaalõiguste samba esimese põhimõttega kinnitatakse, et igaühel on õigus kvaliteetsele ja kaasavale haridusele, koolitusele ja elukestvale õppele, et säilitada ja omandada oskused, mis võimaldavad kõigil ühiskonnas täielikult osaleda ja aitavad suunduda edukalt tööturule; rõhutab seetõttu, kui oluline on aastate 2021–2027 mitmeaastase finantsraamistiku uuel programmitöö perioodil seada prioriteediks ja tagada sotsiaalsed investeeringud haridusse ja koolitusse; |
| --- | --- |

56.

| 57. | on kindlalt veendunud, et Euroopa noortestrateegia järelevalveks tuleks kasutada Euroopa sotsiaalõiguste samba raames kasutusele võetud sotsiaalset tulemustabelit; palub komisjonil võtta Euroopa noortestrateegia järelevalve jaoks kasutusele konkreetne kogum sellistest näitajatest nagu haridus, oskused ja elukestev õpe, sooline võrdõiguslikkus tööturul, tervishoid, digitaalteenuste kättesaadavus, elutingimused ja vaesus; |
| --- | --- |

57.

| 58. | rõhutab perede ja õpetajate keskset rolli koolikiusamise ja küberkiusamise all kannatavate noorte toetamisel; nõuab tungivalt komisjonilt ja liikmesriikidelt meetmeid, et välja juurida sellised käitumismallid, mis mõjutavad noorte vaimset heaolu, eeskätt arendades juba algkoolist alates välja piisavad digitaaloskused, nagu on ette nähtud digiõppe tegevuskavas; |
| --- | --- |

58.

| 59. | väidab, et hariduse, noorte ja spordi valdkonna meetmete tulemuslikkuse suurendamiseks tuleb rahvusvaheliste uuringute põhjal välja töötada ühtsed eesmärgid ja vahendid poliitika mõju mõõtmiseks; |
| --- | --- |

59.

| 60. | toonitab stressi kahjulikku mõju noorte heaolule nii koolis, väljaõppel ja tööturul kui ka eraelus; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles investeerima vaimse tervise programmidesse ja innustama asjakohaseid osapooli noori selles vallas abistama; |
| --- | --- |

60.

| 61. | toonitab noorte eurooplaste vaimse ja füüsilise heaolu tagamise olulisust; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama koolivälist sportimist ning suurendama noorte teadlikkust toitumisalaste kampaaniate abil; |
| --- | --- |

61.

| 62. | toonitab kultuuridevahelise dialoogi edendamise tähtsust spordis, muu hulgas noori ning pagulasi ja rändajaid kaasavate platvormide abil; |
| --- | --- |

62.

| 63. | on veendunud, et noortepoliitika keerukust ja selle mõju silmas pidades tuleb stimuleerida teaduskoostööd, et töötada välja empiiriliselt põhjendatud vastuseid ja sekkumismeetmeid ning ennetavaid lahendusi, mis edendavad noorte heaolu ja vastupidavust; |
| --- | --- |

63.

| 64. | rõhutab kultuuri tähtsust lisaks vägivalla, rassismi, radikaliseerumise ja sallimatuse vastu võitlemisele ka Euroopa identiteedi kujundamisel; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kultuuri edendama ja sellesse investeerima ning tagama selle võrdse kättesaadavuse; |
| --- | --- |

64.

| 65. | rõhutab, et noorteorganisatsioonidel on noorte ühiskonnas osalemises ja sellesse kaasamises oluline osa; kutsub seetõttu liikmesriike üles noorteorganisatsioone toetama, tunnistama nende tähtsust pädevuste arendamisel ja ühiskonnaellu kaasamisel, toetama kõigil tasanditel noortekogude loomist ja tegema noortega koostööd; |
| --- | --- |

65.

| 66. | rõhutab mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimise olulisust, kuna need on sotsiaalsel õiglusel ja võrdsetel võimalustel põhineva ühiskonna arenguks olulised ning soodustavad kodanikuoskuste arendamist ja eneseteostust; kahetseb, et tööandjad ja formaalse hariduse pakkujad ei tunnusta piisavalt mitteformaalse ja informaalse õppe teel omandatud oskuste, pädevuste ja teadmiste väärtust ja asjakohasust; juhib tähelepanu sellele, et täiendavaks takistuseks on ELi riikides valideerimisel järgitavate lähenemisviiside puudulik võrreldavus ja sidusus; kutsub liikmesriike üles jätkama jõupingutusi mitteformaalse õppetegevuse käigus omandatud oskuste riikliku tunnustamis- ja valideerimissüsteemi rakendamiseks ja nende piisava rahastamise tagamiseks, tuletades meelde nõukogu 20. detsembri 2012. aasta soovitust mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimise kohta; |
| --- | --- |

66.

Rahastamisvahendite parem koordineerimine ja kasutamine Euroopa noortestrateegia toetamiseks

| 67. | on seisukohal, et Euroopa noortestrateegia peaks järgima mitmeaastast finantsraamistikku ning olema kooskõlas kestliku arengu eesmärkide ja kõigi asjakohaste juhtalgatuste, programmide ning poliitikastrateegiatega, nii et vastavate asutuste vahel käivituks süstemaatiline dialoog, määratletaks selged sihid ja eesmärgid ning loodaks sobiv kooskõlastusmehhanism; |
| --- | --- |

67.

| 68. | tuletab meelde, et noorsooküsimustes saab EL kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega ellu viia vaid liikmesriikide meetmeid toetavaid, koordineerivaid ja täiendavaid tegevusi; märgib, et oluline on ELi ja liikmesriikide rahastamisvahendite sidusus ning kutsub seetõttu komisjoni üles soodustama riiklike, piirkondlike ja kohalike algatuste koostoimet, et vältida dubleerivaid, kattuvaid ja korduvaid meetmeid. |
| --- | --- |

68.

| 69. | nõuab liikmesriikidelt ja komisjonilt suuremaid avaliku sektori investeeringuid hariduse ja noortega seotud küsimustesse; |
| --- | --- |

69.

| 70. | on kindlalt veendunud, et noortega seotud mitmesuguste algatuste ja poliitikastrateegiate, nt Erasmus+ programmi, noorte tööhõive algatuse ja programmi „Kodanike Euroopa“ toetamiseks ette nähtud rahalisi vahendeid tuleks järgmises mitmeaastases finantsraamistikus oluliselt suurendada, et anda noortele rohkem võimalusi ning vältida tõrjutust; |
| --- | --- |

70.

| 71. | avaldab heameelt Euroopa solidaarsuskorpuse üle, mis on noorte eurooplaste solidaarsuse edendamiseks ning vabatahtliku tegevuse ja kaasava kodanikkonna kujundamiseks mõeldud programm; tuletab meelde Euroopa Parlamendi seisukohta, et uut algatust tuleb uute vahendite abil korralikult rahastada ja mitte kasutada seda programmi kui võimalust võidelda noorte töötuse vastu; |
| --- | --- |

71.

| 72. | on kindlalt veendunud, et programm „Kodanike Euroopa“ peaks jätkuma, et edendada kodanikuaktiivsust, kodanikuharidust ja dialoogi ning tekitada Euroopa identiteedi tunne; nendib, et programmi vähest edukust on põhjustanud puudulik rahastamine; nõuab programmile eraldatud rahaliste vahendite olulist suurendamist; |
| --- | --- |

72.

| 73. | nõuab tungivalt, et komisjon säilitaks programmi „Erasmus noortele ettevõtjatele“; õhutab liikmesriike ja komisjoni investeerima selle programmi edendamisse koos kaubanduskodade, ettevõtjate ja noortega, ilma et nad seejuures eiraksid oma põhitegevusi; |
| --- | --- |

73.

| 74. | kinnitab oma toetust programmi „Loov Euroopa“ tõhustamisele, millega tagatakse kultuuri- ja loomevaldkonnas töötavatele noortele kunstnikele ja spetsialistidele spetsiaalsed liikuvusprogrammid; |
| --- | --- |

74.

| 75. | toonitab, kui oluline on Erasmus+ kui hädavajalik vahend aktiivsete ja pühendunud noorte kodanike kujundamiseks; on kindlalt veendunud, et Erasmus+ peaks olema suunatud kõigile, sealhulgas ka väiksemaid võimalusi omavatele noortele ning et programmi täispotentsiaali vallandamiseks peab järgmiseks Erasmus+ programmitöö perioodiks kavandatud ambitsioonikamate eesmärkidega kaasnema oluliselt suurem rahastamine, samuti tuleb lihtsustada menetlusi selliste elektrooniliste süsteemide abil nagu projekt „e-Card“, mis võimaldavad juurdepääsu piiriülestele teenustele ja üliõpilaste andmetele; |
| --- | --- |

75.

| 76. | nõuab ELi noortestrateegia ning programmi „Erasmus+“ paremat ühildamist, viies kooskõlla nende rakendamise ajakavad, muutes Erasmus+ määrust nii, et see toetaks ühiste noortevaldkonna eesmärkide kaudu selgelt strateegia eesmärke, ning määrates kolmanda põhimeetme strateegia peamiseks rakendusvahendiks; |
| --- | --- |

76.

| 77. | rõhutab, et noorte tööhõive algatuse eelarve ei ole programmi eesmärkide täitmiseks piisav; nõuab seepärast järgmises mitmeaastases finantsraamistikus noorte tööhõive algatuse rahalise eraldise olulist suurendamist ning liikmesriikide riigieelarvetest noorte tööhõive programmidele vahendite eraldamist; toonitab lisaks vajadust tõsta abikõlblikkuse vanusepiiri 25-lt aastal 29-le, et paremini kajastada asjaolu, et paljud värsked ülikoolilõpetajad ja tööturule sisenejad on hilistes kahekümnendates; |
| --- | --- |

77.

| 78. | toetab noorte mõiste ühtlustamist, ilma et see piiraks subsidiaarsuse põhimõtet, sätestades selleks kogu ELis kohaldatava vanusepiirangu; soovitab kõigil liikmesriikidel panustada selle mõiste ühtlustamisse ning selleks kõrvaldada saavutuste mõõtmist segavad takistused ja kehtestada rakendatavad meetmed; |
| --- | --- |

78.

| 79. | soovitab edendada ELi tulevast teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi integreeritud ja tõenduspõhiste meetmete ning ennetavate ja sekkumislahenduste väljatöötamiseks, mis edendaksid noorte heaolu ja vastupidavust; |
| --- | --- |

79.

| 80. | juhib tähelepanu järeldustele ja ohtudele, mis osutavad sellele, et liikmesriikide ametiasutused peavad komisjoni hallatavaid meetmeid (sealhulgas õpilasvahetuse programme) noortestrateegia nõuetele vastavaks ning et mõned liikmesriigid suunavad vahendeid ELi eelarvest toetust saavatest poliitikavaldkondadest mujale (22); |
| --- | --- |

80.

o

o o

| 81. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

81.

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 50.

(2)  ELT C 417, 15.12.2015, lk 1.

(3)  ELT C 120, 26.4.2013, lk 1.

(4)  EUCO 37/13.

(5)  ELT C 311, 19.12.2009, lk 1.

(6)  http://ec.europa.eu/assets/eac/dgs/education_culture/more_info/evaluations/docs/youth/youth-strategy-2016_en.pdf.

(7)  ELT C 119, 28.5.2009, lk 2.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0359.

(9)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0018.

(10)  ELT C 417, 15.12.2015, lk 17.

(11)  ELT C 398, 22.12.2012, lk 1.

(12)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0426.

(13)  ELT C 88, 27.3.2014, lk 1.

(14)  ELT C 58, 15.2.2018, lk 57.

(15)  ELT C 316, 22.9.2017, lk 76.

(16)  16 ELT C 120, 5.4.2016, lk 22.

(17)  ELT C 11, 12.1.2018, lk 16.

(18)  https://www.youthforum.org/sites/default/files/publication-pdfs/Resolution_EU_Youth_Strategy_FINAL%281%29.pdf

(19)  Euroopa Noortefoorumi avaldatud noortepoliitika variaruanne.

(20)  Aruanne „Society at a Glance 2016 – OECD Social Indicators“ (Ülevaade ühiskonnast aastal 2016. OECD sotsiaalvaldkonna näitajad).

(21)  Euroopa Parlamendi 18. jaanuari 2018. aasta resolutsioon noorte tööhõive algatuse elluviimise kohta liikmesriikides (P8_TA(2018)0018).

(22)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2018/615645/EPRS_STU(2018)615645_EN.pdf.

---

| 9.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 76/192 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 76/192

---

P8_TA(2018)0241

Ökodisaini direktiivi rakendamine

Euroopa Parlamendi 31. mai 2018. aasta resolutsioon ökodisaini direktiivi (2009/125/EÜ) rakendamise kohta (2017/2087(INI)

(2020/C 76/23)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta direktiivi 2009/125/EÜ, mis käsitleb raamistiku kehtestamist energiamõjuga toodete ökodisaini nõuete sätestamiseks (1), (edaspidi „ökodisaini direktiiv“) ning selle direktiivi alusel vastu võetud rakendusmääruseid ja vabatahtlikke kokkuleppeid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta direktiivi 2009/125/EÜ, mis käsitleb raamistiku kehtestamist energiamõjuga toodete ökodisaini nõuete sätestamiseks (1), (edaspidi „ökodisaini direktiiv“) ning selle direktiivi alusel vastu võetud rakendusmääruseid ja vabatahtlikke kokkuleppeid,

| — | võttes arvesse komisjoni ökodisaini tööplaani aastateks 2016–2019 (COM(2016)0773), mis võeti vastu kooskõlas direktiiviga 2009/125/EÜ, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ökodisaini tööplaani aastateks 2016–2019 (COM(2016)0773), mis võeti vastu kooskõlas direktiiviga 2009/125/EÜ,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2017. aasta määrust (EL) 2017/1369, millega kehtestatakse energiamärgistuse raamistik ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2010/30/EL (2) (edaspidi „energiamärgistuse direktiiv“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2017. aasta määrust (EL) 2017/1369, millega kehtestatakse energiamärgistuse raamistik ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2010/30/EL (2) (edaspidi „energiamärgistuse direktiiv“),

| — | võttes arvesse liidu kasvuhoonegaaside heite vähendamise ja energiatõhususe eesmärki, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liidu kasvuhoonegaaside heite vähendamise ja energiatõhususe eesmärki,

| — | võttes arvesse kliimamuutusi käsitlevat Pariisi kokkulepet ning ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 21. istungjärku (COP21), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kliimamuutusi käsitlevat Pariisi kokkulepet ning ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 21. istungjärku (COP21),

| — | võttes arvesse Pariisi kokkuleppe ratifitseerimist Euroopa Liidu ja liikmesriikide poolt, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Pariisi kokkuleppe ratifitseerimist Euroopa Liidu ja liikmesriikide poolt,

| — | võttes arvesse selles kokkuleppes seatud pikaajalist eesmärki, nimelt hoida maailma keskmise temperatuuri tõus tunduvalt alla 2 °C võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega ning püüelda selle suunas, et temperatuuri tõus ei oleks suurem kui 1,5 °C, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse selles kokkuleppes seatud pikaajalist eesmärki, nimelt hoida maailma keskmise temperatuuri tõus tunduvalt alla 2 °C võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega ning püüelda selle suunas, et temperatuuri tõus ei oleks suurem kui 1,5 °C,

| — | võttes arvesse liidu üldist keskkonnaalast tegevusprogrammi aastani 2020 (Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. novembri 2013. aasta otsus nr 1386/2013/EL (3)), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liidu üldist keskkonnaalast tegevusprogrammi aastani 2020 (Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. novembri 2013. aasta otsus nr 1386/2013/EL (3)),

| — | võttes arvesse komisjoni 2. detsembri 2015. aasta teatist „ELi ringmajanduse loomise tegevuskava“ (COM(2015)0614), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2. detsembri 2015. aasta teatist „ELi ringmajanduse loomise tegevuskava“ (COM(2015)0614),

| — | võttes arvesse komisjoni 16. jaanuari 2018. aasta teatist „Euroopa strateegia plasti kohta ringmajanduses“ (COM(2018)0028), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 16. jaanuari 2018. aasta teatist „Euroopa strateegia plasti kohta ringmajanduses“ (COM(2018)0028),

| — | võttes arvesse komisjoni 16. jaanuari 2018. aasta teatist ja talituste töödokumenti ringmajanduse paketi rakendamise kohta: võimalused kemikaale, tooteid ja jäätmeid käsitlevate õigusaktide vahelise seose tugevdamiseks (COM(2018)0032 – SWD(2018)0020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 16. jaanuari 2018. aasta teatist ja talituste töödokumenti ringmajanduse paketi rakendamise kohta: võimalused kemikaale, tooteid ja jäätmeid käsitlevate õigusaktide vahelise seose tugevdamiseks (COM(2018)0032 – SWD(2018)0020),

| — | võttes arvesse komisjoni 13. septembri 2017. aasta teatist „ELi 2017. aasta kriitiliste toorainete loetelu“ (COM(2017)0490), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. septembri 2017. aasta teatist „ELi 2017. aasta kriitiliste toorainete loetelu“ (COM(2017)0490),

| — | võttes arvesse nõukogu järeldusi „Ökoinnovatsioon: ringmajandusele ülemineku võimaldamine“, mis võeti vastu 18. detsembril 2017 (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu järeldusi „Ökoinnovatsioon: ringmajandusele ülemineku võimaldamine“, mis võeti vastu 18. detsembril 2017 (4),

| — | võttes arvesse ÜRO Keskkonnaprogrammi poolt novembris 2017 avaldatud aruannet Emissions Gap Report 2017 (aruanne heitkoguste erinevuste kohta 2017. aastal), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Keskkonnaprogrammi poolt novembris 2017 avaldatud aruannet Emissions Gap Report 2017 (aruanne heitkoguste erinevuste kohta 2017. aastal),

| — | võttes arvesse oma 9. juuli 2015. aasta resolutsiooni ressursitõhususe ja ringmajandusele ülemineku kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. juuli 2015. aasta resolutsiooni ressursitõhususe ja ringmajandusele ülemineku kohta (5),

| — | võttes arvesse ELi jäätmeid käsitlevaid õigusakte, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi jäätmeid käsitlevaid õigusakte,

| — | võttes arvesse oma 4. juuli 2017. aasta resolutsiooni toodete kasutusea pikendamise ning sellega tarbijatele ja ettevõtetele kaasnevate eeliste kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 4. juuli 2017. aasta resolutsiooni toodete kasutusea pikendamise ning sellega tarbijatele ja ettevõtetele kaasnevate eeliste kohta (6),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi uuringuteenuste peadirektoraadi koostatud Euroopa tasandil rakendamise hinnangut, mis kaasneb ökodisaini direktiivi rakendamise kontrolliga, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi uuringuteenuste peadirektoraadi koostatud Euroopa tasandil rakendamise hinnangut, mis kaasneb ökodisaini direktiivi rakendamise kontrolliga,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52 ning esimeeste konverentsi 12. detsembri 2002. aasta otsuse (mis käsitleb algatusraportite koostamise loa andmise korda) artikli 1 punkti 1 alapunkti e ja 3. lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52 ning esimeeste konverentsi 12. detsembri 2002. aasta otsuse (mis käsitleb algatusraportite koostamise loa andmise korda) artikli 1 punkti 1 alapunkti e ja 3. lisa,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamust (A8-0165/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamust (A8-0165/2018),

| A. | arvestades, et ökodisaini direktiivi eesmärk on suurendada energiatõhusust ja keskkonnakaitse taset ühtlustatud nõuete abil, mis tagavad siseturu toimimise ja soodustavad energiamõjuga toodete üldise keskkonnamõju jätkuvat vähendamist; arvestades, et neil meetmetel on ühtlasi positiivne mõju energiajulgeolekule, sest need vähendavad energiatarbimist; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ökodisaini direktiivi eesmärk on suurendada energiatõhusust ja keskkonnakaitse taset ühtlustatud nõuete abil, mis tagavad siseturu toimimise ja soodustavad energiamõjuga toodete üldise keskkonnamõju jätkuvat vähendamist; arvestades, et neil meetmetel on ühtlasi positiivne mõju energiajulgeolekule, sest need vähendavad energiatarbimist;

| B. | arvestades, et ökodisaini direktiivis nähakse ette meetmed, mis tuleb võtta energiamõjuga toodete olelusringi jooksul avalduva keskkonnamõju vähendamiseks; arvestades, et seni on direktiivi alusel tehtud otsustes valdavalt keskendutud energiatarbimise vähendamisele toodete kasutamise etapis; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ökodisaini direktiivis nähakse ette meetmed, mis tuleb võtta energiamõjuga toodete olelusringi jooksul avalduva keskkonnamõju vähendamiseks; arvestades, et seni on direktiivi alusel tehtud otsustes valdavalt keskendutud energiatarbimise vähendamisele toodete kasutamise etapis;

| C. | arvestades, et direktiivi rakendamine võiks anda suurema panuse ELi püüdlustesse suurendada energiatõhusust ja aidata saavutada kliimameetmete eesmärke; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et direktiivi rakendamine võiks anda suurema panuse ELi püüdlustesse suurendada energiatõhusust ja aidata saavutada kliimameetmete eesmärke;

| D. | arvestades, et märkimisväärseid võimalusi töökohtade loomiseks võib pakkuda energiamõjuga toodete keskkonnamõju vähendamine ökodisaini etapis, nähes ette miinimumkriteeriumid nende olelusringi ja ajakohastatavuse, parandatavuse ning ringlussevõtu ja taaskasutamise potentsiaali kohta; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et märkimisväärseid võimalusi töökohtade loomiseks võib pakkuda energiamõjuga toodete keskkonnamõju vähendamine ökodisaini etapis, nähes ette miinimumkriteeriumid nende olelusringi ja ajakohastatavuse, parandatavuse ning ringlussevõtu ja taaskasutamise potentsiaali kohta;

| E. | arvestades, et 2018. aasta alguse seisuga oli vastu võetud 29 ökodisaini erimäärust, milles käsitleti eri tooterühmi, ja lisaks oli vastu võetud kolm direktiivis tunnustatud vabatahtlikku lepingut; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 2018. aasta alguse seisuga oli vastu võetud 29 ökodisaini erimäärust, milles käsitleti eri tooterühmi, ja lisaks oli vastu võetud kolm direktiivis tunnustatud vabatahtlikku lepingut;

| F. | arvestades, et ökodisaini direktiivis tunnustatakse vabatahtlikke kokkuleppeid ja muid eneseregulatsioonimeetmeid alternatiivina rakendusmeetmetele, kui teatavad kriteeriumid on täidetud; arvestades, et mitte kõik olemasolevad vabatahtlikud kokkulepped ei ole osutunud tõhusamaks kui reguleerivad meetmed; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ökodisaini direktiivis tunnustatakse vabatahtlikke kokkuleppeid ja muid eneseregulatsioonimeetmeid alternatiivina rakendusmeetmetele, kui teatavad kriteeriumid on täidetud; arvestades, et mitte kõik olemasolevad vabatahtlikud kokkulepped ei ole osutunud tõhusamaks kui reguleerivad meetmed;

| G. | arvestades, et ökodisain toob tööstusele ja tarbijatele majanduslikku kasu ning aitab oluliselt kaasa liidu kliima-, energia- ja ringmajanduse poliitika elluviimisele; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ökodisain toob tööstusele ja tarbijatele majanduslikku kasu ning aitab oluliselt kaasa liidu kliima-, energia- ja ringmajanduse poliitika elluviimisele;

| H. | arvestades, et ökodisaini käsitlev õigusakt on tihedalt seotud ELi energiamärgistust käsitleva õigusaktiga ja eeldatavasti toovad nende kahe direktiivi alusel võetud meetmed tööstussektorile ning hulgi- ja jaemüügi sektoritele aastas 55 miljardit eurot lisakasumit ning hinnangute kohaselt säästavad 2020. aastaks 175 miljonit naftaekvivalenttonni primaarenergiat aastas, täites kuni poole liidu 2020. aasta energiasäästu eesmärgist ja vähendades sõltuvust energiaimpordist; arvestades, et see õigusakt aitab samuti märkimisväärselt kaasa ELi kliimaeesmärkide saavutamisele, vähendades igal aastal kasvuhoonegaaside heidet 320 miljonit CO2-ekvivalenttonni; arvestades, et energiasäästu potentsiaal on pikemas perspektiivis veelgi suurem; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ökodisaini käsitlev õigusakt on tihedalt seotud ELi energiamärgistust käsitleva õigusaktiga ja eeldatavasti toovad nende kahe direktiivi alusel võetud meetmed tööstussektorile ning hulgi- ja jaemüügi sektoritele aastas 55 miljardit eurot lisakasumit ning hinnangute kohaselt säästavad 2020. aastaks 175 miljonit naftaekvivalenttonni primaarenergiat aastas, täites kuni poole liidu 2020. aasta energiasäästu eesmärgist ja vähendades sõltuvust energiaimpordist; arvestades, et see õigusakt aitab samuti märkimisväärselt kaasa ELi kliimaeesmärkide saavutamisele, vähendades igal aastal kasvuhoonegaaside heidet 320 miljonit CO2-ekvivalenttonni; arvestades, et energiasäästu potentsiaal on pikemas perspektiivis veelgi suurem;

| I. | arvestades, et aruande „Ecodesign Impact Accounting“ (Ökodisaini mõjuarvestus) (Euroopa Komisjon, 2016) kohaselt säästavad ELi tarbijad 2020. aastaks kokku kuni 112 miljardit eurot ehk ligikaudu 490 eurot kodumajapidamise kohta aastas; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et aruande „Ecodesign Impact Accounting“ (Ökodisaini mõjuarvestus) (Euroopa Komisjon, 2016) kohaselt säästavad ELi tarbijad 2020. aastaks kokku kuni 112 miljardit eurot ehk ligikaudu 490 eurot kodumajapidamise kohta aastas;

| J. | arvestades, et enam kui 80 % energiamõjuga toodete keskkonnamõjust tehakse kindlaks projekteerimisel; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et enam kui 80 % energiamõjuga toodete keskkonnamõjust tehakse kindlaks projekteerimisel;

| K. | arvestades, et enamikul sidusrühmadel takistab direktiivi täielikku rakendamist kolm põhitegurit: selge poliitilise toetuse ja suuniste puudumine, regulatiivsete protsesside aeglus ja turujärelevalve ebapiisavus liikmesriikides; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et enamikul sidusrühmadel takistab direktiivi täielikku rakendamist kolm põhitegurit: selge poliitilise toetuse ja suuniste puudumine, regulatiivsete protsesside aeglus ja turujärelevalve ebapiisavus liikmesriikides;

| L. | arvestades, et hinnangute kohaselt ei vasta 10–25 % turutoodetest ei ökodisaini ega energiamärgistuse direktiivile, mistõttu läheb raisku ligikaudu 10 % prognoositud energiasäästust ja tekib kõlvatu konkurents; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et hinnangute kohaselt ei vasta 10–25 % turutoodetest ei ökodisaini ega energiamärgistuse direktiivile, mistõttu läheb raisku ligikaudu 10 % prognoositud energiasäästust ja tekib kõlvatu konkurents;

| M. | arvestades, et komisjoni määrustega (EÜ) nr 244/2009 (7) ja (EL) nr 1194/2012 (8) lavavalgustusele tehtud erand on olnud sobiv ja tõhus viis, et arvestada teatritele ja kogu meelelahutustööstusele eriomase vajadusega ning seda tuleks pikendada; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et komisjoni määrustega (EÜ) nr 244/2009 (7) ja (EL) nr 1194/2012 (8) lavavalgustusele tehtud erand on olnud sobiv ja tõhus viis, et arvestada teatritele ja kogu meelelahutustööstusele eriomase vajadusega ning seda tuleks pikendada;

| N. | arvestades, et kuigi 2009. aastal laiendati ökodisaini direktiivi kohaldamisala, et hõlmata kõiki energiamõjuga tooteid (välja arvatud transpordivahendid), ei kehti ökodisaini nõuded veel ühelegi energiat mittetarbivale tootele; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et kuigi 2009. aastal laiendati ökodisaini direktiivi kohaldamisala, et hõlmata kõiki energiamõjuga tooteid (välja arvatud transpordivahendid), ei kehti ökodisaini nõuded veel ühelegi energiat mittetarbivale tootele;

| O. | arvestades, et ELis peaksid kõik tooted olema projekteeritud, valmistatud ja turustatud nii, et ohtlikke aineid kasutataks minimaalselt, tagades samal ajal toote ohutuse, et hõlbustada selle korduskasutamist ja ringlussevõttu ning säilitades ühtlasi kõrgetasemelise inimeste tervise ja keskkonna kaitse; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et ELis peaksid kõik tooted olema projekteeritud, valmistatud ja turustatud nii, et ohtlikke aineid kasutataks minimaalselt, tagades samal ajal toote ohutuse, et hõlbustada selle korduskasutamist ja ringlussevõttu ning säilitades ühtlasi kõrgetasemelise inimeste tervise ja keskkonna kaitse;

| P. | arvestades, et ökodisaini direktiivis sedastatakse, et selle täiendavus kemikaale käsitleva REACH-määrusega peaks aitama suurendada nende mõju ja tootjatele esitatavate selgete ja ühtsete nõuete väljatöötamist; arvestades, et nõuded, mis on seotud ohtlike kemikaalide kasutamise ja nende ringlussevõtuga, on seni olnud piiratud; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et ökodisaini direktiivis sedastatakse, et selle täiendavus kemikaale käsitleva REACH-määrusega peaks aitama suurendada nende mõju ja tootjatele esitatavate selgete ja ühtsete nõuete väljatöötamist; arvestades, et nõuded, mis on seotud ohtlike kemikaalide kasutamise ja nende ringlussevõtuga, on seni olnud piiratud;

| Q. | arvestades, et uue energiamärgistuse määruse alusel töötatakse välja uut andmebaasi ning turujärelevalve info- ja teavitussüsteemi (ICSMS) andmebaasi kasutatakse mõnes, kuid mitte kõigis liikmesriikides; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et uue energiamärgistuse määruse alusel töötatakse välja uut andmebaasi ning turujärelevalve info- ja teavitussüsteemi (ICSMS) andmebaasi kasutatakse mõnes, kuid mitte kõigis liikmesriikides;

| R. | arvestades, et liidu üldise keskkonnaalase tegevusprogrammi aastani 2020 üks esmaseid eesmärke on muuta liidu majandus ressursitõhusaks, keskkonnahoidlikuks ja konkurentsivõimeliseks vähese CO2-heitega majanduseks; arvestades, et keskkonnaalase tegevusprogrammi kohaselt tuleks liidu poliitikaraamistikuga tagada, et liidu turule lastavad esmatähtsad tooted on ökodisainitud eesmärgiga optimeerida ressursside ja materjali tõhusat kasutust; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et liidu üldise keskkonnaalase tegevusprogrammi aastani 2020 üks esmaseid eesmärke on muuta liidu majandus ressursitõhusaks, keskkonnahoidlikuks ja konkurentsivõimeliseks vähese CO2-heitega majanduseks; arvestades, et keskkonnaalase tegevusprogrammi kohaselt tuleks liidu poliitikaraamistikuga tagada, et liidu turule lastavad esmatähtsad tooted on ökodisainitud eesmärgiga optimeerida ressursside ja materjali tõhusat kasutust;

| S. | arvestades, et ELi ringmajanduse loomise tegevuskava sisaldab kohustust panna edaspidi ökodisaini direktiivist tulenevates tootedisaini nõuetes rõhku ringmajanduse aspektidele, analüüsides süstemaatiliselt selliseid küsimusi nagu parandatavus, kestvus, uuendatavus, ringlussevõetavus ning teatud materjalide või ainete kindlakstegemine; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et ELi ringmajanduse loomise tegevuskava sisaldab kohustust panna edaspidi ökodisaini direktiivist tulenevates tootedisaini nõuetes rõhku ringmajanduse aspektidele, analüüsides süstemaatiliselt selliseid küsimusi nagu parandatavus, kestvus, uuendatavus, ringlussevõetavus ning teatud materjalide või ainete kindlakstegemine;

| T. | arvestades, et Pariisi kokkuleppes on püstitatud pikaajaline eesmärk, mis on kooskõlas eesmärgiga hoida üleilmne temperatuuri tõus tunduvalt alla 2o C võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega ning jätkata jõupingutusi temperatuuri tõusu hoidmiseks alla 1,5o C võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega; arvestades, et EL on võtnud kohustuse anda oma õiglane panus nende eesmärkide saavutamisse, vähendades heidet kõigis sektorites; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et Pariisi kokkuleppes on püstitatud pikaajaline eesmärk, mis on kooskõlas eesmärgiga hoida üleilmne temperatuuri tõus tunduvalt alla 2o C võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega ning jätkata jõupingutusi temperatuuri tõusu hoidmiseks alla 1,5o C võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega; arvestades, et EL on võtnud kohustuse anda oma õiglane panus nende eesmärkide saavutamisse, vähendades heidet kõigis sektorites;

| U. | arvestades, et ökodisaini meetmed peaksid hõlmama toodete kogu olelusringi, et parandada liidus ressursitõhusust, võttes arvesse asjaolu, et rohkem kui 80 % toote keskkonnamõjust määratakse kindlaks projekteerimise ajal, ning seepärast on sel väga oluline roll, et edendada toote ringmajanduse aspekte, vastupidavust, asjakohastatavust, parandatavust, korduskasutust ja ringlussevõttu; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et ökodisaini meetmed peaksid hõlmama toodete kogu olelusringi, et parandada liidus ressursitõhusust, võttes arvesse asjaolu, et rohkem kui 80 % toote keskkonnamõjust määratakse kindlaks projekteerimise ajal, ning seepärast on sel väga oluline roll, et edendada toote ringmajanduse aspekte, vastupidavust, asjakohastatavust, parandatavust, korduskasutust ja ringlussevõttu;

| V. | arvestades, et lisaks kestlikumale ja ressursitõhusamale tootmisele tuleks tugevdada jagamismajanduse ja teenustemajanduse põhimõtteid, ning tutvustades programme, mille eesmärk on ärgitada inimesi kasutama kõige ressursitõhusamaid tooteid ja teenuseid, peaksid liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu madala sissetulekuga majapidamistele, sh neile, keda ohustab energiaostuvõimetus; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et lisaks kestlikumale ja ressursitõhusamale tootmisele tuleks tugevdada jagamismajanduse ja teenustemajanduse põhimõtteid, ning tutvustades programme, mille eesmärk on ärgitada inimesi kasutama kõige ressursitõhusamaid tooteid ja teenuseid, peaksid liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu madala sissetulekuga majapidamistele, sh neile, keda ohustab energiaostuvõimetus;

| W. | arvestades, et liit on püsivate orgaaniliste saasteainete Stockholmi konventsiooni osaline ja et seetõttu peab ta võtma meetmeid nende ohtlike ainete järkjärguliseks kasutuselt kõrvaldamiseks, piirates nende kasutamist ka toote projekteerimisel; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et liit on püsivate orgaaniliste saasteainete Stockholmi konventsiooni osaline ja et seetõttu peab ta võtma meetmeid nende ohtlike ainete järkjärguliseks kasutuselt kõrvaldamiseks, piirates nende kasutamist ka toote projekteerimisel;

Tulemuslik kulutõhusa energiasäästu vahend

| 1. | leiab, et ökodisaini direktiiv on olnud edukas õigusakt energiatõhususe suurendamisel ning vähendanud märkimisväärselt kasvuhoonegaaside heidet ja pakkunud tarbijaile majanduskasu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | soovitab komisjonil jätkata enamate tootegruppide hõlmamist, mis valitakse välja vastavalt nende ökodisaini potentsiaalile, sealhulgas nii energia- ja materjalitõhususe potentsiaalile kui ka muudele keskkonnaaspektidele, kasutades direktiivi artiklis 15 sätestatud meetodit, ja kaasajastada olemasolevaid standardeid, et saada direktiivi kohaldamisalast ja eesmärkidest täit kasu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rõhutab, et ökodisaini direktiiv parandab ELi siseturu toimimist, kuna selles määratakse kindlaks ühised standardid; rõhutab, et jätkuv ühtlustatud tootenõuete vastuvõtmine ELi tasandil toetab innovatsiooni, teadusuuringuid ja ELi tootjate konkurentsivõimet ning tagab ausa konkurentsi, vältides samal ajal tarbetut halduskoormust; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tuletab meelde, et direktiivis nõutakse, et komisjon esitaks rakendusmeetmed, kui toode vastab kriteeriumidele, st märkimisväärses koguses müüdud tooted, märkimisväärne keskkonnamõju ja potentsiaal olukorra parandamiseks; rõhutab, et komisjonil on vastutus seda volitust täita ning tagada, et tarbijad, ringmajandus ja keskkond saavad sellest ka tegelikult kasu, tõdedes, et selliseid tootestandardeid saab kohaldada üksnes ELi tasandil ning et seetõttu sõltuvad liikmesriigid komisjonist, kes peab võtma vajalikke meetmeid; |
| --- | --- |

4.

| 5. | on arvamusel, et kooskõlastamine ringmajandusega seotud algatustega muudaks direktiivi veelgi tulemuslikumaks; nõuab seetõttu, et koostataks kaugeleulatuv ökodisaini ja ringmajanduse kava, mis tekitab keskkonnakasu ning pakub võimalusi kestlikuks majanduskasvuks ja töökohtade loomiseks – sealhulgas VKEde sektoris – ning eeliseid tarbijaile; märgib, et suurem ressursitõhusus ja teiseste toorainete kasutamine pakub märkimisväärseid võimalusi töötleva tööstuse jäätmete vähendamiseks ja ressursside säästmiseks; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rõhutab, et ökodisaini direktiiv kuulub paljude erinevate vahendite kogumisse ja et direktiivi tulemuslikkus sõltub teiste õigusaktidega, eelkõige energiamärgistuse direktiiviga tekkivast sünergiast; leiab, et tuleks vältida õigusaktide kattumist; |
| --- | --- |

6.

Otsustusprotsessi tugevdamine

| 7. | rõhutab nõuandefoorumi tähtsat osa tööstuse, kodanikuühiskonna ja teiste otsustusprotsessis osalevate sidusrühmade kokku toomisel ning leiab, et see üksus toimib hästi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | peab murettekitavaks rakendusmeetmete väljatöötamisel ja vastuvõtmisel mõnikord esinevaid suuri viivitusi, mis tekitavad majandustegevuses osalejatele ebakindlust, on põhjustanud oluliste energiasäästu ja seonduvate kasvuhoonegaaside heite vähendamise võimaluste raiskuminekut tarbijate jaoks ning võivad põhjustada vastuvõetud meetmete mahajäämist tehnoloogia arengust; |
| --- | --- |

8.

| 9. | märgib, et viivitused rakendamisel on osaliselt tingitud komisjoni piiratud ressurssidest; kutsub komisjoni üles kasutama piisavaid vahendeid ökodisaini protsessiks, arvestades õigusakti märkimisväärset ELi lisaväärtust; |
| --- | --- |

9.

| 10. | nõuab tungivalt, et komisjon väldiks viivitusi rakendusmeetmete vastuvõtmisel ja avaldamisel ning soovitab määrata selged tähtajad ja vahe-eesmärgid nende lõpuleviimiseks ning kehtivate määruste läbivaatamiseks; rõhutab, et ökodisaini meetmed tuleks vastu võtta eraldi ja avaldada niipea, kui need on valmis; |
| --- | --- |

10.

| 11. | rõhutab vajadust järgida ökodisaini tööplaanis aastateks 2016–2019 ettenähtud ajakava; |
| --- | --- |

11.

| 12. | toonitab vajadust rajada ökodisaini nõuded usaldusväärsele tehnilisele analüüsile ja mõjuhinnangutele, võttes võrdlusaluseks turu kõige toimivamad tooted või tehnoloogiad ja iga sektori tehnoloogilise arengu; kutsub komisjoni üles seadma prioriteediks selliste toodetega seotud meetmete rakendamise ja läbivaatamise, millel on suurim potentsiaal nii primaarenergia säästu kui ka ringmajanduse seisukohast; |
| --- | --- |

12.

| 13. | tõdeb, et ökodisaini direktiiv võimaldab kasutada vabatahtlikke kokkuleppeid; rõhutab, et rakendusmeetmete asemel võib kasutada vabatahtlikke kokkuleppeid, kui need katavad suure osa turust ja neid peetakse suuteliseks tagama vähemalt samaväärse keskkonnatoime, ning et need peaksid tagama kiirema otsustamisprotsessi; on seisukohal, et vabatahtlike kokkulepete tõhususe järelevalvet tuleks tugevdada ja tagada kodanikuühiskonna piisav kaasamine; väljendab sellega seoses heameelt komisjoni soovituse (EL) 2016/2125 üle, mis käsitleb suuniseid tööstusharu eneseregulatsiooni meetmete kohta, ning palub, et komisjon jälgiks tähelepanelikult kõiki ökodisaini direktiivi raames tunnustatud vabatahtlikke kokkuleppeid; |
| --- | --- |

13.

| 14. | soovitab integreerida tehnoloogia õppeprotsessi energiamõjuga toodete ökodisaini metoodikaga, et olla valmis tehnoloogilisteks täiustusteks määruste jõustumisajaks ning tagada määruste ajakohasus; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kutsub komisjoni üles lisama vajaduse korral ökodisaini meetmetesse hindamised, mis puudutavad mikroplastide laskmist veekeskkonda; kutsub komisjoni üles kehtestama kodumajapidamises kasutatavate pesumasinate ja -kuivatite ökodisaini meetmete läbivaatamise käigus kohustuslikud nõuded mikroplastfiltritele; |
| --- | --- |

15.

