# Az Európai Unió C 298/2022

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 298 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 65. évfolyam2022. augusztus 5. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 298

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

65. évfolyam2022. augusztus 5.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | II   Közlemények |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Bizottság |
| 2022/C 298/01 | A Bizottság közleménye – Iránymutatások a víz újrafelhasználására vonatkozó minimumkövetelményekről szóló 2020/741 rendelet alkalmazásához | 1 |
| 2022/C 298/02 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.10777 – PLASTIC OMNIUM / VARROC (LIGHTING DIVISION)) (
  1
  ) | 56 |
| 2022/C 298/03 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.10748 – MACQUARIE / BCI / NATIONAL GRID / NATIONAL GRID GAS) (
  1
  ) | 57 |

Tartalom

Oldal

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

2022/C 298/01

A Bizottság közleménye – Iránymutatások a víz újrafelhasználására vonatkozó minimumkövetelményekről szóló 2020/741 rendelet alkalmazásához

1

2022/C 298/02

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.10777 – PLASTIC OMNIUM / VARROC (LIGHTING DIVISION)) (
  1
  )

1

56

2022/C 298/03

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.10748 – MACQUARIE / BCI / NATIONAL GRID / NATIONAL GRID GAS) (
  1
  )

1

57

---

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2022/C 298/04 | Euroátváltási árfolyamok — 2022. augusztus 4. | 58 |
| 2022/C 298/05 | Az összefonódásokkal foglalkozó tanácsadó bizottság 2022. február 14-i ülésén megfogalmazott véleménye az M.10078 – Cargotec/Konecranes ügyben hozott határozatról – Ülés: Audiokonferencia Skype for Business segítségével – Előadó: Magyarország (
  1
  ) | 59 |
| 2022/C 298/06 | A meghallgatási tisztviselő zárójelentése – Ügyszám: M.10078 – Cargotec / Konecranes (
  1
  ) | 61 |
| 2022/C 298/07 | A Bizottság határozatának összefoglalója (2022. február 24.) egy vállalati összefonódásnak a belső piaccal és az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével összeegyeztethetőnek nyilvánításáról (Ügyszám: M.10078 – CARGOTEC / KONECRANES)
  (Az értesítés a C(2022) 1070. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 63 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

2022/C 298/04

Euroátváltási árfolyamok — 2022. augusztus 4.

58

2022/C 298/05

Az összefonódásokkal foglalkozó tanácsadó bizottság 2022. február 14-i ülésén megfogalmazott véleménye az M.10078 – Cargotec/Konecranes ügyben hozott határozatról – Ülés: Audiokonferencia Skype for Business segítségével – Előadó: Magyarország (
  1
  )

1

59

2022/C 298/06

A meghallgatási tisztviselő zárójelentése – Ügyszám: M.10078 – Cargotec / Konecranes (
  1
  )

1

61

2022/C 298/07

A Bizottság határozatának összefoglalója (2022. február 24.) egy vállalati összefonódásnak a belső piaccal és az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével összeegyeztethetőnek nyilvánításáról (Ügyszám: M.10078 – CARGOTEC / KONECRANES)
  (Az értesítés a C(2022) 1070. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(Az értesítés a C(2022) 1070. számú dokumentummal történt)

1

63

---

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2022/C 298/08 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám M.10814 – HEDIN / MOTOR-CAR) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 70 |
| | EGYÉB JOGI AKTUSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2022/C 298/09 | A (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás standard módosításának jóváhagyásáról szóló értesítés közzététele | 72 |

V   Hirdetmények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2022/C 298/08

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám M.10814 – HEDIN / MOTOR-CAR) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

70

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

2022/C 298/09

A (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás standard módosításának jóváhagyásáról szóló értesítés közzététele

72

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

| 2022.8.5. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 298/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.8.5.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 298/1

---

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE

Iránymutatások a víz újrafelhasználására vonatkozó minimumkövetelményekről szóló 2020/741 rendelet alkalmazásához

(2022/C 298/01)

Tartalomjegyzék

| 1. | Bevezetés | 3 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Általános és adminisztratív kötelezettségek | 3 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | Hatály | 4 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.1.1. | Feltételek | 4 |
| --- | --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | A határozat benyújtása és felülvizsgálata | 5 |
| --- | --- | --- |

2.1.2.

| 2.2. | Illetékes hatóság | 5 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Kapcsolattartó pontok | 6 |
| --- | --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Felelős felek | 6 |
| --- | --- | --- |

2.4.

| 2.4.1. | A vízvisszanyerő létesítmény üzemeltetőjének a vízminőséggel kapcsolatos felelőssége | 7 |
| --- | --- | --- |

2.4.1.

| 2.4.2. | A többi szereplő felelőssége | 7 |
| --- | --- | --- |

2.4.2.

| 2.5. | Engedélyek | 8 |
| --- | --- | --- |

2.5.

| 2.5.1. | Az engedélyt megadó hatóságok | 8 |
| --- | --- | --- |

2.5.1.

| 2.5.2. | Engedély iránti kérelmek | 9 |
| --- | --- | --- |

2.5.2.

| 2.5.3. | Az engedély tartalma | 9 |
| --- | --- | --- |

2.5.3.

| 2.5.4. | A kutatási és kísérleti projektekre vonatkozó mentességek | 10 |
| --- | --- | --- |

2.5.4.

| 2.6. | Megfelelőségi ellenőrzések | 10 |
| --- | --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Szankciók | 10 |
| --- | --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Figyelemfelkeltés és az információk megosztása | 11 |
| --- | --- | --- |

2.8.

| 3. | Műszaki szempontok | 12 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | Kockázatkezelés | 12 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Alapvető kockázatkezelési elemek | 13 |
| --- | --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | A rendszer leírása | 15 |
| --- | --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Szereplők és szerepek | 15 |
| --- | --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | A veszélyek azonosítása, valamint a kockázatoknak kitett környezet és populációk | 15 |
| --- | --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | Környezeti és egészségügyi kockázatértékelési módszerek | 18 |
| --- | --- | --- |

3.1.5.

| 3.1.6. | A kiegészítő követelményekkel kapcsolatos feltételek | 20 |
| --- | --- | --- |

3.1.6.

| 3.1.7. | Megelőző intézkedések | 20 |
| --- | --- | --- |

3.1.7.

| 3.1.8. | Minőség-ellenőrzési és környezetvédelmi monitoringrendszerek | 20 |
| --- | --- | --- |

3.1.8.

| 3.1.9. | Vészhelyzet-kezelés és koordináció | 21 |
| --- | --- | --- |

3.1.9.

| 3.2. | Terménytípusok és a visszanyert víz osztályai | 21 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Példák öntözési módszerekre és terménytípusokra | 22 |
| --- | --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Példák az előírt vízminőségi osztály elérése érdekében alkalmazott akadályokra | 24 |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

| 3.3. | Hitelesítő ellenőrzés | 26 |
| --- | --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | Általános elvek | 26 |
| --- | --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Hitelesítő ellenőrzési protokollok | 27 |
| --- | --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Példák a hitelesítő ellenőrzésre | 28 |
| --- | --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | További forrásanyagok | 29 |
| --- | --- | --- |

3.3.4.

1.   Bevezetés

Az EU vízkészleteire egyre nagyobb nyomás nehezedik. Ez vízhiányhoz vezet – amikor a vízkészletek nem elegendőek a szükségletek kielégítésére – és a vízminőség romlását okozza. Emellett az éghajlatváltozás, a kiszámíthatatlan időjárási mintázatok és az aszályok jelentősen hozzájárulnak az édesvíz elérhetőségével kapcsolatos problémákhoz. A visszanyert víz újrafelhasználását széles körben elismerik olyan gyakorlatként, amely elősegíti a vízkészletek hatékonyabb kezelését és hozzájárul rendszereink éghajlatváltozáshoz való hozzáigazításához, összhangban az európai zöld megállapodásban meghatározott uniós stratégiával (1).

A víz újrafelhasználására vonatkozó minimumkövetelményekről szóló (EU) 2020/741 európai parlamenti és tanácsi rendelet (a víz-újrafelhasználásról szóló rendelet) (2) célja, hogy megkönnyítse és ösztönözze a víz mezőgazdasági öntözési célú újrafelhasználásának gyakorlatát, amely ágazat különösen kiszolgáltatott lehet a szűkös vagy időszakosan rendelkezésre álló vízforrásokkal szemben, fenntarthatóbbá és reziliensebbé téve az uniós élelmiszerrendszert (3), ugyanakkor védve a közegészséget és a környezetet.

A víz újrafelhasználásáról szóló, 2023. június 26-tól alkalmazandó rendelet egységes vízminőségi minimumkövetelményeket határoz meg a kezelt települési szennyvíz mezőgazdasági öntözésben történő biztonságos újrafelhasználására vonatkozóan. A harmonizált minimumkövetelmények biztosítják továbbá a mezőgazdasági termékek egységes piacának megfelelő működését, és növelik a fogyasztói bizalmat.

E rendelet értelmében a települési szennyvíz kezelését szabályozó 91/271/EGK irányelv (a települési szennyvíz kezeléséről szóló irányelv) (4) követelményeivel összhangban kezelt települési szennyvizet az új minimális minőségi paramétereknek való megfelelés érdekében további kezelésnek kell alávetni, és alkalmassá kell tenni a mezőgazdasági felhasználásra.

A vízminőségre vonatkozó egységes minimumkövetelmények mellett a rendelet az ellenőrzésre vonatkozó egységes minimumkövetelményeket, az esetleges további egészségügyi és környezeti kockázatok értékelésére és kezelésére irányuló kockázatkezelési szabályokat, engedélyre vonatkozó kötelezettségeket és átláthatósági szabályokat is meghatároz, amelyek értelmében valamennyi víz-újrafelhasználási projektre vonatkozó kulcsfontosságú információkat nyilvánosan hozzáférhetővé kell tenni.

A víz-újrafelhasználásról szóló rendelet 11. cikkének (5) bekezdése előírja a Bizottság számára, hogy a tagállamokkal folytatott konzultációt követően iránymutatásokat dolgozzon ki a rendelet alkalmazására vonatkozóan. Ez a közlemény tartalmazza ezen iránymutatásokat. A jelentés a vízpolitika stratégiai koordinációs csoportja (5) keretében létrehozott víz-újrafelhasználási munkacsoporttal (6) szoros együttműködésben készült, amelynek tagjai között a tagállami hatóságok és az érdekelt szervezetek is megtalálhatók. A víz-újrafelhasználási munkacsoport a 2021. október 21–22-i és a 2022. február 18-i ülésén alaposan megvitatta a dokumentumot, és írásbeli észrevételeket tett.

Ezen iránymutatások 2. szakasza a rendeletben meghatározott általános és adminisztratív kötelezettségekre terjed ki, beleértve annak hatályát is. A 3. szakasz a technikai szempontokkal foglalkozik.

2.   Általános és adminisztratív kötelezettségek

Ez a szakasz a következő szempontokra terjed ki: a rendelet hatálya, és különösen a 2. cikk (2) bekezdésének alkalmazása; az illetékes hatóság(ok); a kapcsolattartó pontok és a határokon átnyúló együttműködés; a különböző szereplők felelősségi köre; engedélyek; megfelelőségi ellenőrzések; szankciók; figyelemfelkeltés és információk megosztása.

2.1.   
  Hatály

A rendelet minden olyan esetben alkalmazandó, amikor a kezelt települési szennyvizet mezőgazdasági öntözésre használják fel. A 2. cikk (2) bekezdése szerint azonban a tagállamok dönthetnek úgy, hogy egy vagy több vízgyűjtő kerületükben vagy annak részein nem megfelelő a kezelt települési szennyvizet mezőgazdasági öntözés céljából újrafelhasználni.

A 2. cikk (2) bekezdése szerinti határozatok ténylegesen tiltják a víz újrafelhasználását egy adott területen (annak egy részén), és ennek következtében a rendelet nem alkalmazandó ezeken a területeken. Más szóval, ha egy tagállam úgy ítéli meg, hogy a víz újrafelhasználása csak területének egy részén nem megfelelő, a rendelet továbbra is teljeskörűen alkalmazandó a többi olyan területen, ahol a víz újrafelhasználható.

A rendeletben foglalt általánosabb kötelezettségek egy része akkor is alkalmazandó lehet, ha a víz újrafelhasználását az egész tagállamban betiltják. Például:

| — | a 2. cikk kutatási projektekre vonatkozó mentességekről szóló (3) bekezdése: amennyiben egy tagállam engedélyez ilyen projekteket, ki kell jelölnie a 2. cikk (3) bekezdésében meghatározott kritériumoknak való megfelelés ellenőrzéséért felelős illetékes hatóságokat; |
| --- | --- |

—

a 2. cikk kutatási projektekre vonatkozó mentességekről szóló (3) bekezdése: amennyiben egy tagállam engedélyez ilyen projekteket, ki kell jelölnie a 2. cikk (3) bekezdésében meghatározott kritériumoknak való megfelelés ellenőrzéséért felelős illetékes hatóságokat;

| — | a más tagállamokkal való együttműködésért felelős kapcsolattartó pont kijelöléséről szóló 8. cikk; |
| --- | --- |

—

a más tagállamokkal való együttműködésért felelős kapcsolattartó pont kijelöléséről szóló 8. cikk;

| — | a 10. cikknek a nyilvánosság kapcsolattartó pontról való tájékoztatásáról szóló (1) bekezdése; |
| --- | --- |

—

a 10. cikknek a nyilvánosság kapcsolattartó pontról való tájékoztatásáról szóló (1) bekezdése;

| — | a szankciókról szóló 15. cikk annak biztosítása érdekében, hogy amennyiben a víz újrafelhasználását elutasító határozat születik, azt betartsák, azaz a vizet ne használják fel újra, és a mentesített kutatási projektek megfeleljenek az alkalmazandó feltételeknek. |
| --- | --- |

—

a szankciókról szóló 15. cikk annak biztosítása érdekében, hogy amennyiben a víz újrafelhasználását elutasító határozat születik, azt betartsák, azaz a vizet ne használják fel újra, és a mentesített kutatási projektek megfeleljenek az alkalmazandó feltételeknek.