Energiasäästust ressursitõhususeni

| 16. | kordab oma nõudmist anda uut hoogu toodete ringmajandusega seotud aspektidele ja on seisukohal, et ökodisaini direktiiv kätkeb endas märkimisväärseid ressursitõhususe suurendamise võimalusi, mida ei ole seni kasutatud; |
| --- | --- |

16.

| 17. | on seetõttu seisukohal, et lisaks pidevatele energiatõhususe suurendamise pingutustele tuleb ökodisaini direktiivi rakendamisel nüüd süstemaatiliselt tähelepanu pöörata kõigi direktiivi kohaldamisalasse kuuluvate tooterühmade kogu olelusringile, kehtestades ressurssitõhususe miinimumkriteeriumid, mis hõlmavad muu hulgas kestvust, vastupidavust, parandatavust ja uuendatavust, kuid ka ühiskasutuse potentsiaali, korduskasutamist, skaleeritavust, ringlussevõetavust, ümbertöötlemise võimalust, ringlussevõetud või teisese tooraine sisaldust ja kriitilise tähtsusega toorainete kasutamist; |
| --- | --- |

17.

| 18. | on seisukohal, et ringmajanduse kriteeriumide valik iga tooterühma puhul peab olema spetsiifiline ning selgelt ja objektiivselt kindlaks määratud, samal ajal peavad need kriteeriumid olema kergesti mõõdetavad ja saavutatavad proportsionaalsete kuludega, et tagada direktiivi rakendatavus; |
| --- | --- |

18.

| 19. | nõuab iga tootekategooriaga seotud konkreetsete ökodisaini nõuete kindlaksmääramise ettevalmistavate uuringute käigus süstemaatilist põhjalikku analüüsi ringmajanduse potentsiaali kohta; |
| --- | --- |

19.

| 20. | rõhutab, et oluline on, et tootjad annaksid selged ja objektiivsed juhised, mis võimaldavad kasutajatel ja sõltumatutel remonditöökodadel tooteid hõlpsamalt ja ilma erivarustuseta parandada; rõhutab ka, kui tähtis on pakkuda võimaluse korral teavet varuosade kättesaadavuse ja toodete olelusringi kohta; |
| --- | --- |

20.

| 21. | rõhutab võimalikku kasu sellest, kui keskenduda lisaks energiakasutusele ka muudele keskkonnaaspektidele, nagu ohtlikud kemikaalid, mikroplasti sattumine keskkonda, jäätmete teke ja sisendmaterjal, ning nõuab, et kõnealuse direktiivi raames kasutataks vahendeid selleks, et suurendada läbipaistvust tarbijate jaoks; |
| --- | --- |

21.

| 22. | on seisukohal, et kuna rohkem kui 80 % toote keskkonnamõjust kujuneb välja kavandamisetapis, siis saab just selles etapis suurel määral vältida, asendada või piirata probleemsete ainete kasutamist; rõhutab, et laiendatud ökodisaini kriteeriumides tuleks eraldi käsitleda kriitilise tähtsusega materjalide ja ainete, nt haruldaste muldmetallide või toksiliste või murettekitavate ainete, nt püsivate orgaaniliste saasteainete ja endokriinfunktsiooni kahjustavate kemikaalide kasutamist, et nende kasutamist piirata või need asendada või vähemalt tagada võimalus need olelusringi lõpus kokku koguda/eraldada, ilma et see piiraks nende ainete kohta liidu tasandil sätestatud muude ühtlustatud õiguslike nõuete kohaldamist; |
| --- | --- |

22.

| 23. | nõuab, et energiamõjuga toodete ökodisaini nõuete puhul ei seataks eesmärke, mida ELi tootjad, eelkõige väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted ei suuda täita, kuna nende suutlikkus kasutada patenditud tehnoloogiaid on tunduvalt väiksem kui turgu valitsevatel ettevõtetel; |
| --- | --- |

23.

| 24. | väljendab sellega seoses heameelt 2016.–2019. aasta ökodisaini tööplaani üle, mis sisaldab materjalitõhususe nõuete ja standardite väljatöötamise kohustust, ning nõuab tungivalt, et komisjon viiks selle töö lõpule esmajärjekorras; on seisukohal, et sellised kriteeriumid peaksid olema tootespetsiifilised, põhinema usaldusväärsel analüüsil ja käsitlema eeskätt ilmse arengupotentsiaaliga valdkondi, ning turujärelevalveasutustel peab olema võimalik neid jõustada ja kontrollida; on seisukohal, et parimate tavade väljaselgitamisel tuleb edendada elektri- ja elektroonikaseadmete romude ringlussevõttu käsitlevate varasemate ja käimasolevate teadusuuringute tulemuste ja innovaatiliste lahenduste kasutamist; |
| --- | --- |

24.

| 25. | on seisukohal, et ressursitõhususe edukuse puhul muutub üha määravamaks süsteemne lähenemisviis, mis ei võta arvesse mitte ainult toodet, vaid kogu selle toimimiseks vajalikku süsteemi ökodisaini protsessis ning nõuab tungivalt, et komisjon kaasaks järgmisse ökodisaini tööplaani rohkem selliseid süsteemseid võimalusi; |
| --- | --- |

25.

| 26. | on veendunud, et erilist tähelepanu tuleb pöörata vett tarbivatele toodetele, mille puhul võib saavutada märkimisväärset keskkonnakasu ja tarbijate jaoks olulist kokkuhoidu; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kutsub komisjoni üles soodustama kriitilise tähtsusega toorainete taaskasutamist ka kaevandusjäätmetest; |
| --- | --- |

27.

| 28. | võtab teadmiseks, et komisjon on edasi lükanud info- ja kommunikatsioonitehnoloogiat, näiteks mobiil- ja nutitelefone puudutavad meetmed, oodates lisahindamiste tulemusi ja arvestades asjaolu, et selles tooterühmas muutub tehnoloogia kiiresti; on aga seisukohal, et just nende toodete osas, mida müüakse arvukalt ja vahetatakse tihti uute vastu välja on olemas selge potentsiaal paremate tulemuste saavutamiseks, eriti ressursitõhususe osas, ning seepärast tuleks nende suhtes ökodisaini kriteeriume kohaldada ja teha pingutusi reguleerimisprotsessi tõhustamiseks; rõhutab vajadust hoolikalt hinnata, kuidas saaks parandada selliste tooterühmade ökodisaini, mille puhul on peamisteks ökodisaini parameetriteks parandatavus ja varuosade asendamine; |
| --- | --- |

28.

| 29. | rõhutab, et on vaja hõlbustada parandatavust, tehes varuosad kättesaadavaks kogu toote elutsükli jooksul toote kogumaksumusega võrreldes mõistliku hinnaga; |
| --- | --- |

29.

| 30. | tuletab meelde oma nõudmist vaadata põhjalikult läbi ELi tootepoliitika raamistik, et võtta selles arvesse ressursitõhusust; sellega seoses palub komisjonil hinnata, kas kehtivat ökodisaini metoodikat saaks kasutada lisaks energiamõjuga toodetele ka teiste tootekategooriate puhul ja esitada vajaduse korral ettepanekud uute õigusaktide kohta; |
| --- | --- |

30.

| 31. | rõhutab, et ringlussevõetud/teiseste materjalide kasutamise tagamiseks on hädavajalik kvaliteetsete teiseste materjalide kättesaadavus ja seetõttu tuleks luua teiseste materjalide hästi korraldatud turg; |
| --- | --- |

31.

| 32. | rõhutab, kui tähtis on panna tootjatele vastutus ning pikendada garantiiaegu ja laiendada garantiitingimusi, kohustades tootjaid võtma vastutuse toote olelusringi jäätmeetapi majandamise eest kooskõlas asjakohaste liidu õigusaktidega, edendades parandatavust, uuendatavust, moodulitest komplekteeritavust ja ringlussevõetavust ning tagades, et tooraine ja jäätmete käitlemine toimub Euroopa Liidus; |
| --- | --- |

32.

| 33. | nõuab miinimumtagatiste laiendamist kestvuskaupadele; |
| --- | --- |

33.

Turujärelevalve edendamine

| 34. | rõhutab vajadust tugevdada siseturule lastud toodete järelevalvet liikmesriikide ning komisjoni ja liikmesriikide ametiasutuste vahelise parema koostöö ja kooskõlastuse abil, nähes selleks turujärelevalveasutustele ette piisavad rahalised ressursid; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kutsub komisjoni üles uurima võimalusi luua toote digitaalne teabeleht (nn tootepass), nagu on soovitatud nõukogu 18. detsembri 2017. aasta järeldustes ökoinnovatsiooni kohta; tootepass oleks vahend, mis annab teavet tootes sisalduvate materjalide ja ainete kohta ning see hõlbustaks ka turujärelevalvet; |
| --- | --- |

35.

| 36. | nõuab ökodisaini direktiivi nõuete täitmiseks sidusama ja kulutõhusama turujärelevalve süsteemi loomist liidus, ning esitab järgmised soovitused:






  — | tuleks nõuda, et liikmesriikide ametiasutused kasutaksid turujärelevalve info- ja teavitussüsteemi (ICSMS), et jagada kõikide ökodisaini õigusnormidega hõlmatud toodete vastavuskontrolli ja testimise tulemusi; see andmebaas peaks sisaldama kogu asjakohast teavet nõuetele vastavate ja mittevastavate toodete kohta, et vältida tarbetuid teste teises liikmesriigis, samuti peaks andmebaas olema kasutajasõbralik ja hõlpsasti kättesaadav; |
| --- | --- | --- |

36.

—

tuleks nõuda, et liikmesriikide ametiasutused kasutaksid turujärelevalve info- ja teavitussüsteemi (ICSMS), et jagada kõikide ökodisaini õigusnormidega hõlmatud toodete vastavuskontrolli ja testimise tulemusi; see andmebaas peaks sisaldama kogu asjakohast teavet nõuetele vastavate ja mittevastavate toodete kohta, et vältida tarbetuid teste teises liikmesriigis, samuti peaks andmebaas olema kasutajasõbralik ja hõlpsasti kättesaadav;

| — | energiamärgistusega toodete registreerimise üldandmebaasi tuleks laiendada kõigile ökodisaini õigusnormidega hõlmatud toodetele; |
| --- | --- |

—

energiamärgistusega toodete registreerimise üldandmebaasi tuleks laiendada kõigile ökodisaini õigusnormidega hõlmatud toodetele;

| — | liikmesriikide ametiasutused peaksid koostama konkreetsed kavad oma turujärelevalvetegevuseks ökodisaini valdkonnas, millest teatatakse teistele liikmesriikidele ja komisjonile, nagu on sätestatud määruses (EÜ) nr 765/2008 (9); liikmesriigid peaksid lisama nendesse kavadesse pistelised kontrollid; |
| --- | --- |

—

liikmesriikide ametiasutused peaksid koostama konkreetsed kavad oma turujärelevalvetegevuseks ökodisaini valdkonnas, millest teatatakse teistele liikmesriikidele ja komisjonile, nagu on sätestatud määruses (EÜ) nr 765/2008 (9); liikmesriigid peaksid lisama nendesse kavadesse pistelised kontrollid;

| — | õigusnormidele mittevastavate toodete tuvastamiseks tuleks kohaldada kiirkontrolli meetodeid, mis tuleks välja töötada koostöös valdkonna ekspertidega ja mida tuleks jagada avaliku sektori asutustega; |
| --- | --- |

—

õigusnormidele mittevastavate toodete tuvastamiseks tuleks kohaldada kiirkontrolli meetodeid, mis tuleks välja töötada koostöös valdkonna ekspertidega ja mida tuleks jagada avaliku sektori asutustega;

| — | komisjon peaks kaaluma turule lastud ja kontrollimisele kuuluvate toodete minimaalse protsendimäära kehtestamist, samuti välja töötama mandaadi oma sõltumatu turujärelevalve tegemiseks ning esitama asjakohased ettepanekud; |
| --- | --- |

—

komisjon peaks kaaluma turule lastud ja kontrollimisele kuuluvate toodete minimaalse protsendimäära kehtestamist, samuti välja töötama mandaadi oma sõltumatu turujärelevalve tegemiseks ning esitama asjakohased ettepanekud;

| — | soovitab vastu võtta hoiatavad meetmed, sealhulgas kehtestada nõudeid rikkuvate tootjate suhtes karistused, mis on vastavuses nõuete rikkumisest tuleneva mõjuga kogu Euroopa turule, ja hüvitised, sh kollektiivse õiguskaitsega, nõuetele mittevastava toote ostnud tarbijatele, isegi kui seaduses ette nähtud garantiiaeg on möödas; |
| --- | --- |

—

soovitab vastu võtta hoiatavad meetmed, sealhulgas kehtestada nõudeid rikkuvate tootjate suhtes karistused, mis on vastavuses nõuete rikkumisest tuleneva mõjuga kogu Euroopa turule, ja hüvitised, sh kollektiivse õiguskaitsega, nõuetele mittevastava toote ostnud tarbijatele, isegi kui seaduses ette nähtud garantiiaeg on möödas;

| — | erilist tähelepanu tuleks pöörata väljastpoolt ELi imporditud toodetele ja internetis müüdavatele toodetele; |
| --- | --- |

—

erilist tähelepanu tuleks pöörata väljastpoolt ELi imporditud toodetele ja internetis müüdavatele toodetele;

| — | tuleks tagada kooskõla komisjoni ettepanekuga võtta vastu määrus, milles sätestatakse tooteid käsitlevate liidu ühtlustamisõigusaktide järgimise ja täitmise tagamise eeskirjad ja kord (COM(2017)0795), mille kohaldamisala hõlmab ka ökodisaini direktiiviga reguleeritud tooteid; sellega seoses toetab ELi tasandil ühise testimise soodustamist; |
| --- | --- |

—

tuleks tagada kooskõla komisjoni ettepanekuga võtta vastu määrus, milles sätestatakse tooteid käsitlevate liidu ühtlustamisõigusaktide järgimise ja täitmise tagamise eeskirjad ja kord (COM(2017)0795), mille kohaldamisala hõlmab ka ökodisaini direktiiviga reguleeritud tooteid; sellega seoses toetab ELi tasandil ühise testimise soodustamist;

| 37. | toonitab asjakohaste ja selgelt kindlaks määratud ühtlustatud testimisstandardite olulisust ja rõhutab, et tuleks välja töötada reaalsete tingimustega võimalikult sarnased katseprotokollid; rõhutab, et katsemeetodid peaksid olema töökindlad ning välja töötatud ja rakendatavad viisil, mis välistab manipuleerimise ning tahtliku või tahtmatu tulemuste parandamise; on seisukohal, et testimisega ei tohiks kaasneda tarbetut koormust ettevõtjatele, eriti VKEdele, kellel ei ole samasugust suutlikkust nagu nende suurematel konkurentidel; väljendab heameelt komisjoni määruse (EL) nr 2016/2282 (kontrollimisel kasutatavate lubatud hälvete kohta) üle; |
| --- | --- |

37.

| 38. | nõuab, et komisjon toetaks liikmesriike jõustamistegevuses, samuti tõhustatud koostööd juhul, kui tuvastatakse nõuetele mittevastav toode; rõhutab vajadust anda tootjatele ja importijatele juhiseid turujärelevalveasutuste nõutavate dokumentide üksikasjade osas; |
| --- | --- |

38.

Muud soovitused

| 39. | rõhutab vajadust tagada ühtsus ja vastastikune lähenemine ökodisaini õigusnormide ja horisontaalsete õigusnormide vahel, sh näiteks sellised kemikaale ja jäätmeid käsitlevad liidu õigusaktid nagu kemikaalimäärus, elektroonikaromude direktiiv ja ohtlike ainete kasutamise piiramise direktiiv, ning rõhutab vajadust tugevdada sünergiat keskkonnahoidlike riigihangete ja ELi ökomärgisega; |
| --- | --- |

39.

| 40. | rõhutab ökodisaini direktiivi ja hoonete energiatõhususe direktiivi vahelist seost; palub liikmesriikidel stimuleerida energiatõhusate toodete ja teenuste turgu ning tõhustada järelevalve- ja nõustamistegevust; on seisukohal, et energiamõjuga toodete ökodisaini parendamine võib omakorda avaldada positiivset mõju hoonete energiatõhususele; |
| --- | --- |

40.

| 41. | rõhutab vajadust anda üldsusele ja eelkõige meediale selget teavet ökodisaini kasulikkuse kohta, enne kui see meede kasutusele võetakse, ning ergutab komisjoni ja liikmesriike jagama ennetavalt teavet ökodisaini meetmete kasulikkusest lahutamatu osana nende meetmete vastuvõtmise protsessist, samuti kaasama aktiivsemalt sidusrühmi, et inimesed neid õigusnorme paremini mõistaksid; |
| --- | --- |

41.

| 42. | rõhutab, et üleminek kestlikule ja ringmajandusele pakub palju võimalusi, kuid tekitab ka sotsiaalseid probleeme; on seisukohal, arvestades, et kedagi ei tohiks kõrvale jätta, et komisjon ja liikmesriigid peaksid kõige energiatõhusamate toodete kasutuselevõtu ergutamise kavade esitamisel pöörama erilist tähelepanu energiaostuvõimetuse ohus olevatele väikese sissetulekuga leibkondadele; on veendunud, et sellised programmid ei tohiks takistada innovatsiooni, vaid peaksid võimaldama tootjatel jätkuvalt pakkuda tarbijatele laias valikus kvaliteetseid tooteid, samuti peaksid need soodustama selliste energiamõjuga ja vett tarbivate toodete turule jõudmist, mille abil on võimalik saavutada suurem ressursitõhusus ja kokkuhoid tarbijate jaoks; |
| --- | --- |

42.

| 43. | kutsub ELi institutsioone ja liikmesriike üles andma head eeskuju ja kasutama täiel määral ära ringmajandust ja keskkonnahoidlikke riigihankeid, et seada kõigis investeeringutes esikohale tõestatult kestlikud tooted, nt ökomärgisega tooted, ja kõrgeimad ressursitõhususe standardid, ning edendada keskkonnahoidlike hangete laialdast kasutamist, sh erasektoris; |
| --- | --- |

43.

o

o o

| 44. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

44.

---

(1)  ELT L 285, 31.10.2009, lk 10.

(2)  ELT L 198, 28.7.2017, lk 1.

(3)  ELT L 354, 28.12.2013, lk 171.

(4)  http://www.consilium.europa.eu/media/32274/eco-innovation-conclusions.pdf

(5)  ELT C 265, 11.8.2017, lk 65.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0287.

(7)  Komisjoni 18. märtsi 2009. aasta määrus (EÜ) nr 244/2009, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/32/EÜ seoses kodumajapidamises kasutatavate suunamata valgusvooga lampide ökodisaini nõuetega (ELT L 76, 24.3.2009, lk 3).

(8)  Komisjoni 12. detsembri 2012. aasta määrus (EL) nr 1194/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/125/EÜ seoses suundvalguslampide, leedlampide ja nende lisaseadmete ökodisaini nõuetega (ELT L 342, 14.12.2012, lk 1).

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 765/2008, millega sätestatakse akrediteerimise ja turujärelevalve nõuded seoses toodete turustamisega (ELT L 218, 13.8.2008, lk 30).

---

| 9.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 76/200 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 76/200

---

P8_TA(2018)0242

Tähtajaliste lepingutega seotud ebakindluse ja kuritarvituste kaotamist käsitlevatele petitsioonidele vastamine

Euroopa Parlamendi 31. mai 2018. aasta resolutsioon tähtajaliste töölepingutega seotud ebakindluse ja kuritarvituste kaotamist käsitlevatele petitsioonidele vastamise kohta (2018/2600(RSP))

(2020/C 76/24)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 153 lõike 1 punkte a ja b, artikli 155 lõiget 1 ja artiklit 352, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 153 lõike 1 punkte a ja b, artikli 155 lõiget 1 ja artiklit 352,

| — | võttes arvesse Euroopa sotsiaalharta artikleid 4 ja 30 ning Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 31 ja 32, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa sotsiaalharta artikleid 4 ja 30 ning Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 31 ja 32,

| — | võttes arvesse nõukogu 15. detsembri 1997. aasta direktiivi 97/81/EÜ (Euroopa Tööandjate Föderatsiooni, Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse ja Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni poolt sõlmitud osalist tööaega käsitleva raamkokkuleppe kohta – Lisa: osalist tööaega käsitlev raamkokkulepe) (1) (osalise tööaja direktiiv) diskrimineerimis- ja kuritarvituste vastaseid meetmeid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 15. detsembri 1997. aasta direktiivi 97/81/EÜ (Euroopa Tööandjate Föderatsiooni, Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse ja Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni poolt sõlmitud osalist tööaega käsitleva raamkokkuleppe kohta – Lisa: osalist tööaega käsitlev raamkokkulepe) (1) (osalise tööaja direktiiv) diskrimineerimis- ja kuritarvituste vastaseid meetmeid,

| — | võttes arvesse nõukogu 28. juuni 1999. aasta direktiivi 1999/70/EÜ, milles käsitletakse Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni (ETUC), Euroopa Tööandjate Föderatsiooni (UNICE) ja Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse (CEEP) sõlmitud raamkokkulepet tähtajalise töö kohta (2) (tähtajalise töö direktiiv), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. juuni 1999. aasta direktiivi 1999/70/EÜ, milles käsitletakse Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni (ETUC), Euroopa Tööandjate Föderatsiooni (UNICE) ja Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse (CEEP) sõlmitud raamkokkulepet tähtajalise töö kohta (2) (tähtajalise töö direktiiv),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. novembri 2003. aasta direktiivi 2003/88/EÜ tööaja korralduse teatavate aspektide kohta (3) (tööaja direktiiv), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. novembri 2003. aasta direktiivi 2003/88/EÜ tööaja korralduse teatavate aspektide kohta (3) (tööaja direktiiv),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiivi 2008/104/EÜ renditöö kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiivi 2008/104/EÜ renditöö kohta (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta direktiivi 2009/38/EÜ Euroopa töönõukogu asutamise või töötajate teavitamise ja nendega konsulteerimise korra sisseseadmise kohta liikmesriigiülestes ettevõtetes või kontsernides (5) (Euroopa töönõukogu direktiiv), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta direktiivi 2009/38/EÜ Euroopa töönõukogu asutamise või töötajate teavitamise ja nendega konsulteerimise korra sisseseadmise kohta liikmesriigiülestes ettevõtetes või kontsernides (5) (Euroopa töönõukogu direktiiv),

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) konventsiooni nr 98 organiseerumisõiguse ja kollektiivse läbirääkimisõiguse kaitse kohta ning konventsiooni nr 175 osalise tööaja kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) konventsiooni nr 98 organiseerumisõiguse ja kollektiivse läbirääkimisõiguse kaitse kohta ning konventsiooni nr 175 osalise tööaja kohta,

| — | võttes arvesse oma 4. juuli 2017. aasta resolutsiooni töötingimuste ja ebakindlate töösuhete kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 4. juuli 2017. aasta resolutsiooni töötingimuste ja ebakindlate töösuhete kohta (6),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi liidu sisepoliitika peadirektoraadi 2017. aasta novembris avaldatud uuringut „Temporary contracts, precarious employment, employees’ fundamental rights and EU employment law“ (7) (Ajutised lepingud, ebakindlad töösuhted, töötajate põhiõigused ja ELi tööõigus), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi liidu sisepoliitika peadirektoraadi 2017. aasta novembris avaldatud uuringut „Temporary contracts, precarious employment, employees’ fundamental rights and EU employment law“ (7) (Ajutised lepingud, ebakindlad töösuhted, töötajate põhiõigused ja ELi tööõigus),

| — | võttes arvesse arvukaid petitsioone, mis käsitlevad tähtajalise töö direktiivi rikkumisi avalikus sektoris (8), nulltunnilepingu alusel töötavate töötajate ebakindlaid töötingimusi erasektoris (9), ametiühingute esindamise ja sotsiaalkindlustussüsteemide vahelisi erinevusi (10) ning vastuseisu ajutiste töölepingute üha sagedasemale kasutamisele (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse arvukaid petitsioone, mis käsitlevad tähtajalise töö direktiivi rikkumisi avalikus sektoris (8), nulltunnilepingu alusel töötavate töötajate ebakindlaid töötingimusi erasektoris (9), ametiühingute esindamise ja sotsiaalkindlustussüsteemide vahelisi erinevusi (10) ning vastuseisu ajutiste töölepingute üha sagedasemale kasutamisele (11),

| — | võttes arvesse komisjoni uusi ettepanekuid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, millega luuakse Euroopa Tööjõuamet (COM(2018)0131) ning nõukogu soovituse kohta, milles käsitletakse töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate juurdepääsu sotsiaalkaitsele (COM(2018)0132), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni uusi ettepanekuid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, millega luuakse Euroopa Tööjõuamet (COM(2018)0131) ning nõukogu soovituse kohta, milles käsitletakse töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate juurdepääsu sotsiaalkaitsele (COM(2018)0132),

| — | võttes arvesse petitsioonikomisjoni 22. novembril 2017. aastal korraldatud kuulamise „Ajutises või ebakindlas töösuhtes olevate töötajate õiguste kaitse saadud petitsioonide alusel“ tulemusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse petitsioonikomisjoni 22. novembril 2017. aastal korraldatud kuulamise „Ajutises või ebakindlas töösuhtes olevate töötajate õiguste kaitse saadud petitsioonide alusel“ tulemusi,

| — | võttes arvesse nõukogu 14. oktoobri 1991. aasta direktiivi 91/533/EMÜ tööandja kohustuse kohta teavitada töötajaid lepingu või töösuhte tingimustest (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 14. oktoobri 1991. aasta direktiivi 91/533/EMÜ tööandja kohustuse kohta teavitada töötajaid lepingu või töösuhte tingimustest (12),

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv läbipaistvate ja prognoositavate töötingimuste kohta Euroopa Liidus, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 91/533/EMÜ (COM(2017)0797), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv läbipaistvate ja prognoositavate töötingimuste kohta Euroopa Liidus, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 91/533/EMÜ (COM(2017)0797),

| — | võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust tähtajaliste töölepingutega seotud ebakindluse ja kuritarvituste kaotamist käsitlevatele petitsioonidele vastamise kohta (O-000054/2018 – B8-0022/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust tähtajaliste töölepingutega seotud ebakindluse ja kuritarvituste kaotamist käsitlevatele petitsioonidele vastamise kohta (O-000054/2018 – B8-0022/2018),

| — | võttes arvesse petitsioonikomisjoni resolutsiooni ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse petitsioonikomisjoni resolutsiooni ettepanekut,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 128 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 128 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 2,

| A. | arvestades, et tähtajalise ja osalise tööajaga töölepingu alusel töötavate isikute arv on ELis kokkuhoiumeetmete ja töötajate õiguste piirangute elluviimise tagajärjel viimase 15 aasta jooksul kasvanud, mis on suurendanud ebakindlust ja tööjõu ebastabiilsust; arvestades, et vaja on tõhusat poliitikat, mis hõlmab erinevaid tööhõivevorme ja tagab töötajate piisava kaitse; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et tähtajalise ja osalise tööajaga töölepingu alusel töötavate isikute arv on ELis kokkuhoiumeetmete ja töötajate õiguste piirangute elluviimise tagajärjel viimase 15 aasta jooksul kasvanud, mis on suurendanud ebakindlust ja tööjõu ebastabiilsust; arvestades, et vaja on tõhusat poliitikat, mis hõlmab erinevaid tööhõivevorme ja tagab töötajate piisava kaitse;

| B. | arvestades, et ebakindlad töötingimused tulenevad sellest, et reguleerimise eri tasanditel, sealhulgas ELi esmastes ja teisestes õigusaktides ning liikmesriikide õigusaktides on suuri puudusi seoses töötajate õiguste tulemusliku kaitsmisega; arvestades, et petitsioone, mis on seotud eri liiki töösuhetega, tuleks käsitleda täielikus kooskõlas selle liikmesriigi õigusaktidega, kust need pärit on, ja asjaomase ELi õigusega; arvestades, et ELi sotsiaal- ja tööpoliitika aluseks on subsidiaarsuse põhimõte; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ebakindlad töötingimused tulenevad sellest, et reguleerimise eri tasanditel, sealhulgas ELi esmastes ja teisestes õigusaktides ning liikmesriikide õigusaktides on suuri puudusi seoses töötajate õiguste tulemusliku kaitsmisega; arvestades, et petitsioone, mis on seotud eri liiki töösuhetega, tuleks käsitleda täielikus kooskõlas selle liikmesriigi õigusaktidega, kust need pärit on, ja asjaomase ELi õigusega; arvestades, et ELi sotsiaal- ja tööpoliitika aluseks on subsidiaarsuse põhimõte;

| C. | arvestades, et poliitilisi lahendusi tuleb kohandada nii, et need kajastaks tõsiasja, et ebakindlus on kõiki isiklikke töösuhteid mõjutav dünaamiline aspekt; arvestades, et ebakindla töö vastu tuleb võidelda integreeritud ja mitmetasandilise poliitikameetmete paketi abil, millega edendatakse kaasavaid ja tulemuslikke tööstandardeid ning tulemuslikke meetmeid, et tagada võrdsuse põhimõtte järgimine; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et poliitilisi lahendusi tuleb kohandada nii, et need kajastaks tõsiasja, et ebakindlus on kõiki isiklikke töösuhteid mõjutav dünaamiline aspekt; arvestades, et ebakindla töö vastu tuleb võidelda integreeritud ja mitmetasandilise poliitikameetmete paketi abil, millega edendatakse kaasavaid ja tulemuslikke tööstandardeid ning tulemuslikke meetmeid, et tagada võrdsuse põhimõtte järgimine;

| D. | arvestades, et tulemuslikus võitluses ebaausate tööhõivetavade vastu, mis põhjustavad ebakindlust, tuleks järgida ka ILO inimväärse töö tagamise suuniseid, milles käsitletakse töökohtade loomist, tööõigusi, sotsiaalset kaitset ja sotsiaalset dialoogi, lähtudes soolisest võrdõiguslikkusest kui valdkonnaülesest eesmärgist; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et tulemuslikus võitluses ebaausate tööhõivetavade vastu, mis põhjustavad ebakindlust, tuleks järgida ka ILO inimväärse töö tagamise suuniseid, milles käsitletakse töökohtade loomist, tööõigusi, sotsiaalset kaitset ja sotsiaalset dialoogi, lähtudes soolisest võrdõiguslikkusest kui valdkonnaülesest eesmärgist;

| E. | arvestades, et Eurostati ja Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi (Eurofound) andmete kohaselt, mis käsitlevad mittevabatahtlikku ajutist töötamist, soo ja vanuse erinevusi ajutisel töötamisel ning osalise tööajaga töötajate suurt osakaalu vaeghõives, esineb järjest enam mittestandardseid ja ebatüüpilisi tööhõivevorme; arvestades, et soo- ja vanusepõhised andmed tööpuuduse kohta näitavad, et selle määr on alates 2009. aastast madalaimal tasemel; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Eurostati ja Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi (Eurofound) andmete kohaselt, mis käsitlevad mittevabatahtlikku ajutist töötamist, soo ja vanuse erinevusi ajutisel töötamisel ning osalise tööajaga töötajate suurt osakaalu vaeghõives, esineb järjest enam mittestandardseid ja ebatüüpilisi tööhõivevorme; arvestades, et soo- ja vanusepõhised andmed tööpuuduse kohta näitavad, et selle määr on alates 2009. aastast madalaimal tasemel;

| F. | arvestades, et mitmes liikmesriigis on ebatüüpiliste ja ajutiste töölepingute arv nii avalikus kui ka erasektoris aastate jooksul märkimisväärselt suurenenud, kuna õigusraamistik ei võimalda tulemuslike ja proportsionaalsete parandusmeetmete puudumise tõttu paljude järjestikuste tähtajaliste töölepingute kuritarvituslikku kasutamist piisavalt ennetada ega selle eest karistada; arvestades, et see on kahjustanud Euroopa tööhõivet käsitlevate õigusaktide usaldusväärsust ja Euroopa Liidu Kohtu kohtupraktikat; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et mitmes liikmesriigis on ebatüüpiliste ja ajutiste töölepingute arv nii avalikus kui ka erasektoris aastate jooksul märkimisväärselt suurenenud, kuna õigusraamistik ei võimalda tulemuslike ja proportsionaalsete parandusmeetmete puudumise tõttu paljude järjestikuste tähtajaliste töölepingute kuritarvituslikku kasutamist piisavalt ennetada ega selle eest karistada; arvestades, et see on kahjustanud Euroopa tööhõivet käsitlevate õigusaktide usaldusväärsust ja Euroopa Liidu Kohtu kohtupraktikat;

| G. | arvestades, et kehtestatud on laiaulatuslik ELi õigusaktide raamistik, mis peaks vähendama teatavat liiki töösuhete ebakindluse ohtu ja mis hõlmab tähtajaliste töölepingute direktiivi, osalise tööaja direktiivi, renditöö direktiivi, tööaja direktiivi, direktiivi, mis käsitleb võrdset kohtlemist töö saamisel ja kutsealale pääsemisel, direktiivi võrdse kohtlemise põhimõtte kohta sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust ning meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise direktiivi; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kehtestatud on laiaulatuslik ELi õigusaktide raamistik, mis peaks vähendama teatavat liiki töösuhete ebakindluse ohtu ja mis hõlmab tähtajaliste töölepingute direktiivi, osalise tööaja direktiivi, renditöö direktiivi, tööaja direktiivi, direktiivi, mis käsitleb võrdset kohtlemist töö saamisel ja kutsealale pääsemisel, direktiivi võrdse kohtlemise põhimõtte kohta sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust ning meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise direktiivi;

| H. | arvestades, et komisjon viivitas kaua selliste rikkumismenetluste käsitlemisel, mis on seotud ELi tööõigusaktide rikkumisega teatavates liikmesriikides, võimaldades aastaid kuritarvitada tähtajalisi töölepinguid ja rikkuda töötajate õigusi; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et komisjon viivitas kaua selliste rikkumismenetluste käsitlemisel, mis on seotud ELi tööõigusaktide rikkumisega teatavates liikmesriikides, võimaldades aastaid kuritarvitada tähtajalisi töölepinguid ja rikkuda töötajate õigusi;

| I. | arvestades, et hiljutine teave, mis on seotud avalikus sektoris tähtajaliste töölepingute kuritarvitusi käsitlevate petitsioonidega, on toonud esile mõningate ajutiste töötajate olukorra, kus avaliku sektori asutus, kelle heaks nad töötasid, vabastas nad töölt pärast seda, kui kohtuotsustes tunnistati, et nad olid kannatanud tähtajalise töölepingu kuritarvitusliku kasutuse tõttu, mis on vastuolus direktiiviga 1999/70/EÜ, milles käsitletakse organisatsioonide ETUC, UNICE ja CEEP sõlmitud raamkokkulepet tähtajalise töö kohta; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et hiljutine teave, mis on seotud avalikus sektoris tähtajaliste töölepingute kuritarvitusi käsitlevate petitsioonidega, on toonud esile mõningate ajutiste töötajate olukorra, kus avaliku sektori asutus, kelle heaks nad töötasid, vabastas nad töölt pärast seda, kui kohtuotsustes tunnistati, et nad olid kannatanud tähtajalise töölepingu kuritarvitusliku kasutuse tõttu, mis on vastuolus direktiiviga 1999/70/EÜ, milles käsitletakse organisatsioonide ETUC, UNICE ja CEEP sõlmitud raamkokkulepet tähtajalise töö kohta;

| J. | arvestades, et töötingimused on liikmesriigiti erinevad, sest kõigil liikmesriikidel on töölepingute reguleerimiseks oma konkreetsed õigusaktid; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et töötingimused on liikmesriigiti erinevad, sest kõigil liikmesriikidel on töölepingute reguleerimiseks oma konkreetsed õigusaktid;

| K. | arvestades, et petitsioonikomisjon on saanud kindlat teavet, et ebakindla töö hulk kasvab; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et petitsioonikomisjon on saanud kindlat teavet, et ebakindla töö hulk kasvab;

| L. | arvestades, et nulltunnilepingu alusel töötavaid isikuid tuleb pidada ELi õiguse kohaselt töötajateks, kuna nad töötavad teise isiku alluvuses ja saavad tasu selle töö eest, mistõttu tuleb kohaldada ELi sotsiaalõigusnorme; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et nulltunnilepingu alusel töötavaid isikuid tuleb pidada ELi õiguse kohaselt töötajateks, kuna nad töötavad teise isiku alluvuses ja saavad tasu selle töö eest, mistõttu tuleb kohaldada ELi sotsiaalõigusnorme;

| M. | arvestades, et ebakindlad töösuhted, sealhulgas nulltunnilepingud, ei võimalda piisavat sotsiaalkaitset ja kahjustavad kollektiivläbirääkimiste õigust, eriti seoses hüvitiste ja kaitsega ebaõiglase töölt vabastamise eest, mõjutades ka tööalase arengu ja koolitusvõimalusi; arvestades, et ebakindel töösuhe põhjustab üldist ebakindlust elus; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et ebakindlad töösuhted, sealhulgas nulltunnilepingud, ei võimalda piisavat sotsiaalkaitset ja kahjustavad kollektiivläbirääkimiste õigust, eriti seoses hüvitiste ja kaitsega ebaõiglase töölt vabastamise eest, mõjutades ka tööalase arengu ja koolitusvõimalusi; arvestades, et ebakindel töösuhe põhjustab üldist ebakindlust elus;

| N. | arvestades, et naised töötavad tõenäolisemalt osalise tööajaga või tähtajalise või madala palgaga lepingu alusel ja on seetõttu tööturul esineva diskrimineerimise tõttu suuremas ebakindluse ohus, mis aeglustab edu saavutamist soolise palga- ja pensionilõhe vastu võitlemisel ja nende kaotamisel; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et naised töötavad tõenäolisemalt osalise tööajaga või tähtajalise või madala palgaga lepingu alusel ja on seetõttu tööturul esineva diskrimineerimise tõttu suuremas ebakindluse ohus, mis aeglustab edu saavutamist soolise palga- ja pensionilõhe vastu võitlemisel ja nende kaotamisel;

| 1. | mõistab ebakindla töösuhte all töösuhet, mis tuleneb muu hulgas ajutiste töölepingute kuritarvitamisest, millega rikutakse töötingimusi käsitlevaid rahvusvahelisi standardeid, töötajate õigusi ja ELi õigust; rõhutab, et ebakindel töösuhe tähendab suuremat sotsiaal-majandusliku kaitsetuse ohtu, ebapiisavaid vahendeid inimväärse elu jaoks ja ebapiisavat sotsiaalkaitset; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab, et oluline on eristada ebatüüpilist tööd ja ebakindla töösuhte olemasolu; toonitab, et mõisteid „ebatüüpiline“ ja „ebakindel“ ei saa kasutada sünonüümidena; |
| --- | --- |

2.

| 3. | võtab teadmiseks parlamendi 4. juuli 2017. aasta resolutsiooni töötingimuste ja ebakindlate töösuhete kohta ja laekunud petitsioonid ning rõhutab, et ebakindluse oht sõltub lepingu liigist, aga ka järgmistest teguritest:






  — | vähene või puuduv töökohakindlus töö ajutise olemuse tõttu, näiteks mittevabatahtliku ja sageli vähese tähtsusega osalise tööajaga lepingute ning mõnedes liikmesriikides ka määratlemata tööaja ja töökohustuste korral, mis muutuvad vastavalt nõudetööle; |
| --- | --- | --- |

3.

—

vähene või puuduv töökohakindlus töö ajutise olemuse tõttu, näiteks mittevabatahtliku ja sageli vähese tähtsusega osalise tööajaga lepingute ning mõnedes liikmesriikides ka määratlemata tööaja ja töökohustuste korral, mis muutuvad vastavalt nõudetööle;

| — | algeline kaitse töölepingu ülesütlemise vastu ning piisava sotsiaalkaitse puudumine vallandamise korral; |
| --- | --- |

—

algeline kaitse töölepingu ülesütlemise vastu ning piisava sotsiaalkaitse puudumine vallandamise korral;

| — | ebapiisav tasu, mis ei võimalda inimväärset elatustaset; |
| --- | --- |

—

ebapiisav tasu, mis ei võimalda inimväärset elatustaset;

| — | puuduvad või piiratud sotsiaalkaitseõigused või hüved; |
| --- | --- |

—

puuduvad või piiratud sotsiaalkaitseõigused või hüved;

| — | puuduv või piiratud kaitse diskrimineerimise kõigi vormide vastu; |
| --- | --- |

—

puuduv või piiratud kaitse diskrimineerimise kõigi vormide vastu;

| — | puuduvad või piiratud väljavaated tööturul edasijõudmiseks või karjääri arendamiseks ja koolituseks; |
| --- | --- |

—

puuduvad või piiratud väljavaated tööturul edasijõudmiseks või karjääri arendamiseks ja koolituseks;

| — | madal kollektiivsete õiguste tase ja piiratud õigus kollektiivsele esindatusele; |
| --- | --- |

—

madal kollektiivsete õiguste tase ja piiratud õigus kollektiivsele esindatusele;

| — | töökeskkond, mis ei vasta tervishoiu ja ohutuse miinimumnõuetele; |
| --- | --- |

—

töökeskkond, mis ei vasta tervishoiu ja ohutuse miinimumnõuetele;

| 4. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võitlema ebakindlate töösuhete, näiteks nulltunnilepingute vastu uute vahendite väljatöötamise ja Euroopa Liidu Kohtu kohtupraktika järjepideva järgimise, aga ka riiklikul tasandil ELi ja riigisiseste õigusaktide konkreetse jõustamise tagamise abil, et kõrvaldada inimväärse töö nappus ning rakendada õigustel põhinevat lähenemisviisi; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegema koostööd kõigi tööturu osapooltega – eriti ametiühingutega – ja asjaomaste sidusrühmadega, edendades kvaliteetset, kindlat ja hästi tasustatud tööd, et muu hulgas tugevdada tööinspektsioone; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nõuab tungivalt, et komisjon võtaks oma õigusaktides viivitamata meetmeid, millega tulemuslikult käsitleda tööhõivetavasid, mis põhjustavad ebakindlust; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kutsub komisjoni üles pingutama rohkem selle nimel, et kaotada töölepingutes ebaõiglased tingimused kõigi kuritarvituste ja lünkade kõrvaldamise abil; võtab teadmiseks uue ettepaneku võtta vastu direktiiv läbipaistvate ja prognoositavate töötingimuste kohta, millega tahetakse kehtestada kõigile töötajatele uued õigused, eelkõige selleks, et parandada uutes ja mittestandardsetes tööhõivevormides töötavate isikute töötingimusi, vähendades samal ajal tööandjate koormust ja säilitades tööturu kohanemisvõime; |
| --- | --- |

6.

| 7. | väljendab iseäranis heameelt sätete üle, mis käsitlevad õigust otsida lisatööd, keelustades ainuõigusklauslid ja piirates kokkusobimatusklauslite kasutamist, ning õigust saada teavet töö alustamise kuupäeva kohta mõistliku aja jooksul enne asjaomast kuupäeva; |
| --- | --- |

7.

| 8. | rõhutab, et nulltunnilepingu alusel töötavate isikute suhtes saab ja tuleb kohaldada tööaja direktiivi ja et seepärast kehtivad neile nõuded minimaalse puhkeaja ja maksimaalse tööaja kohta; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kutsub liikmesriike üles arvestama töösuhte olemasolu kindlakstegemisel ILO näitajaid, et lahendada ebakindlast töösuhtest tulenev kaitse puudumise probleem; |
| --- | --- |

9.

| 10. | märgib, et juurdepääs sotsiaalkaitsele on väga oluline selleks, et tagada tööjõu majanduslik ja sotsiaalne turvalisus ning hästi toimivad tööturud, kus luuakse töökohti ja jätkusuutlikku majanduskasvu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | rõhutab, et vaja on tagada kontroll, et ajutiste või paindlike kokkulepete alusel töötajatele kehtiks vähemalt samaväärne kaitse nagu kõigile teistele töötajatele; märgib, et vaja on sihipärast tegevust, et kasutada ILO vahendeid konkreetses ebakindla töö vastu võitlemise kampaanias, ning tõsiselt tuleb kaaluda vajadust uute siduvate vahendite ja õiguslike meetmete järele, mis piiraksid ja vähendaksid ebakindlat tööd ja muudaksid ebakindlad töölepingud tööandjatele vähem huvipakkuvaks; |
| --- | --- |

11.

| 12. | on kindlalt veendunud, et tuleb teha tähtajalise töölepingu pikendamisega seotud asjaolude üldhindamine, kuna töötajalt nõutavad teenused ei vastanud üksnes ajutistele vajadustele, mis viitab direktiivi 1999/70/EÜ raamkokkuleppe klauslis 5 sätestatud kuritarvituse olemasolule; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles täiel määral tagama samal töökohal võrdse töö eest võrdse tasu maksmise; |
| --- | --- |

13.

| 14. | nõuab, et komisjon ja liikmesriigid hindaksid ebakindlat tööd käsitlevaid õigusakte nende soolise mõju aspektist; peab vajalikuks keskenduda mitmesugustele olemasolevatele meetmetele ebakindlat tööd tegevate naiste vajadustest lähtuvalt, kuna selle juba niigi üleesindatud rühma kahjustamine jätkub; |
| --- | --- |

14.

| 15. | tuletab meelde, et tähtajalise töö kohta sõlmitud raamkokkulepet käsitlev direktiiv 1999/70/EÜ tugineb eeldusele, et üldine töösuhte vorm on määramata tähtajaga töölepingud, samal ajal kui tähtajalised töölepingud on tüüpiline töötamise vorm vaid teatavate sektorite või kutse- ja tegevusalade puhul; |
| --- | --- |

15.

| 16. | mõistab hukka tähtajalise töölepingu pikendamise selleks, et katta vajadusi, mis ei ole olemuselt ajutised, vaid on kindlad ja püsivad, sest see kujutab endast direktiivi 1999/70/EÜ rikkumist; |
| --- | --- |

16.

| 17. | märgib, et Euroopa Liidu Kohus on sedastanud, et tähtajalise töölepingu muutmine määramata tähtajaga töölepinguks kujutab endast liidu õigusest tulenevate nõuetega kooskõlas olevat meedet, sest see aitab vältida tähtajaliste töölepingute kuritarvituslikku kasutamist ja viib kuritarvituse tagajärgede lõpliku kõrvaldamiseni (13); |
| --- | --- |

17.

| 18. | rõhutab, et tähtajalise lepingu muutmist määramata tähtajaga lepinguks tuleb pidada meetmeks, mis aitab tulemuslikult ära hoida tähtajaliste töölepingute kuritarvitamist nii avalikus kui ka erasektoris ja selle eest karistada, ning kõik liikmesriigid peavad lisama selle meetme selgelt ja järjepidevalt oma asjakohasesse tööõiguse õigusraamistikku; |
| --- | --- |

18.

| 19. | rõhutab, et tähtajalise töölepingu muutmine määramata tähtajaga töölepinguks töötaja puhul, kes on kannatanud tähtajalise töölepingu kuritarvituse tõttu, mis on vastuolus direktiiviga 1999/70/EÜ, ei vabasta liikmesriiki kohustusest karistada selle kuritarvituse eest, tagades muu hulgas mõjutatud töötajale ka võimaluse saada kantud kahju eest hüvitist; |
| --- | --- |

19.

| 20. | rõhutab, et kui liikmesriik otsustab määrata karistuseks ajutise töötaja suhtes toime pandud ja ELi õigusega vastuolus oleva diskrimineerimise või väärkohtlemise eest mõjutatud töötajale hüvitise, peab see olema igal juhul piisav ja tõhus ning hüvitama täielikult kogu tekitatud kahju; |
| --- | --- |

20.

| 21. | rõhutab, et liikmesriigi sotsiaalpoliitika valiku aluseks olev eelarveline kaalutlus ei saa õigustada selliste tulemuslike meetmete puudumist, mille eesmärk on ennetada järjestikuste tähtajaliste töölepingute kuritarvitamist ja selle eest nõuetekohaselt karistada; rõhutab, et tegelikult on selliste tulemuslike, ELi õigusega täielikus kooskõlas olevate meetmete vastuvõtmine vajalik, et heastada töötajate õiguste rikkumise tagajärjed; |
| --- | --- |

21.

| 22. | mõistab hukka asjaolu, et töötajad, kelle pädevad õigusasutused olid tunnistanud direktiiviga 1999/70/EÜ vastuolus oleva tähtajaliste töölepingute kuritarvituse ohvriks, koondati; on kindlalt veendunud, et järjestikuste tähtajaliste töölepingute kuritarvitamise korral saab kuritarvituse nõuetekohaseks karistamiseks ja ELi õiguse rikkumise tagajärgede heastamiseks ning mõjutatud töötajate ametikoha tagamiseks kohaldada meedet, milles on ette nähtud töötajate kaitse tõhusad ja võrdväärsed tagatised; |
| --- | --- |

22.

| 23. | palub liikmesriikidel parandada ebatraditsiooniliste töökohtade töönorme, tagades vähemalt sotsiaalkaitse, miinimumpalga taseme ning koolitusele ja arenguvõimalustele juurdepääsu miinimumstandardid; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kutsub liikmesriike üles võtma meetmeid, millega järgitakse, edendatakse ja täpsustatakse mitteametlikus majanduses töötavate inimeste kohta käivaid tööalaseid aluspõhimõtteid ja põhiõigusi, ning kehtestama asjakohased mehhanismid või vaatama kehtivad mehhanismid läbi, et tagada riigisiseste õigusnormide ja eeskirjade järgimine, tunnustada töösuhteid ja tagada neid käsitlevate nõuete järgimine nii, et see hõlbustaks üleminekut ametlikule majandusele; |
| --- | --- |

24.

| 25. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide valitsustele. |
| --- | --- |

25.

---

(1)  EÜT L 14, 20.1.1998, lk 9.

(2)  EÜT L 175, 10.7.1999, lk 43.

(3)  ELT L 299, 18.11.2003, lk 9.

(4)  ELT L 327, 5.12.2008, lk 9.

(5)  ELT L 122, 16.5.2009, lk 28.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0290.

(7)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2017/596823/IPOL_STU(2017)596823_EN.pdf

(8)  0389/2015, 1328/2015, 0044/2016, 0988/2016, 1108/2016, 1202/2016, 1310/2016, 0188/2017, 0268/2017, 0283/2017, 0640/2017, 0701/2017.

(9)  0019/2016, 0020/2016, 0021/2016, 0099/2017, 1162/2017.

(10)  0019/2016, 0442/2017.

(11)  1043/2017.

(12)  EÜT L 288, 18.10.1991, lk 32.

(13)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 26. november 2014, Mascolo, C-22/13, ECLI:EU:C:2014:2401, punkt 55.

---

SOOVITUSED

| 9.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 76/206 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 76/206

---

P8_TA(2018)0227

Liibüa

Euroopa Parlamendi 30. mai 2018. aasta soovitus nõukogule, komisjonile ja komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale Liibüa kohta (2018/2017(INI))

(2020/C 76/25)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2259 (2015) ja sellele järgnevaid resolutsioone, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2259 (2015) ja sellele järgnevaid resolutsioone,

| — | võttes arvesse Liibüa poliitilist kokkulepet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Liibüa poliitilist kokkulepet,

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri 22. augusti 2017. aasta aruannet ÜRO Liibüa toetusmissiooni kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri 22. augusti 2017. aasta aruannet ÜRO Liibüa toetusmissiooni kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1973 (2011) ja kõiki sellele järgnevaid julgeolekunõukogu resolutsioone Liibüa kohta, sealhulgas 2380 (2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1973 (2011) ja kõiki sellele järgnevaid julgeolekunõukogu resolutsioone Liibüa kohta, sealhulgas 2380 (2017),

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2312 (2016) alusel esitatud ÜRO peasekretäri aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2312 (2016) alusel esitatud ÜRO peasekretäri aruannet,

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku 14. novembri 2017. aasta avaldust rändajate kannatuste kohta Liibüas, mis väärivad inimkonna südametunnistuse hukkamõistu, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku 14. novembri 2017. aasta avaldust rändajate kannatuste kohta Liibüas, mis väärivad inimkonna südametunnistuse hukkamõistu,

| — | võttes arvesse ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti 2018. aasta aprilli aruannet „Abuse Behind Bars: Arbitrary and unlawful detention in Libya“ (väärkohtlemine trellide taga: omavoliline ja õigusvastane kinnipidamine Liibüas), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti 2018. aasta aprilli aruannet „Abuse Behind Bars: Arbitrary and unlawful detention in Libya“ (väärkohtlemine trellide taga: omavoliline ja õigusvastane kinnipidamine Liibüas),

| — | võttes arvesse oma 18. septembri 2014. aasta (1), 15. jaanuari 2015. aasta (2) ning 4. veebruari 2016. aasta (3) resolutsioone olukorra kohta Liibüas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 18. septembri 2014. aasta (1), 15. jaanuari 2015. aasta (2) ning 4. veebruari 2016. aasta (3) resolutsioone olukorra kohta Liibüas,

| — | võttes arvesse AKV ja ELi parlamentaarse ühisassamblee kaaspresidentide 20. detsembri 2017. aasta deklaratsiooni rändajate olukorra kohta Liibüas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AKV ja ELi parlamentaarse ühisassamblee kaaspresidentide 20. detsembri 2017. aasta deklaratsiooni rändajate olukorra kohta Liibüas,

| — | võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni,

| — | võttes arvesse ELi üldist lähenemisviisi rände ja liikuvuse suhtes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi üldist lähenemisviisi rände ja liikuvuse suhtes,

| — | võttes arvesse komisjoni ja komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 25. jaanuari 2017. aasta ühisteatist „Ränne Vahemere keskosa rändeteel. Rändevoogude haldamine ja inimelude päästmine“ (JOIN(2017)0004), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ja komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 25. jaanuari 2017. aasta ühisteatist „Ränne Vahemere keskosa rändeteel. Rändevoogude haldamine ja inimelude päästmine“ (JOIN(2017)0004),

| — | võttes arvesse 3. veebruari 2017. aasta Malta deklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 3. veebruari 2017. aasta Malta deklaratsiooni,

| — | võttes arvesse Aafrika ja ELi ühisstrateegiat ja selle tegevuskava, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika ja ELi ühisstrateegiat ja selle tegevuskava,

| — | võttes arvesse Aafrika Liidu ja ELi 2017. aasta tippkohtumisel kokku lepitud ühisavaldust rändajate olukorra kohta Liibüas ja kõrgetasemelise kolmepoolse Aafrika Liidu–ELi–ÜRO töörühma loomist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika Liidu ja ELi 2017. aasta tippkohtumisel kokku lepitud ühisavaldust rändajate olukorra kohta Liibüas ja kõrgetasemelise kolmepoolse Aafrika Liidu–ELi–ÜRO töörühma loomist,

| — | võttes arvesse nõukogu 17. juuli 2017. aasta järeldusi Liibüa kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 17. juuli 2017. aasta järeldusi Liibüa kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 19. oktoobri 2017. aasta järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 19. oktoobri 2017. aasta järeldusi,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 113, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 113,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A8-0159/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A8-0159/2018),

| A. | arvestades, et olukord Liibüas on äärmiselt habras ning riik seisab mitme keerulise ja omavahel seotud probleemi ees, mis on seotud poliitilise stabiilsuse, majandusarengu ja julgeolekuga; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et olukord Liibüas on äärmiselt habras ning riik seisab mitme keerulise ja omavahel seotud probleemi ees, mis on seotud poliitilise stabiilsuse, majandusarengu ja julgeolekuga;

| B. | arvestades, et Liibüa kriisil on tohutu mõju Liibüa rahvale ja see mõjutab kogu ümbritsevat piirkonda ja ELi ning seetõttu on Liibüa rahva ja samuti naaberriikide ning Sahara-taguse ja Vahemere piirkonna huvides oluline tagada Liibüa stabiilsus, mis on põhieeldus riigi majandusliku ja sotsiaalse olukorra parandamiseks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Liibüa kriisil on tohutu mõju Liibüa rahvale ja see mõjutab kogu ümbritsevat piirkonda ja ELi ning seetõttu on Liibüa rahva ja samuti naaberriikide ning Sahara-taguse ja Vahemere piirkonna huvides oluline tagada Liibüa stabiilsus, mis on põhieeldus riigi majandusliku ja sotsiaalse olukorra parandamiseks;

| C. | arvestades, et stabiilsus Liibüa lõunaosas valmistab erilist muret, arvestades Liibüa naaberriikide habrast olukorda, kusjuures potentsiaalselt džihadistlik mässuliikumine ohustab nõrgenenud valitsusi Saheli–Sahara piirkonnas; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et stabiilsus Liibüa lõunaosas valmistab erilist muret, arvestades Liibüa naaberriikide habrast olukorda, kusjuures potentsiaalselt džihadistlik mässuliikumine ohustab nõrgenenud valitsusi Saheli–Sahara piirkonnas;

| D. | arvestades, et EL peaks teavitama ettevaatavamalt oma diplomaatilistest jõupingutustest ja oma suurest finantspanusest julgeoleku ja sotsiaalmajandusliku olukorra kindlustamisse Liibüas; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et EL peaks teavitama ettevaatavamalt oma diplomaatilistest jõupingutustest ja oma suurest finantspanusest julgeoleku ja sotsiaalmajandusliku olukorra kindlustamisse Liibüas;

| E. | arvestades, et konflikti Liibüas on võimalik lahendada ainult sidusa, tervikliku ja kaasava lähenemisviisi abil, millesse on kaasatud kõik rahvusvahelised osapooled ja sidusrühmad, sealhulgas erinevate kohalike kogukondade esindajad, hõimupealikud ja kodanikuühiskonna aktivistid, ning tagades Liibüa isevastutuse ja kaasatuse rahuprotsessis; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et konflikti Liibüas on võimalik lahendada ainult sidusa, tervikliku ja kaasava lähenemisviisi abil, millesse on kaasatud kõik rahvusvahelised osapooled ja sidusrühmad, sealhulgas erinevate kohalike kogukondade esindajad, hõimupealikud ja kodanikuühiskonna aktivistid, ning tagades Liibüa isevastutuse ja kaasatuse rahuprotsessis;

| F. | arvestades, et Liibüa poliitiline kokkulepe ning ÜRO Liibüa tegevuskava pakuvad hetkel ainsa toimiva raamistiku kriisi lahendamiseks; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Liibüa poliitiline kokkulepe ning ÜRO Liibüa tegevuskava pakuvad hetkel ainsa toimiva raamistiku kriisi lahendamiseks;

| G. | arvestades, et EL abistab diplomaatiliste meetmete ja konkreetse toe abil Liibüa poliitilist üleminekut stabiilseks, toimivaks riigiks, ning toetab selles suhtes ÜRO juhitavaid vahendusjõupingutusi; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et EL abistab diplomaatiliste meetmete ja konkreetse toe abil Liibüa poliitilist üleminekut stabiilseks, toimivaks riigiks, ning toetab selles suhtes ÜRO juhitavaid vahendusjõupingutusi;

| H. | arvestades, et on äärmiselt oluline, et kõik liikmesriigid väljendaksid ühtset seisukohta, tõhustaksid ELi vahendustegevust ning rõhutaksid ÜRO ja ÜRO tegevuskava keskset rolli; arvestades, et liikmesriikide üksikalgatused on kõikidel juhtudel tervitatavad, kui neid rakendatakse ELi raamistikus ja need on täielikult kooskõlas ELi välispoliitikaga; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et on äärmiselt oluline, et kõik liikmesriigid väljendaksid ühtset seisukohta, tõhustaksid ELi vahendustegevust ning rõhutaksid ÜRO ja ÜRO tegevuskava keskset rolli; arvestades, et liikmesriikide üksikalgatused on kõikidel juhtudel tervitatavad, kui neid rakendatakse ELi raamistikus ja need on täielikult kooskõlas ELi välispoliitikaga;

| I. | arvestades, et ELi meetmed näitavad rände valdkonnas tulemusi, võttes arvesse, et arvud vähenesid 2017. aasta lõpuks 2016. aastaga võrreldes ühe kolmandiku võrra, ja arvestades, et 2018. aasta esimeste kuude näitajad on möödunud aasta sama perioodiga võrreldes vähenenud 50 %; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et ELi meetmed näitavad rände valdkonnas tulemusi, võttes arvesse, et arvud vähenesid 2017. aasta lõpuks 2016. aastaga võrreldes ühe kolmandiku võrra, ja arvestades, et 2018. aasta esimeste kuude näitajad on möödunud aasta sama perioodiga võrreldes vähenenud 50 %;

| J. | arvestades, et Liibüa on Euroopasse jõuda soovivate rändajate jaoks oluline transiidi- ja lähtekoht, eeskätt Sahara-tagusest Aafrikast pärit rändajate puhul; arvestades, et tuhanded Liibüa vägivalla eest põgenevad rändajad ja pagulased on hukkunud, üritades ületada Vahemerd, et Euroopasse jõuda; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Liibüa on Euroopasse jõuda soovivate rändajate jaoks oluline transiidi- ja lähtekoht, eeskätt Sahara-tagusest Aafrikast pärit rändajate puhul; arvestades, et tuhanded Liibüa vägivalla eest põgenevad rändajad ja pagulased on hukkunud, üritades ületada Vahemerd, et Euroopasse jõuda;

| K. | arvestades, et rändajad on nende seas, kes kannatavad Liibüa julgeolekuprobleemide tagajärjel kõige rohkem, sest nad on tihti valitsusväliste osalejate poolse põhjendamatu vägivalla, vahistamise ja kinnipidamise ohvrid ning kogevad väljapressimist, röövimist, mille eesmärk on lunaraha saamine, ja ekspluateerimist; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et rändajad on nende seas, kes kannatavad Liibüa julgeolekuprobleemide tagajärjel kõige rohkem, sest nad on tihti valitsusväliste osalejate poolse põhjendamatu vägivalla, vahistamise ja kinnipidamise ohvrid ning kogevad väljapressimist, röövimist, mille eesmärk on lunaraha saamine, ja ekspluateerimist;

| L. | arvestades, et erinevad riigis tegutsevad relvarühmitused on paljusid rändajaid, eriti Sahara-tagusest Aafrikast pärit rändajaid meelevaldselt kinni pidanud; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et erinevad riigis tegutsevad relvarühmitused on paljusid rändajaid, eriti Sahara-tagusest Aafrikast pärit rändajaid meelevaldselt kinni pidanud;

| M. | arvestades, et UNHCRilt abi saanud vähemalt 132 sudaanlase sunniviisiline tagasisaatmise Nigerist Liibüasse põhjustab suurt muret; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et UNHCRilt abi saanud vähemalt 132 sudaanlase sunniviisiline tagasisaatmise Nigerist Liibüasse põhjustab suurt muret;

| N. | arvestades, et sisepõgenike probleem on jätkuvalt aktuaalne; arvestades, et sellised isikud peavad tulema toime väga suurte ohtudega, nagu konfliktipiirkondade läbimine, maamiinide ja lõhkemata seadiste olemasolu ja mitmesuguste sõjaliste rühmituste vägivald; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et sisepõgenike probleem on jätkuvalt aktuaalne; arvestades, et sellised isikud peavad tulema toime väga suurte ohtudega, nagu konfliktipiirkondade läbimine, maamiinide ja lõhkemata seadiste olemasolu ja mitmesuguste sõjaliste rühmituste vägivald;

| O. | arvestades, et Liibüast on saanud inimkaubanduse transiidiriik; arvestades, et Liibüas viibib endiselt sadu tuhandeid rändajaid ja varjupaigataotlejaid muudest riikidest, kellest paljud elavad kohutavates tingimustes ja on seetõttu inimkaubitsejate sihtrühmaks; arvestades, et on väidetud, et Liibüas esineb orjust; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Liibüast on saanud inimkaubanduse transiidiriik; arvestades, et Liibüas viibib endiselt sadu tuhandeid rändajaid ja varjupaigataotlejaid muudest riikidest, kellest paljud elavad kohutavates tingimustes ja on seetõttu inimkaubitsejate sihtrühmaks; arvestades, et on väidetud, et Liibüas esineb orjust;

| P. | arvestades, et tavaliste liibüalaste igapäevaelu iseloomustavad aina raskemad elutingimused, mida veelgi raskendavad sularahakriis, veekärped ja sagedased elektrikatkestused ning riigi tervishoiusüsteemi üldiselt katastroofiline olukord; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et tavaliste liibüalaste igapäevaelu iseloomustavad aina raskemad elutingimused, mida veelgi raskendavad sularahakriis, veekärped ja sagedased elektrikatkestused ning riigi tervishoiusüsteemi üldiselt katastroofiline olukord;

| Q. | arvestades, et poliitilist kliimat Liibüas iseloomustab sügav umbusk eri piirkondade peamiste poliitiliste ja sõjaliste osalejate vahel; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et poliitilist kliimat Liibüas iseloomustab sügav umbusk eri piirkondade peamiste poliitiliste ja sõjaliste osalejate vahel;

| R. | arvestades, et rahvusvaheliselt tunnustatud rahvusliku kokkuleppe valitsus tugineb oma julgeolekus üha enam mitmesugustele relvarühmitusele; arvestades, et need relvarühmitused on saavutanud Tripolis asuvate riigi institutsioonide üle enneolematu mõju, seades sellega ohtu ÜRO käimasolevad püüdlused luua riigis toimivam poliitiline raamistik; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et rahvusvaheliselt tunnustatud rahvusliku kokkuleppe valitsus tugineb oma julgeolekus üha enam mitmesugustele relvarühmitusele; arvestades, et need relvarühmitused on saavutanud Tripolis asuvate riigi institutsioonide üle enneolematu mõju, seades sellega ohtu ÜRO käimasolevad püüdlused luua riigis toimivam poliitiline raamistik;

| S. | arvestades, et sellistel riikidel nagu Türgi, Katar, Egiptus ja Araabia Ühendemiraadid on märkimisväärne mõju sõdivate fraktsioonide eri rühmitustele; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et sellistel riikidel nagu Türgi, Katar, Egiptus ja Araabia Ühendemiraadid on märkimisväärne mõju sõdivate fraktsioonide eri rühmitustele;

| T. | arvestades, et mitmesuguste Liibüa kogukondade, hõimude ja etniliste rühmade riigi tasandist allapoole jääv identiteet on alati moodustanud Liibüa aluseks oleva sotsiaal-kultuurilise struktuuri ning sellel on oluline osa riigi sotsiaalses ja poliitilises dünaamikas ja julgeolekuküsimustes; arvestades, et Liibüa ühiskonnas eksisteerib linnade, hõimude ja etniliste kogukondade vahel vaidluste lahendamise mitteametlike menetluste tugev traditsioon; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et mitmesuguste Liibüa kogukondade, hõimude ja etniliste rühmade riigi tasandist allapoole jääv identiteet on alati moodustanud Liibüa aluseks oleva sotsiaal-kultuurilise struktuuri ning sellel on oluline osa riigi sotsiaalses ja poliitilises dünaamikas ja julgeolekuküsimustes; arvestades, et Liibüa ühiskonnas eksisteerib linnade, hõimude ja etniliste kogukondade vahel vaidluste lahendamise mitteametlike menetluste tugev traditsioon;

| U. | arvestades, et praegu ei ole riigis valimissüsteemiga seoses selget ja laialdaselt tunnustatud õigusraamistikku; arvestades, et põhiseadust ei ole vastu võetud, mistõttu puudub riigil vajalik õigusraamistik uute valimiste korraldamiseks; arvestades, et praegune karistamatuse õhkkond, laialt levinud ebaseaduslikkus ja korruptsioon, relvastatud rühmitused ning hõimude vaheliste ja piirkondlike pingete levik Liibüas aitavad kaasa usalduse edasisele vähenemisele juba niigi nõrga avaliku sektori ja valitsusasutuste suhtes; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et praegu ei ole riigis valimissüsteemiga seoses selget ja laialdaselt tunnustatud õigusraamistikku; arvestades, et põhiseadust ei ole vastu võetud, mistõttu puudub riigil vajalik õigusraamistik uute valimiste korraldamiseks; arvestades, et praegune karistamatuse õhkkond, laialt levinud ebaseaduslikkus ja korruptsioon, relvastatud rühmitused ning hõimude vaheliste ja piirkondlike pingete levik Liibüas aitavad kaasa usalduse edasisele vähenemisele juba niigi nõrga avaliku sektori ja valitsusasutuste suhtes;

| V. | arvestades, et Liibüas sagenevad pidevalt kohtuvälised hukkamised, piinamised, meelevaldsed kinnipidamised ning valimatud elupiirkondade ja taristu ründamised, samuti esineb aina enam vihakõnet ja vägivallale õhutamist; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et Liibüas sagenevad pidevalt kohtuvälised hukkamised, piinamised, meelevaldsed kinnipidamised ning valimatud elupiirkondade ja taristu ründamised, samuti esineb aina enam vihakõnet ja vägivallale õhutamist;

| W. | arvestades, et salafistlik madkhalistide äärmusrühmitus on muutumas nii Liibüa ida- kui ka lääneosas tugevamaks ja olulisemaks; arvestades, et madkhalistid on valimiste vastu, soovivad säilitada praeguse olukorra, keelduvad täielikult mis tahes demokraatia mudelist ja on tugevalt relvastatud ning kujutavad endast seega konkreetset ohtu äärmusluse ja vägivalla levikuks riigis; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et salafistlik madkhalistide äärmusrühmitus on muutumas nii Liibüa ida- kui ka lääneosas tugevamaks ja olulisemaks; arvestades, et madkhalistid on valimiste vastu, soovivad säilitada praeguse olukorra, keelduvad täielikult mis tahes demokraatia mudelist ja on tugevalt relvastatud ning kujutavad endast seega konkreetset ohtu äärmusluse ja vägivalla levikuks riigis;

| X. | arvestades, et kriminaalkohtusüsteemi kokkuvarisemine suurendab karistamatust riigis ning vähendab ohvrite võimalusi taotleda kaitset ja hüvitusmeetmeid; arvestades, et mitmes piirkonnas on isegi juhtudel, kui pärast kuritegu on esitatud politseiraport, järgnenud vähe meetmeid, et avada viivitamatu, põhjalik, tõhus, erapooletu ja sõltumatu uurimine ning tuua toimepanijad kohtu ette; arvestades, et alates 2011. aastast ei ole Liibüas süüdi mõistetud mitte ühtegi relvarühmitusse kuuluvat süüteo toimepanijat; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et kriminaalkohtusüsteemi kokkuvarisemine suurendab karistamatust riigis ning vähendab ohvrite võimalusi taotleda kaitset ja hüvitusmeetmeid; arvestades, et mitmes piirkonnas on isegi juhtudel, kui pärast kuritegu on esitatud politseiraport, järgnenud vähe meetmeid, et avada viivitamatu, põhjalik, tõhus, erapooletu ja sõltumatu uurimine ning tuua toimepanijad kohtu ette; arvestades, et alates 2011. aastast ei ole Liibüas süüdi mõistetud mitte ühtegi relvarühmitusse kuuluvat süüteo toimepanijat;

| Y. | arvestades, et vägivallatsüklit Liibüas on pidevalt tagant tõuganud üldine karistamatus inimõiguste raskete rikkumiste eest; arvestades, et kui seda küsimust asjakohaselt ei käsitleta, muudab õigusriigi jätkuv puudumine rahuliku kooseksisteerimise ja vägivaldse ekstremismi vastu võitlemise narratiivi elanike jaoks mõttetuks; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et vägivallatsüklit Liibüas on pidevalt tagant tõuganud üldine karistamatus inimõiguste raskete rikkumiste eest; arvestades, et kui seda küsimust asjakohaselt ei käsitleta, muudab õigusriigi jätkuv puudumine rahuliku kooseksisteerimise ja vägivaldse ekstremismi vastu võitlemise narratiivi elanike jaoks mõttetuks;

| Z. | arvestades, et kümned poliitilised aktivistid ja inimõiguslased, meediatöötajad ja muud avaliku elu tegelased on röövitud või neid on ähvardatud; arvestades, et ÜRO on saanud teateid mõlema poole toime pandud meelevaldsetest kinnipidamistest, piinamistest ja väärkohtlemisest; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et kümned poliitilised aktivistid ja inimõiguslased, meediatöötajad ja muud avaliku elu tegelased on röövitud või neid on ähvardatud; arvestades, et ÜRO on saanud teateid mõlema poole toime pandud meelevaldsetest kinnipidamistest, piinamistest ja väärkohtlemisest;

| AA. | arvestades, et eskaleeruvad rünnakud kohtusüsteemi liikmete, kohalike kodanikuühiskonna organisatsioonide, inimõiguste kaitsjate ja meediatöötajate vastu – ning samuti pagulaste ja rändajate vastu – on kiirendanud kõigi tsiviilelanike inimõiguste olukorra halvenemist Liibüa territooriumil; arvestades, et õigusriigi puudumine ja karistamatus inimõiguste ränkade rikkumiste eest, nagu piinamine, meelevaldne kinnipidamine, kohtuväline hukkamine ning tsiviilelanike ja taristu valimatu ründamine, õhutavad jätkuvalt vägivallatsüklit riigis; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et eskaleeruvad rünnakud kohtusüsteemi liikmete, kohalike kodanikuühiskonna organisatsioonide, inimõiguste kaitsjate ja meediatöötajate vastu – ning samuti pagulaste ja rändajate vastu – on kiirendanud kõigi tsiviilelanike inimõiguste olukorra halvenemist Liibüa territooriumil; arvestades, et õigusriigi puudumine ja karistamatus inimõiguste ränkade rikkumiste eest, nagu piinamine, meelevaldne kinnipidamine, kohtuväline hukkamine ning tsiviilelanike ja taristu valimatu ründamine, õhutavad jätkuvalt vägivallatsüklit riigis;

| AB. | arvestades, et Liibüa piiride nõrk valve soodustab ebaseaduslikku piiriületamist; arvestades, et relvastatud rühmituste levik piirialadel on hiljuti süvendanud konflikti rivaalitsevate smugeldajate vahel, et saada kontroll ja juurdepääs piiriülestele ressurssidele; arvestades, et riiki saabuvad nn välisvõitlejad ja mitmesugused kuritegelikud võrgustikud saavad jätkuvalt kasu relvade kontrollimatust levikust; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et Liibüa piiride nõrk valve soodustab ebaseaduslikku piiriületamist; arvestades, et relvastatud rühmituste levik piirialadel on hiljuti süvendanud konflikti rivaalitsevate smugeldajate vahel, et saada kontroll ja juurdepääs piiriülestele ressurssidele; arvestades, et riiki saabuvad nn välisvõitlejad ja mitmesugused kuritegelikud võrgustikud saavad jätkuvalt kasu relvade kontrollimatust levikust;

| AC. | arvestades, et poliitiline ebakindlus ja ebastabiilsus on muutnud Liibüa soodsaks pinnaseks äärmusrühmituste tegevusele; arvestades, et Fezzani piirkond on struktuuriliselt ebastabiilne ja on ajalooliselt olnud Euroopasse liikumise koht pagulaste ja rändajate jaoks ning nafta, kulla, relvade ja narkootikumide smugeldamiseks ja inimkaubanduseks; arvestades, et pärast seda, kui kukutati kolonel Muammar Gaddafi ja algas võitlus riigi ressursside üle kontrolli saavutamise pärast, suurenesid piirkonnas etniliste rühmade ja hõimude vahelised pinged; arvestades, et Fezzani stabiliseerimine on väga oluline kogu riigi stabiliseerimiseks; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et poliitiline ebakindlus ja ebastabiilsus on muutnud Liibüa soodsaks pinnaseks äärmusrühmituste tegevusele; arvestades, et Fezzani piirkond on struktuuriliselt ebastabiilne ja on ajalooliselt olnud Euroopasse liikumise koht pagulaste ja rändajate jaoks ning nafta, kulla, relvade ja narkootikumide smugeldamiseks ja inimkaubanduseks; arvestades, et pärast seda, kui kukutati kolonel Muammar Gaddafi ja algas võitlus riigi ressursside üle kontrolli saavutamise pärast, suurenesid piirkonnas etniliste rühmade ja hõimude vahelised pinged; arvestades, et Fezzani stabiliseerimine on väga oluline kogu riigi stabiliseerimiseks;

| AD. | arvestades, et Liibüa kohalikel ametiasutustel on tähtis roll konfliktide ennetamises ja kodanikele oluliste avalike teenuste pakkumises; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et Liibüa kohalikel ametiasutustel on tähtis roll konfliktide ennetamises ja kodanikele oluliste avalike teenuste pakkumises;

| AE. | arvestades, et Derna linnas on alates 7. maist 2018 pandud toime üha enam maa-, õhu- ja suurtükirünnakuid; arvestades, et tapetud on palju tsiviilisikuid, samas kui abi- ja meditsiinitöötajate juurdepääs on olnud väga piiratud ja humanitaarolukord on väga raske; |
| --- | --- |

AE.

arvestades, et Derna linnas on alates 7. maist 2018 pandud toime üha enam maa-, õhu- ja suurtükirünnakuid; arvestades, et tapetud on palju tsiviilisikuid, samas kui abi- ja meditsiinitöötajate juurdepääs on olnud väga piiratud ja humanitaarolukord on väga raske;

| AF. | arvestades, et Euroopa Parlamendi ametlik delegatsioon käis 20.–23. mail 2018 Liibüas lähetusel; |
| --- | --- |

AF.

arvestades, et Euroopa Parlamendi ametlik delegatsioon käis 20.–23. mail 2018 Liibüas lähetusel;

| 1. | soovitab nõukogul, komisjonil ning komisjoni asepresidendil ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal:






  a) | tagada suurim võimalik toetus 2017. aasta septembris ÜRO eriesindaja Ghassan Salamé esitatud ÜRO Liibüa tegevuskavale, mille eesmärk on Liibüa stabiliseerida ning saavutada poliitiline ja kaasav riiklik lepitusprotsess, mis võimaldab kõigil Liibüa osapooltel, sealhulgas kõigil hõimudel jõuda stabiilse ja pikaajalise poliitilise kokkuleppeni, pööratesseejuures tähelepanu naiste ja vähemuste kaasamisele; võtta arvesse ÜRO Julgeolekunõukogule 21. mail 2018 esitatud kaasavate konsulteerimisprotsesside tulemusi; mõista kindlalt hukka kõik katsed õõnestada ÜRO juhitud rahuprotsessi; jätkata tihedat koostööd ÜRO Liibüa toetusmissiooniga (UNSMIL); |
| --- | --- | --- |

1.