A 2. cikk (2) bekezdése szerinti határozat hiányában a rendelet alkalmazásának kezdőnapjáig (2023. június 26.) a víz-újrafelhasználási rendszerben részt vevő bármely felelős félnek képesnek kell lennie arra, hogy engedélyért folyamodjon.

Más szóval (eltérő nemzeti határozat hiányában) az alapértelmezett helyzet az, hogy a víz újrafelhasználása a rendelet alapján kiadott engedélyhez kötött. Ez azt jelenti, hogy a kockázatkezelési tervnek minden lehetséges kockázatra ki kell terjednie, és a projektnek teljes mértékben meg kell felelnie valamennyi uniós egészségügyi és környezetvédelmi jogszabálynak.

2.1.1.   Feltételek

A tagállamokban számos különböző körülmény és éghajlati jellemző befolyásolhatja az azzal kapcsolatos döntést, hogy a víz újrafelhasználása szerepet játszik-e az integrált vízgazdálkodásban.

Előfordulhat, hogy egyes tagállamok éghajlati viszonyai szükségtelenné és/vagy gazdaságtalanná tehetik a víz újrafelhasználását a bőséges csapadékmennyiség miatt. Ugyanakkor még a vízhiánnyal és az ismétlődő aszályokkal szembesülő tagállamokban is előfordulhatnak olyan körülmények, amelyek miatt az általában a vízhiány kezelésére szánt víz-újrafelhasználás nem megfelelő gyakorlat.

Ilyen lehet például, ha egyes területeket hosszan tartó aszályt sújt, és a felszíni víztestek ökológiai vízhozamuk és a víz jó állapota tekintetében a kezelt szennyvíz bevezetésétől függenek. Ha a kezelt szennyvizet egy vízvisszanyerő telepre, majd azt követően a mezőgazdaságba irányítanák át, ez megfosztaná a felszíni vizeket a minimális ökológiai vízhozam biztosításához szükséges alapvető vízmennyiségektől.

Ezekben az esetekben fel kell mérni az alternatív források, azaz a(z egyéb) felszíni és/vagy felszín alatti víztestekből történő vízkivétel hatását is, mivel ezek hatással lehetnek a víz mennyiségére/minőségére is. A vízkivétel okozta terhelés hatással lehet a felszín alatti víztestek mennyiségi állapotára, amely esetben a víz újrafelhasználása alternatív vízforrást kínálhat. Előfordulhatnak olyan helyzetek is, amikor a vízkivétel nem jelent terhelést, és előfordulhat, hogy a víz újrafelhasználásának költségei nem versenyképesek más vízforrásokkal szemben.

Ezért minden döntés során gondosan mérlegelni kell a víz újrafelhasználásának előnyeit és hátrányait. Mindezeket a megfontolásokat be kell építeni minden olyan döntésbe, amely értelmében egy adott területen nem kerül sor a víz integrált vízgazdálkodás keretében történő újrafelhasználására.

A rendelet 2. cikkének (2) bekezdése meghatározza azokat a kritériumokat, amelyeket a tagállamoknak figyelembe kell venniük annak meghatározásához, hogy a víz újrafelhasználása egyes vízgyűjtő kerületekben (vagy azok egy vagy több részén) nem megfelelő.

Azoknak a tagállamoknak, amelyek a rendelet 2. cikkének (2) bekezdése alapján ilyen határozatot hoznak, megfelelően indokolniuk kell a határozatot, és azt be kell nyújtaniuk a Bizottságnak. Ha a tilalom azon felszíni víztestek minőségére gyakorolt nyomás eredménye, amelyek áramlása és ökológiai állapota a bevezetett szennyvíztől függ, a határozat abban az esetben kellően indokolt, amennyiben megemlíti:

| — | mely víztestek érintettek; |
| --- | --- |

—

mely víztestek érintettek;

| — | azok jelenlegi állapota: |
| --- | --- |

—

azok jelenlegi állapota:

| — | milyen egyéb költséghatékony intézkedéseket hoztak, és milyen intézkedéseket lehet hozni a jó állapot elérése és/vagy a romlás elkerülése érdekében; |
| --- | --- |

—

milyen egyéb költséghatékony intézkedéseket hoztak, és milyen intézkedéseket lehet hozni a jó állapot elérése és/vagy a romlás elkerülése érdekében;

| — | a mezőgazdasági öntözésre használható alternatív vízforrások; valamint |
| --- | --- |

—

a mezőgazdasági öntözésre használható alternatív vízforrások; valamint

| — | hogy ezek az egyéb források eredményezhetnek-e más felszíni vagy felszín alatti víztestekből való túlzott vízkivételt, ami hatással lehet azok mennyiségi vagy minőségi állapotára. |
| --- | --- |

—

hogy ezek az egyéb források eredményezhetnek-e más felszíni vagy felszín alatti víztestekből való túlzott vízkivételt, ami hatással lehet azok mennyiségi vagy minőségi állapotára.

Ha a határozat a költséghatékonyság kritériumain alapul, fontos figyelembe venni az összes költséget, azaz a visszanyert víz és a tagállam által megfelelőbbnek ítélt alternatív forrás(ok) környezeti, valamint erőforrásköltségeit. A 2000/60/EK irányelv 5. cikke és III. melléklete alapján elvégzett gazdasági elemzés hasznos háttér-információkkal szolgálhat.

2.1.2.   A határozat benyújtása és felülvizsgálata

A rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében meghatározott kritériumokon alapuló, kellően indokolt és világos érvekkel alátámasztott határozatokat írásban kell benyújtani a Bizottsághoz a rendes kommunikációs csatornákon (pl. a tagállam Európai Unió melletti Állandó Képviseletén) keresztül. A tagállamnak az ilyen határozatokat a 10. cikk (3) bekezdésével összhangban a nyilvánosság számára is hozzáférhetővé kell tennie.

A rendelet 2. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy szükség esetén a változó körülmények figyelembevétele érdekében minden ilyen határozatot felül kell vizsgálni. Ezeket a határozatokat különösen az éghajlatváltozással kapcsolatos előrejelzések és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra vonatkozó (kétévente frissített) nemzeti stratégiák (7) figyelembevétele érdekében kell felülvizsgálni, és a felülvizsgálatra legalább hatévente sort kell keríteni a 2000/60/EK irányelv alapján létrehozott vízgyűjtő-gazdálkodási tervekre figyelemmel.

A víz újrafelhasználásának tilalmára vonatkozó minden határozatot ezért az integrált vízgazdálkodás tágabb összefüggésében indokolni kell. A határozatnak teljes mértékben összeegyeztethetőnek kell lennie a vonatkozó vízgyűjtő-gazdálkodási tervekben meghatározott gazdálkodási megközelítéssel, valamint az éghajlatváltozás mérséklését és az ahhoz való alkalmazkodást célzó politikákkal.

Ez azt jelenti, hogy a víz újrafelhasználásának tilalmára vonatkozó határozatnak a víz állapotára, a terhelésére, valamint az összegyűjtött és a tervekben meghatározott hatásokra és intézkedésekre kell épülnie. Ez magában foglalná a visszanyert víz és egyéb vízkészletek környezeti és erőforrásköltségeinek értékelését is, figyelembe véve a 2000/60/EK irányelv 5. cikke szerinti gazdasági elemzést is.