a)

tagada suurim võimalik toetus 2017. aasta septembris ÜRO eriesindaja Ghassan Salamé esitatud ÜRO Liibüa tegevuskavale, mille eesmärk on Liibüa stabiliseerida ning saavutada poliitiline ja kaasav riiklik lepitusprotsess, mis võimaldab kõigil Liibüa osapooltel, sealhulgas kõigil hõimudel jõuda stabiilse ja pikaajalise poliitilise kokkuleppeni, pööratesseejuures tähelepanu naiste ja vähemuste kaasamisele; võtta arvesse ÜRO Julgeolekunõukogule 21. mail 2018 esitatud kaasavate konsulteerimisprotsesside tulemusi; mõista kindlalt hukka kõik katsed õõnestada ÜRO juhitud rahuprotsessi; jätkata tihedat koostööd ÜRO Liibüa toetusmissiooniga (UNSMIL);

| b) | suurendada diplomaatilisi jõupingutusi selleks, et toetada ÜRO tegevuskava ja aidata tõhustada Liibüa valitsuse pingutusi, et saavutada poliitiline nõusolek, tagada julgeolek ja laiendada võimu kogu Liibüa territooriumile, väljapoole rahvusvaheliselt tunnustatud rahvusliku kokkuleppe valitsuse kontrolli all olevat kitsast territooriumi, kuna see on vajalik eeltingimus kaasavale poliitilisele lahendusele, mis edendab riigis stabiliseerimist, rekonstruktsiooni ja leppimist, ning riigi ülesehitamisele ja mis tahes rahuvalveoperatsioonile, võttes aluseks demokraatia, õigusriigi ja inimõigused; tagada, et stabiliseerimisprotsessi juhtimine ja otsus tulevase riigivormi kohta kuulub liibüalastele; toetada vahendamise, vaidluste lahendamise ja relvarahu valdkonnas riigi kohalike mehhanismide ja suutlikkuse tugevdamist ning liita need ÜRO tegevuskavaga kui osa sidusast ja terviklikust lähenemisviisist, mis viib konkreetsete ja püsivate tulemusteni; |
| --- | --- |

b)

suurendada diplomaatilisi jõupingutusi selleks, et toetada ÜRO tegevuskava ja aidata tõhustada Liibüa valitsuse pingutusi, et saavutada poliitiline nõusolek, tagada julgeolek ja laiendada võimu kogu Liibüa territooriumile, väljapoole rahvusvaheliselt tunnustatud rahvusliku kokkuleppe valitsuse kontrolli all olevat kitsast territooriumi, kuna see on vajalik eeltingimus kaasavale poliitilisele lahendusele, mis edendab riigis stabiliseerimist, rekonstruktsiooni ja leppimist, ning riigi ülesehitamisele ja mis tahes rahuvalveoperatsioonile, võttes aluseks demokraatia, õigusriigi ja inimõigused; tagada, et stabiliseerimisprotsessi juhtimine ja otsus tulevase riigivormi kohta kuulub liibüalastele; toetada vahendamise, vaidluste lahendamise ja relvarahu valdkonnas riigi kohalike mehhanismide ja suutlikkuse tugevdamist ning liita need ÜRO tegevuskavaga kui osa sidusast ja terviklikust lähenemisviisist, mis viib konkreetsete ja püsivate tulemusteni;

| c) | toetada avalikke koosolekuid, mis toimuvad ÜRO egiidi all mitmes omavalitsuses, sest see on tõhus alt üles suunatud leppimisalgatus, mille eesmärk on soodustada eri kogukondade vahelist dialoogi, aidates seega konkreetselt kaasa Liibüa kriisile jätkusuutliku ja toimiva lahenduse väljatöötamisele ning kodanikukultuuri loomisele riigis; |
| --- | --- |

c)

toetada avalikke koosolekuid, mis toimuvad ÜRO egiidi all mitmes omavalitsuses, sest see on tõhus alt üles suunatud leppimisalgatus, mille eesmärk on soodustada eri kogukondade vahelist dialoogi, aidates seega konkreetselt kaasa Liibüa kriisile jätkusuutliku ja toimiva lahenduse väljatöötamisele ning kodanikukultuuri loomisele riigis;

| d) | töötada vahendite nimel, millega edendada institutsioonide väljakujundamist, tõelise kodanikuühiskonna rajamist ja käivitada majandus, ning eemalduda ülemäära laiaulatuslikust avalikust teenusest ja edendada jätkusuutliku erasektori arengut, mis on vajalik riigi pikaaegse stabiilsuse ja jõukuse tagamiseks; |
| --- | --- |

d)

töötada vahendite nimel, millega edendada institutsioonide väljakujundamist, tõelise kodanikuühiskonna rajamist ja käivitada majandus, ning eemalduda ülemäära laiaulatuslikust avalikust teenusest ja edendada jätkusuutliku erasektori arengut, mis on vajalik riigi pikaaegse stabiilsuse ja jõukuse tagamiseks;

| e) | toetada Liibüa jõupingutusi uue põhiseadusliku korra vallas, mis peaks hõlmama naftarikkuse õiglase jaotamise valemit ja samuti ühelt poolt ajalooliste piirkondade ning teiselt poolt tulevase riikliku valitsuse ülesannete ja kohustuste selget jaotust; tuletada meelde, et selline uus põhiseadus, mida võiksid inspireerida muudetud 1963. aasta põhiseaduse elemendid, aitaks jõupingutustes jõuda üleriigiliste valimisteni, mis peaksid toimuma alles siis, kui uus põhiseadus on vastu võetud ja kõik vajalikud tingimused on täidetud, et tagada suur valimisaktiivsus ning üldsuse heakskiit ja legitiimsus; |
| --- | --- |

e)

toetada Liibüa jõupingutusi uue põhiseadusliku korra vallas, mis peaks hõlmama naftarikkuse õiglase jaotamise valemit ja samuti ühelt poolt ajalooliste piirkondade ning teiselt poolt tulevase riikliku valitsuse ülesannete ja kohustuste selget jaotust; tuletada meelde, et selline uus põhiseadus, mida võiksid inspireerida muudetud 1963. aasta põhiseaduse elemendid, aitaks jõupingutustes jõuda üleriigiliste valimisteni, mis peaksid toimuma alles siis, kui uus põhiseadus on vastu võetud ja kõik vajalikud tingimused on täidetud, et tagada suur valimisaktiivsus ning üldsuse heakskiit ja legitiimsus;

| f) | seada veelgi rohkem ELi institutsioonides prioriteediks kaalutlused selle üle, kuidas Liibüa kriisi kõigi aspektidega paremini tegeleda ja millised instrumendid ja sektorid kaasata, sealhulgas pöörates rohkem tähelepanu kohalikule dünaamikale, et võtta selle riigi suhtes kasutusele tulemuslik laiahaardeline käsitus ning et kõik institutsioonid ja liikmesriigid oleksid eesmärkides ja algatustes ühtsed, nii et kõigi kaasatud osapoolte meetmed oleksid sidusad ja osa laiemast piirkondlikust strateegiast; |
| --- | --- |

f)

seada veelgi rohkem ELi institutsioonides prioriteediks kaalutlused selle üle, kuidas Liibüa kriisi kõigi aspektidega paremini tegeleda ja millised instrumendid ja sektorid kaasata, sealhulgas pöörates rohkem tähelepanu kohalikule dünaamikale, et võtta selle riigi suhtes kasutusele tulemuslik laiahaardeline käsitus ning et kõik institutsioonid ja liikmesriigid oleksid eesmärkides ja algatustes ühtsed, nii et kõigi kaasatud osapoolte meetmed oleksid sidusad ja osa laiemast piirkondlikust strateegiast;

| g) | suurendada oma kohalolekut, märgatavust ja olukorra keerulisuse mõistmist riigis, moodustades uuesti ELi delegatsiooni Tripolis ja suunates delegatsiooni tagasi ELi alalised töötajad; |
| --- | --- |

g)

suurendada oma kohalolekut, märgatavust ja olukorra keerulisuse mõistmist riigis, moodustades uuesti ELi delegatsiooni Tripolis ja suunates delegatsiooni tagasi ELi alalised töötajad;

| h) | jätkata rõhutamist, et Liibüa kriisi lahendus ei saa olla sõjaline, ning kinnitada veel kord, et kõigil osapooltel ja relvastatud rühmitustel Liibüas tuleb võtta kohustuseks Liibüa poliitilise kokkuleppe artikli 42 täitmine, austada rahvusvahelise humanitaarõiguse ja rahvusvahelise inimõigustealase õiguse põhimõtteid ning samuti hoiduda vägivaldsest retoorikast ja vägivalla kasutamisest ning demobiliseeruda ja püüda leida konfliktile rahumeelne lahendus, et vältida täiendava kahju tekitamist ja inimohvreid; on seisukohal, et kõik läbirääkimised peaksid teenima eesmärki ühendada Liibüa kõigi piirkondade julgeolekujõud, et luua kaasava, rahvusvaheliselt tunnustatud Liibüa valitsuse alluvuses tsiviilvõimu kontrolli all olev riiklik julgeolekustruktuur, mille puhul on tagatud läbipaistvuse ja aruandekohustuse ning Liibüa rahvusvaheliste inimõigustealaste kohustuste järgimine, samuti peaks läbirääkimised viima sellise protokolli allkirjastamiseni, mis kohustab kõiki relvastatud rühmitusi jõu ja vägivalla kasutamisest loobuma sidusa ja tervikliku desarmeerimise, demobiliseerimise ja taasintegreerimise protsessi raames, mille eesmärk on relvastatud rühmituste liikmete ühiskonda taasintegreerimine ning julgeolekusüsteemi reform, mis juhindub Skhirati mittediskrimineerimise ja läbipaistvuse põhimõtetest; on veendunud, et sellise protokolli allkirjastamine peaks võimaldama rahuleppe rakendamist, mis sillutab teed vabade ja õiglaste valimiste korraldamisele, peaks tekitama majanduslikke ja rahalisi stiimuleid ning ergutama allakirjutanuid töötama uue riigi asutuste ülesehitamise nimel; |
| --- | --- |

h)

jätkata rõhutamist, et Liibüa kriisi lahendus ei saa olla sõjaline, ning kinnitada veel kord, et kõigil osapooltel ja relvastatud rühmitustel Liibüas tuleb võtta kohustuseks Liibüa poliitilise kokkuleppe artikli 42 täitmine, austada rahvusvahelise humanitaarõiguse ja rahvusvahelise inimõigustealase õiguse põhimõtteid ning samuti hoiduda vägivaldsest retoorikast ja vägivalla kasutamisest ning demobiliseeruda ja püüda leida konfliktile rahumeelne lahendus, et vältida täiendava kahju tekitamist ja inimohvreid; on seisukohal, et kõik läbirääkimised peaksid teenima eesmärki ühendada Liibüa kõigi piirkondade julgeolekujõud, et luua kaasava, rahvusvaheliselt tunnustatud Liibüa valitsuse alluvuses tsiviilvõimu kontrolli all olev riiklik julgeolekustruktuur, mille puhul on tagatud läbipaistvuse ja aruandekohustuse ning Liibüa rahvusvaheliste inimõigustealaste kohustuste järgimine, samuti peaks läbirääkimised viima sellise protokolli allkirjastamiseni, mis kohustab kõiki relvastatud rühmitusi jõu ja vägivalla kasutamisest loobuma sidusa ja tervikliku desarmeerimise, demobiliseerimise ja taasintegreerimise protsessi raames, mille eesmärk on relvastatud rühmituste liikmete ühiskonda taasintegreerimine ning julgeolekusüsteemi reform, mis juhindub Skhirati mittediskrimineerimise ja läbipaistvuse põhimõtetest; on veendunud, et sellise protokolli allkirjastamine peaks võimaldama rahuleppe rakendamist, mis sillutab teed vabade ja õiglaste valimiste korraldamisele, peaks tekitama majanduslikke ja rahalisi stiimuleid ning ergutama allakirjutanuid töötama uue riigi asutuste ülesehitamise nimel;

| i) | pidada meeles vajadust töötada välja spetsiaalselt kohandatud programmid, et taasintegreerida relvarühmitustesse kuuluvaid üksikisikuid, mitte rühmi, tavapärastesse julgeolekusüsteemidesse, piirates niiviisi lojaalsuse jagunemist; |
| --- | --- |

i)

pidada meeles vajadust töötada välja spetsiaalselt kohandatud programmid, et taasintegreerida relvarühmitustesse kuuluvaid üksikisikuid, mitte rühmi, tavapärastesse julgeolekusüsteemidesse, piirates niiviisi lojaalsuse jagunemist;

| j) | toetada ÜRO jõupingutusi, mille eesmärk on korraldada Liibüas 2018. aasta lõpus valimised, kuid vaid pärast uue põhiseaduse vastuvõtmist; toetada eelkõige jõupingutusi valijad registreerida, kuna praegu on registreeritud ainult ligikaudu 50 % hääleõiguslikest valijatest; kindlustada, et enne valimisi võetakse vastu kokkulepe üleminekukorra kohta, et taastada usaldus ning tugevdada seega uue valitsuse rahvusvahelist ja rahvuslikku legitiimsust; toetada, sh tehniliste vahenditega, usaldusväärse põhiseadusliku raamistiku kehtestamise protsessi ja kogu valimisprotsessi, muutes mis tahes Euroopa rahalised toetused sõltuvaks valimisseaduse vastuvõtmisest, mis on võimalikult suures ulatuses nii vormilt kui sisult vastavuses Veneetsia komisjoni sätestatud rahvusvaheliste põhimõtetega; |
| --- | --- |

j)

toetada ÜRO jõupingutusi, mille eesmärk on korraldada Liibüas 2018. aasta lõpus valimised, kuid vaid pärast uue põhiseaduse vastuvõtmist; toetada eelkõige jõupingutusi valijad registreerida, kuna praegu on registreeritud ainult ligikaudu 50 % hääleõiguslikest valijatest; kindlustada, et enne valimisi võetakse vastu kokkulepe üleminekukorra kohta, et taastada usaldus ning tugevdada seega uue valitsuse rahvusvahelist ja rahvuslikku legitiimsust; toetada, sh tehniliste vahenditega, usaldusväärse põhiseadusliku raamistiku kehtestamise protsessi ja kogu valimisprotsessi, muutes mis tahes Euroopa rahalised toetused sõltuvaks valimisseaduse vastuvõtmisest, mis on võimalikult suures ulatuses nii vormilt kui sisult vastavuses Veneetsia komisjoni sätestatud rahvusvaheliste põhimõtetega;

| k) | survestada neid, kes tõkestavad poliitilisi rahuläbirääkimisi, ja jõustada tulemuslikult Liibüa vastu kehtestatud ÜRO relvaembargo; kaaluda uute sanktsioonide kehtestamist neile, kes toetavad ebaseaduslikke naftatehinguid; |
| --- | --- |

k)

survestada neid, kes tõkestavad poliitilisi rahuläbirääkimisi, ja jõustada tulemuslikult Liibüa vastu kehtestatud ÜRO relvaembargo; kaaluda uute sanktsioonide kehtestamist neile, kes toetavad ebaseaduslikke naftatehinguid;

| l) | tugevdada koostööd kõigi rahvusvaheliste organisatsioonide ja teiste kohapealsete osalistega, et suurendada rahvusvahelise tegevuse sidusust ja konvergentsi; suurendada diplomaatilisi jõupingutusi kõigi piirkondlike osaliste ja naaberriikidega, et kindlustada nende panus Liibüa kriisile positiivse lahenduse leidmisel kooskõlas ÜRO tegevuskavaga, mis on kriisi lahendamiseks hetkel ainuke võimalik raamistik; toetada riikliku konverentsi jätkuvat protsessi Liibüas eesmärgiga saavutada Liibüa eri osaliste vahel kokkulepe ülemineku lõpuleviimiseks tehtavate järgmiste sammude kohta; hoiatada piirkondlikke osalejaid mis tahes ühe- või mitmepoolse sõjalise sekkumise eest, millel ei ole juriidilist alust ega Liibüa valitsuse poliitilist nõusolekut; |
| --- | --- |

l)

tugevdada koostööd kõigi rahvusvaheliste organisatsioonide ja teiste kohapealsete osalistega, et suurendada rahvusvahelise tegevuse sidusust ja konvergentsi; suurendada diplomaatilisi jõupingutusi kõigi piirkondlike osaliste ja naaberriikidega, et kindlustada nende panus Liibüa kriisile positiivse lahenduse leidmisel kooskõlas ÜRO tegevuskavaga, mis on kriisi lahendamiseks hetkel ainuke võimalik raamistik; toetada riikliku konverentsi jätkuvat protsessi Liibüas eesmärgiga saavutada Liibüa eri osaliste vahel kokkulepe ülemineku lõpuleviimiseks tehtavate järgmiste sammude kohta; hoiatada piirkondlikke osalejaid mis tahes ühe- või mitmepoolse sõjalise sekkumise eest, millel ei ole juriidilist alust ega Liibüa valitsuse poliitilist nõusolekut;

| m) | toetada Liibüa seadusandjate, kohtunikke ja spetsialiseerunud prokuröride kaasamist, kes saavad abistada Liibüa terrorismivastaste seaduste läbivaatamisel, samuti tagada, et nad on nõuetekohaselt ette valmistatud terrorismivastase võitluse alaste kohtuasjade juhtimiseks ja uurimiseks õigusriigi põhimõttest lähtudes; |
| --- | --- |

m)

toetada Liibüa seadusandjate, kohtunikke ja spetsialiseerunud prokuröride kaasamist, kes saavad abistada Liibüa terrorismivastaste seaduste läbivaatamisel, samuti tagada, et nad on nõuetekohaselt ette valmistatud terrorismivastase võitluse alaste kohtuasjade juhtimiseks ja uurimiseks õigusriigi põhimõttest lähtudes;

| n) | käsitleda Liibüa kriisi laiemas, piirkondlikus ja üleaafrikalises kontekstis, pidades silmas, et Liibüa on Põhja-Aafrika, Saheli ja Vahemere piirkonna stabiilsuse jaoks ülitähtis; edendada ja hõlbustada Liibüa koostööd Saheli piirkonna naaberriikidega; kaaluda selle käsitluse osana Liibüa olukorra mõju dünaamikale ja väljakutsetele, millega EL silmitsi seisab; töötada välja terviklik Liibüa-suunaline poliitika, milles võetakse arvesse piirkondlikku ja üleaafrikalist mõõdet, mis hõlmab laiemat arengu-, julgeoleku- ja rändepoliitikat, inimõiguste ja põhivabaduste kaitset ning võitlust terrorismi, orjuse ja ekspluateerimise vastu; tagada selle poliitika elluviimiseks asjakohane ja piisav rahastamine, sealhulgas järgmises mitmeaastases finantsraamistikus, et saavutada konkreetseid tulemusi; jätkata ja süvendada võimaluse korral koostööd NATO merevalveoperatsiooni Sea Guardian ja EUNAVFOR Med operatsioon Sophia vahel; |
| --- | --- |

n)

käsitleda Liibüa kriisi laiemas, piirkondlikus ja üleaafrikalises kontekstis, pidades silmas, et Liibüa on Põhja-Aafrika, Saheli ja Vahemere piirkonna stabiilsuse jaoks ülitähtis; edendada ja hõlbustada Liibüa koostööd Saheli piirkonna naaberriikidega; kaaluda selle käsitluse osana Liibüa olukorra mõju dünaamikale ja väljakutsetele, millega EL silmitsi seisab; töötada välja terviklik Liibüa-suunaline poliitika, milles võetakse arvesse piirkondlikku ja üleaafrikalist mõõdet, mis hõlmab laiemat arengu-, julgeoleku- ja rändepoliitikat, inimõiguste ja põhivabaduste kaitset ning võitlust terrorismi, orjuse ja ekspluateerimise vastu; tagada selle poliitika elluviimiseks asjakohane ja piisav rahastamine, sealhulgas järgmises mitmeaastases finantsraamistikus, et saavutada konkreetseid tulemusi; jätkata ja süvendada võimaluse korral koostööd NATO merevalveoperatsiooni Sea Guardian ja EUNAVFOR Med operatsioon Sophia vahel;

| o) | tagada püsiv ja aktiivne osalemine terrorismi- ja inimkaubandusevastase võitluse jõupingutustes mitte üksnes luure integreerimise, finantskoostöö ja taktikalise toetuse kaudu, vaid ka tervishoiu- ja haridusvaldkonna sotsiaal- ja haridusprogrammidega, mis toetavad sotsiaalsete osalejate ja peamiste arvamuse kujundajate koolitamist ja rakendamist, et võidelda vägivaldse äärmuslusega ning edendada kooseksisteerimise ja rahuliku koostöö sõnumit; |
| --- | --- |

o)

tagada püsiv ja aktiivne osalemine terrorismi- ja inimkaubandusevastase võitluse jõupingutustes mitte üksnes luure integreerimise, finantskoostöö ja taktikalise toetuse kaudu, vaid ka tervishoiu- ja haridusvaldkonna sotsiaal- ja haridusprogrammidega, mis toetavad sotsiaalsete osalejate ja peamiste arvamuse kujundajate koolitamist ja rakendamist, et võidelda vägivaldse äärmuslusega ning edendada kooseksisteerimise ja rahuliku koostöö sõnumit;

| p) | pidada meeles, et kuigi Daesh/IS võib olla Liibüas oluliselt nõrgenenud, on riigis tõusuteel äärmusluse uued vormid, näiteks see, mida esindavad madkhalistid; tuletada meelde, et kõige tõhusam vastus radikaalsetele sõjalistele rühmistustele riigis on lõppkokkuvõttes selliste kaasavate siseriiklike institutsioonide loomine, mis suudavad kaitsta õigusriigi põhimõtet, osutada avalikke teenuseid, tagada kohaliku julgeoleku ning võidelda tõhusalt rühmitustega, kes ohustavad riigi ja laiema piirkonna stabiilsust; |
| --- | --- |

p)

pidada meeles, et kuigi Daesh/IS võib olla Liibüas oluliselt nõrgenenud, on riigis tõusuteel äärmusluse uued vormid, näiteks see, mida esindavad madkhalistid; tuletada meelde, et kõige tõhusam vastus radikaalsetele sõjalistele rühmistustele riigis on lõppkokkuvõttes selliste kaasavate siseriiklike institutsioonide loomine, mis suudavad kaitsta õigusriigi põhimõtet, osutada avalikke teenuseid, tagada kohaliku julgeoleku ning võidelda tõhusalt rühmitustega, kes ohustavad riigi ja laiema piirkonna stabiilsust;

| q) | tagada kooskõlas 25. juuli 2017. aasta Pariisi deklaratsiooniga ELi rahaliste vahendite tulemuslik kasutamine, et kindlustada valitsustevaheline koordineerimine avaliku taristu taastamisel ELi stabiliseerimisvahendite abil; seada esmatähtsaks selliste projektide ja algatuste rahastamine, mis toetavad aruandluskohustust ja demokraatiale üleminekut edendavaid osalisi ning edendavad kohalikul tasandil dialoogi, leppimist ja konfliktide lahendamise mehhanisme, kaasates seejuures naised ja töötades noortega, et takistada nende sattumist kuritegevusse ja liitumist rühmitustega, mis tegelevad smugeldamise ja salakaubaveoga; tugevdada jätkuvalt Liibüa kodanikuühiskonda, sealhulgas inimõiguste kaitsjaid, ning toetada poliitilist protsessi, julgeolekut ja vahendustegevust Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi ning stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahendi kaudu; soodustada representatiivse valitsemise elluviimist kohalikul ja riiklikul tasandil, et vastata paremini lepitamise, stabiliseerimise ja julgeoleku taastamisega seotud probleemidele; tagada, et ELi hädaolukorra usaldusfondist antakse rahalisi vahendeid ainult juhul, kui fond jääb oma esialgsete eesmärkide juurde ning kui kohalikke ametiasutusi ja toetuse saajaid on põhjalikult analüüsitud ja neid toetuse saamise järel hinnatakse; |
| --- | --- |

q)

tagada kooskõlas 25. juuli 2017. aasta Pariisi deklaratsiooniga ELi rahaliste vahendite tulemuslik kasutamine, et kindlustada valitsustevaheline koordineerimine avaliku taristu taastamisel ELi stabiliseerimisvahendite abil; seada esmatähtsaks selliste projektide ja algatuste rahastamine, mis toetavad aruandluskohustust ja demokraatiale üleminekut edendavaid osalisi ning edendavad kohalikul tasandil dialoogi, leppimist ja konfliktide lahendamise mehhanisme, kaasates seejuures naised ja töötades noortega, et takistada nende sattumist kuritegevusse ja liitumist rühmitustega, mis tegelevad smugeldamise ja salakaubaveoga; tugevdada jätkuvalt Liibüa kodanikuühiskonda, sealhulgas inimõiguste kaitsjaid, ning toetada poliitilist protsessi, julgeolekut ja vahendustegevust Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi ning stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahendi kaudu; soodustada representatiivse valitsemise elluviimist kohalikul ja riiklikul tasandil, et vastata paremini lepitamise, stabiliseerimise ja julgeoleku taastamisega seotud probleemidele; tagada, et ELi hädaolukorra usaldusfondist antakse rahalisi vahendeid ainult juhul, kui fond jääb oma esialgsete eesmärkide juurde ning kui kohalikke ametiasutusi ja toetuse saajaid on põhjalikult analüüsitud ja neid toetuse saamise järel hinnatakse;

| r) | toetada omavalitsusi esmaste teenuste pakkumisel ja kohaliku valitsustasandi ülesehitamisel; kindlustada elanikkonnale baaselatustase, pidades silmas, et kohaliku poliitilise ja majandussüsteemi parem mõistmine on hädavajalik, et viia lepitamisprotsess inimesteni ja võidelda ebaseadusliku kauplemisega; tagada ELi rahaliste vahendite kasutamine tulemuslikult projektides, mis aitavad Liibüa elanikke ja kodanikuühiskonda; edendada suhtlust kodanikuühiskonna organisatsioonide ja kohalike omavalitsusasutuste vahel; |
| --- | --- |

r)

toetada omavalitsusi esmaste teenuste pakkumisel ja kohaliku valitsustasandi ülesehitamisel; kindlustada elanikkonnale baaselatustase, pidades silmas, et kohaliku poliitilise ja majandussüsteemi parem mõistmine on hädavajalik, et viia lepitamisprotsess inimesteni ja võidelda ebaseadusliku kauplemisega; tagada ELi rahaliste vahendite kasutamine tulemuslikult projektides, mis aitavad Liibüa elanikke ja kodanikuühiskonda; edendada suhtlust kodanikuühiskonna organisatsioonide ja kohalike omavalitsusasutuste vahel;

| s) | toetada selliseid algatusi, mida soodustab näiteks Misrata ja Tawergha lepituskomitee – selle raames saavutasid Misrata ja Tawergha linn kokkuleppe, mis tugineb rahumeelse kooseksisteerimise põhimõttele, luues sellega Tawerghast lahkuma sunnitud elanikkonnale võimaluse oma linna tagasi pöörduda; |
| --- | --- |

s)

toetada selliseid algatusi, mida soodustab näiteks Misrata ja Tawergha lepituskomitee – selle raames saavutasid Misrata ja Tawergha linn kokkuleppe, mis tugineb rahumeelse kooseksisteerimise põhimõttele, luues sellega Tawerghast lahkuma sunnitud elanikkonnale võimaluse oma linna tagasi pöörduda;

| t) | ergutada Liibüa institutsioone töötama veelgi tõhusamalt ja läbipaistvamalt kõigi liibüalaste elutingimuste parandamise nimel, muu hulgas esmatähtsate avalike teenuste taastamise ja avalike taristute ülesehitamise kaudu, tõhustama riigi majandusjuhtimist, lahendama likviidsuskriisi ning rakendama rahvusvaheliste finantsinstitutsioonide nõutud vajalikke finants- ja majanduslikke reforme, et aidata majandusel taastuda ja stabiliseeruda; aidata Liibüa ametivõimudel luua turupõhine majandus, mis suudab vastata kõigi liibüalaste vajadustele; nõuda tungivalt, et Liibüa ametivõimud tagaksid loodusvaradest saadud tulude ja neist tulenevate hüvede kasutamise kogu elanikkonna heaks, kaasa arvatud kohalikul tasandil; paluda Liibüa ametivõimudel võtta kohustus järgida riigisiseses kaevandussektoris rangeid läbipaistvuse standardeid ning eeskätt hakata võimalikult kiiresti järgima mäetööstuse läbipaistvuse algatuse nõudeid; aidata Liibüa ametiasutustel võidelda ebaseadusliku tegevuse vastu, mis kahjustab riigi majandust, nagu hiljuti teatati resolutsiooni 1973 (2011) kohaselt loodud ekspertide rühma vahearuandes Liibüa kohta; |
| --- | --- |

t)

ergutada Liibüa institutsioone töötama veelgi tõhusamalt ja läbipaistvamalt kõigi liibüalaste elutingimuste parandamise nimel, muu hulgas esmatähtsate avalike teenuste taastamise ja avalike taristute ülesehitamise kaudu, tõhustama riigi majandusjuhtimist, lahendama likviidsuskriisi ning rakendama rahvusvaheliste finantsinstitutsioonide nõutud vajalikke finants- ja majanduslikke reforme, et aidata majandusel taastuda ja stabiliseeruda; aidata Liibüa ametivõimudel luua turupõhine majandus, mis suudab vastata kõigi liibüalaste vajadustele; nõuda tungivalt, et Liibüa ametivõimud tagaksid loodusvaradest saadud tulude ja neist tulenevate hüvede kasutamise kogu elanikkonna heaks, kaasa arvatud kohalikul tasandil; paluda Liibüa ametivõimudel võtta kohustus järgida riigisiseses kaevandussektoris rangeid läbipaistvuse standardeid ning eeskätt hakata võimalikult kiiresti järgima mäetööstuse läbipaistvuse algatuse nõudeid; aidata Liibüa ametiasutustel võidelda ebaseadusliku tegevuse vastu, mis kahjustab riigi majandust, nagu hiljuti teatati resolutsiooni 1973 (2011) kohaselt loodud ekspertide rühma vahearuandes Liibüa kohta;

| u) | mõista jätkuvalt otsustavalt hukka inimõiguste kuritarvitamised ja rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumised ning tugevdada jõupingutusi abivajavale elanikkonnale ja riigi kõigis osades humanitaarabi pakkumiseks, eeskätt tervishoiu ja energiaseadmete valdkonnas; tõsta rahalise humanitaarabi tõhusust ning suurendada toetust kohapealsetele humanitaarabi organisatsioonidele ja tõhustada nendega koostööd; taunida arvukaid, aina sagenevaid püüdlusi ahendada kodanikuühiskonna tegutsemisruumi, eeskätt repressiivset õigusraamistiku kasutades, ning rünnakuid inimõiguste kaitsjate ja kohtusüsteemi vastu; nõuda, et Aafrika Liit, ÜRO ja EL jätkaksid koostööd ning võtaksid jõulisi meetmeid nimetatud inimõiguste rikkumiste koheseks lõpetamiseks; tugevdada kodanikuühiskonda ja toetada kohaliku meedia arengut ja sõltumatust; |
| --- | --- |

u)

mõista jätkuvalt otsustavalt hukka inimõiguste kuritarvitamised ja rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumised ning tugevdada jõupingutusi abivajavale elanikkonnale ja riigi kõigis osades humanitaarabi pakkumiseks, eeskätt tervishoiu ja energiaseadmete valdkonnas; tõsta rahalise humanitaarabi tõhusust ning suurendada toetust kohapealsetele humanitaarabi organisatsioonidele ja tõhustada nendega koostööd; taunida arvukaid, aina sagenevaid püüdlusi ahendada kodanikuühiskonna tegutsemisruumi, eeskätt repressiivset õigusraamistiku kasutades, ning rünnakuid inimõiguste kaitsjate ja kohtusüsteemi vastu; nõuda, et Aafrika Liit, ÜRO ja EL jätkaksid koostööd ning võtaksid jõulisi meetmeid nimetatud inimõiguste rikkumiste koheseks lõpetamiseks; tugevdada kodanikuühiskonda ja toetada kohaliku meedia arengut ja sõltumatust;

| v) | kiirendada jõupingutusi seoses ELi rahastatud ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti erakorralise evakueerimise mehhanismiga, mis on võimaldanud ligikaudu tuhande kõige haavatavama kaitset vajava pagulase evakueerimist Liibüast; ergutab Liibüa asjaomaseid asutusi suurendama nende kodakondsusriikide arvu, kellega Liibüa praegu võimaldab ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametil töötada; |
| --- | --- |

v)

kiirendada jõupingutusi seoses ELi rahastatud ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti erakorralise evakueerimise mehhanismiga, mis on võimaldanud ligikaudu tuhande kõige haavatavama kaitset vajava pagulase evakueerimist Liibüast; ergutab Liibüa asjaomaseid asutusi suurendama nende kodakondsusriikide arvu, kellega Liibüa praegu võimaldab ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametil töötada;

| w) | tegeleda ebaseadusliku rändega Liibüast ja Liibüa kaudu, pidades silmas vajadust pikaajaliste, tõhusate ja toimivate lahenduste järele, mis peaksid olema suunatud rände algpõhjustele Aafrikas päritolu- ja transiidiriikides ning määratlema õigusliku aluse rahvusvahelise rände protsessidele, mis praegu piirduvad ümberasustamisega erakorralise transiidi mehhanismi kaudu ja otseste ümberasustamistega; suunata ELi jõupingutused sisserännanute kaitsmisele Liibüas; aidata Liibüa ametiasutustel tagada riigisiseste põgenike kodudesse tagasipöördumine ja toetada kohalikke kogukondi probleemidega toimetulekul, tagades samas, et riigisiseste põgenike tagasipöördumine ei tähenda üksnes rahalise hüvitise andmist, mis soosib mitmesuguseid relvarühmitusi ja õigust naasta; anda rahvusvahelisele üldsusele teada vajadusest võtta meetmeid arengu- ja julgeolekuprobleemide lahendamiseks Liibüa ja Saheli-Sahara piirkonnas, kaasa arvatud vahendid inimkaubanduse ning rändajate salaja üle piiri toimetamise vastu võitlemiseks; tagada, et meetmed võitluseks inimeste ebaseadusliku üle piiri toimetamise ja inimkaubanduse vastu ei takista liikumisvabadust, mis on vajalik piirkonna majanduslikuks arenguks; |
| --- | --- |

w)

tegeleda ebaseadusliku rändega Liibüast ja Liibüa kaudu, pidades silmas vajadust pikaajaliste, tõhusate ja toimivate lahenduste järele, mis peaksid olema suunatud rände algpõhjustele Aafrikas päritolu- ja transiidiriikides ning määratlema õigusliku aluse rahvusvahelise rände protsessidele, mis praegu piirduvad ümberasustamisega erakorralise transiidi mehhanismi kaudu ja otseste ümberasustamistega; suunata ELi jõupingutused sisserännanute kaitsmisele Liibüas; aidata Liibüa ametiasutustel tagada riigisiseste põgenike kodudesse tagasipöördumine ja toetada kohalikke kogukondi probleemidega toimetulekul, tagades samas, et riigisiseste põgenike tagasipöördumine ei tähenda üksnes rahalise hüvitise andmist, mis soosib mitmesuguseid relvarühmitusi ja õigust naasta; anda rahvusvahelisele üldsusele teada vajadusest võtta meetmeid arengu- ja julgeolekuprobleemide lahendamiseks Liibüa ja Saheli-Sahara piirkonnas, kaasa arvatud vahendid inimkaubanduse ning rändajate salaja üle piiri toimetamise vastu võitlemiseks; tagada, et meetmed võitluseks inimeste ebaseadusliku üle piiri toimetamise ja inimkaubanduse vastu ei takista liikumisvabadust, mis on vajalik piirkonna majanduslikuks arenguks;

| x) | tõhustada ELi, Aafrika Liidu ja ÜRO ühiseid jõupingutusi parandada Liibüas rändajate ja pagulaste kaitset, pöörates erilist tähelepanu haavatavatele isikutele; uurida põhjalikult ja viivitamata väidetavat rändajate ja pagulaste kuritarvitamist ja ebainimlikku kohtlemist kuritegelike rühmituste poolt ja väidetavat orjapidamist Liibüas; kavandada algatused, vältimaks selliste juhtumite kordumist tulevikus; parandada kinnipidamiskeskustes hoitavate pagulaste ja rändajate tingimusi ning nõuda, et Liibüa ametivõimud sulgeksid võimalikult kiiresti need asutused, mis ei vasta rahvusvahelistele standarditele; jätkata ja tõhustada koostöös ÜRO ja Aafrika Liiduga tehtavaid jõupingutusi toetatud vabatahtliku tagasipöördumise soodustamiseks ja ümberasustamiseks, toonitades sellega seoses, kui oluline on kaotada Liibüa nn väljasõiduviisa nõue; ergutada Liibüa ametivõime lõpetama meelevaldsed kinnipidamised ja hoiduma haavatavate isikute, eeskätt laste kinnipidamisest; tagada, et rändajaid koheldakse kooskõlas asjakohaste rahvusvaheliste inimõigusealaste standarditega ning eraldada selleks ELi eelarvest vajalikud vahendid; paluda Liibüal allkirjastada ja ratifitseerida 1951. aasta Genfi pagulasseisundi konventsioon ja selle 1967. aasta protokoll; tagada, et ELi piirihalduse abimissioon (EUBAM) Liibüas, EUNAVFOR Med operatsioon Sophia ja Frontexi operatsioon Themis keskenduvad ühiselt sellele, kuidas takistada ebaseaduslikku tegevust, sealhulgas rändajate ebaseaduslikku üle piiri toimetamist, inimkaubandust ja terrorismi Vahemere keskosas; tagada, et EUBAM on kooskõlas oma volitustega jätkuvalt aktiivselt seotud Liibüa ametivõimudega ja abistab neid piirihalduse, õiguskaitse ja laiema kriminaalõigussüsteemiga seotud prioriteetsetes valdkondades; |
| --- | --- |

x)

tõhustada ELi, Aafrika Liidu ja ÜRO ühiseid jõupingutusi parandada Liibüas rändajate ja pagulaste kaitset, pöörates erilist tähelepanu haavatavatele isikutele; uurida põhjalikult ja viivitamata väidetavat rändajate ja pagulaste kuritarvitamist ja ebainimlikku kohtlemist kuritegelike rühmituste poolt ja väidetavat orjapidamist Liibüas; kavandada algatused, vältimaks selliste juhtumite kordumist tulevikus; parandada kinnipidamiskeskustes hoitavate pagulaste ja rändajate tingimusi ning nõuda, et Liibüa ametivõimud sulgeksid võimalikult kiiresti need asutused, mis ei vasta rahvusvahelistele standarditele; jätkata ja tõhustada koostöös ÜRO ja Aafrika Liiduga tehtavaid jõupingutusi toetatud vabatahtliku tagasipöördumise soodustamiseks ja ümberasustamiseks, toonitades sellega seoses, kui oluline on kaotada Liibüa nn väljasõiduviisa nõue; ergutada Liibüa ametivõime lõpetama meelevaldsed kinnipidamised ja hoiduma haavatavate isikute, eeskätt laste kinnipidamisest; tagada, et rändajaid koheldakse kooskõlas asjakohaste rahvusvaheliste inimõigusealaste standarditega ning eraldada selleks ELi eelarvest vajalikud vahendid; paluda Liibüal allkirjastada ja ratifitseerida 1951. aasta Genfi pagulasseisundi konventsioon ja selle 1967. aasta protokoll; tagada, et ELi piirihalduse abimissioon (EUBAM) Liibüas, EUNAVFOR Med operatsioon Sophia ja Frontexi operatsioon Themis keskenduvad ühiselt sellele, kuidas takistada ebaseaduslikku tegevust, sealhulgas rändajate ebaseaduslikku üle piiri toimetamist, inimkaubandust ja terrorismi Vahemere keskosas; tagada, et EUBAM on kooskõlas oma volitustega jätkuvalt aktiivselt seotud Liibüa ametivõimudega ja abistab neid piirihalduse, õiguskaitse ja laiema kriminaalõigussüsteemiga seotud prioriteetsetes valdkondades;

| y) | teha veelgi suuremaid jõupingutusi Liibüa territooriumilt ning Liibüa rannikult ning nende kaudu toimuva inimeste mis tahes ebaseadusliku üle piiri toimetamise ja inimkaubanduse vastu, mis õõnestab Liibüa stabiliseerimisprotsessi ja seab ohtu tuhandete inimeste elu; tagada sellega seoses ELi kaasabi järjepidevus nende probleemidega võitlemises, aidates Liibüa asjaomastel asutustel suurendada ammu vajalikku suutlikkust kindlustada oma maa- ja merepiirid ning tehes koostööd Liibüa ametivõimudega, et kehtestada terviklik piirihalduse strateegia; |
| --- | --- |

y)

teha veelgi suuremaid jõupingutusi Liibüa territooriumilt ning Liibüa rannikult ning nende kaudu toimuva inimeste mis tahes ebaseadusliku üle piiri toimetamise ja inimkaubanduse vastu, mis õõnestab Liibüa stabiliseerimisprotsessi ja seab ohtu tuhandete inimeste elu; tagada sellega seoses ELi kaasabi järjepidevus nende probleemidega võitlemises, aidates Liibüa asjaomastel asutustel suurendada ammu vajalikku suutlikkust kindlustada oma maa- ja merepiirid ning tehes koostööd Liibüa ametivõimudega, et kehtestada terviklik piirihalduse strateegia;

| z) | toetada püsivat lahendust Liibüa enam kui 180 000 riigisisese põgeniku, sealhulgas hinnanguliselt 40 000 Tawergha endise elaniku jaoks, luues ümberasumise võimalusi või hõlbustades ohutut kodudesse tagasi pöördumist ning suurendades selleks toetust ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametile ja Rahvusvahelisele Migratsiooniorganisatsioonile; |
| --- | --- |

z)

toetada püsivat lahendust Liibüa enam kui 180 000 riigisisese põgeniku, sealhulgas hinnanguliselt 40 000 Tawergha endise elaniku jaoks, luues ümberasumise võimalusi või hõlbustades ohutut kodudesse tagasi pöördumist ning suurendades selleks toetust ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametile ja Rahvusvahelisele Migratsiooniorganisatsioonile;

| aa) | tegeleda rahvusvaheliste kuritegelike rühmituste ja terrorirühmituste tegevuste segunemisega, korraldades põhjalikke uuringuid, eeskätt inimkaubanduse ja konflikti ajal toime pandud seksuaalse vägivalla kohta; |
| --- | --- |

aa)

tegeleda rahvusvaheliste kuritegelike rühmituste ja terrorirühmituste tegevuste segunemisega, korraldades põhjalikke uuringuid, eeskätt inimkaubanduse ja konflikti ajal toime pandud seksuaalse vägivalla kohta;

| ab) | toetada koostööd Liibüa rannikuvalvega, mis võimaldas ajavahemikul 2017. aasta jaanuarist ja oktoobri lõpuni päästa Liibüa territoriaalvetest ligikaudu 19 000 rändajat; aidata Liibüa ametivõimudel teavitada ametlikult oma otsingu- ja päästetööde piirkonda, kehtestada pardalt lahkumise selge standardne töökord ning tagada Liibüa rannikuvalve toimiv järelevalvesüsteem, et luua selge ja läbipaistev register kõigi Liibüa rannikul pardalt lahkunud isikute kohta, tagades, et nende eest on vastavalt rahvusvahelise humanitaarõiguse normidele nõuetekohaselt hoolitsetud; teha Liibüa ametivõimudega veelgi suuremat koostööd, et tõhustada Liibüa merepääste koordineerimiskeskusega seotud ettevalmistustöid eesmärgiga parandada nende otsingu- ja päästealast suutlikkust; tagada, et jätkub Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni ja ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti poolt Liibüa rannikuvalvele pakutav erikoolitus rahvusvahelise kaitse, pagulasõiguse ja inimõiguste teemal; |
| --- | --- |

ab)

toetada koostööd Liibüa rannikuvalvega, mis võimaldas ajavahemikul 2017. aasta jaanuarist ja oktoobri lõpuni päästa Liibüa territoriaalvetest ligikaudu 19 000 rändajat; aidata Liibüa ametivõimudel teavitada ametlikult oma otsingu- ja päästetööde piirkonda, kehtestada pardalt lahkumise selge standardne töökord ning tagada Liibüa rannikuvalve toimiv järelevalvesüsteem, et luua selge ja läbipaistev register kõigi Liibüa rannikul pardalt lahkunud isikute kohta, tagades, et nende eest on vastavalt rahvusvahelise humanitaarõiguse normidele nõuetekohaselt hoolitsetud; teha Liibüa ametivõimudega veelgi suuremat koostööd, et tõhustada Liibüa merepääste koordineerimiskeskusega seotud ettevalmistustöid eesmärgiga parandada nende otsingu- ja päästealast suutlikkust; tagada, et jätkub Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni ja ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti poolt Liibüa rannikuvalvele pakutav erikoolitus rahvusvahelise kaitse, pagulasõiguse ja inimõiguste teemal;

| ac) | tõhustada humanitaar- ja tsiviilabi, et leevendada Liibüa elanikkonna olukorda ja vastata nende isikute kõige tungivamatele vajadustele, keda Liibüa konflikt tõsiselt mõjutab, eeskätt kõige suuremal määral kahjustatud piirkondades, ning olla valmis reageerima olukorra igasugusele halvenemisele; nõuab tungivalt, et Euroopa Liit toetaks kodanikuühiskonna organisatsioonide, eriti naisorganisatsioonide tugevdamist, mille eesmärk on leida riiki tabanud mitmele kriisile vägivallavabad lahendused; |
| --- | --- |

ac)

tõhustada humanitaar- ja tsiviilabi, et leevendada Liibüa elanikkonna olukorda ja vastata nende isikute kõige tungivamatele vajadustele, keda Liibüa konflikt tõsiselt mõjutab, eeskätt kõige suuremal määral kahjustatud piirkondades, ning olla valmis reageerima olukorra igasugusele halvenemisele; nõuab tungivalt, et Euroopa Liit toetaks kodanikuühiskonna organisatsioonide, eriti naisorganisatsioonide tugevdamist, mille eesmärk on leida riiki tabanud mitmele kriisile vägivallavabad lahendused;

| ad) | teha kättesaadavaks kõik rahalised ja inimressursid, et aidata pagulasi ja anda humanitaarabi, mida on kohandatud ümberasunud isikute vajadustega, et astuda vastu Liibüa humanitaarkriisile, mis on sundinud tuhandeid inimesi riigist lahkuma; |
| --- | --- |

ad)

teha kättesaadavaks kõik rahalised ja inimressursid, et aidata pagulasi ja anda humanitaarabi, mida on kohandatud ümberasunud isikute vajadustega, et astuda vastu Liibüa humanitaarkriisile, mis on sundinud tuhandeid inimesi riigist lahkuma;

| ae) | suurendada rahvusvahelisi jõupingutusi rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise ja inimkaubanduse võrgustike likvideerimiseks ning tõhustada jõupingutusi selle kuriteo vastu võitlemiseks ning süüdlaste vastutusele võtmiseks; jätkata ja tõhustada EUNAVFOR Med operatsiooni Sophia tööd, et murda inimkaubitsejate ja smugeldajate ärimudel, arendada Liibüa rannikuvalve suutlikkust ning toetada relvaembargot ja ebaseaduslikku naftatransporti käsitlevate ÜRO julgeolekunõukogu resolutsioonide rakendamist; jätkata Liibüa toetamist ÜJKP tsiviilmissioonide kaudu; suurendada merehädas olevate inimeste otsingu- ja päästesuutlikkust ja kõikide riikide vastavat panust ning tunnustada erasektori osalejate ja valitsusväliste organisatsioonide tuge päästeoperatsioonides merel ja maal, võttes arvesse praegust rahvusvahelist õigusraamistikku ja julgeolekukaalutlusi; |
| --- | --- |

ae)

suurendada rahvusvahelisi jõupingutusi rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise ja inimkaubanduse võrgustike likvideerimiseks ning tõhustada jõupingutusi selle kuriteo vastu võitlemiseks ning süüdlaste vastutusele võtmiseks; jätkata ja tõhustada EUNAVFOR Med operatsiooni Sophia tööd, et murda inimkaubitsejate ja smugeldajate ärimudel, arendada Liibüa rannikuvalve suutlikkust ning toetada relvaembargot ja ebaseaduslikku naftatransporti käsitlevate ÜRO julgeolekunõukogu resolutsioonide rakendamist; jätkata Liibüa toetamist ÜJKP tsiviilmissioonide kaudu; suurendada merehädas olevate inimeste otsingu- ja päästesuutlikkust ja kõikide riikide vastavat panust ning tunnustada erasektori osalejate ja valitsusväliste organisatsioonide tuge päästeoperatsioonides merel ja maal, võttes arvesse praegust rahvusvahelist õigusraamistikku ja julgeolekukaalutlusi;

| af) | kinnitada uuesti oma täielikku toetust Rahvusvahelise Kriminaalkohtu volitustele inimõiguste jätkuvate rikkumiste osas Liibüas, tuletades meelde, et rahvusvahelised vastutusele võtmise mehhanismid, nagu Rahvusvaheline Kriminaalkohus ja universaalne jurisdiktsioon täidavad olulist rolli rahuplaani rakendamises raamistikus, milles kehtestatakse sammud vastutavuse ja inimõiguste austamise saavutamiseks Liibüas; toetada Rahvusvahelist Kriminaalkohut jõupingutustes võtta jõhkrate massikuritegude toimepanijad vastutusele; toetada ÜRO eriesindajat Liibüas tema 2017. aasta novembri üleskutses rahvusvahelisele üldsusele aidata Liibüal võidelda sõjakuritegude karistamatusega ning kaaluda ühiste tribunalide loomise võimalusi; palub ELil ja liikmesriikidel aidata rahvusvahelistel mehhanismidel pakkuda riiklikule õigussüsteemile kõiki vajalikke vahendeid, et algatada varasemate ja praeguste ränkade rikkumiste uurimine ning aidata Liibüa tulevastel seaduslikel ametivõimudel täita seda ülesannet ise; arvestada, et õiglased kohtumenetlused tagaksid õigluse kõigile inimõiguste rikkumiste ohvritele Liibüa territooriumil ning see sillutaks teed jätkusuutlikule leppimisele ja rahule; |
| --- | --- |

af)

kinnitada uuesti oma täielikku toetust Rahvusvahelise Kriminaalkohtu volitustele inimõiguste jätkuvate rikkumiste osas Liibüas, tuletades meelde, et rahvusvahelised vastutusele võtmise mehhanismid, nagu Rahvusvaheline Kriminaalkohus ja universaalne jurisdiktsioon täidavad olulist rolli rahuplaani rakendamises raamistikus, milles kehtestatakse sammud vastutavuse ja inimõiguste austamise saavutamiseks Liibüas; toetada Rahvusvahelist Kriminaalkohut jõupingutustes võtta jõhkrate massikuritegude toimepanijad vastutusele; toetada ÜRO eriesindajat Liibüas tema 2017. aasta novembri üleskutses rahvusvahelisele üldsusele aidata Liibüal võidelda sõjakuritegude karistamatusega ning kaaluda ühiste tribunalide loomise võimalusi; palub ELil ja liikmesriikidel aidata rahvusvahelistel mehhanismidel pakkuda riiklikule õigussüsteemile kõiki vajalikke vahendeid, et algatada varasemate ja praeguste ränkade rikkumiste uurimine ning aidata Liibüa tulevastel seaduslikel ametivõimudel täita seda ülesannet ise; arvestada, et õiglased kohtumenetlused tagaksid õigluse kõigile inimõiguste rikkumiste ohvritele Liibüa territooriumil ning see sillutaks teed jätkusuutlikule leppimisele ja rahule;

| ag) | väljendada muret Daeshi ja muude terrorirühmituste suureneva kohaloleku pärast Liibüas, mis destabiliseerib riiki ja ohustab nii naaberriike kui ka ELi; |
| --- | --- |

ag)

väljendada muret Daeshi ja muude terrorirühmituste suureneva kohaloleku pärast Liibüas, mis destabiliseerib riiki ja ohustab nii naaberriike kui ka ELi;

| ah) | kutsuda eeskätt Liibüa ametivõime ja relvarühmitusi üles tagama väline juurdepääs kinnipidamisasutustele, eelkõige rändajatele mõeldud asutustele; |
| --- | --- |

ah)

kutsuda eeskätt Liibüa ametivõime ja relvarühmitusi üles tagama väline juurdepääs kinnipidamisasutustele, eelkõige rändajatele mõeldud asutustele;

| ai) | täpsustada, milline on olukord seoses aktsiadividendide, võlakirjatulude ja intressimaksete maksmisega Liibüa investeerimisameti külmutatud varadelt ELis; esitada üksikasjalik aruanne intresside kogusumma kohta, mis on saadud Muammar Gaddafi varadest alates nende külmutamisest 2011. aastal, ning neist intressimaksetest kasu saanud isikute ja üksuste nimekiri; tegeleda esmajärjekorras sellest probleemist tingitud võimalike lünkadega ELi sanktsioonirežiimis; |
| --- | --- |

ai)

täpsustada, milline on olukord seoses aktsiadividendide, võlakirjatulude ja intressimaksete maksmisega Liibüa investeerimisameti külmutatud varadelt ELis; esitada üksikasjalik aruanne intresside kogusumma kohta, mis on saadud Muammar Gaddafi varadest alates nende külmutamisest 2011. aastal, ning neist intressimaksetest kasu saanud isikute ja üksuste nimekiri; tegeleda esmajärjekorras sellest probleemist tingitud võimalike lünkadega ELi sanktsioonirežiimis;

| aj) | edendada projekte, mille eesmärk on saavutada Fezzani piirkonna majanduslik areng ja seaduslik majandustegevus tiheda koostöö kaudu mitmesuguste omavalitsustega, eelkõige nendega, mis asuvad rändeteede ääres, et võidelda kuritegelike võrgustike ebaseadusliku tegevuse ja terrorirühmituste vägivaldse äärmusluse vastu, luues alternatiivsed sissetuleku allikad, eelkõige noorte jaoks; |
| --- | --- |

aj)

edendada projekte, mille eesmärk on saavutada Fezzani piirkonna majanduslik areng ja seaduslik majandustegevus tiheda koostöö kaudu mitmesuguste omavalitsustega, eelkõige nendega, mis asuvad rändeteede ääres, et võidelda kuritegelike võrgustike ebaseadusliku tegevuse ja terrorirühmituste vägivaldse äärmusluse vastu, luues alternatiivsed sissetuleku allikad, eelkõige noorte jaoks;

| ak) | jätkata Liibüa suhtes kehtestatud relvaembargot, ennetades seega relvade sattumist äärmuslaste ja relvastatud rühmituste kätte, mis suurendaks veelgi kogu Liibüa ebakindlust ja ebastabiilsust; |
| --- | --- |

ak)

jätkata Liibüa suhtes kehtestatud relvaembargot, ennetades seega relvade sattumist äärmuslaste ja relvastatud rühmituste kätte, mis suurendaks veelgi kogu Liibüa ebakindlust ja ebastabiilsust;

| al) | võtta kiiresti diplomaatilisi meetmeid, et kaitsta tsiviilisikuid ja tegeleda Derna humanitaarolukorraga; |
| --- | --- |

al)

võtta kiiresti diplomaatilisi meetmeid, et kaitsta tsiviilisikuid ja tegeleda Derna humanitaarolukorraga;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev soovitus nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ning teavitamise eesmärgil Liibüa rahvusliku kokkuleppe valitsusele. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  ELT C 234, 28.6.2016, lk 30.

(2)  ELT C 300, 18.8.2016, lk 21.

(3)  ELT C 35, 31.1.2018, lk 66.

---

III Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

| 9.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 76/215 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 76/215

---

P8_TA(2018)0205

Teatavate Läänemere räimevarude kalastussuremuse sihttasemete vahemikud ja kaitse piirväärtused ***I

Euroopa Parlamendi 29. mai 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) 2016/1139 teatavate Läänemere räimevarude kalastussuremuse sihttasemete vahemike ja kaitse piirväärtuste osas (COM(2017)0774 – C8-0446/2017 – 2017/0348(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2020/C 76/26)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2017)0774), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2017)0774),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0446/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0446/2017),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 14. veebruari 2018. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 14. veebruari 2018. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 8. mai 2018. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 8. mai 2018. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A8-0149/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A8-0149/2018),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab oma ettepaneku, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata.

---

P8_TC1-COD(2017)0348

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 29. mail 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/..., millega muudetakse määrust (EL) 2016/1139 teatavate Läänemere räimevarude kalastussuremuse sihttasemete vahemike ja kaitse piirväärtuste osas

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2018/976) lõplikule kujule).

---

| 9.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 76/217 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 76/217

---

P8_TA(2018)0206

Kaupade siseveetranspordi statistika (kodifitseeritud tekst) ***I

Euroopa Parlamendi 29. mai 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb kaupade siseveetranspordi statistikat (kodifitseeritud tekst) (COM(2017)0545 – C8-0337/2017 – 2017/0256(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus – kodifitseerimine)

(2020/C 76/27)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2017)0545), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2017)0545),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 338 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0337/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 338 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0337/2017),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet – õigusaktide tekstide ametliku kodifitseerimise kiirendatud töömeetod (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet – õigusaktide tekstide ametliku kodifitseerimise kiirendatud töömeetod (1),

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 103 ja 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 103 ja 59,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A8-0154/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A8-0154/2018),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt piirdub kõnealune ettepanek üksnes kehtivate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt piirdub kõnealune ettepanek üksnes kehtivate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta;

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EÜT C 102, 4.4.1996, lk 2.

---

P8_TC1-COD(2017)0256

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 29. mail 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/..., mis käsitleb kaupade siseveetranspordi statistikat

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2018/974) lõplikule kujule).

---

| 9.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 76/219 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 76/219

---

P8_TA(2018)0207

ELi ja Šveitsi vaheline kokkulepe, milles käsitletakse ELi, Šveitsi, Norra ja Türgi vahelist päritolu kumulatsiooni ELi üldise soodustussüsteemi raames ***

Euroopa Parlamendi 29. mai 2018. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise kirjavahetuse vormis lepingu, milles käsitletakse Euroopa Liidu, Šveitsi Konföderatsiooni, Norra Kuningriigi ja Türgi Vabariigi vahelist päritolu kumulatsiooni üldise soodustuste süsteemi raames, sõlmimise kohta (05882/2/2017 – C8-0241/2017 – 2016/0328(NLE))

(Nõusolek)

(2020/C 76/28)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (05882/2/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (05882/2/2017),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist kirjavahetuse vormis lepingu eelnõu, milles käsitletakse Euroopa Liidu, Šveitsi, Norra ja Türgi vahelist päritolu kumulatsiooni Euroopa Liidu üldise soodustuste süsteemi raames (05803/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist kirjavahetuse vormis lepingu eelnõu, milles käsitletakse Euroopa Liidu, Šveitsi, Norra ja Türgi vahelist päritolu kumulatsiooni Euroopa Liidu üldise soodustuste süsteemi raames (05803/2017),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõikele 4 ning artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C8-0241/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõikele 4 ning artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C8-0241/2017),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 108 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 108 lõiget 7,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni soovitust (A8-0151/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni soovitust (A8-0151/2018),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Šveitsi Konföderatsiooni valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

---

| 9.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 76/220 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 76/220

---

P8_TA(2018)0208

ELi ja Norra vaheline kokkulepe, milles käsitletakse ELi, Šveitsi, Norra Kuningriigi ja Türgi vahelist päritolu kumulatsiooni ELi üldise soodustussüsteemi raames ***

Euroopa Parlamendi 29. mai 2018. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Norra Kuningriigi vahelise kirjavahetuse vormis lepingu, milles käsitletakse Euroopa Liidu, Šveitsi Konföderatsiooni, Norra Kuningriigi ja Türgi Vabariigi vahelist päritolu kumulatsiooni üldise soodustuste süsteemi raames, sõlmimise kohta (05883/2/2017 – C8-0240/2017 – 2016/0329(NLE))

(Nõusolek)

(2020/C 76/29)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (05883/2/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (05883/2/2017),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Norra Kuningriigi vahelist kirjavahetuse vormis lepingu eelnõu, milles käsitletakse Euroopa Liidu, Šveitsi, Norra ja Türgi vahelist päritolu kumulatsiooni Euroopa Liidu üldise soodustuste süsteemi raames (05814/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Norra Kuningriigi vahelist kirjavahetuse vormis lepingu eelnõu, milles käsitletakse Euroopa Liidu, Šveitsi, Norra ja Türgi vahelist päritolu kumulatsiooni Euroopa Liidu üldise soodustuste süsteemi raames (05814/2017),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõikele 4 ning artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C8-0240/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõikele 4 ning artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C8-0240/2017),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 108 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 108 lõiget 7,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni soovitust (A8-0152/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni soovitust (A8-0152/2018),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Norra Kuningriigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

---

| 9.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 76/221 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 76/221

---

P8_TA(2018)0209

ELi ja Norra vaheline leping käibemaksu valdkonnaga seotud halduskoostöö, pettuste vastase võitluse ja nõuete sissenõudmise kohta *

Euroopa Parlamendi 29. mai 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus käibemaksu valdkonnaga seotud halduskoostööd, pettuste vastast võitlust ja nõuete sissenõudmist käsitleva Euroopa Liidu ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (COM(2017)0621 – C8-0407/2017 – 2017/0272(NLE))

(Konsulteerimine)

(2020/C 76/30)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus (COM(2017)0621), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus (COM(2017)0621),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Norra Kuningriigi vahelist käibemaksu valdkonnaga seotud halduskoostööd, pettuste vastast võitlust ja nõuete sissenõudmist käsitlevat lepingut (14390/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Norra Kuningriigi vahelist käibemaksu valdkonnaga seotud halduskoostööd, pettuste vastast võitlust ja nõuete sissenõudmist käsitlevat lepingut (14390/2017),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 113 ning artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti b ja artikli 218 lõike 8 teis lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris parlamendiga (C8-0407/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 113 ning artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti b ja artikli 218 lõike 8 teis lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris parlamendiga (C8-0407/2017),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 78c ja artikli 108 lõiget 8, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 78c ja artikli 108 lõiget 8,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A8-0147/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A8-0147/2018),

| 1. | kiidab lepingu sõlmimise heaks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Norra Kuningriigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

---

| 9.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 76/222 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 76/222

---

P8_TA(2018)0212

Põhjamere põhjalähedaste kalavarude ja nende varude püügi mitmeaastane kava ***I

Euroopa Parlamendi 29. mai 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse Põhjamere põhjalähedaste kalavarude ja nende varude püügi mitmeaastane kava ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 676/2007 ja (EÜ) nr 1342/2008 (COM(2016)0493 – C8-0336/2016 – 2016/0238(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2020/C 76/31)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0493), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0493),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0336/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0336/2016),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Ühendkuningriigi valitsuse Euroopa Liidu lepingu artikli 50 kohast 29. märtsi 2017. aasta ametlikku teadet riigi kavatsuse kohta Euroopa Liidust välja astuda, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühendkuningriigi valitsuse Euroopa Liidu lepingu artikli 50 kohast 29. märtsi 2017. aasta ametlikku teadet riigi kavatsuse kohta Euroopa Liidust välja astuda,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 14. detsembri 2016. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 14. detsembri 2016. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 7. märtsi 2018. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 7. märtsi 2018. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A8-0263/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A8-0263/2017),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha (2); |
| --- | --- |

1.

| 2. | kiidab heaks käesolevale resolutsioonile lisatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu ühisavaldused, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja L-osas koos seadusandliku akti lõpliku tekstiga; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab oma ettepaneku, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  ELT C 75, 10.3.2017, lk 109.

(2)  Käesolev seisukoht asendab 14. septembril 2017. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0357).

---

P8_TC1-COD(2016)0238

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 29. mail 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/..., millega kehtestatakse Põhjamere põhjalähedaste kalavarude ja nende varude püügi mitmeaastane kava, täpsustatakse Põhjamerel kehtiva lossimiskohustuse täitmise üksikasjad ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 676/2007 ja (EÜ) nr 1342/2008

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2018/973) lõplikule kujule).

---

SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

ÜHISAVALDUSED

Euroopa Parlamendi ja nõukogu ühisavaldus keelatud liikide kohta

Komisjoni ettepaneku põhjal vastu võetav määrus, mis käsitleb kalavarude ja mereökosüsteemide kaitsmist tehniliste meetmete abil ((2016/0074(COD)) peaks sisaldama muu hulgas ka sätteid liikide kohta, mille püük on keelatud. Seepärast on kaks institutsiooni leppinud kokku mitte lisada käesolevasse määrusesse (2016/0238(COD)) nimekirja Põhjamere kohta.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu ühisavaldus kontrolli kohta

Euroopa Parlament ja nõukogu lisavad kontrollimist käsitleva määruse (määrus (EÜ) nr 1224/2009) eelseisvasse läbivaatamisse Põhjamere osas järgmised kontrollisätted: eelteatiste, püügipäevikute ja määratud sadamate kohta ning muud kontrollisätted.

---

| 9.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 76/226 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 76/226

---

P8_TA(2018)0213

Töötajate lähetamine seoses teenuste osutamisega ***I

Euroopa Parlamendi 29. mai 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 1996. aasta direktiivi 96/71/EÜ töötajate lähetamise kohta seoses teenuste osutamisega (COM(2016)0128 – C8-0114/2016 – 2016/0070(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2020/C 76/32)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0128), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0128),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 53 lõiget 1 ning artiklit 62, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0114/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 53 lõiget 1 ning artiklit 62, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0114/2016),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Bulgaaria Rahvuskogu, Tšehhi Esindajatekoja ja Tšehhi Senati, Taani Folketingi, Eesti Riigikogu, Horvaatia parlamendi, Läti Seimi, Leedu Seimi, Ungari Rahvuskogu, Poola Seimi ja Poola Senati, Rumeenia Saadikutekoja ja Rumeenia Senati ning Slovakkia parlamendi poolt protokolli nr 2 (subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta) alusel esitatud põhjendatud arvamusi, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Bulgaaria Rahvuskogu, Tšehhi Esindajatekoja ja Tšehhi Senati, Taani Folketingi, Eesti Riigikogu, Horvaatia parlamendi, Läti Seimi, Leedu Seimi, Ungari Rahvuskogu, Poola Seimi ja Poola Senati, Rumeenia Saadikutekoja ja Rumeenia Senati ning Slovakkia parlamendi poolt protokolli nr 2 (subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta) alusel esitatud põhjendatud arvamusi, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 14. detsembri 2016. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 14. detsembri 2016. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 7. detsembri 2016. aasta arvamust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 7. detsembri 2016. aasta arvamust (2),

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 11. aprilli 2018. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 11. aprilli 2018. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni ja õiguskomisjoni arvamusi (A8-0319/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni ja õiguskomisjoni arvamusi (A8-0319/2017),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud komisjoni avalduse; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab oma ettepaneku, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  ELT C 75, 10.3.2017, lk 81.

(2)  ELT C 185, 9.6.2017, lk 75.

---

P8_TC1-COD(2016)0070

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 29. mail 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2018/..., millega muudetakse direktiivi 96/71/EÜ töötajate lähetamise kohta seoses teenuste osutamisega

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (direktiiv (EL) 2018/957) lõplikule kujule).

---

SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

KOMISJONI AVALDUS

Täna vastu võetud direktiiviga muudetud direktiivi 96/71/EÜ artikli 3 lõike 7 teises lõigus on sätestatud, et lähetusega seotud toetused loetakse tasu hulka, välja arvatud juhul, kui need makstakse välja hüvitisena lähetusest tegelikult tulenevate kulude, näiteks reisi-, majutus- ja söögikulude katteks. Samuti on selles sätestatud, et „[i]lma et see piiraks lõike 1 punkti h kohaldamist, hüvitab tööandja lähetatud töötajale kõnealused kulud vastavalt lähetatud töötaja töösuhte suhtes kohaldatavale riigi õigusele ja/või tavadele“.

Komisjon mõistab seda nii, et „lähetatud töötaja töösuhte suhtes kohaldatav riigi õigus ja/või tava“ on üldjuhul päritoluliikmesriigi õigus ja/või tava, välja arvatud juhul, kui see on rahvusvahelist eraõigust käsitlevate ELi eeskirjade kohaselt teisiti kindlaks määratud. Kohtuasjas C-396/13 (punkt 59) tehtud otsust arvesse võttes hõlmab hüvitis samuti olukorda, kus tööandja katab töötajate kulud, ilma et töötaja peaks esmalt kulud tasuma ja seejärel nende hüvitamist taotlema.

Komisjon märgib, et täna vastu võetud direktiivis on ette nähtud, et kuna rahvusvahelises maanteetranspordis tehtav töö tähendab väga suurt liikuvust, kohaldatakse lähetamist käsitlevaid muudetud eeskirju nimetatud sektori suhtes alles alates kuupäevast, mil hakatakse kohaldama seadusandlikku akti, millega muudetakse direktiivi 2006/22/EÜ jõustamisnõuete osas ja millega sätestatakse erieeskirjad seoses direktiividega 96/71/EÜ ja 2014/67/EL sõidukijuhtide lähetamiseks maanteeveosektoris.

Komisjon kutsub Euroopa Parlamenti ja nõukogu üles nimetatud õigusakti kiiresti vastu võtma, et kohandada eeskirju just kõnealuse sektori lähetatud töötajate vajadustega, tagades samas maanteeveo siseturu nõuetekohase toimimise.

Kuni sektoripõhise õigusakti kohaldamise kuupäevani jäävad direktiiv 96/71/EÜ ja direktiiv 2014/67/EL maanteeveo suhtes kehtima. Neid seadusandlikke akte ei kohaldata maanteevedude suhtes, mis ei ole lähetamised.

Komisjon jätkab praeguste eeskirjade korrektse jõustamise tähelepanelikku jälgimist, eriti maanteeveo sektoris, ja võtab vajaduse korral meetmeid.

---

| 9.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 76/230 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 76/230

---

P8_TA(2018)0214

Vaikse ookeani lõunaosa piirkondliku kalandusorganisatsiooni konventsiooni alal kohaldatavad majandamis-, kaitse- ja kontrollimeetmed ***I

Euroopa Parlamendi 29. mai 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse Vaikse ookeani lõunaosa piirkondliku kalandusorganisatsiooni (SPRFMO) konventsiooni alal kohaldatavad majandamis-, kaitse- ja kontrollimeetmed (COM(2017)0128 – C8-0121/2017 – 2017/0056(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2020/C 76/33)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2017)0128), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2017)0128),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0121/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0121/2017),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 31. mai 2017. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 31. mai 2017. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 21. märtsi 2018. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 21. märtsi 2018. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A8-0377/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A8-0377/2017),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha (2); |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab oma ettepaneku, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  ELT C 288, 31.8.2017, lk 129.

(2)  Käesolev seisukoht asendab 16. jaanuaril 2018. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0001).

---

P8_TC1-COD(2017)0056

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 29. mail 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/..., millega kehtestatakse majandamis-, kaitse- ja kontrollimeetmed, mida kohaldatakse Vaikse ookeani lõunaosa piirkondliku kalandusorganisatsiooni (SPRFMO) konventsiooni alal

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2018/975) lõplikule kujule).

---

| 9.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 76/232 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 76/232

---

P8_TA(2018)0217

ELi Solidaarsusfondi kasutuselevõtmine toetuse maksmiseks Kreekale, Hispaaniale, Prantsusmaale ja Portugalile

Euroopa Parlamendi 30. mai 2018. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta toetuse maksmiseks Kreekale, Hispaaniale, Prantsusmaale ja Portugalile (COM(2018)0150 – C8-0039/2018 – 2018/2029(BUD))

(2020/C 76/34)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2018)0150 – C8-0039/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2018)0150 – C8-0039/2018),

| — | võttes arvesse nõukogu 11. novembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu solidaarsusfondi loomise kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 11. novembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu solidaarsusfondi loomise kohta (1),

| — | võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (2), eriti selle artiklit 10, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (2), eriti selle artiklit 10,

| — | võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3), eriti selle punkti 11, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3), eriti selle punkti 11,

| — | võttes arvesse regionaalarengukomisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse regionaalarengukomisjoni kirja,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A8-0175/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A8-0175/2018),

| 1. | tunneb otsuse üle heameelt, sest see näitab liidu solidaarsust looduskatastroofide tagajärjel kannatavate liidu kodanike ja piirkondadega; |
| --- | --- |

1.

| 2. | peab kahetsusväärseks 2017. aastal liidus looduskatastroofide tõttu hukkunute arvu; kutsub liikmesriike üles investeerima katastroofide ennetamisse ning võtma selleks kasutusele vajalikud vahendid ning kasutama Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde, et inimelude kaotusi tulevikus ära hoida; |
| --- | --- |

2.

| 3. | toetab liikmesriike, kes kasutavad Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde kahju kannatanud piirkondade ülesehitamiseks; kutsub komisjoni üles toetama liikmesriikide poolt sel eesmärgil taotletud partnerluslepingute rahaliste vahendite ümberjaotamist ja see kiiresti heaks kiitma; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kutsub liikmesriike üles kasutama Euroopa Liidu solidaarsusfondi (ELSF) rahalist toetust läbipaistvalt ning tagama kõigis kahju kannatanud piirkondades õiglase jaotuse; |
| --- | --- |

4.

| 5. | väljendab heameelt komisjoni ettepaneku üle luua uus ELi kodanikukaitse mehhanism looduskatastroofide ennetamiseks ja nende olukordade lahendamiseks; on veendunud, et ELi kodanikukaitse mehhanism kujutab endast liidu solidaarsuse realiseerumist, mis on kooskõlas ELSFiga; tuletab sellega seoses meelde, et äärepoolseimatele piirkondadele ELSFi kasutamiseks ette nähtud eritingimused tuleb säilitada, et neil oleks võimalik looduskatastroofide suure ohuga toime tulla; nõuab, et olukorras, kus teavet on raske koguda, ja juhul, kui seda õigustab looduskatastroofi ulatus, oleks ELSFi vahendite kasutamise ja kasutuselevõtmise taotluse esitamise tähtaeg paindlikum; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks; |
| --- | --- |

6.

| 7. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

7.

| 8. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  EÜT L 311, 14.11.2002, lk 3.

(2)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

(3)  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

---

LISA

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta toetuse maksmiseks Kreekale, Hispaaniale, Prantsusmaale ja Portugalile

(Käesoleva lisa teksti siinkohal ei avaldata, kuna see kattub lõpliku õigusaktiga, st otsusega (EL) 2018/846).

---

| 9.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 76/235 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 76/235

---

P8_TA(2018)0218

Paranduseelarve projekt nr 1/2018, mis on lisatud ettepanekule võtta kasutusele ELi Solidaarsusfond toetuse maksmiseks Kreekale, Hispaaniale, Prantsusmaale ja Portugalile

Euroopa Parlamendi 30. mai 2018. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2018. aasta paranduseelarve projekti nr 1/2018 kohta, mis on lisatud ettepanekule võtta kasutusele Euroopa Liidu Solidaarsusfond toetuse maksmiseks Kreekale, Hispaaniale, Prantsusmaale ja Portugalile (08109/2018 – C8-0181/2018 – 2018/2030(BUD))

(2020/C 76/35)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 314, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 314,

| — | võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (1), eriti selle artiklit 41, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (1), eriti selle artiklit 41,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2018. aasta üldeelarvet, mis võeti lõplikult vastu 30. novembril 2017 (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2018. aasta üldeelarvet, mis võeti lõplikult vastu 30. novembril 2017 (2),

| — | võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (3) (mitmeaastase finantsraamistiku määrus), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (3) (mitmeaastase finantsraamistiku määrus),

| — | võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (4),

| — | võttes arvesse nõukogu 26. mai 2014. aasta otsust 2014/335/EL, Euratom Euroopa Liidu omavahendite süsteemi kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 26. mai 2014. aasta otsust 2014/335/EL, Euratom Euroopa Liidu omavahendite süsteemi kohta (5),

| — | võttes arvesse paranduseelarve projekti nr 1/2018, mille komisjon võttis vastu 22. veebruaril 2018 (COM(2018)0155), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse paranduseelarve projekti nr 1/2018, mille komisjon võttis vastu 22. veebruaril 2018 (COM(2018)0155),

| — | võttes arvesse 14. mail 2018. aastal vastu võetud ja samal päeval Euroopa Parlamendile edastatud nõukogu seisukohta paranduseelarve projekti nr 1/2018 kohta (08109/2018 – C8-0181/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 14. mail 2018. aastal vastu võetud ja samal päeval Euroopa Parlamendile edastatud nõukogu seisukohta paranduseelarve projekti nr 1/2018 kohta (08109/2018 – C8-0181/2018),

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 88 ja 91, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 88 ja 91,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A8-0176/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A8-0176/2018),

| A. | arvestades, et paranduseelarve projekt nr 1/2018 hõlmab Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmist, et anda abi Kreekale seoses maavärinatega Lesbosel, Prantsusmaale seoses orkaanidega Saint-Martinil ja Guadeloupe’il ning Portugalile ja Hispaaniale seoses Centros ja Galicias toimunud metsatulekahjudega, mis kõik leidsid aset 2017. aasta jooksul, |
| --- | --- |

A.

arvestades, et paranduseelarve projekt nr 1/2018 hõlmab Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmist, et anda abi Kreekale seoses maavärinatega Lesbosel, Prantsusmaale seoses orkaanidega Saint-Martinil ja Guadeloupe’il ning Portugalile ja Hispaaniale seoses Centros ja Galicias toimunud metsatulekahjudega, mis kõik leidsid aset 2017. aasta jooksul,

| B. | arvestades, et komisjon teeb sellest tulenevalt ettepaneku 2018. aasta liidu eelarve muutmiseks ning eelarverea 13 06 01 „Liikmesriikide toetamine tõsise loodusõnnetuse korral, mis mõjutab oluliselt elutingimusi, looduskeskkonda või rahvamajandust“ kulukohustuste ja maksete assigneeringute suurendamiseks 97 646 105 euro võrra; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et komisjon teeb sellest tulenevalt ettepaneku 2018. aasta liidu eelarve muutmiseks ning eelarverea 13 06 01 „Liikmesriikide toetamine tõsise loodusõnnetuse korral, mis mõjutab oluliselt elutingimusi, looduskeskkonda või rahvamajandust“ kulukohustuste ja maksete assigneeringute suurendamiseks 97 646 105 euro võrra;

| C. | arvestades, et Euroopa Liidu Solidaarsusfond on mitmeaastase finantsraamistiku määruses määratletud erivahend ning et vastavad kulukohustuste ja maksete assigneeringud tuleb kanda eelarvesse mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärasid ületavalt; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa Liidu Solidaarsusfond on mitmeaastase finantsraamistiku määruses määratletud erivahend ning et vastavad kulukohustuste ja maksete assigneeringud tuleb kanda eelarvesse mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärasid ületavalt;

| 1. | kiidab nõukogu seisukoha paranduseelarve projekti nr 1/2018 kohta heaks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks kuulutada paranduseelarve nr 1/2018 lõplikult vastuvõetuks ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, kontrollikojale ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.

(2)  ELT L 57, 28.2.2018.

(3)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

(4)  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

(5)  ELT L 168, 7.6.2014, lk 105.

---

| 9.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 76/237 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 76/237

---

P8_TA(2018)0219

Kaitse dumpinguhinnaga impordi ja subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole ELi liikmed ***II

Euroopa Parlamendi 30. mai 2018. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed, ning määrust (EL) 2016/1037 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (05700/1/2018 – C8-0168/2018 – 2013/0103(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: teine lugemine)

(2020/C 76/36)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (05700/1/2018 – C8-0168/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (05700/1/2018 – C8-0168/2018),

| — | võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (1) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (COM(2013)0192) suhtes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (1) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (COM(2013)0192) suhtes,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7,

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 kohaselt heaks kiidetud esialgset kokkulepet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 kohaselt heaks kiidetud esialgset kokkulepet,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 67a, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 67a,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni soovitust teisele lugemisele (A8-0182/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni soovitust teisele lugemisele (A8-0182/2018),

| 1. | kiidab nõukogu esimese lugemise seisukoha heaks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | märgib, et seadusandlik akt võetakse vastu kooskõlas nõukogu seisukohaga; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga seadusandlikule aktile alla vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 297 lõikele 1; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teeb peasekretärile ülesandeks pärast kõikide menetluste nõuetekohase läbiviimise kontrollimist seadusandlikule aktile alla kirjutada ja korraldada kokkuleppel nõukogu peasekretäriga selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  ELT C 443, 22.12.2017, lk 934.