2.2.   
  Illetékes hatóság

A 3. cikk (1) bekezdésében említett illetékes hatóságok felelősek a következőkért:

| — | a visszanyert víz előállítására és szolgáltatására vonatkozó engedélyek kiadása, beleértve a víz-újrafelhasználási kockázatkezelési terv kidolgozását; |
| --- | --- |

—

a visszanyert víz előállítására és szolgáltatására vonatkozó engedélyek kiadása, beleértve a víz-újrafelhasználási kockázatkezelési terv kidolgozását;

| — | annak megállapítása, hogy teljesülnek-e a kutatási vagy kísérleti projektek rendelet alóli mentesítésének kritériumai (adott esetben); |
| --- | --- |

—

annak megállapítása, hogy teljesülnek-e a kutatási vagy kísérleti projektek rendelet alóli mentesítésének kritériumai (adott esetben);

| — | az engedélyekben meghatározott feltételeknek való megfelelés ellenőrzése és a szabályok megsértése esetén a nyomonkövetési intézkedések meghozatala. |
| --- | --- |

—

az engedélyekben meghatározott feltételeknek való megfelelés ellenőrzése és a szabályok megsértése esetén a nyomonkövetési intézkedések meghozatala.

Ezek a feladatok magukban foglalhatják például a következőket: a víz-újrafelhasználási kockázatkezelési terv felülvizsgálata és annak biztosítása, hogy az minden szempontra kiterjedjen; a tervekben szereplő intézkedéseknek és feladatoknak való megfelelés rendszeres ellenőrzése; a víz-újrafelhasználási rendszer különböző szereplői közötti kommunikáció előmozdítása; a más hatóságokkal folytatott információcsere koordinálása. Adminisztratív felépítésüktől, például a vízgyűjtők kezelésére használt struktúráktól függően a tagállamok dönthetnek úgy, hogy egynél több illetékes hatóságot jelölnek ki.

Amennyiben egy tagállam úgy határoz, hogy a visszanyert víz mezőgazdasági öntözésre történő előállítása és újrafelhasználása nem megfelelő egyik vízgyűjtő kerületben sem (lényegében a tagállam teljes területén), a 2. cikkel összhangban csak akkor lenne szükség illetékes hatóság kijelölésére, ha a víz mezőgazdasági öntözési célú újrafelhasználására vonatkozó kutatási és kísérleti projekteket végeznek. Hasonlóképpen, ha egy tagállam engedélyezi a visszanyert víz előállítását, de annak felhasználását nem, egy illetékes hatóságnak kell kezelnie az előállításra vonatkozó engedélyeket.

2.3.   
  Kapcsolattartó pontok

A rendelet 8. cikke előírja a tagállamok számára, hogy jelöljenek ki kapcsolattartó pontot a többi tagállam kapcsolattartó pontjával való együttműködés céljából.

A kapcsolattartó pontok szerepe a következő: a) segítségnyújtás iránti megkeresések fogadása és küldése; b) kérésre segítségnyújtás; és c) a különböző tagállamok illetékes hatóságai közötti kommunikáció koordinálása. Például a visszanyert víz előállítására vagy szolgáltatására vonatkozó engedély megadása előtt az illetékes hatóságoknak információt kell cserélniük a vonatkozó engedélyben és kockázatkezelési tervekben meghatározott feltételekről azon tagállam kapcsolattartó pontjával, ahol a visszanyert vizet használni kívánják. A kapcsolattartó pontok indokolatlan késedelem nélkül válaszolnak a segítségnyújtás iránti megkeresésekre.

Nem feltétlenül szükséges kapcsolattartó pontokat létrehozni, ha egy tagállam a 2. cikk (2) bekezdése alapján úgy dönt, hogy egyetlen vízgyűjtő kerületben (lényegében a tagállam teljes területén) sem megfelelő a visszanyert vizet mezőgazdasági öntözésre használni.

Ha azonban valamely tagállam nem engedélyezi a visszanyert víznek a területén való felhasználását, hanem a visszanyert vizet egy szomszédos országba exportálja, akkor ugyanúgy rendelkeznie kell kapcsolattartó ponttal. Hasonlóképpen kapcsolattartó pontra van szükség azokban a tagállamokban, amelyek a területükön nem állítanak elő visszanyert vizet, de azt öntözés céljából egy szomszédos országból kívánják importálni.

Ezenkívül a valamely szomszédos tagállamban végrehajtott projektek valamilyen módon hatással lehetnek egy közös vízgyűjtő területre, ezért a kapcsolattartó pontokon keresztül a tagállamok illetékes hatóságainak konzultálniuk kell egymással.

2.4.   
  Felelős felek

A rendelet számos „felelős felet”, azaz a víz-újrafelhasználási rendszerben szerepet játszó vagy tevékenységet végző szereplőket határoz meg. A 3. cikk 15. pontjában meghatározott víz-újrafelhasználási rendszer magában foglalja az infrastruktúrát és az egyéb technikai elemeket a települési szennyvízkezelő telep bemenete és azon pont között, ahol a visszanyert vizet mezőgazdasági öntözésre használják, beleértve adott esetben a vízelosztó és -tároló infrastruktúrát is.

A 3. cikk 14. pontja kimondja, hogy a felelős felek közé tartoznak a következők:

| — | a vízvisszanyerő létesítmény üzemeltetője; |
| --- | --- |

—

a vízvisszanyerő létesítmény üzemeltetője;

| — | a települési szennyvíztisztító telep üzemeltetője, amennyiben az eltér a vízvisszanyerő létesítmény üzemeltetőjétől; |
| --- | --- |

—

a települési szennyvíztisztító telep üzemeltetője, amennyiben az eltér a vízvisszanyerő létesítmény üzemeltetőjétől;

| — | a kijelölt illetékes hatóságtól eltérő érintett hatóság; valamint |
| --- | --- |

—

a kijelölt illetékes hatóságtól eltérő érintett hatóság; valamint

| — | adott esetben a visszanyert víz elosztására szolgáló infrastruktúra üzemeltetője, illetve a visszanyert víz tárolására szolgáló infrastruktúra üzemeltetője. |
| --- | --- |

—

adott esetben a visszanyert víz elosztására szolgáló infrastruktúra üzemeltetője, illetve a visszanyert víz tárolására szolgáló infrastruktúra üzemeltetője.

A rendelet meghatározza a vízvisszanyerő létesítmény üzemeltetőjének minimális felelősségi körét (lásd a 2.4.1. szakaszt).

Az illetékes hatóság által kiadott engedélyben meg kell határozni a többi felelős fél felelősségi körét, figyelembe véve a kockázatkezelési tervben meghatározott felelősségi köröket.

Az illetékes hatóságtól eltérő más hatóságok feladatai közé tartozhat a kockázatkezelési tervek felülvizsgálata az alkalmazandó (pl. az egészségügyre, a környezetvédelemre és a mezőgazdaságra vonatkozó) jogszabályoknak való megfelelés ellenőrzése érdekében, a szakterületükre vonatkozó egyedi követelmények meghatározása, valamint a kockázatkezelési tervről szóló vélemény kiadása.