---

| 9.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 76/238 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 76/238

---

P8_TA(2018)0220

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutusele võtmine: taotlus EGF/2018/000 TA 2018 – tehniline abi komisjoni algatusel

Euroopa Parlamendi 30. mai 2018. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta (taotlus EGF/2018/000 TA 2018 – Tehniline abi komisjoni algatusel) (COM(2018)0165 – C8-0131/2018 – 2018/2048(BUD))

(2020/C 76/37)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2018)0165 – C8-0131/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2018)0165 – C8-0131/2018),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006 (1) (edaspidi „EGFi määrus“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006 (1) (edaspidi „EGFi määrus“),

| — | võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (2), eriti selle artiklit 12, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (2), eriti selle artiklit 12,

| — | võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3) (edaspidi „2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe“), eriti selle punkti 13, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3) (edaspidi „2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe“), eriti selle punkti 13,

| — | võttes arvesse oma 5. aprilli 2017. aasta resolutsiooni, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta (EGF/2017/000 TA 2017 – Tehniline abi komisjoni algatusel) (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. aprilli 2017. aasta resolutsiooni, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta (EGF/2017/000 TA 2017 – Tehniline abi komisjoni algatusel) (4),

| — | võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 13 ette nähtud kolmepoolset menetlust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 13 ette nähtud kolmepoolset menetlust,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja,

| — | võttes arvesse regionaalarengukomisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse regionaalarengukomisjoni kirja,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A8-0172/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A8-0172/2018),

| A. | arvestades, et liit on loonud õigusnormid ja eelarvevahendid, et anda töötajatele, kes kannatavad maailmakaubanduses toimunud oluliste struktuurimuutuste või üleilmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel, lisaabi ning aidata neil tööturule tagasi pöörduda; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et liit on loonud õigusnormid ja eelarvevahendid, et anda töötajatele, kes kannatavad maailmakaubanduses toimunud oluliste struktuurimuutuste või üleilmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel, lisaabi ning aidata neil tööturule tagasi pöörduda;

| B. | arvestades, et vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008 toimunud lepituskohtumisel, peaks koondatud töötajatele antav liidu abi olema paindlik ning see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt ning võttes Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi „EGF“) kasutuselevõtmise üle otsustamisel arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008 toimunud lepituskohtumisel, peaks koondatud töötajatele antav liidu abi olema paindlik ning see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt ning võttes Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi „EGF“) kasutuselevõtmise üle otsustamisel arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet;

| C. | arvestades, et EGFi määruse vastuvõtmine väljendab Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahel saavutatud kokkulepet, mille kohaselt tuleb EGFi kriisi korral kasutamise kriteerium uuesti kasutusele võtta, suurendada liidu rahalist toetust kavandatud meetmete hinnangulisest kogumaksumusest 60 %-ni, muuta EGFi kasutuselevõtmise taotluste menetlemine komisjonis ning Euroopa Parlamendis ja nõukogus tõhusamaks, lühendades selleks hindamis- ja heakskiitmisaega, laiendada toetuskõlblike tegevuste ja toetusesaajate ringi, et toetada füüsilisest isikust ettevõtjaid ja noori ning rahastada oma ettevõtte loomise stiimuleid; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et EGFi määruse vastuvõtmine väljendab Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahel saavutatud kokkulepet, mille kohaselt tuleb EGFi kriisi korral kasutamise kriteerium uuesti kasutusele võtta, suurendada liidu rahalist toetust kavandatud meetmete hinnangulisest kogumaksumusest 60 %-ni, muuta EGFi kasutuselevõtmise taotluste menetlemine komisjonis ning Euroopa Parlamendis ja nõukogus tõhusamaks, lühendades selleks hindamis- ja heakskiitmisaega, laiendada toetuskõlblike tegevuste ja toetusesaajate ringi, et toetada füüsilisest isikust ettevõtjaid ja noori ning rahastada oma ettevõtte loomise stiimuleid;

| D. | arvestades, et EGFi iga-aastane maksimumeelarve on 150 miljonit eurot (2011. aasta hindades), ja arvestades, et EGFi määruse artikli 11 lõike 1 kohaselt võib komisjoni algatusel kasutada 0,5 % nimetatud summast (s.o 2018. aastal 861 515 eurot) tehniliseks abiks, st EGFi määruse rakendamiseks vajalike ettevalmistus-, järelevalve- ja andmekogumismeetmete ja teadmistebaasi loomise ning vajalike haldus- ja tehnilise toe, info- ja teavitamismeetmete ning auditi, kontrolli- ja hindamismeetmete rahastamiseks; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et EGFi iga-aastane maksimumeelarve on 150 miljonit eurot (2011. aasta hindades), ja arvestades, et EGFi määruse artikli 11 lõike 1 kohaselt võib komisjoni algatusel kasutada 0,5 % nimetatud summast (s.o 2018. aastal 861 515 eurot) tehniliseks abiks, st EGFi määruse rakendamiseks vajalike ettevalmistus-, järelevalve- ja andmekogumismeetmete ja teadmistebaasi loomise ning vajalike haldus- ja tehnilise toe, info- ja teavitamismeetmete ning auditi, kontrolli- ja hindamismeetmete rahastamiseks;

| E. | arvestades, et Euroopa Parlament on korduvalt rõhutanud, et EGFi kui koondatud töötajate toetamiseks ette nähtud liidu instrumendi lisaväärtust, tõhusust ja abisaajate tööalast konkurentsivõimet tuleb parandada; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa Parlament on korduvalt rõhutanud, et EGFi kui koondatud töötajate toetamiseks ette nähtud liidu instrumendi lisaväärtust, tõhusust ja abisaajate tööalast konkurentsivõimet tuleb parandada;

| F. | arvestades, et kavandatav 345 000 euro suurune summa vastab ligikaudu 0,2 %-le EGFi 2018. aasta maksimumeelarvest; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kavandatav 345 000 euro suurune summa vastab ligikaudu 0,2 %-le EGFi 2018. aasta maksimumeelarvest;

| 1. | nõustub, et komisjoni välja töötatud meetmeid tuleb kooskõlas EGFi määruse artikli 11 lõigetega 1 ja 4 ning artikli 12 lõigetega 2, 3 ja 4 rahastada tehnilise abina; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tunnistab järelevalve ja andmete kogumise tähtsust; tuletab meelde, kui olulised on usaldusväärsed statistilised aegread, mis on esitatud asjakohases vormis, et tagada lihtne juurdepääsetavus ja mõistetavus; peab kiiduväärseks, et 2019. aastal kavatsetakse avaldada kahe aasta aruanded, ning nõuab kõnealuste aruannete avalikustamist ja ulatuslikku levitamist kõikjal liidus; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tuletab meelde EGFi veebisaidi tähtsust, millele peaks ligi pääsema kõik liidu kodanikud, ning nõuab suuremat nähtavust; rõhutab, et avalikkusega suhtlemisel on väga tähtis tagada mitmekeelsus; väljendab heameelt seoses komisjoni kavatsusega tõlkida EGFi veebisaidi uued elemendid kõigisse liidu ametlikesse keeltesse; nõuab, et veebikeskkond muudetaks kasutajasõbralikumaks, ning innustab komisjoni muutma väljaanded ja audiovisuaalmeetmed vastavalt EGFi määruse artikli 11 lõikele 4 sisukamaks; soovitab komisjonil parandada oma teabevahetust sotsiaalmeedia ja alternatiivsete platvormide kaudu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | peab kiiduväärseks tööd, mida EGFi taotluste esitamise ja haldamise standardkorra jaoks pidevalt tehakse, kasutades elektroonilist andmevahetussüsteemi (SFC 2014), tänu millele on võimalik taotluste töötlemist lihtsustada ja kiirendada ning aruandlust parandada; nõuab komisjoni ja liikmesriikide ning liikmesriikide endi vahelise menetlustealase teabevahetuse parandamist; märgib, et komisjon on muutnud EGFi finantstoimingute tegemise lihtsamaks, sest SFC ning komisjoni raamatupidamisarvestus- ja finantsteabe süsteemi ABAC vahele on loodud liides; märgib, et vaja on ainult täiendavat peenhäälestamist ja kohandamist võimalike muudatustega, mis tähendab, et EGFi toetused piirduvad tegelikult ainult selliste kuludega; |
| --- | --- |

4.

| 5. | võtab teadmiseks, et komisjon kavatseb tehnilise abi jaoks ette nähtud eelarvest kasutada 105 000 eurot selleks, et korraldada kolm EGFi kontaktisikute eksperdirühma kohtumist; peab oluliseks korraldada osana järgmise mitmeaastase finantsraamistiku ettevalmistamisest kontaktisikute eksperdirühma täiendav kohtumine; võtab samuti teadmiseks, et komisjon kavatseb investeerida 120 000 eurot selleks, et edendada kontaktide loomist seminaride kaudu, millel osalevad liikmesriigid, EGFi rakendusasutused ja sotsiaalpartnerid; kordab oma palvet, et komisjon kutsuks parlamenti mõistliku etteteatamisajaga kõigile eksperdirühma koosolekutele ja seminaridele vastavalt Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni suhete raamkokkuleppe (5) asjaomastele sätetele; |
| --- | --- |

5.

| 6. | väljendab heameelt seoses komisjoni valmisolekuga kutsuda parlamendi EGFi töörühma liikmeid võimaluse korral EGFi kontaktide loomise seminarile; palub, et komisjon kutsuks ka edaspidi parlamenti sellistele koosolekutele ja seminaridele vastavalt Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni suhete raamkokkuleppe asjaomastele sätetele; väljendab heameelt, et osalema on kutsutud ka sotsiaalpartnerid; |
| --- | --- |

6.

| 7. | tuletab meelde, kui oluline on kontaktide loomine ja fondi kohta teabe vahetamine, et levitada parimaid tavasid; toetab seetõttu kahe EGFi kasutuselevõtmise teemalise kontaktide loomise seminari korraldamist lisaks kontaktisikute eksperdirühma kohtumistele; loodab, et tänu sellisele teabevahetusele on liikmesriikidel võimalik taotluste tulemuslikkuse määra ja eelkõige tööturule naasnud toetusesaajate määra kohta paremaid ja üksikasjalikumaid aruandeid koostada; |
| --- | --- |

7.

| 8. | rõhutab, et võimalikult suure koostoime saavutamiseks tuleb kõikide EGFi taotlustega seotud asjaosaliste vahel, sealhulgas eelkõige piirkondliku ja kohaliku tasandi sotsiaalpartnerite ja sidusrühmade vahel suhtlemine veel paremaks muuta; rõhutab, et riikliku kontaktisiku ning juhtumitega piirkondlikul ja kohalikul tasandil tegelevate isikute vahelist suhtlemist tuleks parandada ning teabevahetus, toetuse eraldamise kord ning teabevoog (sisejaotus, ülesanded ja vastutusvaldkonnad) tuleks selgelt kindlaks määrata ja kõikide partnerite vahel kokku leppida; |
| --- | --- |

8.

| 9. | rõhutab, kui tähtis on suurendada üldist teadlikkust EGFist ja selle nähtavust; tuletab taotluse esitanud liikmesriikidele meelde nende ülesannet anda sihtrühma kuuluvatele toetusesaajatele, kohalikele ja piirkondlikele ametiasutustele, sotsiaalpartneritele, meediale ja üldsusele teavet fondi rahastatavate meetmete kohta, nagu on sätestatud EGFi määruse artiklis 12; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks; |
| --- | --- |

10.

| 11. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

11.

| 12. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 855.

(2)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

(3)  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0116.

(5)  ELT L 304, 20.11.2010, lk 47.

---

LISA

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS,

milles käsitletakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutusele võtmist (EGF/2018/000 TA 2018 – tehniline abi komisjoni algatusel)

(Käesoleva lisa teksti siinkohal ei avaldata, kuna see kattub lõpliku õigusaktiga, st otsusega (EL) 2018/845).

---

| 9.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 76/242 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 76/242

---

P8_TA(2018)0234

Euroopa Prokuratuuri valikukomisjoni liikme määramine

Euroopa Parlamendi 31. mai 2018. aasta otsus Antonio Mura nimetamise kohta nõukogu 12. oktoobri 2017. aasta määruse (EL) 2017/1939 (millega rakendatakse tõhustatud koostööd Euroopa Prokuratuuri asutamisel) artikli 14 lõike 3 alusel loodud valikukomisjoni (2018/2071(INS))

(2020/C 76/38)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 2017. aasta määruse (EL) 2017/1939 (millega rakendatakse tõhustatud koostööd Euroopa Prokuratuuri asutamisel) (1) artikli 14 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 2017. aasta määruse (EL) 2017/1939 (millega rakendatakse tõhustatud koostööd Euroopa Prokuratuuri asutamisel) (1) artikli 14 lõiget 3,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni ettepanekut (B8-0237/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni ettepanekut (B8-0237/2018),

| — | võttes arvesse kodukorda, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorda,

| A. | arvestades, et Antonio Mura vastab määruse (EL) 2017/1939 artikli 14 lõikes 3 sätestatud tingimustele; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Antonio Mura vastab määruse (EL) 2017/1939 artikli 14 lõikes 3 sätestatud tingimustele;

| 1. | teeb ettepaneku nimetada Antonio Mura valikukomisjoni; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  ELT L 283, 31.10.2017, lk 1.

---

| 9.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 76/243 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 76/243

---

P8_TA(2018)0236

Liidu kodanikukaitse mehhanism ***I

Euroopa Parlamendi 31. mail 2018. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse otsust nr 1313/2013/EL liidu kodanikukaitse mehhanismi kohta (COM(2017)0772/2– C8-0409/2017 – 2017/0309(COD)) (1)

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2020/C 76/39)

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 1

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| (1) | Liidu kodanikukaitse mehhanismiga (edaspidi „liidu mehhanism“), mille tegevust reguleeritakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1313/2013/EL (2), tugevdatakse liidu
  ja
  liikmesriikide vahelist koostööd ning lihtsustatakse kodanikukaitsealast koordineerimist, et parandada liidu reageerimist loodus- ja inimtegevusest tingitud õnnetustele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1)

Liidu kodanikukaitse mehhanismiga (edaspidi „liidu mehhanism“), mille tegevust reguleeritakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1313/2013/EL (2), tugevdatakse liidu
  ja
  liikmesriikide vahelist koostööd ning lihtsustatakse kodanikukaitsealast koordineerimist, et parandada liidu reageerimist loodus- ja inimtegevusest tingitud õnnetustele.

| (1) | Liidu kodanikukaitse mehhanismiga (edaspidi „liidu mehhanism“), mille tegevust reguleeritakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1313/2013/EL (3), tugevdatakse liidu, liikmesriikide
  ja nende piirkondade
  vahelist koostööd ning lihtsustatakse kodanikukaitsealast koordineerimist, et parandada liidu reageerimist loodus- ja inimtegevusest tingitud õnnetustele. |
| --- | --- |

(1)

Liidu kodanikukaitse mehhanismiga (edaspidi „liidu mehhanism“), mille tegevust reguleeritakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1313/2013/EL (3), tugevdatakse liidu, liikmesriikide
  ja nende piirkondade
  vahelist koostööd ning lihtsustatakse kodanikukaitsealast koordineerimist, et parandada liidu reageerimist loodus- ja inimtegevusest tingitud õnnetustele.

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 3

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| (3) | Loodusõnnetused ja inimtegevusest tingitud õnnetused võivad meid tabada ükskõik kus üle maailma, sageli ilma hoiatuseta. Kliimamuutustest tulenevad ja riikide piire ületavad loodusõnnetused ja inimtegevusest tingitud õnnetused on muutunud üha sagedasemaks, äärmuslikumaks ja keerukamaks. Õnnetustest tulenevad inimlikud, keskkonnaalased või majanduslikud tagajärjed võivad olla
  tohutud
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(3)

Loodusõnnetused ja inimtegevusest tingitud õnnetused võivad meid tabada ükskõik kus üle maailma, sageli ilma hoiatuseta. Kliimamuutustest tulenevad ja riikide piire ületavad loodusõnnetused ja inimtegevusest tingitud õnnetused on muutunud üha sagedasemaks, äärmuslikumaks ja keerukamaks. Õnnetustest tulenevad inimlikud, keskkonnaalased või majanduslikud tagajärjed võivad olla
  tohutud
  .

| (3) | Loodusõnnetused ja inimtegevusest tingitud õnnetused võivad meid tabada ükskõik kus üle maailma, sageli ilma hoiatuseta. Kliimamuutustest tulenevad ja riikide piire ületavad loodusõnnetused ja inimtegevusest tingitud õnnetused on muutunud üha sagedasemaks, äärmuslikumaks ja keerukamaks. Õnnetustest tulenevad inimlikud, keskkonnaalased,
  sotsiaalsed
  või majanduslikud tagajärjed võivad olla
  ettenägematu ulatusega. Kahjuks on need õnnetused mõnikord ka tahtlikult põhjustatud, näiteks terrorirünnakute puhul. |
| --- | --- |

(3)

Loodusõnnetused ja inimtegevusest tingitud õnnetused võivad meid tabada ükskõik kus üle maailma, sageli ilma hoiatuseta. Kliimamuutustest tulenevad ja riikide piire ületavad loodusõnnetused ja inimtegevusest tingitud õnnetused on muutunud üha sagedasemaks, äärmuslikumaks ja keerukamaks. Õnnetustest tulenevad inimlikud, keskkonnaalased,
  sotsiaalsed
  või majanduslikud tagajärjed võivad olla
  ettenägematu ulatusega. Kahjuks on need õnnetused mõnikord ka tahtlikult põhjustatud, näiteks terrorirünnakute puhul.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 4

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| (4) | Hiljutised kogemused on näidanud, et lootmine liidu mehhanismi poolt koordineeritud ja vahendatud vabatahtlikult pakutavale abile ei taga alati õnnetusest mõjutatud inimeste põhivajaduste rahuldaval viisil täitmiseks piisavate vahendite olemasolu, samuti ei ole asjakohaselt kaitstud keskkond ja vara. Eriti kehtib see juhul, kui liikmesriike tabavad samaaegselt korduvad
  õnnetused
  ja kollektiivne suutlikkus jääb ebapiisavaks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4)

Hiljutised kogemused on näidanud, et lootmine liidu mehhanismi poolt koordineeritud ja vahendatud vabatahtlikult pakutavale abile ei taga alati õnnetusest mõjutatud inimeste põhivajaduste rahuldaval viisil täitmiseks piisavate vahendite olemasolu, samuti ei ole asjakohaselt kaitstud keskkond ja vara. Eriti kehtib see juhul, kui liikmesriike tabavad samaaegselt korduvad
  õnnetused
  ja kollektiivne suutlikkus jääb ebapiisavaks.

| (4) | Hiljutised kogemused on näidanud, et lootmine liidu mehhanismi poolt koordineeritud ja vahendatud vabatahtlikult pakutavale abile ei taga alati õnnetusest mõjutatud inimeste põhivajaduste rahuldaval viisil täitmiseks piisavate vahendite olemasolu, samuti ei ole asjakohaselt kaitstud keskkond ja vara. Eriti kehtib see juhul, kui liikmesriike tabavad samaaegselt
  õnnetused, mis on nii
  korduvad
  kui ka ootamatud, nii looduslikud kui ka inimtegevusest põhjustatud
  , ja kollektiivne suutlikkus jääb ebapiisavaks.
  Neist puudujääkidest ja esilekerkivatest ohtudest jagusaamiseks tuleks kõiki liidu vahendeid kasutada täie paindlikkusega, sealhulgas kodanikuühiskonna aktiivse osalemise edendamise kaudu. Sellegipoolest peaksid liikmesriigid võtma asjakohaseid ennetavaid meetmeid sellise riikliku suutlikkuse säilitamiseks, mis on piisav õnnetustega toimetulekuks. |
| --- | --- |

(4)

Hiljutised kogemused on näidanud, et lootmine liidu mehhanismi poolt koordineeritud ja vahendatud vabatahtlikult pakutavale abile ei taga alati õnnetusest mõjutatud inimeste põhivajaduste rahuldaval viisil täitmiseks piisavate vahendite olemasolu, samuti ei ole asjakohaselt kaitstud keskkond ja vara. Eriti kehtib see juhul, kui liikmesriike tabavad samaaegselt
  õnnetused, mis on nii
  korduvad
  kui ka ootamatud, nii looduslikud kui ka inimtegevusest põhjustatud
  , ja kollektiivne suutlikkus jääb ebapiisavaks.
  Neist puudujääkidest ja esilekerkivatest ohtudest jagusaamiseks tuleks kõiki liidu vahendeid kasutada täie paindlikkusega, sealhulgas kodanikuühiskonna aktiivse osalemise edendamise kaudu. Sellegipoolest peaksid liikmesriigid võtma asjakohaseid ennetavaid meetmeid sellise riikliku suutlikkuse säilitamiseks, mis on piisav õnnetustega toimetulekuks.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | (4a) | Metsatulekahjude ennetamine etendab väga olulist rolli ülemaailmsetes pingutustes vähendada CO2 heidet. Metsatulekahjudes paiskub puude ja turbarikka pinnase põlemise tagajärjel õhku CO2. Täpsemalt, uuringud on näidanud, et tulekahjud põhjustavad 20 % kogu maailma CO2 heitest, s.o rohkem kui on kogu maailma transpordisüsteemide (sõidukid, laevad ja õhusõidukid) heitkogused kokku. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4a)

Metsatulekahjude ennetamine etendab väga olulist rolli ülemaailmsetes pingutustes vähendada CO2 heidet. Metsatulekahjudes paiskub puude ja turbarikka pinnase põlemise tagajärjel õhku CO2. Täpsemalt, uuringud on näidanud, et tulekahjud põhjustavad 20 % kogu maailma CO2 heitest, s.o rohkem kui on kogu maailma transpordisüsteemide (sõidukid, laevad ja õhusõidukid) heitkogused kokku.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 5

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| (5) | Ennetustegevus on õnnetustevastases kaitses üliolulise tähtsusega ning see nõuab edasisi meetmeid. Selleks peaksid liikmesriigid regulaarselt jagama riskihindamisi ja õnnetustega seotud riskijuhtimise kavade kokkuvõtteid, et tagada õnnetuste ohjamisel integreeritud lähenemisviisi rakendamine, mis seob endas riskide ennetamise, nendeks valmisoleku ja neile reageerimisega seotud meetmeid. Lisaks sellele peaks komisjon olema suuteline nõudma liikmesriikidelt spetsiaalsete, konkreetsete õnnetustega seotud ennetus- ja valmisolekukavade esitamist, seda eelkõige selleks, et maksimeerida õnnetustega seotud riskijuhtimiseks antavat üldist liidu toetust.
  Halduskoormust peaks vähendama
  ja
  ennetusstrateegiaid tõhustama muu hulgas tagades vajalikud seosed
  muude oluliste liidu tegevuspõhimõtete ja rahastamisvahenditega, eelkõige määruse (EL) nr 1303/201313 põhjenduses 2 loetletud Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5)

Ennetustegevus on õnnetustevastases kaitses üliolulise tähtsusega ning see nõuab edasisi meetmeid. Selleks peaksid liikmesriigid regulaarselt jagama riskihindamisi ja õnnetustega seotud riskijuhtimise kavade kokkuvõtteid, et tagada õnnetuste ohjamisel integreeritud lähenemisviisi rakendamine, mis seob endas riskide ennetamise, nendeks valmisoleku ja neile reageerimisega seotud meetmeid. Lisaks sellele peaks komisjon olema suuteline nõudma liikmesriikidelt spetsiaalsete, konkreetsete õnnetustega seotud ennetus- ja valmisolekukavade esitamist, seda eelkõige selleks, et maksimeerida õnnetustega seotud riskijuhtimiseks antavat üldist liidu toetust.
  Halduskoormust peaks vähendama
  ja
  ennetusstrateegiaid tõhustama muu hulgas tagades vajalikud seosed
  muude oluliste liidu tegevuspõhimõtete ja rahastamisvahenditega, eelkõige määruse (EL) nr 1303/201313 põhjenduses 2 loetletud Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidega.

| (5) | Ennetustegevus on õnnetustevastases kaitses üliolulise tähtsusega ning see nõuab edasisi meetmeid. Selleks peaksid liikmesriigid regulaarselt jagama riskihindamisi
  oma riiklike ohutus
  - ja
  julgeolekuriskide kohta ning
  õnnetustega seotud riskijuhtimise kavade kokkuvõtteid, et tagada
  loodusõnnetuste ja inimtegevusest tingitud
  õnnetuste ohjamisel integreeritud lähenemisviisi rakendamine, mis seob endas riskide ennetamise, nendeks valmisoleku ja neile reageerimisega seotud meetmeid. Lisaks sellele peaks komisjon olema suuteline nõudma liikmesriikidelt spetsiaalsete, konkreetsete,
  sh inimtegevusest tingitud
  õnnetustega seotud ennetus- ja valmisolekukavade esitamist, seda eelkõige selleks, et maksimeerida õnnetustega seotud riskijuhtimiseks antavat üldist liidu toetust,
  eriti Euroopa Keskkonnaameti kaudu
  .
  Oluline on vähendada halduskoormust
  ja
  tugevdada ennetuspoliitikat, sealhulgas tugevdades seoseid ja koostööd
  muude oluliste liidu tegevuspõhimõtete ja rahastamisvahenditega, eelkõige määruse (EL) nr 1303/201313 põhjenduses 2 loetletud Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidega. |
| --- | --- |

(5)

Ennetustegevus on õnnetustevastases kaitses üliolulise tähtsusega ning see nõuab edasisi meetmeid. Selleks peaksid liikmesriigid regulaarselt jagama riskihindamisi
  oma riiklike ohutus
  - ja
  julgeolekuriskide kohta ning
  õnnetustega seotud riskijuhtimise kavade kokkuvõtteid, et tagada
  loodusõnnetuste ja inimtegevusest tingitud
  õnnetuste ohjamisel integreeritud lähenemisviisi rakendamine, mis seob endas riskide ennetamise, nendeks valmisoleku ja neile reageerimisega seotud meetmeid. Lisaks sellele peaks komisjon olema suuteline nõudma liikmesriikidelt spetsiaalsete, konkreetsete,
  sh inimtegevusest tingitud
  õnnetustega seotud ennetus- ja valmisolekukavade esitamist, seda eelkõige selleks, et maksimeerida õnnetustega seotud riskijuhtimiseks antavat üldist liidu toetust,
  eriti Euroopa Keskkonnaameti kaudu
  .
  Oluline on vähendada halduskoormust
  ja
  tugevdada ennetuspoliitikat, sealhulgas tugevdades seoseid ja koostööd
  muude oluliste liidu tegevuspõhimõtete ja rahastamisvahenditega, eelkõige määruse (EL) nr 1303/201313 põhjenduses 2 loetletud Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidega.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 5 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | (5a) | Risk on piirkondade arengu jaoks negatiivne stiimul. Ennetus ja riskijuhtimine eeldavad poliitika ja institutsioonilise raamistiku ümberkujundamist ning kohaliku, riikliku ja piirkondliku suutlikkuse tugevdamist, et töötada välja ja rakendada riskijuhtimismeetmeid, koordineerides paljusid eri osalejaid. Äärmiselt oluline on kaardistada riskid piirkondade ja/või liikmesriikide kaupa, tugevdada reageerimissuutlikkust ja tõhustada ennetusmeetmeid, pöörates erilist tähelepanu kliimaohtudele. Samuti on oluline, et riskide kaardid võtaksid arvesse nii praegusest kliima muutlikkusest kui ka kliimamuutuse prognoositavatest suundumustest tulenevaid riske. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5a)

Risk on piirkondade arengu jaoks negatiivne stiimul. Ennetus ja riskijuhtimine eeldavad poliitika ja institutsioonilise raamistiku ümberkujundamist ning kohaliku, riikliku ja piirkondliku suutlikkuse tugevdamist, et töötada välja ja rakendada riskijuhtimismeetmeid, koordineerides paljusid eri osalejaid. Äärmiselt oluline on kaardistada riskid piirkondade ja/või liikmesriikide kaupa, tugevdada reageerimissuutlikkust ja tõhustada ennetusmeetmeid, pöörates erilist tähelepanu kliimaohtudele. Samuti on oluline, et riskide kaardid võtaksid arvesse nii praegusest kliima muutlikkusest kui ka kliimamuutuse prognoositavatest suundumustest tulenevaid riske.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 5 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | (5b) | Kui liikmesriigid valmistavad ette oma riskianalüüse ja riskijuhtimiskavasid, peaksid nad arvesse võtma ka riske elusloodusele ja loomade heaolule. Komisjon peaks kogu Euroopas ergutama teabe levitamist katastroofides kannatada saanud loomade kohta. Sellega seoses tuleks edasi arendada koolitusprogramme ja -kursusi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5b)

Kui liikmesriigid valmistavad ette oma riskianalüüse ja riskijuhtimiskavasid, peaksid nad arvesse võtma ka riske elusloodusele ja loomade heaolule. Komisjon peaks kogu Euroopas ergutama teabe levitamist katastroofides kannatada saanud loomade kohta. Sellega seoses tuleks edasi arendada koolitusprogramme ja -kursusi.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 5 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | (5c) | Eriti pikk ja intensiivne oli paljudes liikmesriikides 2017. aasta metsatulekahjude hooaeg, mille tagajärjel hukkus ühesainsas liikmesriigis üle 100 inimese. Suutlikkuse puudujääkide aruandes

   (4)

  esile tõstetud kättesaadavate vahendite puudumine ning Euroopa hädaolukordadele reageerimise suutlikkuse (EERC ehk „vabatahtlik ühisressurss“) võimetus reageerida õigeaegselt kõigile 17 metsatulekahjudega seotud abitaotlusele tõestasid, et liikmesriikide vabatahtlikust panustamisest ei piisa ulatuslike hädaolukordade puhul, mis mõjutavad mitut liikmesriiki korraga. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5c)

Eriti pikk ja intensiivne oli paljudes liikmesriikides 2017. aasta metsatulekahjude hooaeg, mille tagajärjel hukkus ühesainsas liikmesriigis üle 100 inimese. Suutlikkuse puudujääkide aruandes

   (4)

  esile tõstetud kättesaadavate vahendite puudumine ning Euroopa hädaolukordadele reageerimise suutlikkuse (EERC ehk „vabatahtlik ühisressurss“) võimetus reageerida õigeaegselt kõigile 17 metsatulekahjudega seotud abitaotlusele tõestasid, et liikmesriikide vabatahtlikust panustamisest ei piisa ulatuslike hädaolukordade puhul, mis mõjutavad mitut liikmesriiki korraga.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 5 d (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | (5d) | Kõige loomulikumad partnerid koostöö süvendamiseks on naaberliikmesriigid, kes jagavad samu eksperditeadmisi ja struktuure ning keda kõige tõenäolisemalt mõjutavad samad õnnetused ja riskid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5d)

Kõige loomulikumad partnerid koostöö süvendamiseks on naaberliikmesriigid, kes jagavad samu eksperditeadmisi ja struktuure ning keda kõige tõenäolisemalt mõjutavad samad õnnetused ja riskid.

Muudatusettepanek 68

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 5 e (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | (5e) | Kliimamuutustele vastupanuvõime küsimuses on esmatähtis veevarude tagamine. Liikmesriigid peaksid olemasolevad veevarud kaardistama, et hõlbustada kliimamuutustega kohanemist ning suurendada elanikkonna suutlikkust tulla toime selliste kliimaohtudega nagu põuad, tulekahjud ja üleujutused. Kaardistamise eesmärk peaks olema toetada elanikkonna haavatavuse vähendamiseks mõeldud meetmete väljatöötamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5e)

Kliimamuutustele vastupanuvõime küsimuses on esmatähtis veevarude tagamine. Liikmesriigid peaksid olemasolevad veevarud kaardistama, et hõlbustada kliimamuutustega kohanemist ning suurendada elanikkonna suutlikkust tulla toime selliste kliimaohtudega nagu põuad, tulekahjud ja üleujutused. Kaardistamise eesmärk peaks olema toetada elanikkonna haavatavuse vähendamiseks mõeldud meetmete väljatöötamist.

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 6

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| (6) | Tõhustada tuleb kollektiivset võimet õnnetusteks valmistuda ja nendele reageerida eelkõige Euroopas vastastikuse abi andmise kaudu. Lisaks Euroopa hädaolukordadele reageerimise suutlikkuse (nüüdsest „Euroopa kodanikukaitse ühisressurss“) poolt juba pakutavate võimaluste tugevdamisele peaks komisjon kasutusele võtma ka rescEU. rescEU peaks hõlmama suutlikkust reageerida sellistele hädaolukordadele nagu metsa- või maastikutulekahjud, ulatuslikud üleujutused ja maavärinad, samuti peaks sinna kuuluma Maailma Terviseorganisatsiooni standarditele vastavad välihaiglad ja meditsiini rühmad, keda on võimalik kiiresti tööle rakendada. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6)

Tõhustada tuleb kollektiivset võimet õnnetusteks valmistuda ja nendele reageerida eelkõige Euroopas vastastikuse abi andmise kaudu. Lisaks Euroopa hädaolukordadele reageerimise suutlikkuse (nüüdsest „Euroopa kodanikukaitse ühisressurss“) poolt juba pakutavate võimaluste tugevdamisele peaks komisjon kasutusele võtma ka rescEU. rescEU peaks hõlmama suutlikkust reageerida sellistele hädaolukordadele nagu metsa- või maastikutulekahjud, ulatuslikud üleujutused ja maavärinad, samuti peaks sinna kuuluma Maailma Terviseorganisatsiooni standarditele vastavad välihaiglad ja meditsiini rühmad, keda on võimalik kiiresti tööle rakendada.

| (6) | Tõhustada tuleb kollektiivset võimet õnnetusteks valmistuda ja nendele reageerida eelkõige Euroopas vastastikuse abi andmise kaudu. Lisaks Euroopa hädaolukordadele reageerimise suutlikkuse (nüüdsest „Euroopa kodanikukaitse ühisressurss“) poolt juba pakutavate võimaluste tugevdamisele peaks komisjon kasutusele võtma ka rescEU. rescEU peaks hõlmama suutlikkust reageerida sellistele hädaolukordadele nagu metsa- või maastikutulekahjud, ulatuslikud üleujutused ja maavärinad,
  terrori-, keemia-, bioloogilised, radioloogilised ja tuumarünnakud
  , samuti peaks sinna kuuluma Maailma Terviseorganisatsiooni standarditele vastavad välihaiglad ja meditsiini rühmad, keda on võimalik kiiresti tööle rakendada.
  Sellega seoses tuleb tõhustada ja kaasata kohalike ja piirkondlike omavalitsuste erivahendeid, kuna just omavalitsused on need, kes hakkavad pärast õnnetust kõige esimesena tegutsema. Omavalitsused peaksid välja arendama koostöömudelid, mille raames kogukonnad saaksid jagada parimaid tavasid ja millega antaks neile võimalus aidata välja arendada oma vastupanuvõimet loodusõnnetustele. |
| --- | --- |

(6)

Tõhustada tuleb kollektiivset võimet õnnetusteks valmistuda ja nendele reageerida eelkõige Euroopas vastastikuse abi andmise kaudu. Lisaks Euroopa hädaolukordadele reageerimise suutlikkuse (nüüdsest „Euroopa kodanikukaitse ühisressurss“) poolt juba pakutavate võimaluste tugevdamisele peaks komisjon kasutusele võtma ka rescEU. rescEU peaks hõlmama suutlikkust reageerida sellistele hädaolukordadele nagu metsa- või maastikutulekahjud, ulatuslikud üleujutused ja maavärinad,
  terrori-, keemia-, bioloogilised, radioloogilised ja tuumarünnakud
  , samuti peaks sinna kuuluma Maailma Terviseorganisatsiooni standarditele vastavad välihaiglad ja meditsiini rühmad, keda on võimalik kiiresti tööle rakendada.
  Sellega seoses tuleb tõhustada ja kaasata kohalike ja piirkondlike omavalitsuste erivahendeid, kuna just omavalitsused on need, kes hakkavad pärast õnnetust kõige esimesena tegutsema. Omavalitsused peaksid välja arendama koostöömudelid, mille raames kogukonnad saaksid jagada parimaid tavasid ja millega antaks neile võimalus aidata välja arendada oma vastupanuvõimet loodusõnnetustele.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 6 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | (6a) | Piirkondlikel ja kohalikel omavalitsustel on õnnetuste ennetamisel ja ohjamisel väga oluline roll ning nende reageerimisvahendid tuleb asjakohaselt kaasata käesoleva otsuse alusel toimuvasse koordineerimis- ja kasutuselevõtutegevusse kooskõlas konkreetse liikmesriigi institutsioonilise ja õigusraamistikuga, et vähendada kattumisi ja soodustada koostoimimisvõimet. Asjaomased omavalitsused saavad ennetustöös palju ära teha ja nad on ka esimesed, kes pärast õnnetust koos oma vabatahtlikega tegutsema hakkavad. Seetõttu tuleb kohalikul, piirkondlikul ja piiriülesel tasandil pidevalt koostööd teha, et luua ühised häiresüsteemid kiireks reageerimiseks enne rescEU kasutuselevõttu, samuti korraldada korrapäraseid avalikke teavituskampaaniaid, milles käsitletakse esmaseid reageerimismeetmeid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6a)

Piirkondlikel ja kohalikel omavalitsustel on õnnetuste ennetamisel ja ohjamisel väga oluline roll ning nende reageerimisvahendid tuleb asjakohaselt kaasata käesoleva otsuse alusel toimuvasse koordineerimis- ja kasutuselevõtutegevusse kooskõlas konkreetse liikmesriigi institutsioonilise ja õigusraamistikuga, et vähendada kattumisi ja soodustada koostoimimisvõimet. Asjaomased omavalitsused saavad ennetustöös palju ära teha ja nad on ka esimesed, kes pärast õnnetust koos oma vabatahtlikega tegutsema hakkavad. Seetõttu tuleb kohalikul, piirkondlikul ja piiriülesel tasandil pidevalt koostööd teha, et luua ühised häiresüsteemid kiireks reageerimiseks enne rescEU kasutuselevõttu, samuti korraldada korrapäraseid avalikke teavituskampaaniaid, milles käsitletakse esmaseid reageerimismeetmeid.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 7

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| (7) | Liit peaks olema suuteline toetama liikmesriike juhul, kui olemasolevad vahendid on õnnetustele tõhusalt reageerimiseks ebapiisavad, andes oma panuse liisingu- või rendilepingute rahastamisse, et tagada sellistele vahenditele kiire juurdepääsu, või rahastades nende soetamist. See tõstaks oluliselt liidu mehhanismi tõhusust, tagades vahendite
  olemasolu
  juhtumite korral, kus tõhus reageerimine õnnetustele ei oleks muidu tagatud, seda eelkõige õnnetuste puhul, millel on ulatuslik mõju ja mis mõjutavad paljusid liikmesriike. Vahendite hanked liidu poolt peaksid võimaldama mastaabisäästu ning paremat koordineerimist õnnetustele reageerimisel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7)

Liit peaks olema suuteline toetama liikmesriike juhul, kui olemasolevad vahendid on õnnetustele tõhusalt reageerimiseks ebapiisavad, andes oma panuse liisingu- või rendilepingute rahastamisse, et tagada sellistele vahenditele kiire juurdepääsu, või rahastades nende soetamist. See tõstaks oluliselt liidu mehhanismi tõhusust, tagades vahendite
  olemasolu
  juhtumite korral, kus tõhus reageerimine õnnetustele ei oleks muidu tagatud, seda eelkõige õnnetuste puhul, millel on ulatuslik mõju ja mis mõjutavad paljusid liikmesriike. Vahendite hanked liidu poolt peaksid võimaldama mastaabisäästu ning paremat koordineerimist õnnetustele reageerimisel.

| (7) | Liit peaks olema suuteline toetama liikmesriike juhul, kui olemasolevad
  materiaalsed ja tehnilised
  vahendid on õnnetustele tõhusalt reageerimiseks ebapiisavad,
  sealhulgas piiriüleste juhtumite korral
  , andes oma panuse liisingu- või rendilepingute rahastamisse, et tagada sellistele vahenditele kiire juurdepääsu, või rahastades nende soetamist. See tõstaks oluliselt liidu mehhanismi tõhusust
  ja kasutatavust
  , tagades
  materiaalsete ja tehniliste
  vahendite
  (sealhulgas eakate või puuetega inimeste päästmiseks) kiire kättesaadavuse
  juhtumite korral, kus tõhus reageerimine õnnetustele ei oleks muidu tagatud, seda eelkõige õnnetuste puhul, millel on ulatuslik mõju ja mis mõjutavad paljusid liikmesriike,
  nagu piiriülesed epideemiad
  .
  Eelnevalt eraldatud sobiv varustus ja
  vahendite hanked liidu poolt peaksid võimaldama mastaabisäästu ning paremat koordineerimist õnnetustele reageerimisel.
  Tuleks tagada rahaliste vahendite optimaalne ja läbipaistev kasutamine. |
| --- | --- |

(7)

Liit peaks olema suuteline toetama liikmesriike juhul, kui olemasolevad
  materiaalsed ja tehnilised
  vahendid on õnnetustele tõhusalt reageerimiseks ebapiisavad,
  sealhulgas piiriüleste juhtumite korral
  , andes oma panuse liisingu- või rendilepingute rahastamisse, et tagada sellistele vahenditele kiire juurdepääsu, või rahastades nende soetamist. See tõstaks oluliselt liidu mehhanismi tõhusust
  ja kasutatavust
  , tagades
  materiaalsete ja tehniliste
  vahendite
  (sealhulgas eakate või puuetega inimeste päästmiseks) kiire kättesaadavuse
  juhtumite korral, kus tõhus reageerimine õnnetustele ei oleks muidu tagatud, seda eelkõige õnnetuste puhul, millel on ulatuslik mõju ja mis mõjutavad paljusid liikmesriike,
  nagu piiriülesed epideemiad
  .
  Eelnevalt eraldatud sobiv varustus ja
  vahendite hanked liidu poolt peaksid võimaldama mastaabisäästu ning paremat koordineerimist õnnetustele reageerimisel.
  Tuleks tagada rahaliste vahendite optimaalne ja läbipaistev kasutamine.

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 7 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | (7a) | Paljudel liikmesriikidel ei ole ootamatute õnnetuste korral piisavalt materiaalseid ja tehnilisi vahendeid. Liidu mehhanism peaks seetõttu võimaldama vajaduse korral laiendada materiaalset ja tehnilist baasi, eriti puudega inimeste, eakate või haigete päästmiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7a)

Paljudel liikmesriikidel ei ole ootamatute õnnetuste korral piisavalt materiaalseid ja tehnilisi vahendeid. Liidu mehhanism peaks seetõttu võimaldama vajaduse korral laiendada materiaalset ja tehnilist baasi, eriti puudega inimeste, eakate või haigete päästmiseks.

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 9

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| (9) | Koolituse ja õppuste
  tõhususe
  ja
  tulemuslikkuse parandamiseks
  ning liikmesriikide
  riiklike
  kodanikukaitseasutuste ja -teenistuste
  vahelise koostöö tugevdamiseks on vaja luua liidu kodanikukaitsealaste teadmiste võrgustik
  ,
  mis toetuks olemasolevatele struktuuridele
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(9)

Koolituse ja õppuste
  tõhususe
  ja
  tulemuslikkuse parandamiseks
  ning liikmesriikide
  riiklike
  kodanikukaitseasutuste ja -teenistuste
  vahelise koostöö tugevdamiseks on vaja luua liidu kodanikukaitsealaste teadmiste võrgustik
  ,
  mis toetuks olemasolevatele struktuuridele
  .

| (9) | Kodanikukaitse valdkonnas on tähtis koht koolitusel ning teadustegevusel ja innovatsioonil.
  Koolituse ja õppuste
  tõhusust
  ja
  tulemuslikkust, innovatsiooni edendamist
  ning liikmesriikide
  siseriiklike
  kodanikukaitseasutuste ja -teenistuste
  vahelist dialoogi ja koostööd tuleks tugevdada olemasolevate struktuuride abil, kaasates tippkeskusi
  ,
  ülikoole, teadlasi ja muid liikmesriikides olemasolevaid eksperditeadmisi ning vahetades nendega teavet
  . |
| --- | --- |

(9)

Kodanikukaitse valdkonnas on tähtis koht koolitusel ning teadustegevusel ja innovatsioonil.
  Koolituse ja õppuste
  tõhusust
  ja
  tulemuslikkust, innovatsiooni edendamist
  ning liikmesriikide
  siseriiklike
  kodanikukaitseasutuste ja -teenistuste
  vahelist dialoogi ja koostööd tuleks tugevdada olemasolevate struktuuride abil, kaasates tippkeskusi
  ,
  ülikoole, teadlasi ja muid liikmesriikides olemasolevaid eksperditeadmisi ning vahetades nendega teavet
  .