A tagállamok adott esetben és a nemzeti jogszabályokkal összhangban további szerepeket és felelősségi köröket határozhatnak meg, feltéve, hogy azok megfelelnek a minimumszabályoknak.

2.4.1.   A vízvisszanyerő létesítmény üzemeltetőjének a vízminőséggel kapcsolatos felelőssége

A vízvisszanyerő létesítmény üzemeltetője vízvisszanyerő létesítményt üzemeltet vagy kezel, és lehet magánvállalat vagy állami szerv. Előfordulhat, hogy a települési szennyvíz kezeléséről szóló irányelv értelmében a települési szennyvíztisztító telep üzemeltetőjétől eltérő jogalanyról van szó.

A rendelet 4. cikkének (1) bekezdése egyértelművé teszi, hogy a vízvisszanyerő létesítmény üzemeltetője felelős a visszanyert víz minőségéért a megfelelőségi ponton.

A 3. cikk 11. pontja értelmében a megfelelőségi pont az a pont, ahol a vízvisszanyerő létesítmény üzemeltetője a visszanyert vizet átadja a folyamatban soron következő szereplőnek. A tagállami víz-újrafelhasználási rendszer konkrét kialakításától függően a következő szereplő lehet a végfelhasználó, vagy ha a vizet szállítják, szétosztják vagy jövőbeli felhasználás céljából tárolják, akkor ez lehet más szereplő is.

A visszanyert víz előállítására és szolgáltatására vonatkozó engedélyben (lásd az engedélyekről szóló 2.5. pontot) meghatározott megfelelőségi ponton a vízvisszanyerő létesítmény üzemeltetőjének biztosítania kell, hogy a visszanyert víz megfeleljen az I. mellékletben meghatározott minimumkövetelményeknek, valamint az illetékes hatóság által a vonatkozó engedélyben meghatározott és a kockázatkezelési tervben leírt egyéb vonatkozó feltételeknek.

2.4.2.   A többi szereplő felelőssége

A megfelelőségi pont után a vízminőséggel kapcsolatos felelősség a lánc következő szereplőjére – vagy a végfelhasználóra, vagy az elosztásért vagy tárolásért felelős közbenső szereplőre – száll át.

A kockázatkezelési tervnek adott esetben meg kell határoznia az elosztással, tárolással és felhasználással kapcsolatos feltételeket, és meg kell határoznia, hogy a víz-újrafelhasználási rendszerben mely felek felelősek e követelmények teljesítéséért.

Amennyiben a kockázatkezelési terv meghatározza a végfelhasználóra vonatkozó felhasználási feltételeket, azoknak meg kell felelniük az uniós élelmiszer- (és takarmány-) higiéniai jogszabályoknak és a kapcsolódó dokumentumoknak, különösen a víz újrafelhasználásáról szóló rendeletben foglaltaknak. Ezek közé tartoznak a következők:

| — | 178/2002/EK rendelet (8): az „általános élelmiszerjog”, amely (a 17. cikkben) meghatározza valamennyi élelmiszer-ipari vállalkozó (köztük az elsődleges termelők, azaz a mezőgazdasági termelők) elsődleges felelősségét. |
| --- | --- |

—

178/2002/EK rendelet (8): az „általános élelmiszerjog”, amely (a 17. cikkben) meghatározza valamennyi élelmiszer-ipari vállalkozó (köztük az elsődleges termelők, azaz a mezőgazdasági termelők) elsődleges felelősségét.

| — | 852/2004/EK rendelet az élelmiszer-higiéniáról (9): a 4. cikk (1) bekezdése megismétli, hogy az elsődleges termelők felelősek az említett rendelet I. mellékletében meghatározott általános higiéniai rendelkezések (helyes higiéniai gyakorlatok) betartásáért. Az I. melléklet A. része II.5. pontjának c) alpontja kimondja, hogy a növényi termékeket előállító vagy betakarító élelmiszer-ipari vállalkozóknak meg kell tenniük a megfelelő intézkedéseket, és szükség esetén ivóvizet vagy tiszta vizet kell használniuk a fertőzés megelőzése érdekében. |
| --- | --- |

—

852/2004/EK rendelet az élelmiszer-higiéniáról (9): a 4. cikk (1) bekezdése megismétli, hogy az elsődleges termelők felelősek az említett rendelet I. mellékletében meghatározott általános higiéniai rendelkezések (helyes higiéniai gyakorlatok) betartásáért. Az I. melléklet A. része II.5. pontjának c) alpontja kimondja, hogy a növényi termékeket előállító vagy betakarító élelmiszer-ipari vállalkozóknak meg kell tenniük a megfelelő intézkedéseket, és szükség esetén ivóvizet vagy tiszta vizet kell használniuk a fertőzés megelőzése érdekében.

| — | 2073/2005/EK rendelet (10) az élelmiszerek mikrobiológiai kritériumairól, amely az egyes nem állati eredetű élelmiszerekben található E. colira vonatkozó kritériumokat tartalmaz (betakarítás után). |
| --- | --- |

—

2073/2005/EK rendelet (10) az élelmiszerek mikrobiológiai kritériumairól, amely az egyes nem állati eredetű élelmiszerekben található E. colira vonatkozó kritériumokat tartalmaz (betakarítás után).

| — | A (882/2004/EK rendelet helyébe lépő) (EU) 2017/625 rendelet (11), amely jogi keretet biztosít az élelmiszerek és az élelmiszer-biztonság hatósági ellenőrzéséhez a termelés, a feldolgozás és a forgalmazás bármely szakaszában. Az illetékes hatóságoknak ki kell kényszeríteniük és ellenőrizniük kell, hogy az élelmiszer-ipari vállalkozó megfelel-e az élelmiszer-biztonsági követelményeknek. |
| --- | --- |

—

A (882/2004/EK rendelet helyébe lépő) (EU) 2017/625 rendelet (11), amely jogi keretet biztosít az élelmiszerek és az élelmiszer-biztonság hatósági ellenőrzéséhez a termelés, a feldolgozás és a forgalmazás bármely szakaszában. Az illetékes hatóságoknak ki kell kényszeríteniük és ellenőrizniük kell, hogy az élelmiszer-ipari vállalkozó megfelel-e az élelmiszer-biztonsági követelményeknek.

| — | A Bizottság közleménye – Útmutató a mikrobiológiai kockázatoknak a friss gyümölcsök és földségek elsődleges termelésében alkalmazott megfelelő higiéniai gyakorlatok útján történő kezeléséhez (12). |
| --- | --- |

—

A Bizottság közleménye – Útmutató a mikrobiológiai kockázatoknak a friss gyümölcsök és földségek elsődleges termelésében alkalmazott megfelelő higiéniai gyakorlatok útján történő kezeléséhez (12).

A víz-újrafelhasználásról szóló rendelet, amely egy adott vízforrás vízminőségét az elsődleges termelést megelőző szakaszban (az öntözést megelőzően) határozza meg, kiegészíti az élelmiszer-higiéniai szabályokat. Az élelmiszer- (és takarmány-)higiéniai szabályok az elsődleges termelés szakaszától kezdve alkalmazandók, beleértve az öntözést is, és minden vízforrásra és az öntözés valamennyi aspektusára kiterjednek.