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 9 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | (9a) | Kuna kodanikukaitse tugevdamine viimasel ajal aset leidnud õnnetuste, nii ilmastikutingimuste kui ka sisejulgeolekuga seotud probleemide taustal, on üks kõige olulisem prioriteet kogu liidus, on väga oluline täiendada liidu vahendeid territoriaalse ja kogukonna juhitud mõõtme tugevdamisega, kuna kohaliku kogukonna tegevus on kõige kiirem ja tõhusam viis õnnetuse põhjustatud kahju piiramiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(9a)

Kuna kodanikukaitse tugevdamine viimasel ajal aset leidnud õnnetuste, nii ilmastikutingimuste kui ka sisejulgeolekuga seotud probleemide taustal, on üks kõige olulisem prioriteet kogu liidus, on väga oluline täiendada liidu vahendeid territoriaalse ja kogukonna juhitud mõõtme tugevdamisega, kuna kohaliku kogukonna tegevus on kõige kiirem ja tõhusam viis õnnetuse põhjustatud kahju piiramiseks.

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 10

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| (10) | rescEU käivitamiseks tuleb kättesaadavaks teha täiendavad rahalised vahendid, et oleks võimalik rahastada meetmeid liidu mehhanismi raames. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10)

rescEU käivitamiseks tuleb kättesaadavaks teha täiendavad rahalised vahendid, et oleks võimalik rahastada meetmeid liidu mehhanismi raames.

| (10) | rescEU käivitamiseks tuleb kättesaadavaks teha täiendavad rahalised vahendid, et oleks võimalik rahastada meetmeid liidu mehhanismi raames,
  kuid mitte rahastamispakettide arvelt, mis on eraldatud teistele olulistele liidu poliitikavaldkondadele
  . |
| --- | --- |

(10)

rescEU käivitamiseks tuleb kättesaadavaks teha täiendavad rahalised vahendid, et oleks võimalik rahastada meetmeid liidu mehhanismi raames,
  kuid mitte rahastamispakettide arvelt, mis on eraldatud teistele olulistele liidu poliitikavaldkondadele
  .

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 10 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | (10a) | Läbivaadatud liidu mehhanismile tuleks tagada eraldi rahastamine ja eelarvevahendid. Selleks et käimasolevate mitmeaastaste programmide rahastamist mitte kahjustada, tuleks seoses liidu mehhanismi sihipärase läbivaatamisega selle rahastamist aastatel 2018, 2019 ja 2020 suurendada ainult nendest vahenditest, mis on kättesaadavad vastavalt nõukogu määrusele (EL, Euratom) nr 1311/2013

   (5),
  eelkõige paindlikkusinstrumendi kaudu. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10a)

Läbivaadatud liidu mehhanismile tuleks tagada eraldi rahastamine ja eelarvevahendid. Selleks et käimasolevate mitmeaastaste programmide rahastamist mitte kahjustada, tuleks seoses liidu mehhanismi sihipärase läbivaatamisega selle rahastamist aastatel 2018, 2019 ja 2020 suurendada ainult nendest vahenditest, mis on kättesaadavad vastavalt nõukogu määrusele (EL, Euratom) nr 1311/2013

   (5),
  eelkõige paindlikkusinstrumendi kaudu.

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 11

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| (11) | Liidu mehhanismi menetlusi tuleb lihtsustada, et oleks tagatud liikmesriikide juurdepääs abile ja vahenditele, mis on vajalikud loodusõnnetustele ja inimtegevusest tingitud õnnetustele võimalikult kiireks reageerimiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(11)

Liidu mehhanismi menetlusi tuleb lihtsustada, et oleks tagatud liikmesriikide juurdepääs abile ja vahenditele, mis on vajalikud loodusõnnetustele ja inimtegevusest tingitud õnnetustele võimalikult kiireks reageerimiseks.

| (11) | Liidu mehhanismi menetlusi tuleb lihtsustada,
  ühtlustada ja paindlikumaks muuta
  , et oleks tagatud liikmesriikide
  kiire
  juurdepääs abile ja vahenditele, mis on vajalikud loodusõnnetustele ja inimtegevusest tingitud õnnetustele võimalikult kiireks
  ja tõhusaks
  reageerimiseks. |
| --- | --- |

(11)

Liidu mehhanismi menetlusi tuleb lihtsustada,
  ühtlustada ja paindlikumaks muuta
  , et oleks tagatud liikmesriikide
  kiire
  juurdepääs abile ja vahenditele, mis on vajalikud loodusõnnetustele ja inimtegevusest tingitud õnnetustele võimalikult kiireks
  ja tõhusaks
  reageerimiseks.

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 12

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| (12) | Olemasolevate rahastamisvahendite kasutamise maksimeerimiseks ja liikmesriikide toetamiseks abi osutamisel,
  eelkõige
  väljaspool liitu aset leidnud õnnetustele reageerimisel tuleks rakendada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (6) artikli 129 lõike 1 erandit, kui tegemist on rahastamisega, milleks antakse luba tulenevalt otsuse nr 1313/2013/EL artiklitest 21, 22 ja 23. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(12)

Olemasolevate rahastamisvahendite kasutamise maksimeerimiseks ja liikmesriikide toetamiseks abi osutamisel,
  eelkõige
  väljaspool liitu aset leidnud õnnetustele reageerimisel tuleks rakendada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (6) artikli 129 lõike 1 erandit, kui tegemist on rahastamisega, milleks antakse luba tulenevalt otsuse nr 1313/2013/EL artiklitest 21, 22 ja 23.

| (12) | Olemasolevate rahastamisvahendite kasutamise maksimeerimiseks ja liikmesriikide toetamiseks abi osutamisel,
  samuti
  väljaspool liitu aset leidnud õnnetustele reageerimisel tuleks rakendada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (7) artikli 129 lõike 1 erandit, kui tegemist on rahastamisega, milleks antakse luba tulenevalt otsuse nr 1313/2013/EL artiklitest 21, 22 ja 23.
  Olenemata sellest erandist peaks eelkõige kodanikukaitse alase tegevuse ja humanitaarabi rahastamine jääma liidu igas tulevases rahastamissüsteemis selgelt eraldatuks ning vastama täielikult selle süsteemi erinevatele eesmärkidele ja õiguslikele nõuetele. |
| --- | --- |

(12)

Olemasolevate rahastamisvahendite kasutamise maksimeerimiseks ja liikmesriikide toetamiseks abi osutamisel,
  samuti
  väljaspool liitu aset leidnud õnnetustele reageerimisel tuleks rakendada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (7) artikli 129 lõike 1 erandit, kui tegemist on rahastamisega, milleks antakse luba tulenevalt otsuse nr 1313/2013/EL artiklitest 21, 22 ja 23.
  Olenemata sellest erandist peaks eelkõige kodanikukaitse alase tegevuse ja humanitaarabi rahastamine jääma liidu igas tulevases rahastamissüsteemis selgelt eraldatuks ning vastama täielikult selle süsteemi erinevatele eesmärkidele ja õiguslikele nõuetele.

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 13

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| (13) | On oluline tagada, et liikmesriigid võtaksid kõik vajalikud meetmed, et tõhusalt ennetada loodusõnnetuste ja inimtegevusest tingitud õnnetuste teket ning leevendada nende tagajärgi. Sätetega tuleks tugevdada ennetamise, valmisoleku ja liidu mehhanismi raames võetavate abimeetmete vahelist seost. Sidusus tuleks tagada ka muude asjaomaste, ennetamist ja õnnetustega seotud riskijuhtimist käsitlevate liidu õigusaktidega, sealhulgas piiriüleste ennetusmeetmete puhul ja tõsistele piiriülestele terviseohtudele reageerimisel (8).
  Samuti tuleks sidusus tagada
  selliste rahvusvaheliste kohustustega nagu Sendai katastroofiohu vähendamise raamistik aastatel 2015–2030, Pariisi kokkulepe ja kestliku arengu tegevuskava 2030. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(13)

On oluline tagada, et liikmesriigid võtaksid kõik vajalikud meetmed, et tõhusalt ennetada loodusõnnetuste ja inimtegevusest tingitud õnnetuste teket ning leevendada nende tagajärgi. Sätetega tuleks tugevdada ennetamise, valmisoleku ja liidu mehhanismi raames võetavate abimeetmete vahelist seost. Sidusus tuleks tagada ka muude asjaomaste, ennetamist ja õnnetustega seotud riskijuhtimist käsitlevate liidu õigusaktidega, sealhulgas piiriüleste ennetusmeetmete puhul ja tõsistele piiriülestele terviseohtudele reageerimisel (8).
  Samuti tuleks sidusus tagada
  selliste rahvusvaheliste kohustustega nagu Sendai katastroofiohu vähendamise raamistik aastatel 2015–2030, Pariisi kokkulepe ja kestliku arengu tegevuskava 2030.

| (13) | On oluline tagada, et liikmesriigid võtaksid kõik vajalikud meetmed, et tõhusalt ennetada loodusõnnetuste ja inimtegevusest tingitud õnnetuste teket ning leevendada nende tagajärgi. Sätetega tuleks tugevdada ennetamise, valmisoleku ja liidu mehhanismi raames võetavate abimeetmete vahelist seost. Sidusus tuleks tagada ka muude asjaomaste, ennetamist ja õnnetustega seotud riskijuhtimist käsitlevate liidu õigusaktidega, sealhulgas piiriüleste ennetusmeetmete puhul ja tõsistele piiriülestele terviseohtudele reageerimisel (9).
  Ühtekuuluvuspoliitika alla kuuluvates territoriaalse koostöö programmides nähakse ette erimeetmed, et võtta arvesse katastroofidele vastupanuvõimet, riskide ennetamist ja riskijuhtimist, ning tuleks teha rohkem jõupingutusi ulatuslikuma integratsiooni ja suurema sünergia saavutamiseks. Peale selle peaksid kõik meetmed olema sidusad
  selliste rahvusvaheliste kohustustega nagu Sendai katastroofiohu vähendamise raamistik aastatel 2015–2030, Pariisi kokkulepe ja kestliku arengu tegevuskava 2030
  ning aktiivselt kaasa aitama nende täitmisele
  . |
| --- | --- |

(13)

On oluline tagada, et liikmesriigid võtaksid kõik vajalikud meetmed, et tõhusalt ennetada loodusõnnetuste ja inimtegevusest tingitud õnnetuste teket ning leevendada nende tagajärgi. Sätetega tuleks tugevdada ennetamise, valmisoleku ja liidu mehhanismi raames võetavate abimeetmete vahelist seost. Sidusus tuleks tagada ka muude asjaomaste, ennetamist ja õnnetustega seotud riskijuhtimist käsitlevate liidu õigusaktidega, sealhulgas piiriüleste ennetusmeetmete puhul ja tõsistele piiriülestele terviseohtudele reageerimisel (9).
  Ühtekuuluvuspoliitika alla kuuluvates territoriaalse koostöö programmides nähakse ette erimeetmed, et võtta arvesse katastroofidele vastupanuvõimet, riskide ennetamist ja riskijuhtimist, ning tuleks teha rohkem jõupingutusi ulatuslikuma integratsiooni ja suurema sünergia saavutamiseks. Peale selle peaksid kõik meetmed olema sidusad
  selliste rahvusvaheliste kohustustega nagu Sendai katastroofiohu vähendamise raamistik aastatel 2015–2030, Pariisi kokkulepe ja kestliku arengu tegevuskava 2030
  ning aktiivselt kaasa aitama nende täitmisele
  .

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 13 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | (13a) | Äärmiselt oluline on säilitada ühises hädaolukordade side- ja infosüsteemis (CECIS) varem registreeritud moodulid, et reageerida abitaotlustele ja osaleda koolitussüsteemis tavapärasel viisil. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(13a)

Äärmiselt oluline on säilitada ühises hädaolukordade side- ja infosüsteemis (CECIS) varem registreeritud moodulid, et reageerida abitaotlustele ja osaleda koolitussüsteemis tavapärasel viisil.

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 13 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | (13b) | Samuti on tähtis ühendada liidu mehhanism, mis on piiratud katastroofile vahetult järgneva ajavahemikuga, teiste liidu vahenditega, mis keskenduvad kahju leevendamisele, nagu solidaarsusfond. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(13b)

Samuti on tähtis ühendada liidu mehhanism, mis on piiratud katastroofile vahetult järgneva ajavahemikuga, teiste liidu vahenditega, mis keskenduvad kahju leevendamisele, nagu solidaarsusfond.

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 13 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | (13c) | Oluline on solidaarsusfondi muuta, kehtestades kohustuse heastada keskkonnale tekitatud kahju ning kasutades heakskiitmise näitajana piirkonna või liikmesriigi, mitte maailma SKPd elaniku kohta, et hoida ära olukorda, kus suured, asustatud ja vähejõukad piirkonnad ei ole abikõlblikud fondist toetust saama. Väga oluline on hinnata katastroofist mõjutatud keskkonda majanduse seisukohast, eriti kõrge loodusliku väärtusega alade puhul, nagu kaitstud alad või Natura 2000 võrgustikuga hõlmatud alad, et neid parandada. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(13c)

Oluline on solidaarsusfondi muuta, kehtestades kohustuse heastada keskkonnale tekitatud kahju ning kasutades heakskiitmise näitajana piirkonna või liikmesriigi, mitte maailma SKPd elaniku kohta, et hoida ära olukorda, kus suured, asustatud ja vähejõukad piirkonnad ei ole abikõlblikud fondist toetust saama. Väga oluline on hinnata katastroofist mõjutatud keskkonda majanduse seisukohast, eriti kõrge loodusliku väärtusega alade puhul, nagu kaitstud alad või Natura 2000 võrgustikuga hõlmatud alad, et neid parandada.

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 13 d (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | (13d) | Vaja on, et liidu tegevus keskenduks ka tehnilise koolituse abi pakkumisele, et suurendada kogukondade eneseabisuutlikkust, mis valmistaks nad paremini ette esmaseks reageerimiseks ja õnnetuse kontrolli alla saamiseks. Avaliku ohutuse valdkonna töötajate, nagu kogukonna juhtide, sotsiaal- ja meditsiinitöötajate, pääste- ja tuletõrjeteenistuste ning kohalike vabatahtlike reageerimisrühmade (kellel peaks olema kiiresti kättesaadav reageerimisvarustus) sihipärane koolitamine ja haridus võib aidata õnnetusi kontrolli alla saada ning vähendada surmajuhtumite arvu nii kriisi ajal kui ka selle järel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(13d)

Vaja on, et liidu tegevus keskenduks ka tehnilise koolituse abi pakkumisele, et suurendada kogukondade eneseabisuutlikkust, mis valmistaks nad paremini ette esmaseks reageerimiseks ja õnnetuse kontrolli alla saamiseks. Avaliku ohutuse valdkonna töötajate, nagu kogukonna juhtide, sotsiaal- ja meditsiinitöötajate, pääste- ja tuletõrjeteenistuste ning kohalike vabatahtlike reageerimisrühmade (kellel peaks olema kiiresti kättesaadav reageerimisvarustus) sihipärane koolitamine ja haridus võib aidata õnnetusi kontrolli alla saada ning vähendada surmajuhtumite arvu nii kriisi ajal kui ka selle järel.

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt a

Otsus nr 1313/2013/EL

Artikkel 3 – lõige 1 – punkt e

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| e) | suurendada õnnetusi käsitlevate teaduslikult põhjendatud teadmiste kättesaadavust ja kasutamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

e)

suurendada õnnetusi käsitlevate teaduslikult põhjendatud teadmiste kättesaadavust ja kasutamist.

| e) | suurendada õnnetusi käsitlevate teaduslikult põhjendatud teadmiste kättesaadavust ja kasutamist,
  sealhulgas äärepoolseimates piirkondades ning ülemeremaades ja -territooriumidel
  ; |
| --- | --- |

e)

suurendada õnnetusi käsitlevate teaduslikult põhjendatud teadmiste kättesaadavust ja kasutamist,
  sealhulgas äärepoolseimates piirkondades ning ülemeremaades ja -territooriumidel
  ;

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt a a (uus)

Otsus nr 1313/2013/EL

Artikkel 3 – lõige 1 – punkt e a (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | aa) | lõikele 1 lisatakse järgmine punkt: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

aa)

| „e a) | leevendada otseseid tagajärgi, mis katastroofidel võib olla seoses inimeste elude ning kultuuri- ja looduspärandiga;“ |
| --- | --- |

„e a)

leevendada otseseid tagajärgi, mis katastroofidel võib olla seoses inimeste elude ning kultuuri- ja looduspärandiga;“

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt a b (uus)

Otsus nr 1313/2013/EL

Artikkel 3 – lõige 1 – punkt e b (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | ab) | lõikele 1 lisatakse järgmine punkt: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

ab)

| „e b) | tõhustada koostööd ja koordineerimist piiriülesel tasandil.“ |
| --- | --- |

„e b)

tõhustada koostööd ja koordineerimist piiriülesel tasandil.“

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3

Otsus nr 1313/2013/EL

Artikkel 5 – lõige 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| a) | võtab meetmeid, et parandada teadmusbaasi õnnetusohtude kohta ning hõlbustada teadmiste, teadusuuringute tulemuste, heade tavade ja teabe jagamist, sealhulgas ühiste riskidega liikmesriikide hulgas;“ |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

a)

võtab meetmeid, et parandada teadmusbaasi õnnetusohtude kohta ning hõlbustada teadmiste, teadusuuringute tulemuste, heade tavade ja teabe jagamist, sealhulgas ühiste riskidega liikmesriikide hulgas;“

| a) | võtab meetmeid, et parandada teadmusbaasi õnnetusohtude kohta ning
  paremini
  hõlbustada
  ja edendada koostööd ning
  teadmiste, teadusuuringute tulemuste
  ja innovatsiooni
  , heade tavade ja teabe jagamist, sealhulgas ühiste riskidega liikmesriikide hulgas;“ |
| --- | --- |

a)

võtab meetmeid, et parandada teadmusbaasi õnnetusohtude kohta ning
  paremini
  hõlbustada
  ja edendada koostööd ning
  teadmiste, teadusuuringute tulemuste
  ja innovatsiooni
  , heade tavade ja teabe jagamist, sealhulgas ühiste riskidega liikmesriikide hulgas;“

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3 a (uus)

Otsus nr 1313/2013/EL

Artikkel 5 – lõige 1 – punkt a a (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | 3a) | Artikli 5 lõikesse 1 lisatakse järgmine punkt: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3a)

| „aa) | koordineerib teabe ja suuniste ühtlustamist häiresüsteemide kohta, sealhulgas piiriülesel tasandil;
  “ |
| --- | --- |

„aa)

koordineerib teabe ja suuniste ühtlustamist häiresüsteemide kohta, sealhulgas piiriülesel tasandil;
  “

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3 b (uus)

Otsus nr 1313/2013/EL

Artikkel 5 – lõige 1 – punkt f

| Kehtiv tekst | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| f
  ) | kogub ja levitab liikmesriikide poolt kättesaadavaks tehtud teavet, organiseerib kogemuste vahetamise riskijuhtimissuutlikkuse hindamise osas, koostab koostöös liikmesriikidega ja 22.
  detsember 2014
  nende hindamiste sisu, metoodikat ja struktuuri käsitlevad suunised ning hõlbustab heade tavade vahetamist ennetamise ja valmisoleku planeerimise alal, sealhulgas vabatahtlike vastastikuste eksperdihinnangute kaudu; |

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

f
  )

kogub ja levitab liikmesriikide poolt kättesaadavaks tehtud teavet, organiseerib kogemuste vahetamise riskijuhtimissuutlikkuse hindamise osas, koostab koostöös liikmesriikidega ja 22.
  detsember 2014
  nende hindamiste sisu, metoodikat ja struktuuri käsitlevad suunised ning hõlbustab heade tavade vahetamist ennetamise ja valmisoleku planeerimise alal, sealhulgas vabatahtlike vastastikuste eksperdihinnangute kaudu;

| 3b) | Artikli 5 lõike 1 punkt f asendatakse järgmisega: |
| --- | --- |

3b)

| „f) | kogub ja levitab liikmesriikide poolt kättesaadavaks tehtud teavet, organiseerib kogemuste vahetamise riskijuhtimissuutlikkuse hindamise osas, koostab koostöös liikmesriikidega ja 22.
  detsembriks 2019
  nende hindamiste sisu, metoodikat ja struktuuri käsitlevad
  uued
  suunised ning hõlbustab heade tavade vahetamist ennetamise ja valmisoleku planeerimise alal, sealhulgas vabatahtlike vastastikuste eksperdihinnangute kaudu;“ |
| --- | --- |

„f)

kogub ja levitab liikmesriikide poolt kättesaadavaks tehtud teavet, organiseerib kogemuste vahetamise riskijuhtimissuutlikkuse hindamise osas, koostab koostöös liikmesriikidega ja 22.
  detsembriks 2019
  nende hindamiste sisu, metoodikat ja struktuuri käsitlevad
  uued
  suunised ning hõlbustab heade tavade vahetamist ennetamise ja valmisoleku planeerimise alal, sealhulgas vabatahtlike vastastikuste eksperdihinnangute kaudu;“

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 4 – alapunkt a

Otsus nr 1313/2013/EL

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| a) | töötama välja riskihindamised riiklikul ja asjakohasel piirkondlikul tasandil ning tegema need komisjonile kättesaadavaks 22. detsembriks 2018 ning seejärel iga kolme aasta tagant; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

a)

töötama välja riskihindamised riiklikul ja asjakohasel piirkondlikul tasandil ning tegema need komisjonile kättesaadavaks 22. detsembriks 2018 ning seejärel iga kolme aasta tagant;

| a) | töötama välja riskihindamised riiklikul ja asjakohasel piirkondlikul tasandil,
  konsulteerides asjaomaste kohalike ja piirkondlike omavalitsustega ning tagades vastavuse Sendai katastroofiohu vähendamise raamistikuga
  , ning tegema need komisjonile kättesaadavaks 22. detsembriks 2018 ning seejärel iga kolme aasta tagant,
  lähtudes komisjoniga kokkulepitud mudelist, ning sellega seoses kasutatakse olemasolevaid riiklikke teabesüsteeme
  ; |
| --- | --- |

a)

töötama välja riskihindamised riiklikul ja asjakohasel piirkondlikul tasandil,
  konsulteerides asjaomaste kohalike ja piirkondlike omavalitsustega ning tagades vastavuse Sendai katastroofiohu vähendamise raamistikuga
  , ning tegema need komisjonile kättesaadavaks 22. detsembriks 2018 ning seejärel iga kolme aasta tagant,
  lähtudes komisjoniga kokkulepitud mudelist, ning sellega seoses kasutatakse olemasolevaid riiklikke teabesüsteeme
  ;

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 4 – alapunkt a a (uus)

Otsus nr 1313/2013/EL

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt d

| Kehtiv tekst | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| d
  ) | osalema
  vabatahtlikult vastastikuste eksperdihinnangute koostamises riskijuhtimissuutlikkuse
  hindamise kohta
  . |

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

d
  )

osalema
  vabatahtlikult vastastikuste eksperdihinnangute koostamises riskijuhtimissuutlikkuse
  hindamise kohta
  .

| aa) | punkt d asendatakse järgmisega: |
| --- | --- |

aa)

| „d) | osalema
  vabatahtlikult vastastikuste eksperdihinnangute koostamises riskijuhtimissuutlikkuse
  kohta eesmärgiga teha kindlaks meetmed, mis puudusi vähendavad
  .“ |
| --- | --- |

„d)

osalema
  vabatahtlikult vastastikuste eksperdihinnangute koostamises riskijuhtimissuutlikkuse
  kohta eesmärgiga teha kindlaks meetmed, mis puudusi vähendavad
  .“

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 4 – alapunkt b

Otsus nr 1313/2013/EL

Artikkel 6 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| Komisjonile esitatakse 31. jaanuariks 2019 ning seejärel iga kolme aasta tagant riskijuhtimise planeerimise asjaomaste elementide kokkuvõte, sealhulgas teave valitud ennetus- ja valmisolekumeetmete kohta. Lisaks sellele võib komisjon nõuda liikmesriikidelt konkreetsete ennetus- ja valmisolekukavade esitamist, mis hõlmavad nii lühiajalisi kui ka pikemaajalisi meetmeid.
  Liit kaalub nõuetekohaselt
  liikmesriikide
  edusamme õnnetuste ennetamisel
  ja
  nendeks valmisolekul osana tulevasest eeltingimuste mehhanismist Euroopa struktuuri
  - ja
  investeerimisfondide raames
  . | | Komisjonile esitatakse 31. jaanuariks 2019 ning seejärel iga kolme aasta tagant
  rakendusaktiga kehtestatud vormile vastav
  riskijuhtimise planeerimise asjaomaste elementide kokkuvõte, sealhulgas teave valitud ennetus- ja valmisolekumeetmete kohta.
  Kõnealune rakendusakt võetakse vastu artikli 33 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse korras.
  Lisaks sellele võib komisjon nõuda liikmesriikidelt konkreetsete ennetus- ja valmisolekukavade esitamist, mis hõlmavad nii lühiajalisi kui ka pikemaajalisi meetmeid.
  Sellega seoses võivad nimetatud meetmed hõlmata
  liikmesriikide
  pingutusi innustada riskihinnangutel põhinevaid investeeringuid
  ja
  tagada parem taastamine pärast katastroofe. Täiendavat halduskoormust riiklikul ja piirkondlikul tasandil hoitakse võimalikult väiksena. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Komisjonile esitatakse 31. jaanuariks 2019 ning seejärel iga kolme aasta tagant riskijuhtimise planeerimise asjaomaste elementide kokkuvõte, sealhulgas teave valitud ennetus- ja valmisolekumeetmete kohta. Lisaks sellele võib komisjon nõuda liikmesriikidelt konkreetsete ennetus- ja valmisolekukavade esitamist, mis hõlmavad nii lühiajalisi kui ka pikemaajalisi meetmeid.
  Liit kaalub nõuetekohaselt
  liikmesriikide
  edusamme õnnetuste ennetamisel
  ja
  nendeks valmisolekul osana tulevasest eeltingimuste mehhanismist Euroopa struktuuri
  - ja
  investeerimisfondide raames
  .

Komisjonile esitatakse 31. jaanuariks 2019 ning seejärel iga kolme aasta tagant
  rakendusaktiga kehtestatud vormile vastav
  riskijuhtimise planeerimise asjaomaste elementide kokkuvõte, sealhulgas teave valitud ennetus- ja valmisolekumeetmete kohta.
  Kõnealune rakendusakt võetakse vastu artikli 33 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse korras.
  Lisaks sellele võib komisjon nõuda liikmesriikidelt konkreetsete ennetus- ja valmisolekukavade esitamist, mis hõlmavad nii lühiajalisi kui ka pikemaajalisi meetmeid.
  Sellega seoses võivad nimetatud meetmed hõlmata
  liikmesriikide
  pingutusi innustada riskihinnangutel põhinevaid investeeringuid
  ja
  tagada parem taastamine pärast katastroofe. Täiendavat halduskoormust riiklikul ja piirkondlikul tasandil hoitakse võimalikult väiksena.

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 4 – alapunkt b

Otsus nr 1313/2013/EL

Artikkel 6 – lõik 3

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| Komisjon võib luua samalaadseid õnnetusi kogevate liikmesriikide jaoks ennetamise ning valmisoleku asjakohase planeerimise ja koordineerimise edendamiseks spetsiaalseid konsulteerimismehhanisme. | | Komisjon võib
  koostöös liikmesriikidega
  luua samalaadseid õnnetusi kogevate liikmesriikide jaoks ennetamise ning valmisoleku asjakohase planeerimise ja koordineerimise edendamiseks spetsiaalseid konsulteerimismehhanisme.
  Komisjon ja liikmesriigid soodustavad võimaluse korral ka katastroofiohu juhtimise ja kliimamuutustega kohanemise strateegiate sidusust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon võib luua samalaadseid õnnetusi kogevate liikmesriikide jaoks ennetamise ning valmisoleku asjakohase planeerimise ja koordineerimise edendamiseks spetsiaalseid konsulteerimismehhanisme.

Komisjon võib
  koostöös liikmesriikidega
  luua samalaadseid õnnetusi kogevate liikmesriikide jaoks ennetamise ning valmisoleku asjakohase planeerimise ja koordineerimise edendamiseks spetsiaalseid konsulteerimismehhanisme.
  Komisjon ja liikmesriigid soodustavad võimaluse korral ka katastroofiohu juhtimise ja kliimamuutustega kohanemise strateegiate sidusust.

Muudatusettepanek 36

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 4 a (uus)

Otsus nr 1313/2013/EL

Artikkel 8 – lõik 1 – punkt k

| Kehtiv tekst | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| k) | võtab tihedas koostöös liikmesriikidega valmisolekuks vajalikke toetavaid ja täiendavaid lisameetmeid, et saavutada artikli 3 lõike 1 punktis b esitatud eesmärk. |

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

k)

võtab tihedas koostöös liikmesriikidega valmisolekuks vajalikke toetavaid ja täiendavaid lisameetmeid, et saavutada artikli 3 lõike 1 punktis b esitatud eesmärk.

| 4a) | Artikli 8 esimese lõigu punkt k asendatakse järgmisega: |
| --- | --- |

4a)

| „k) | võtab tihedas koostöös liikmesriikidega valmisolekuks vajalikke toetavaid ja täiendavaid lisameetmeid
  ning koordineerib sealhulgas tegevust muude liidu vahenditega
  , et saavutada artikli 3 lõike 1 punktis b esitatud eesmärk.“ |
| --- | --- |

„k)

võtab tihedas koostöös liikmesriikidega valmisolekuks vajalikke toetavaid ja täiendavaid lisameetmeid
  ning koordineerib sealhulgas tegevust muude liidu vahenditega
  , et saavutada artikli 3 lõike 1 punktis b esitatud eesmärk.“

Muudatusettepanek 37

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 4 b (uus)

Otsus nr 1313/2013/EL

Artikkel 9 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | 4b) | Artiklisse 9 lisatakse järgmine lõige: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4b)

„
  1a.
     
  Liikmesriigid tugevdavad kooskõlas liikmesriigi institutsioonilise ja õigusraamistikuga pädevate piirkondlike ja kohalike omavalitsuste asjaomast haldussuutlikkust.“

Muudatusettepanek 38

Muudatusettepanek 38

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 5

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 5

Otsus nr 1313/2013/EL

Artikkel 10 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| 1.   Komisjon ja liikmesriigid töötavad koos selle nimel, et parandada õnnetustele reageerimise operatsioonide kavandamist liidu mehhanismi raames, sealhulgas töötades välja õnnetustele reageerimise stsenaariume, mille aluseks on artikli 6 punktis a osutatud riskihindamised ja artikli 5 lõike 1 punktis c osutatud riskide ülevaade, kaardistades vahendeid ja koostades kavasid reageerimisvahendite kasutamiseks. | | 1.   Komisjon ja liikmesriigid töötavad koos selle nimel, et parandada
  nii loodusõnnetustele kui ka inimtegevusest tingitud
  õnnetustele reageerimise operatsioonide kavandamist liidu mehhanismi raames, sealhulgas töötades välja õnnetustele reageerimise stsenaariume, mille aluseks on artikli 6 punktis a osutatud riskihindamised ja artikli 5 lõike 1 punktis c osutatud riskide ülevaade, kaardistades vahendeid,
  sealhulgas mullatöömasinaid, mobiilseid elektrigeneraatoreid ja mobiilseid tuletõrjevahendeid
  , ja koostades kavasid reageerimisvahendite kasutamiseks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Komisjon ja liikmesriigid töötavad koos selle nimel, et parandada õnnetustele reageerimise operatsioonide kavandamist liidu mehhanismi raames, sealhulgas töötades välja õnnetustele reageerimise stsenaariume, mille aluseks on artikli 6 punktis a osutatud riskihindamised ja artikli 5 lõike 1 punktis c osutatud riskide ülevaade, kaardistades vahendeid ja koostades kavasid reageerimisvahendite kasutamiseks.

1.   Komisjon ja liikmesriigid töötavad koos selle nimel, et parandada
  nii loodusõnnetustele kui ka inimtegevusest tingitud
  õnnetustele reageerimise operatsioonide kavandamist liidu mehhanismi raames, sealhulgas töötades välja õnnetustele reageerimise stsenaariume, mille aluseks on artikli 6 punktis a osutatud riskihindamised ja artikli 5 lõike 1 punktis c osutatud riskide ülevaade, kaardistades vahendeid,
  sealhulgas mullatöömasinaid, mobiilseid elektrigeneraatoreid ja mobiilseid tuletõrjevahendeid
  , ja koostades kavasid reageerimisvahendite kasutamiseks.

Muudatusettepanek 39

Muudatusettepanek 39

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 6 – alapunkt b

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 6 – alapunkt b

Otsus nr 1313/2013/EL

Artikkel 11 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| 1.   Käesolevaga luuakse Euroopa kodanikukaitse ühisressurss. See koosneb liikmesriikide varem eraldatud reageerimisvahenditest ning hõlmab mooduleid, muid reageerimisvahendeid ja eksperte. | | 1.   Käesolevaga luuakse Euroopa kodanikukaitse ühisressurss. See koosneb liikmesriikide varem
  vabatahtlikkuse alusel
  eraldatud reageerimisvahenditest ning hõlmab mooduleid, muid reageerimisvahendeid ja eksperte. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Käesolevaga luuakse Euroopa kodanikukaitse ühisressurss. See koosneb liikmesriikide varem eraldatud reageerimisvahenditest ning hõlmab mooduleid, muid reageerimisvahendeid ja eksperte.

1.   Käesolevaga luuakse Euroopa kodanikukaitse ühisressurss. See koosneb liikmesriikide varem
  vabatahtlikkuse alusel
  eraldatud reageerimisvahenditest ning hõlmab mooduleid, muid reageerimisvahendeid ja eksperte.

Muudatusettepanek 40

Muudatusettepanek 40

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 6 – alapunkt b

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 6 – alapunkt b

Otsus nr 1313/2013/EL

Artikkel 11 – lõige 1a (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | 1a.
     
  Kuna riiklik ennetamine peaks liikmesriikide jaoks olema esmatähtis, et vähendada ohutus- ja julgeolekuriske, täiendab Euroopa kodanikukaitse ühisressurss olemasolevaid vahendeid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a.
     
  Kuna riiklik ennetamine peaks liikmesriikide jaoks olema esmatähtis, et vähendada ohutus- ja julgeolekuriske, täiendab Euroopa kodanikukaitse ühisressurss olemasolevaid vahendeid.

Muudatusettepanek 41

Muudatusettepanek 41

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 6 – alapunkt b

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 6 – alapunkt b

Otsus nr 1313/2013/EL

Artikkel 11 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| 2.   
  Kindlaks
  tehtud riskide põhjal määrab komisjon kindlaks Euroopa kodanikukaitse ühisressursi jaoks vajatavate põhiliste reageerimisvahendite liigid ja arvu („suutlikkuse eesmärgid“). Komisjon jälgib edusamme suutlikkuse eesmärkide saavutamisel ja jätkuvaid puudujääke, ning julgustab liikmesriike neid puudujääke kõrvaldama. Komisjon võib vastavalt artiklile 20, artikli 21 lõike 1 punktile i ja artikli 21 lõikele 2 liikmesriike toetada. | | 2.   
  Kohapeal kindlaks
  tehtud
  vajaduste ja
  riskide põhjal määrab komisjon
  koostöös liikmesriikide pädevate asutustega
  kindlaks Euroopa kodanikukaitse ühisressursi jaoks vajatavate põhiliste reageerimisvahendite liigid ja arvu („suutlikkuse eesmärgid“). Komisjon jälgib edusamme suutlikkuse eesmärkide saavutamisel ja jätkuvaid puudujääke, ning julgustab liikmesriike neid puudujääke kõrvaldama. Komisjon võib vastavalt artiklile 20, artikli 21 lõike 1 punktile i ja artikli 21 lõikele 2 liikmesriike toetada. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   
  Kindlaks
  tehtud riskide põhjal määrab komisjon kindlaks Euroopa kodanikukaitse ühisressursi jaoks vajatavate põhiliste reageerimisvahendite liigid ja arvu („suutlikkuse eesmärgid“). Komisjon jälgib edusamme suutlikkuse eesmärkide saavutamisel ja jätkuvaid puudujääke, ning julgustab liikmesriike neid puudujääke kõrvaldama. Komisjon võib vastavalt artiklile 20, artikli 21 lõike 1 punktile i ja artikli 21 lõikele 2 liikmesriike toetada.

2.   
  Kohapeal kindlaks
  tehtud
  vajaduste ja
  riskide põhjal määrab komisjon
  koostöös liikmesriikide pädevate asutustega
  kindlaks Euroopa kodanikukaitse ühisressursi jaoks vajatavate põhiliste reageerimisvahendite liigid ja arvu („suutlikkuse eesmärgid“). Komisjon jälgib edusamme suutlikkuse eesmärkide saavutamisel ja jätkuvaid puudujääke, ning julgustab liikmesriike neid puudujääke kõrvaldama. Komisjon võib vastavalt artiklile 20, artikli 21 lõike 1 punktile i ja artikli 21 lõikele 2 liikmesriike toetada.

Muudatusettepanek 42

Muudatusettepanek 42

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 6 – alapunkt c

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 6 – alapunkt c

Otsus nr 1313/2013/EL

Artikkel 11 – lõige 7

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| 7.   Euroopa kodanikukaitse ühisressursi osaks olevad liikmesriikide reageerimisvahendid peavad olema abitaotluse esitamisel ERCC kaudu kättesaadavad liidu mehhanismi raames hädaolukordadele reageerimise operatsioonideks, välja arvatud juhul, kui liikmesriikides on erakorraline olukord, mis mõjutab oluliselt riigi ülesannete täitmist. | | 7.   Euroopa kodanikukaitse ühisressursi osaks olevad liikmesriikide reageerimisvahendid peavad olema abitaotluse esitamisel ERCC kaudu kättesaadavad liidu mehhanismi raames hädaolukordadele reageerimise operatsioonideks, välja arvatud
  riigisiseste hädaolukordade või vääramatu jõu korral või
  juhul, kui liikmesriikides on erakorraline olukord, mis mõjutab oluliselt riigi ülesannete täitmist.
  Lõpliku otsuse nende kasutamise kohta teevad liikmesriigid, kes asjaomased reageerimisvahendid registreerisid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

7.   Euroopa kodanikukaitse ühisressursi osaks olevad liikmesriikide reageerimisvahendid peavad olema abitaotluse esitamisel ERCC kaudu kättesaadavad liidu mehhanismi raames hädaolukordadele reageerimise operatsioonideks, välja arvatud juhul, kui liikmesriikides on erakorraline olukord, mis mõjutab oluliselt riigi ülesannete täitmist.

7.   Euroopa kodanikukaitse ühisressursi osaks olevad liikmesriikide reageerimisvahendid peavad olema abitaotluse esitamisel ERCC kaudu kättesaadavad liidu mehhanismi raames hädaolukordadele reageerimise operatsioonideks, välja arvatud
  riigisiseste hädaolukordade või vääramatu jõu korral või
  juhul, kui liikmesriikides on erakorraline olukord, mis mõjutab oluliselt riigi ülesannete täitmist.
  Lõpliku otsuse nende kasutamise kohta teevad liikmesriigid, kes asjaomased reageerimisvahendid registreerisid.

Muudatusettepanek 43

Muudatusettepanek 43

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 6 – alapunkt c

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 6 – alapunkt c

Otsus nr 1313/2013/EL

Artikkel 11 – lõige 8 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| Selliste reageerimisvahendite kasutuselevõtu korral jäävad need kättesaadavaks tegeva liikmesriigi juhtimise ja kontrolli alla ning need võib tagasi võtta, kui
  liikmesriike
  tabab
  erakorraline olukord, mis mõjutab oluliselt riigi ülesannete täitmist, takistades
  neil nimetatud reageerimisvahendeid kättesaadavana hoidmast. Sellistel juhtudel tuleb konsulteerida komisjoniga. | | Selliste reageerimisvahendite kasutuselevõtu korral jäävad need kättesaadavaks tegeva liikmesriigi juhtimise ja kontrolli alla ning need võib tagasi võtta, kui
  seda liikmesriiki
  tabab
  riigisisene hädaolukord või vääramatu jõud, või kui erakorraline olukord takistab
  neil nimetatud reageerimisvahendeid kättesaadavana hoidmast. Sellistel juhtudel tuleb konsulteerida komisjoniga. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Selliste reageerimisvahendite kasutuselevõtu korral jäävad need kättesaadavaks tegeva liikmesriigi juhtimise ja kontrolli alla ning need võib tagasi võtta, kui
  liikmesriike
  tabab
  erakorraline olukord, mis mõjutab oluliselt riigi ülesannete täitmist, takistades
  neil nimetatud reageerimisvahendeid kättesaadavana hoidmast. Sellistel juhtudel tuleb konsulteerida komisjoniga.

liikmesriike

erakorraline olukord, mis mõjutab oluliselt riigi ülesannete täitmist, takistades

Selliste reageerimisvahendite kasutuselevõtu korral jäävad need kättesaadavaks tegeva liikmesriigi juhtimise ja kontrolli alla ning need võib tagasi võtta, kui
  seda liikmesriiki
  tabab
  riigisisene hädaolukord või vääramatu jõud, või kui erakorraline olukord takistab
  neil nimetatud reageerimisvahendeid kättesaadavana hoidmast. Sellistel juhtudel tuleb konsulteerida komisjoniga.

seda liikmesriiki

riigisisene hädaolukord või vääramatu jõud, või kui erakorraline olukord takistab

Muudatusettepanek 44

Muudatusettepanek 44

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 7

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 7

Otsus nr 1313/2013/EL

Artikkel 12 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| 1.   rescEU luuakse abi osutamiseks olukorras, kus olemasolevad vahendid ei võimalda õnnetustele tõhusalt reageerida. | | 1.   rescEU luuakse abi osutamiseks
  erakorralises
  olukorras, kus
  riigi tasandi vahendid ei ole kättesaadavad või kus
  olemasolevad vahendid ei võimalda õnnetustele tõhusalt reageerida.
  RescEU vahendeid ei kasutata selleks, et asendada liikmesriikide enda vahendeid ja asjaomaseid kohustusi. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   rescEU luuakse abi osutamiseks olukorras, kus olemasolevad vahendid ei võimalda õnnetustele tõhusalt reageerida.

1.   rescEU luuakse abi osutamiseks
  erakorralises
  olukorras, kus
  riigi tasandi vahendid ei ole kättesaadavad või kus
  olemasolevad vahendid ei võimalda õnnetustele tõhusalt reageerida.
  RescEU vahendeid ei kasutata selleks, et asendada liikmesriikide enda vahendeid ja asjaomaseid kohustusi.

Muudatusettepanek 45

Muudatusettepanek 45

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 7

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 7

Otsus nr 1313/2013/EL

Artikkel 12 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| 2.   rescEU koosneb
  järgmistest
  vahenditest:






  a) | metsatulekahjude kustutamine õhust; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   rescEU koosneb
  järgmistest
  vahenditest:

a)

metsatulekahjude kustutamine õhust;

| b) | suure võimsusega pumbad; |
| --- | --- |

b)

suure võimsusega pumbad;

| c) | otsingu- ja päästetööd linnas; |
| --- | --- |

c)

otsingu- ja päästetööd linnas;

| d) | välihaiglad ja erakorralise meditsiini rühmad. |
| --- | --- |

d)

välihaiglad ja erakorralise meditsiini rühmad.

2.   RescEU koosneb vahenditest,
  mis liikmesriikides juba olemasolevaid vahendeid täiendavad, et neid toetada ja tugevdada, ning nendega püütakse käsitleda praegusi ja tulevasi riske. Vahendid tehakse kindlaks reageerimisvahendite võimalike puuduste alusel, mis on seotud tervisealaste hädaolukordade, tööstus-, keskkonna-, seismiliste või vulkaaniliste katastroofidega, üleujutuste ja tulekahjude, sealhulgas metsatulekahjudega, ning terrorirünnakute ja keemiliste, bioloogiliste, radioloogiliste ja tuumaohtudega.

Tuginedes tuvastatud puudustele, peab rescEU sisaldama vähemalt järgmisi vahendeid:

| a) | metsatulekahjude kustutamine õhust; |
| --- | --- |

a)

metsatulekahjude kustutamine õhust;

| b) | suure võimsusega pumbad; |
| --- | --- |

b)

suure võimsusega pumbad;

| c) | otsingu- ja päästetööd linnas; |
| --- | --- |

c)

otsingu- ja päästetööd linnas;

| d) | välihaiglad ja erakorralise meditsiini rühmad. |
| --- | --- |

d)

välihaiglad ja erakorralise meditsiini rühmad.

Muudatusettepanek 46

Muudatusettepanek 46

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 7

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 7

Otsus nr 1313/2013/EL

Artikkel 12 – lõige 2a (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | 2a.
     
  Nende vahendite laad jääb paindlikuks ja võib muutuda, et tegeleda muutuste ja tulevaste probleemidega, näiteks kliimamuutuste tagajärjed. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  Nende vahendite laad jääb paindlikuks ja võib muutuda, et tegeleda muutuste ja tulevaste probleemidega, näiteks kliimamuutuste tagajärjed.

Muudatusettepanek 47

Muudatusettepanek 47

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 7

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 7

Otsus nr 1313/2013/EL

Artikkel 12 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| 4.   Kindlaks tehtud riskide
  põhjal
  ja
  võttes arvesse mitme ohu põhist lähenemisviisi
  antakse komisjonile õigus võtta vastavalt artiklile 30 vastu delegeeritud õigusakte, et määratleda, millist liiki reageerimisvahendid on vajalikud lisaks käesoleva artikli lõikes 2 nimetatud reageerimisvahenditele, ning vaadata rescEU koosseis vastavalt läbi. Tagada tuleb kooskõla liidu muude tegevuspõhimõtetega.
  Kui see osutub õnnetuse või õnnetuse ohu korral tungiva kiireloomulisuse tõttu vajalikuks, kohaldatakse artiklis 31 sätestatud menetlust käesoleva artikli kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktide suhtes. | | 4.   Kindlaks tehtud riskide ja
  suutlikkuse ning artikli 6 kohase riskijuhtimise planeerimise põhjal
  antakse komisjonile õigus võtta vastavalt artiklile 30 vastu delegeeritud õigusakte, et määratleda, millist liiki reageerimisvahendid on vajalikud lisaks käesoleva artikli lõikes 2 nimetatud reageerimisvahenditele, ning vaadata rescEU koosseis vastavalt läbi. Tagada tuleb kooskõla liidu muude tegevuspõhimõtetega.
  Kui see osutub õnnetuse või õnnetuse ohu korral tungiva kiireloomulisuse tõttu vajalikuks, kohaldatakse artiklis 31 sätestatud menetlust käesoleva artikli kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktide suhtes. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   Kindlaks tehtud riskide
  põhjal
  ja
  võttes arvesse mitme ohu põhist lähenemisviisi
  antakse komisjonile õigus võtta vastavalt artiklile 30 vastu delegeeritud õigusakte, et määratleda, millist liiki reageerimisvahendid on vajalikud lisaks käesoleva artikli lõikes 2 nimetatud reageerimisvahenditele, ning vaadata rescEU koosseis vastavalt läbi. Tagada tuleb kooskõla liidu muude tegevuspõhimõtetega.

Kui see osutub õnnetuse või õnnetuse ohu korral tungiva kiireloomulisuse tõttu vajalikuks, kohaldatakse artiklis 31 sätestatud menetlust käesoleva artikli kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktide suhtes.

4.   Kindlaks tehtud riskide ja
  suutlikkuse ning artikli 6 kohase riskijuhtimise planeerimise põhjal
  antakse komisjonile õigus võtta vastavalt artiklile 30 vastu delegeeritud õigusakte, et määratleda, millist liiki reageerimisvahendid on vajalikud lisaks käesoleva artikli lõikes 2 nimetatud reageerimisvahenditele, ning vaadata rescEU koosseis vastavalt läbi. Tagada tuleb kooskõla liidu muude tegevuspõhimõtetega.

Kui see osutub õnnetuse või õnnetuse ohu korral tungiva kiireloomulisuse tõttu vajalikuks, kohaldatakse artiklis 31 sätestatud menetlust käesoleva artikli kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktide suhtes.

Muudatusettepanek 48

Muudatusettepanek 48

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 7

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 7

Otsus nr 1313/2013/EL

Artikkel 12 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| 5.   Komisjon määrab kindlaks rescEU moodustavate reageerimisvahendite kvaliteedinõuded. Kvaliteedinõuded põhinevad kehtivatel rahvusvahelistel standarditel, kui sellised standardid on olemas. | | 5.   Komisjon määrab
  koostöös liikmesriikidega
  kindlaks rescEU moodustavate reageerimisvahendite kvaliteedinõuded. Kvaliteedinõuded põhinevad kehtivatel rahvusvahelistel standarditel, kui sellised standardid on olemas. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.   Komisjon määrab kindlaks rescEU moodustavate reageerimisvahendite kvaliteedinõuded. Kvaliteedinõuded põhinevad kehtivatel rahvusvahelistel standarditel, kui sellised standardid on olemas.

5.   Komisjon määrab
  koostöös liikmesriikidega
  kindlaks rescEU moodustavate reageerimisvahendite kvaliteedinõuded. Kvaliteedinõuded põhinevad kehtivatel rahvusvahelistel standarditel, kui sellised standardid on olemas.

Muudatusettepanek 49

Muudatusettepanek 49

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 7

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 7

Otsus nr 1313/2013/EL

Artikkel 12 – lõige 7

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| 7.   rescEU reageerimisvahendid peavad olema abitaotluse esitamisel ERCC kaudu kättesaadavad liidu mehhanismis sätestatud hädaolukordadele reageerimise operatsioonideks. Otsuse nende rakendamise kohta teeb komisjon,
  võttes
  endale rescEU reageerimisvahendite
  üle juhtimis
  - ja
  kontrollülesanded
  . | | 7.   rescEU reageerimisvahendid peavad olema abitaotluse esitamisel ERCC kaudu kättesaadavad liidu mehhanismis sätestatud hädaolukordadele reageerimise operatsioonideks. Otsuse nende rakendamise kohta teeb komisjon,
  kes võtab
  endale rescEU reageerimisvahendite
  strateegilise koordineerimise ülesanded ja vastutab nende kasutuselevõtmise eest, samas kui operatiivjuhtimine
  ja
  kontroll on vastuvõtvate liikmesriikide vastutavate ametnike ülesanne
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

7.   rescEU reageerimisvahendid peavad olema abitaotluse esitamisel ERCC kaudu kättesaadavad liidu mehhanismis sätestatud hädaolukordadele reageerimise operatsioonideks. Otsuse nende rakendamise kohta teeb komisjon,
  võttes
  endale rescEU reageerimisvahendite
  üle juhtimis
  - ja
  kontrollülesanded
  .

7.   rescEU reageerimisvahendid peavad olema abitaotluse esitamisel ERCC kaudu kättesaadavad liidu mehhanismis sätestatud hädaolukordadele reageerimise operatsioonideks. Otsuse nende rakendamise kohta teeb komisjon,
  kes võtab
  endale rescEU reageerimisvahendite
  strateegilise koordineerimise ülesanded ja vastutab nende kasutuselevõtmise eest, samas kui operatiivjuhtimine
  ja
  kontroll on vastuvõtvate liikmesriikide vastutavate ametnike ülesanne
  .

Muudatusettepanek 50

Muudatusettepanek 50

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 7

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 7

Otsus nr 1313/2013/EL

Artikkel 12 – lõige 8

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| 8.   Kasutuselevõtmise korral lepib komisjon taotlevate liikmesriikidega kokku rescEU reageerimisvahendite kasutamises. Taotlev liikmesriik lihtsustab operatsioonide käigus oma vahendite ja rescEU tegevuse kooskõlastamist. | | 8.   Kasutuselevõtmise korral lepib komisjon taotlevate liikmesriikidega
  ERCC kaudu
  kokku rescEU reageerimisvahendite kasutamises. Taotlev liikmesriik lihtsustab operatsioonide käigus oma vahendite ja rescEU tegevuse kooskõlastamist. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

8.   Kasutuselevõtmise korral lepib komisjon taotlevate liikmesriikidega kokku rescEU reageerimisvahendite kasutamises. Taotlev liikmesriik lihtsustab operatsioonide käigus oma vahendite ja rescEU tegevuse kooskõlastamist.

8.   Kasutuselevõtmise korral lepib komisjon taotlevate liikmesriikidega
  ERCC kaudu
  kokku rescEU reageerimisvahendite kasutamises. Taotlev liikmesriik lihtsustab operatsioonide käigus oma vahendite ja rescEU tegevuse kooskõlastamist.

Muudatusettepanek 51

Muudatusettepanek 51

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 7

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 7

Otsus nr 1313/2013/EL

Artikkel 12 – lõige 10

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| 10.   Juhul kui komisjon hangib soetamise, liisimise või rentimise teel sellist varustust nagu metsatulekahjude õhust kustutamise varustus, tuleb tagada järgmine:






  (a) | varustuse soetamisel sätestatakse komisjoni ja liikmesriigi vahelises lepingus varustuse registreerimine asjaomases liikmesriigis; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

10.   Juhul kui komisjon hangib soetamise, liisimise või rentimise teel sellist varustust nagu metsatulekahjude õhust kustutamise varustus, tuleb tagada järgmine:

(a)

varustuse soetamisel sätestatakse komisjoni ja liikmesriigi vahelises lepingus varustuse registreerimine asjaomases liikmesriigis;

| (b) | liisimisel ja rentimisel varustuse registreerimine liikmesriigis. |
| --- | --- |

(b)

liisimisel ja rentimisel varustuse registreerimine liikmesriigis.

10.   Juhul kui komisjon hangib soetamise, liisimise või rentimise teel sellist varustust nagu metsatulekahjude õhust kustutamise varustus, tuleb tagada järgmine:

| a) | varustuse soetamisel sätestatakse komisjoni ja liikmesriigi vahelises lepingus varustuse registreerimine asjaomases liikmesriigis; |
| --- | --- |

a)

varustuse soetamisel sätestatakse komisjoni ja liikmesriigi vahelises lepingus varustuse registreerimine asjaomases liikmesriigis;

| b) | liisimisel ja rentimisel
  ei ole
  varustuse registreerimine liikmesriigis
  kohustuslik
  . |
| --- | --- |

b)

liisimisel ja rentimisel
  ei ole
  varustuse registreerimine liikmesriigis
  kohustuslik
  .

| ba) | äriotstarbeliste õhusõidukite haldamine on usaldatud EASA sertifitseeritud ettevõtjatele. |
| --- | --- |

ba)

äriotstarbeliste õhusõidukite haldamine on usaldatud EASA sertifitseeritud ettevõtjatele.

Muudatusettepanek 52

Muudatusettepanek 52

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 8

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 8

Otsus nr 1313/2013/EL

Artikkel 12a – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti ja nõukogu
  iga kahe aasta tagant
  artiklite 11 ja 12 alusel teostatud operatsioonidest ja tehtud edusammudest. | | Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti ja nõukogu
  igal aastal
  artiklite 11 ja 12 alusel teostatud operatsioonidest ja tehtud edusammudest. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti ja nõukogu
  iga kahe aasta tagant
  artiklite 11 ja 12 alusel teostatud operatsioonidest ja tehtud edusammudest.

iga kahe aasta tagant

Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti ja nõukogu
  igal aastal
  artiklite 11 ja 12 alusel teostatud operatsioonidest ja tehtud edusammudest.

igal aastal

Muudatusettepanek 53

Muudatusettepanek 53

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 8

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 8

Otsus nr 1313/2013/EL

Artikkel 12a – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | See teave peab sisaldama ülevaadet eelarve ja kulude arengust koos üksikasjaliku tehnilise ja finantshinnanguga, täpset teavet kulude suurenemise kohta ja muudatuste kohta (kui neid esineb) selles, millist liiki reageerimisvahendid on vajalikud, ning asjaomaste vahendite kvaliteedinõuete kohta, samuti suurenemise või muudatuste põhjuste kohta. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

See teave peab sisaldama ülevaadet eelarve ja kulude arengust koos üksikasjaliku tehnilise ja finantshinnanguga, täpset teavet kulude suurenemise kohta ja muudatuste kohta (kui neid esineb) selles, millist liiki reageerimisvahendid on vajalikud, ning asjaomaste vahendite kvaliteedinõuete kohta, samuti suurenemise või muudatuste põhjuste kohta.

See teave peab sisaldama ülevaadet eelarve ja kulude arengust koos üksikasjaliku tehnilise ja finantshinnanguga, täpset teavet kulude suurenemise kohta ja muudatuste kohta (kui neid esineb) selles, millist liiki reageerimisvahendid on vajalikud, ning asjaomaste vahendite kvaliteedinõuete kohta, samuti suurenemise või muudatuste põhjuste kohta.

Muudatusettepanek 54

Muudatusettepanek 54

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 9

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 9

Otsus nr 1313/2013/EL

Artikkel 13 – lõige 1 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| Komisjon loob asjaomaste kodanikukaitse ja õnnetuste ohjamise valdkonna esindajate ja institutsioonide võrgustiku, millest moodustub koos komisjoniga liidu kodanikukaitsealaste teadmiste võrgustik. | | Komisjon loob asjaomaste kodanikukaitse ja õnnetuste ohjamise valdkonna esindajate ja institutsioonide võrgustiku,
  kuhu kuuluvad ka tippkeskused, ülikoolid ja teadlased ning
  millest moodustub koos komisjoniga liidu kodanikukaitsealaste teadmiste võrgustik.
  Komisjon võtab liikmesriikides olemasolevaid kogemusi ja kohapeal tegutsevaid organisatsioone nõuetekohaselt arvesse. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon loob asjaomaste kodanikukaitse ja õnnetuste ohjamise valdkonna esindajate ja institutsioonide võrgustiku, millest moodustub koos komisjoniga liidu kodanikukaitsealaste teadmiste võrgustik.

Komisjon loob asjaomaste kodanikukaitse ja õnnetuste ohjamise valdkonna esindajate ja institutsioonide võrgustiku,
  kuhu kuuluvad ka tippkeskused, ülikoolid ja teadlased ning
  millest moodustub koos komisjoniga liidu kodanikukaitsealaste teadmiste võrgustik.
  Komisjon võtab liikmesriikides olemasolevaid kogemusi ja kohapeal tegutsevaid organisatsioone nõuetekohaselt arvesse.

kuhu kuuluvad ka tippkeskused, ülikoolid ja teadlased ning

Komisjon võtab liikmesriikides olemasolevaid kogemusi ja kohapeal tegutsevaid organisatsioone nõuetekohaselt arvesse.

Muudatusettepanek 55

Muudatusettepanek 55

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 9

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 9

Otsus nr 1313/2013/EL

Artikkel 13 – lõige 1 – lõik 1 – sissejuhatav lause

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| Võrgustik täidab vajaduse korral tihedas koostöös asjaomaste teadmuskeskustega koolituste, õppuste, saadud kogemustele toetumise ja teadmiste levitamise valdkonnas järgmisi ülesandeid: | | Võrgustik täidab,
  püüeldes sooliselt tasakaalustatud koosseisu poole ja
  vajaduse korral tihedas koostöös asjaomaste teadmuskeskustega koolituste, õppuste, saadud kogemustele toetumise ja teadmiste levitamise valdkonnas järgmisi ülesandeid: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Võrgustik täidab vajaduse korral tihedas koostöös asjaomaste teadmuskeskustega koolituste, õppuste, saadud kogemustele toetumise ja teadmiste levitamise valdkonnas järgmisi ülesandeid:

Võrgustik täidab,
  püüeldes sooliselt tasakaalustatud koosseisu poole ja
  vajaduse korral tihedas koostöös asjaomaste teadmuskeskustega koolituste, õppuste, saadud kogemustele toetumise ja teadmiste levitamise valdkonnas järgmisi ülesandeid:

püüeldes sooliselt tasakaalustatud koosseisu poole ja

Muudatusettepanek 56

Muudatusettepanek 56

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 9 a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 9 a (uus)

Otsus nr 1313/2013/EL

Artikkel 13 – lõige 1 – lõik 2 – punkt a

| Kehtiv tekst | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| a) | loob kodanikukaitse ja muude päästetöötajate väljaõppeprogrammi, mis hõlmab õnnetuste ennetamist, õnnetusteks valmisolekut ja õnnetustele reageerimist, ning haldab seda. Programmi kuuluvad ühiskursused ja ekspertide vahetamise süsteem, mis võimaldab lähetada üksikisikuid teistesse liikmesriikidesse. |

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

a)

loob kodanikukaitse ja muude päästetöötajate väljaõppeprogrammi, mis hõlmab õnnetuste ennetamist, õnnetusteks valmisolekut ja õnnetustele reageerimist, ning haldab seda. Programmi kuuluvad ühiskursused ja ekspertide vahetamise süsteem, mis võimaldab lähetada üksikisikuid teistesse liikmesriikidesse.

Väljaõppeprogrammi
  eesmärk on tõhustada koordineeritust, kokkusobivust ja vastastikust täiendavust artiklites 9 ja
  11
  osutatud vahendite vahel ning parandada artikli 8 esimese lõigu punktides d ja f osutatud ekspertide pädevust;

Väljaõppeprogrammi

11

| (9a) | Artikli 13 lõike 1 punkt a asendatakse järgmisega: |
| --- | --- |

(9a)

(9a)

Artikli 13 lõike 1 punkt a asendatakse järgmisega:

| „a) | loob kodanikukaitse ja muude päästetöötajate väljaõppeprogrammi, mis hõlmab õnnetuste ennetamist, õnnetusteks valmisolekut ja õnnetustele reageerimist, ning haldab seda. Programmi kuuluvad ühiskursused ja ekspertide vahetamise süsteem, mis võimaldab lähetada üksikisikuid teistesse liikmesriikidesse.
  Luuakse uus kodanikukaitse Erasmuse programm kooskõlas määruse (EL) nr 1288/2013

   (*1)

  eeskirjade ja põhimõtetega. |
| --- | --- |

„a)

loob kodanikukaitse ja muude päästetöötajate väljaõppeprogrammi, mis hõlmab õnnetuste ennetamist, õnnetusteks valmisolekut ja õnnetustele reageerimist, ning haldab seda. Programmi kuuluvad ühiskursused ja ekspertide vahetamise süsteem, mis võimaldab lähetada üksikisikuid teistesse liikmesriikidesse.
  Luuakse uus kodanikukaitse Erasmuse programm kooskõlas määruse (EL) nr 1288/2013

   (*1)

  eeskirjade ja põhimõtetega.

Luuakse uus kodanikukaitse Erasmuse programm kooskõlas määruse (EL) nr 1288/2013

*1

eeskirjade ja põhimõtetega.

Kodanikukaitse Erasmuse programmi
  eesmärk on tõhustada
  ka
  koordineeritust, kokkusobivust ja vastastikust täiendavust artiklites 9,
  11
  ja
  12
  osutatud vahendite vahel ning parandada artikli 8 esimese lõigu punktides d ja f osutatud ekspertide pädevust.

Kodanikukaitse Erasmuse programmi

ka

11

12

Kodanikukaitse Erasmuse programm hõlmab rahvusvahelist mõõdet, mille eesmärk on toetada liikmesriikide ja partnerriikide koostöö abil liidu välistegevust, sh selle arengueesmärke.

Kodanikukaitse Erasmuse programm hõlmab rahvusvahelist mõõdet, mille eesmärk on toetada liikmesriikide ja partnerriikide koostöö abil liidu välistegevust, sh selle arengueesmärke.

Muudatusettepanek 57

Muudatusettepanek 57

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 9 b (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 9 b (uus)

Otsus nr 1313/2013/EL

Artikkel 13 – lõige 1 – lõik 2 – punkt f

| Kehtiv tekst | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| f
  ) | soodustab ja julgustab liidu mehhanismi tarvis asjakohaste uute tehnoloogiate kasutuselevõttu ja kasutamist. |

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

f
  )

f

soodustab ja julgustab liidu mehhanismi tarvis asjakohaste uute tehnoloogiate kasutuselevõttu ja kasutamist.

| 9b) | Artikli 13 lõike 1 punkt f asendatakse järgmisega: |
| --- | --- |

9b)

9b)

Artikli 13 lõike 1 punkt f asendatakse järgmisega:

| „f) | soodustab
  teadus
  - ja
  uuendustegevust ning
  julgustab liidu mehhanismi tarvis asjakohaste uute tehnoloogiate kasutuselevõttu ja kasutamist.“ |
| --- | --- |

„f)

soodustab
  teadus
  - ja
  uuendustegevust ning
  julgustab liidu mehhanismi tarvis asjakohaste uute tehnoloogiate kasutuselevõttu ja kasutamist.“

teadus

uuendustegevust ning

Muudatusettepanek 58

Muudatusettepanek 58

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 9 c (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 9 c (uus)

Otsus nr 1313/2013/EL

Artikkel 13 – lõige 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | 9c) | Artiklisse 13 lisatakse järgmine lõige: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

9c)

9c)

Artiklisse 13 lisatakse järgmine lõige:

„3a.
     
  Komisjon laiendab koolitusvõimekust ning suurendab teadmiste ja kogemuste jagamist liidu kodanikukaitsealaste teadmiste võrgustiku ning rahvusvaheliste organisatsioonide ja kolmandate riikide vahel, et aidata täita katastroofiohu vähendamise rahvusvahelisi kohustusi, eelkõige Sendai raamistikus sisalduvaid kohustusi.“

Muudatusettepanek 59

Muudatusettepanek 59

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 11 a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 11 a (uus)

Otsus nr 1313/2013/EL

Artikkel 16 – lõige 2

| Kehtiv tekst | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| 2.   Käesoleva artikli kohaselt toimuvad missioonid võivad kujutada endast iseseisvaid abimissioone või toetada mõne rahvusvahelise organisatsiooni juhitavat missiooni. Liidu koordineerimine integreeritakse täielikult ÜRO humanitaarasjade koordinatsioonibüroo (OCHA) üldisesse koordineerimistegevusse ning selle juhtrolli austatakse. | | 11a) | Artikli 16 lõige 2 asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Käesoleva artikli kohaselt toimuvad missioonid võivad kujutada endast iseseisvaid abimissioone või toetada mõne rahvusvahelise organisatsiooni juhitavat missiooni. Liidu koordineerimine integreeritakse täielikult ÜRO humanitaarasjade koordinatsioonibüroo (OCHA) üldisesse koordineerimistegevusse ning selle juhtrolli austatakse.

11a)

11a)

Artikli 16 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Käesoleva artikli kohaselt toimuvad missioonid võivad kujutada endast iseseisvaid abimissioone või toetada mõne rahvusvahelise organisatsiooni juhitavat missiooni. Liidu koordineerimine integreeritakse täielikult ÜRO humanitaarasjade koordinatsioonibüroo (OCHA) üldisesse koordineerimistegevusse ning selle juhtrolli austatakse.
  Inimtegevusest tingitud õnnetuste või keerukate hädaolukordade korral määrab komisjon humanitaarabi andjatega konsulteerides täpselt kindlaks sekkumise ulatuse ja oma suhte laiema humanitaartegevuse osalistega, tagades kooskõla Euroopa humanitaarabi konsensusega ja humanitaarpõhimõtete järgimise.
  “

Muudatusettepanek 60

Muudatusettepanek 60

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 12

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 12

Otsus nr 1313/2013/EL

Artikkel 19 – lõige 1 – lõik 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | Liidu mehhanismi jaoks vajalikud assigneeringud kiidavad järk-järgult heaks Euroopa Parlament ja nõukogu iga-aastase eelarvemenetluse käigus, võttes nõuetekohaselt arvesse kõiki nõukogu määrusega (EL, Euratom) nr 1311/2013

   (*2)

  tagatud vahendeid, eelkõige paindlikkusinstrumenti, nagu on sätestatud I lisas. |
| | |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Liidu mehhanismi jaoks vajalikud assigneeringud kiidavad järk-järgult heaks Euroopa Parlament ja nõukogu iga-aastase eelarvemenetluse käigus, võttes nõuetekohaselt arvesse kõiki nõukogu määrusega (EL, Euratom) nr 1311/2013

   (*2)

  tagatud vahendeid, eelkõige paindlikkusinstrumenti, nagu on sätestatud I lisas.

Liidu mehhanismi jaoks vajalikud assigneeringud kiidavad järk-järgult heaks Euroopa Parlament ja nõukogu iga-aastase eelarvemenetluse käigus, võttes nõuetekohaselt arvesse kõiki nõukogu määrusega (EL, Euratom) nr 1311/2013

*2

tagatud vahendeid, eelkõige paindlikkusinstrumenti, nagu on sätestatud I lisas.

Muudatusettepanek 61

Muudatusettepanek 61

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 13

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 13

Otsus nr 1313/2013/EL

Artikkel 20 a – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| Käesoleva otsuse alusel antud abi või rahaliste vahenditega suurendatakse liidu asjakohast nähtavust, sealhulgas tõstetakse artiklites 11, 12 ja artikli 21 lõike 2 punktis c osutatud vahendite puhul esile liidu embleemi. | | Käesoleva otsuse alusel antud abi või rahaliste vahenditega suurendatakse liidu asjakohast nähtavust, sealhulgas tõstetakse artiklites 11, 12 ja artikli 21 lõike 2 punktis c osutatud vahendite puhul esile liidu embleemi.
  Töötatakse välja teabestrateegia, et teha liidu mehhanismi raames võetud meetmetega saavutatud konkreetsed tulemused kodanikele nähtavaks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Käesoleva otsuse alusel antud abi või rahaliste vahenditega suurendatakse liidu asjakohast nähtavust, sealhulgas tõstetakse artiklites 11, 12 ja artikli 21 lõike 2 punktis c osutatud vahendite puhul esile liidu embleemi.

Käesoleva otsuse alusel antud abi või rahaliste vahenditega suurendatakse liidu asjakohast nähtavust, sealhulgas tõstetakse artiklites 11, 12 ja artikli 21 lõike 2 punktis c osutatud vahendite puhul esile liidu embleemi.
  Töötatakse välja teabestrateegia, et teha liidu mehhanismi raames võetud meetmetega saavutatud konkreetsed tulemused kodanikele nähtavaks.

Töötatakse välja teabestrateegia, et teha liidu mehhanismi raames võetud meetmetega saavutatud konkreetsed tulemused kodanikele nähtavaks.

Muudatusettepanek 62

Muudatusettepanek 62

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 15 – alapunkt b

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 15 – alapunkt b

Otsus nr 1313/2013/EL

Artikkel 23 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | 2a.
     
  Liikmesriikide vahendite puhul, mis ei ole seotud Euroopa kodanikukaitse ühisressursiga, ei tohi transpordiressurssidele antava liidu rahalise toetuse summa ületada 55 % kogu rahastamiskõlblikest kuludest. Sellise rahastamise saamiseks võtavad liikmesriigid kohustuse registreerida kõik oma käsutuses olevad vahendid koos asjakohaste juhtimisstruktuuridega lisaks neile, mis on juba eelnevalt seotud Euroopa kodanikukaitse ühisressursiga, võimaldades neil nii reageerida tervise-, tööstus-, seismilistele või vulkaanilistele katastroofidele, üleujutustele ja metsatulekahjudele, terrorirünnakutele ning keemia-, bioloogilistele, radioloogilistele ja tuumarünnakutele. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  Liikmesriikide vahendite puhul, mis ei ole seotud Euroopa kodanikukaitse ühisressursiga, ei tohi transpordiressurssidele antava liidu rahalise toetuse summa ületada 55 % kogu rahastamiskõlblikest kuludest. Sellise rahastamise saamiseks võtavad liikmesriigid kohustuse registreerida kõik oma käsutuses olevad vahendid koos asjakohaste juhtimisstruktuuridega lisaks neile, mis on juba eelnevalt seotud Euroopa kodanikukaitse ühisressursiga, võimaldades neil nii reageerida tervise-, tööstus-, seismilistele või vulkaanilistele katastroofidele, üleujutustele ja metsatulekahjudele, terrorirünnakutele ning keemia-, bioloogilistele, radioloogilistele ja tuumarünnakutele.

Muudatusettepanek 63

Muudatusettepanek 63

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 16

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 16

Otsus nr 1313/2013/EL

Artikkel 26 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| 2.   
  Taotletakse koostoimet
  ja
  vastastikust täiendavust
  muude liidu vahenditega, millega toetatakse selliseid valdkondi nagu ühtekuuluvus, maaelu areng, teadusuuringud, tervishoid ning ränne ja julgeolekupoliitika. Kolmandates riikides humanitaarkriisidele reageerimiseks osutatava abi korral tagab komisjon käesoleva otsuse alusel rahastatud meetmete ja määruse (EÜ) nr 1257/96 alusel rahastatud meetmete vastastikuse täiendavuse ja sidususe. | | 2.   
  Luuakse koostoime
  ja
  vastastikune täiendavus ning tagatakse parem koordineerimine
  muude liidu vahenditega, millega toetatakse selliseid valdkondi nagu ühtekuuluvus
  (sealhulgas Euroopa Liidu Solidaarsusfond)
  , maaelu areng, teadusuuringud, tervishoid ning ränne ja julgeolekupoliitika,
  ilma et see tooks kaasa nende valdkondade rahaliste vahendite ümberjaotamise
  . Kolmandates riikides humanitaarkriisidele reageerimiseks osutatava abi korral tagab komisjon käesoleva otsuse alusel rahastatud meetmete ja määruse (EÜ) nr 1257/96 alusel rahastatud meetmete vastastikuse täiendavuse ja sidususe,
  võttes samal ajal arvesse nende meetmete ja nende rahastamise erilist ja sõltumatut iseloomu ning tagades, et need on kooskõlas humanitaarabi Euroopa konsensusega
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   
  Taotletakse koostoimet
  ja
  vastastikust täiendavust
  muude liidu vahenditega, millega toetatakse selliseid valdkondi nagu ühtekuuluvus, maaelu areng, teadusuuringud, tervishoid ning ränne ja julgeolekupoliitika. Kolmandates riikides humanitaarkriisidele reageerimiseks osutatava abi korral tagab komisjon käesoleva otsuse alusel rahastatud meetmete ja määruse (EÜ) nr 1257/96 alusel rahastatud meetmete vastastikuse täiendavuse ja sidususe.

2.   
  Luuakse koostoime
  ja
  vastastikune täiendavus ning tagatakse parem koordineerimine
  muude liidu vahenditega, millega toetatakse selliseid valdkondi nagu ühtekuuluvus
  (sealhulgas Euroopa Liidu Solidaarsusfond)
  , maaelu areng, teadusuuringud, tervishoid ning ränne ja julgeolekupoliitika,
  ilma et see tooks kaasa nende valdkondade rahaliste vahendite ümberjaotamise
  . Kolmandates riikides humanitaarkriisidele reageerimiseks osutatava abi korral tagab komisjon käesoleva otsuse alusel rahastatud meetmete ja määruse (EÜ) nr 1257/96 alusel rahastatud meetmete vastastikuse täiendavuse ja sidususe,
  võttes samal ajal arvesse nende meetmete ja nende rahastamise erilist ja sõltumatut iseloomu ning tagades, et need on kooskõlas humanitaarabi Euroopa konsensusega
  .

Muudatusettepanek 64

Muudatusettepanek 64

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 18

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 18

Otsus nr 1313/2013/EL

Artikkel 32 – lõige 1 – punkt g

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| g) | rescEU loomine, juhtimine ja ülalpidamine vastavalt artiklis 12 sätestatule, sealhulgas kasutuselevõtu otsuseid ja
  töökorda käsitlevad kriteeriumid
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

g)

rescEU loomine, juhtimine ja ülalpidamine vastavalt artiklis 12 sätestatule, sealhulgas kasutuselevõtu otsuseid ja
  töökorda käsitlevad kriteeriumid
  ;

töökorda käsitlevad kriteeriumid

| g) | rescEU loomine, juhtimine ja ülalpidamine vastavalt artiklis 12 sätestatule, sealhulgas kasutuselevõtu otsuseid
  käsitlevad kriteeriumid, töökord
  ja
  tingimused rescEU vahendite kasutuselevõtmiseks riiklikul tasandil liikmesriigi poolt ning sellega seotud finants- ja muu korraldus
  ; |
| --- | --- |

g)

rescEU loomine, juhtimine ja ülalpidamine vastavalt artiklis 12 sätestatule, sealhulgas kasutuselevõtu otsuseid
  käsitlevad kriteeriumid, töökord
  ja
  tingimused rescEU vahendite kasutuselevõtmiseks riiklikul tasandil liikmesriigi poolt ning sellega seotud finants- ja muu korraldus
  ;

käsitlevad kriteeriumid, töökord

tingimused rescEU vahendite kasutuselevõtmiseks riiklikul tasandil liikmesriigi poolt ning sellega seotud finants- ja muu korraldus

Muudatusettepanek 65

Muudatusettepanek 65

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa (uus)

I lisa (uus)

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

I LISA

I LISA

TÄIENDAVATE RAHAERALDISTE SOOVITUSLIK JAOTUS AASTATEKS 2018–2020

TÄIENDAVATE RAHAERALDISTE SOOVITUSLIK JAOTUS AASTATEKS 2018–2020

| | | 2018 | 2019 | 2020 | KOKKU |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Täiendavad assigneeringud kokku rubriigis 3

   (*3) | CA | 19,157 | 115,2 | 122,497 | 256,854 |
| PA | 11 | 56,56 | 115,395 | 182,955 |
| Täiendavad assigneeringud kokku rubriigis 4

   (*3) | CA | 2 | 2 | 2,284 | 6,284 |
| PA | 0,8 | 1,8 | 2,014 | 4,614 |
| Täiendavad assigneeringud rubriikides 3 ja 4 kokku

   (*3) | CA | 21,157 | 117,2 | 124,781 | 263,138 |
| PA | 11,8 | 58,36 | 117,409 | 187,569 |
| (miljonites eurodes) |

2018

2018

2019

2019

2020

2020

KOKKU

KOKKU

Täiendavad assigneeringud kokku rubriigis 3

   (*3)

Täiendavad assigneeringud kokku rubriigis 3

*3

CA

CA

19,157

19,157

115,2

115,2

122,497

122,497

256,854

256,854

PA

PA

11

11

56,56

56,56

115,395

115,395

182,955

182,955

Täiendavad assigneeringud kokku rubriigis 4

   (*3)

Täiendavad assigneeringud kokku rubriigis 4

*3

CA

CA

2

2

2

2

2,284

2,284

6,284

6,284

PA

PA

0,8

0,8

1,8

1,8

2,014

2,014

4,614

4,614

Täiendavad assigneeringud rubriikides 3 ja 4 kokku

   (*3)

Täiendavad assigneeringud rubriikides 3 ja 4 kokku

*3

CA

CA

21,157

21,157

117,2

117,2

124,781

124,781

263,138

263,138

PA

PA

11,8

11,8

58,36

58,36

117,409

117,409

187,569

187,569

(miljonites eurodes)

(miljonites eurodes)

---

(1)  Asi saadeti vastavalt kodukorra artikli 59 lõike 4 neljandale lõigule vastutavale komisjonile uuesti läbivaatamiseks (A8-0180/2018).

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta otsus nr 1313/2013/EL liidu kodanikukaitse mehhanismi kohta (ELT L 347, 20.12.2013, lk 924).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta otsus nr 1313/2013/EL liidu kodanikukaitse mehhanismi kohta (ELT L 347, 20.12.2013, lk 924).

3

(4)  
  Komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule Euroopa hädaolukordadele reageerimise suutlikkusega seoses tehtud edusammude ja allesjäänud puudujääkide kohta, 17.2.2017.

4

Komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule Euroopa hädaolukordadele reageerimise suutlikkusega seoses tehtud edusammude ja allesjäänud puudujääkide kohta, 17.2.2017.

(5)  
  Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 884).

5

Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 884).

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2013. aasta otsus nr 1082/2013/EL tõsiste piiriüleste terviseohtude kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 2119/98/EÜ (ELT L 293, 5.11.2013, lk 1).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2013. aasta otsus nr 1082/2013/EL tõsiste piiriüleste terviseohtude kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 2119/98/EÜ (ELT L 293, 5.11.2013, lk 1).

9

(*1)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1288/2013, millega luuakse „Erasmus+“: liidu haridus-, koolitus-, noorte- ja spordiprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1719/2006/EÜ, nr 1720/2006/EÜ ja nr 1298/2008/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 50).
  “

*1

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1288/2013, millega luuakse „Erasmus+“: liidu haridus-, koolitus-, noorte- ja spordiprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1719/2006/EÜ, nr 1720/2006/EÜ ja nr 1298/2008/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 50).

(*2)  
  Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 884).

*2

Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 884).

(*3)  
  Les montants totaux sont mis à disposition par l’intermédiaire de l’instrument de flexibilité.

*3

Les montants totaux sont mis à disposition par l’intermédiaire de l’instrument de flexibilité.

---