2.5.   
  Engedélyek

A rendelet 6. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy a mezőgazdasági öntözésre szánt visszanyert víz előállítása és szolgáltatása engedélyhez kötött. Minden engedélynek a víz-újrafelhasználási kockázatkezelési terven kell alapulnia, és a 6. cikk (3) bekezdésével összhangban meg kell határoznia a vízvisszanyerő létesítmény üzemeltetőjére és adott esetben bármely más felelős félre háruló kötelezettségeket.

A rendelet leírja azokat az információkat, amelyekre az engedélyeknek ki kell terjedniük, de a tagállamok feladata meghatározni az engedélyezési eljárások részleteit, például az illetékes hatóságok kijelölését és a határidőket.

Ezért ez a szakasz nem foglalkozik az eljárással kapcsolatos kérdésekkel, kivéve azt, hogy a rendelet kifejezetten lehetővé teszi a tagállamok számára a meglévő engedélyezési eljárások alkalmazását, feltéve, hogy ezeket a rendeletben meghatározott követelményeknek megfelelően kiigazítják.

2.5.1.   Az engedélyt megadó hatóságok

Víz-újrafelhasználási engedélyt csak a tagállamok által kijelölt illetékes hatóságok adhatnak ki. Nem állhat fenn összeférhetetlenség a víz-újrafelhasználási kockázatkezelési tervnek és az engedély iránti kérelem tervezetének elkészítéséért felelős felek, valamint a visszanyert víz előállítására és szolgáltatására vonatkozó engedélyt kiadó hatóság között.

Az illetékes hatóságnak a kérelem értékelése céljából konzultálnia kell és információkat kell megosztania más érintett hatóságokkal, különösen a vízügyi és egészségügyi hatóságokkal (amennyiben azok nem azonosak), az illetékes hatósággal, valamint az illetékes hatóság által érintettnek ítélt bármely más féllel.

Példák

Nemzeti szinten több különböző kialakítás is lehetséges, amint azt az alábbi példák is szemléltetik.

1. példa – Ha a vízvisszanyerő telep és így annak üzemeltetője megegyezik a települési szennyvíztisztító teleppel, az illetékes hatóság lehet a települési szennyvíz kezelését engedélyező hatóság, és így eltérhet a vízügyi vagy egészségügyi hatóságoktól.

Ezekben az esetekben szoros együttműködésre van szükség a különböző hatóságok között annak biztosítása érdekében, hogy betartsák i. az alkalmazandó vízminőségi előírásokat, és ne lépjék túl a felső határértékeket, amikor csökkentett vízmennyiséget vezetnek be egy felszíni víztestbe, és ii. az egészségügyi előírásokat, amikor a vizet öntözésre használják.

Ezekben az esetekben a vízügyi vagy egészségügyi hatóságok hozzájárulhatnak a kockázatkezelési terv és az engedély iránti kérelem elkészítésének folyamatához, mivel nem áll fenn összeférhetetlenség az engedélyt megadó hatósággal.

2. példa – Ha a vízvisszanyerő telep és így annak üzemeltetője eltér a települési szennyvíztisztító teleptől, a víz-újrafelhasználási engedély tekintetében illetékes hatóság eltérhet a települési szennyvíztisztító telep engedélyező hatóságától.

Ez lehet például a vízügyi vagy egészségügyi hatóság. Ebben az esetben ezek a hatóságok nem vehetnek részt az engedély iránti kérelem vagy a kockázatkezelési terv elkészítésében, mivel ez összeférhetetlenséget jelentene az engedélyező hatóság és az engedély iránti kérelmet és a kockázatkezelési tervet készítő felek között.

Mindazonáltal ezeket a hatóságokat fel lehetne kérni arra, hogy adatokat vagy egyéb információkat szolgáltassanak a folyamathoz, például vízkészlet-megfigyelési adatokat vagy egyéb környezeti adatokat, iránymutatást adva a követendő eljárásokról vagy hasonlókról.

3. példa – Ha a vízvisszanyerő telep az illetékes hatóság tulajdonában van, eljárásokat kell bevezetni az összeférhetetlenség elkerülésére, annak biztosítására, hogy adott esetben valamennyi felelős fél elkészítse az engedélykérelmet és a kockázatkezelési tervet, és hogy az engedély kiadásáért felelős személyt vagy részleget ne akadályozzák.

Ha az engedélyre vonatkozó valamennyi követelmény teljesül, a tagállam illetékes hatóságának (a 6. cikk (5) bekezdésével összhangban) indokolatlan késedelem nélkül olyan engedélyt kell kiadnia, amely megfelel a víz-újrafelhasználásra vonatkozó kockázatértékelési tervben megállapított valamennyi szükséges feltételnek és intézkedésnek. Ennek célja, hogy valamennyi érintett fél számára biztosítsa a szabályozási biztonságot.

Amennyiben az illetékes hatóságnak a kérelem összetettsége miatt a hiánytalan kérelem kézhezvételétől számítva több mint 12 hónapra van szüksége ahhoz, hogy határozatot hozzon arra vonatkozóan, hogy kiadja-e az engedélyt, tájékoztatnia kell a kérelmező(ke)t a határozatának várható időpontjáról.

2.5.2.   Engedély iránti kérelmek

A 6. cikk (2) bekezdése értelmében a víz-újrafelhasználási rendszerben részt vevő bármely felelős fél, ideértve adott esetben a nemzeti jognak megfelelően a végfelhasználót is, kérheti egy engedély kiállítását vagy egy meglévő engedély módosítását. Kérelmét annak a tagállamnak az illetékes hatóságához kell benyújtania, amelyben a vízvisszanyerő létesítmény üzemel vagy a tervek szerint üzemelni fog.

Egyes víz-újrafelhasználási projektek esetében a vízvisszanyerő telep üzemeltetője a visszanyert vizet közvetlenül a végfelhasználónak adja át. Más projektekben azonban más felek is szerepet játszanak, és szükség lehet a visszanyert víz elosztására és a visszanyert víz tárolására.

Ezekben az esetekben a tagállamok dönthetnek úgy, hogy a 6. cikk (7) bekezdésével összhangban előírják az ilyen üzemeltetők és végfelhasználók számára, hogy külön engedéllyel rendelkezzenek. Ezeknek az egyedi engedélyeknek ezt követően meg kell határozniuk a kötelezettségeket, beleértve az 5. cikk (4) bekezdésében említett, az adott rendszerhez kidolgozott víz-újrafelhasználási kockázatkezelési tervben azonosított kiegészítő követelményeket és akadályokat.

2.5.3.   Az engedély tartalma

A 6. cikk (3) bekezdése szerint az engedélynek – vagy engedélyeknek, amennyiben a vízvisszanyerő telep üzemeltetőjétől eltérő felelős feleknek külön engedéllyel kell rendelkezniük (6. cikk (7) bekezdés) – a víz-újrafelhasználási kockázatkezelési terven kell alapulnia.

A víz-újrafelhasználási kockázatkezelési tervet a rendelet II. mellékletével összhangban kell elkészíteni. Abban meg kell határozni azokat a feltételeket, amelyeket teljesíteni kell a rendelet I. mellékletében szereplő vízminőségi, -használati és ellenőrzési követelményeknek való megfelelés biztosítása érdekében.

Az engedélynek tartalmaznia kell a következőket:

| — | a visszanyert víz minőségi osztálya(i) és az a mezőgazdasági felhasználás, amelyre a visszanyert víz engedélyezett; |
| --- | --- |

—

a visszanyert víz minőségi osztálya(i) és az a mezőgazdasági felhasználás, amelyre a visszanyert víz engedélyezett;

| — | az a hely vagy helyek, ahol a használat engedélyezett; |
| --- | --- |

—

az a hely vagy helyek, ahol a használat engedélyezett;

| — | a vízvisszanyerő létesítmények, beleértve például a létesítmény(ek) elhelyezkedését, az üzemeltető elérhetőségeit és az előállítandó visszanyert víz becsült éves mennyiségét; |
| --- | --- |

—

a vízvisszanyerő létesítmények, beleértve például a létesítmény(ek) elhelyezkedését, az üzemeltető elérhetőségeit és az előállítandó visszanyert víz becsült éves mennyiségét;

| — | a vízminőségre és az ellenőrzésre vonatkozó, az I. melléklet 2. szakaszában meghatározott minimumkövetelményekre vonatkozó feltételek, amelyek magukban foglalhatják a kezelés típusára vonatkozó előírásokat is; |
| --- | --- |

—

a vízminőségre és az ellenőrzésre vonatkozó, az I. melléklet 2. szakaszában meghatározott minimumkövetelményekre vonatkozó feltételek, amelyek magukban foglalhatják a kezelés típusára vonatkozó előírásokat is;

| — | a víz- újrafelhasználási kockázatkezelési tervben a vízvisszanyerő létesítmény üzemeltetőjére vonatkozó kiegészítő követelményekkel kapcsolatos bármely feltétel; |
| --- | --- |

—

a víz- újrafelhasználási kockázatkezelési tervben a vízvisszanyerő létesítmény üzemeltetőjére vonatkozó kiegészítő követelményekkel kapcsolatos bármely feltétel;

| — | a környezetet, illetve az emberi és állati egészséget fenyegető elfogadhatatlan kockázatok kiküszöböléséhez szükséges bármely egyéb feltétel. Ezek közé tartozhatnak a rendszerben részt vevő egyéb felelős felek pontos szerepére, feladataira, tevékenységeire és felelősségi köreire vonatkozó információk; vagy a környezeti monitoringrendszerekkel kapcsolatos kötelezettségek, a kockázatkezelési terv eredményeitől függően, valamint a nyomonkövetési eljárások, ha negatív környezeti következmények merülnek fel; |
| --- | --- |

—

a környezetet, illetve az emberi és állati egészséget fenyegető elfogadhatatlan kockázatok kiküszöböléséhez szükséges bármely egyéb feltétel. Ezek közé tartozhatnak a rendszerben részt vevő egyéb felelős felek pontos szerepére, feladataira, tevékenységeire és felelősségi köreire vonatkozó információk; vagy a környezeti monitoringrendszerekkel kapcsolatos kötelezettségek, a kockázatkezelési terv eredményeitől függően, valamint a nyomonkövetési eljárások, ha negatív környezeti következmények merülnek fel;

| — | az engedély érvényességének ideje; |
| --- | --- |

—

az engedély érvényességének ideje;

| — | az a megfelelési pont, ahol ellenőrzéseket végeznek annak ellenőrzésére, hogy az üzemeltető eleget tett-e a visszanyert víz minőségére vonatkozó kötelezettségeinek. |
| --- | --- |

—

az a megfelelési pont, ahol ellenőrzéseket végeznek annak ellenőrzésére, hogy az üzemeltető eleget tett-e a visszanyert víz minőségére vonatkozó kötelezettségeinek.

A 6. cikk (6) bekezdésének megfelelően az engedélyeket rendszeresen felül kell vizsgálni és szükség esetén naprakésszé kell tenni. Az engedélyeket legalább az alábbi változások bekövetkezésekor felül kell vizsgálni és naprakésszé kell tenni:

| — | az üzem kapacitásának jelentős változása; |
| --- | --- |

—

az üzem kapacitásának jelentős változása;

| — | a berendezéseket korszerűsítik vagy új berendezéssel vagy folyamattal egészítik ki, ami szükségessé teszi a hitelesítő ellenőrzést a működés előtt (A. osztályú víz esetében); |
| --- | --- |

—

a berendezéseket korszerűsítik vagy új berendezéssel vagy folyamattal egészítik ki, ami szükségessé teszi a hitelesítő ellenőrzést a működés előtt (A. osztályú víz esetében);

| — | az éghajlati vagy egyéb körülmények olyan változásai, amelyek jelentős hatást gyakorolnak a felszíni víztestek ökológiai állapotára. |
| --- | --- |

—

az éghajlati vagy egyéb körülmények olyan változásai, amelyek jelentős hatást gyakorolnak a felszíni víztestek ökológiai állapotára.

2.5.4.   A kutatási és kísérleti projektekre vonatkozó mentességek

A 2. cikk (1) bekezdése értelmében a rendeletet minden olyan esetben alkalmazni kell, amikor a visszanyert vizet mezőgazdasági öntözésre használják fel. A 2. cikk (3) bekezdése értelmében azonban bizonyos feltételek teljesülése esetén a kutatási vagy kísérleti projektek mentesíthetők e szabály alól. A mentesség megadásához az illetékes hatóságnak meg kell győződnie arról, hogy teljesülnek-e a következő kritériumok:

| — | a kutatási vagy kísérleti projektre nem a 2000/60/EK irányelvvel összhangban kijelölt, emberi fogyasztásra szánt víz kivételére használt víztestben vagy egy védőövezetben kerül sor; |
| --- | --- |

—

a kutatási vagy kísérleti projektre nem a 2000/60/EK irányelvvel összhangban kijelölt, emberi fogyasztásra szánt víz kivételére használt víztestben vagy egy védőövezetben kerül sor;

| — | a kutatási vagy kísérleti projektet megfelelően ellenőrizni fogják. |
| --- | --- |

—

a kutatási vagy kísérleti projektet megfelelően ellenőrizni fogják.

Az illetékes hatóság feladata, hogy eseti alapon meghatározza a víz-keretirányelvnek és az egyéb vonatkozó jogszabályoknak való megfelelés biztosításához szükséges ellenőrzési feltételeket és gyakoriságot.

A mentességek időtartama nem haladhatja meg az öt évet. Ezenkívül az e rendelet hatálya alól mentesülő kutatás vagy kísérleti projekt keretében termesztett növények nem hozhatók forgalomba.

2.6.   
  Megfelelőségi ellenőrzések

Az illetékes hatóságoknak megfelelőségi ellenőrzéseket kell végezniük annak biztosítása érdekében, hogy a víz-újrafelhasználási rendszerben részt vevő különböző felek eleget tegyenek az engedélyekben meghatározott követelményeknek.

Ezek a követelmények vonatkozhatnak a vízvisszanyerő telep üzemeltetőjére a megfelelési ponton, vagy bármely más felelős félre vagy végfelhasználóra, a víz-újrafelhasználási kockázatkezelési tervnek megfelelően.

Ha ezek a szereplők különböző tagállamokban működnek – például a 2.3. szakaszban leírt határokon átnyúló projekt keretében –, az érintett szereplők tekintetében joghatósággal rendelkező illetékes hatóságoknak kell elvégezniük ezeket az ellenőrzéseket.

2.7.   
  Szankciók

A 15. cikkel összhangban a tagállamoknak meg kell állapítaniuk az e rendelet megsértése esetén alkalmazandó szankciókra vonatkozó szabályokat, és meg kell hozniuk minden szükséges intézkedést ezek végrehajtására. Az előírt szankcióknak hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük.

A szankciók megállapításakor a következő kritériumokat lehet figyelembe venni:

| a) | a jogsértés jellege, súlya, mértéke és időtartama; |
| --- | --- |

a)

a jogsértés jellege, súlya, mértéke és időtartama;

| b) | a jogsértés szándékos vagy gondatlan jellege; |
| --- | --- |

b)

a jogsértés szándékos vagy gondatlan jellege;

| c) | a jogsértés által érintett területek, különösen az érzékeny területek; |
| --- | --- |

c)

a jogsértés által érintett területek, különösen az érzékeny területek;

| d) | a jogsértésből a felelősök számára származó haszon (annak biztosítása érdekében, hogy a felelősöket megfosszák az említett haszontól); |
| --- | --- |

d)

a jogsértésből a felelősök számára származó haszon (annak biztosítása érdekében, hogy a felelősöket megfosszák az említett haszontól);

| e) | a jogsértés ismétlődő jellege (a további hasonló jellegű bűncselekményektől való eltántorítás érdekében). |
| --- | --- |

e)

a jogsértés ismétlődő jellege (a további hasonló jellegű bűncselekményektől való eltántorítás érdekében).

A tagállamoknak megfelelésbiztosítási intézkedéseket kell hozniuk a jogsértések megelőzése és felderítése, valamint a szankciók alkalmazása érdekében. A megfelelésbiztosítás magában foglal minden olyan eszközt, amellyel a hatóságok fellépnek annak biztosítása érdekében, hogy a vállalkozások és mások („a kötelezettek”) teljesítsék környezetvédelmi kötelezettségeiket, ilyenek például az ellenőrzések és a végrehajtási intézkedések.

Nagyjából három intézkedési kategória jöhet szóba:

| — | a megfelelés ellenőrzése:

  az illetékes hatóság által, annak nevében vagy annak felügyelete alatt végzett elemzés, értékelés, felülvizsgálat, vizsgálat, ellenőrzés, audit vagy más beavatkozás annak vizsgálatára, hogy a kötelezettek megfelelnek-e az érvényesíthető kötelezettségeknek; |
| --- | --- |

—

a megfelelés ellenőrzése:

az illetékes hatóság által, annak nevében vagy annak felügyelete alatt végzett elemzés, értékelés, felülvizsgálat, vizsgálat, ellenőrzés, audit vagy más beavatkozás annak vizsgálatára, hogy a kötelezettek megfelelnek-e az érvényesíthető kötelezettségeknek;

| — | nyomon követés és végrehajtás:

  az illetékes hatóságnak az érvényesíthető kötelezettségek nem teljesítésére vagy feltételezett nem teljesítésére reagáló közigazgatási, polgári vagy büntetőjogi tevékenysége; valamint |
| --- | --- |

—

nyomon követés és végrehajtás:

az illetékes hatóságnak az érvényesíthető kötelezettségek nem teljesítésére vagy feltételezett nem teljesítésére reagáló közigazgatási, polgári vagy büntetőjogi tevékenysége; valamint

| — | a megfelelés elősegítése és a meg nem felelés megelőzése:

  az érvényesíthető kötelezettségek teljesítésének a megfelelés ellenőrzésétől vagy nyomon követésétől és végrehajtásától eltérő módon történő ösztönzése. |
| --- | --- |

—

a megfelelés elősegítése és a meg nem felelés megelőzése:

az érvényesíthető kötelezettségek teljesítésének a megfelelés ellenőrzésétől vagy nyomon követésétől és végrehajtásától eltérő módon történő ösztönzése.

Ez a szabály a rendelet valamennyi aspektusára vonatkozik, beleértve azokat a szabályokat is, amelyeket a tagállamok bevezethetnek területük olyan részein, ahol a víz újrafelhasználása nem tekinthető megfelelőnek, illetve a tudományos vagy kísérleti kutatási projektekre vonatkozóan.

2.8.   
  Figyelemfelkeltés és az információk megosztása

A 9. cikk értelmében a víz mezőgazdasági öntözés céljából történő újrafelhasználását folytató tagállamoknak általános figyelemfelkeltő kampányokat kell szervezniük, amelyek magukban foglalhatják a víz biztonságos újrafelhasználása kínálta előnyök népszerűsítését is.

A tagállamok szabadon hozzáigazíthatják az ilyen kampányok kiterjedését és hangnemét sajátos körülményeikhez, többek között a víz újrafelhasználásának mértékéhez. Emellett konkrét tájékoztató kampányokat is szervezhetnek a végfelhasználók számára, hogy adott esetben ösztönözzék a visszanyert víz mint biztonságos és fenntartható alternatívának használatát az öntözéshez, és biztosítsák annak optimális és biztonságos használatát, magas szintű védelmet biztosítva a környezet, valamint az emberi és állati egészség számára.

Az ilyen tájékoztató kampányok hasznosak lehetnek a lakosság víz-újrafelhasználással kapcsolatos esetleges aggályainak eloszlatásában, és segíthetnek biztosítani a víz-újrafelhasználási rendszer létrehozásának széles körű támogatását. Ezzel összefüggésben a bizalom és az elfogadottság megteremtése érdekében ajánlatos az érdekelt felek korai bevonása és az üzenetek körültekintő testreszabása, a személyes tapasztalatok hasznosítása és a helyspecifikus kihívások kezelése.

A bevált gyakorlatok arra engednek következtetni, hogy a nyilvánosság és az érdekelt felek több szintű részvétele hatékony lehet a közönség széles körének eléréséhez, a célzott figyelemfelkeltő kampányoktól a konzultációkon át az érdekelt felek tervezésbe és döntéshozatalba való nagyobb mértékű bevonásáig.

Általánosságban elmondható, hogy a víz-keretirányelvvel összefüggésben a víz-újrafelhasználásnak a víztervezésbe és -gazdálkodásba való beépítéséről szóló 2016. évi CIS-iránymutatások (13) a következő információk összegyűjtését javasolják tájékoztató és figyelemfelkeltő kampányokhoz való hozzájárulásként:

| — | a víz újrafelhasználása szükségességének indoklása, pl. a vízhiány összefüggésében, a jövőbeli éghajlati körülmények között is; |
| --- | --- |

—

a víz újrafelhasználása szükségességének indoklása, pl. a vízhiány összefüggésében, a jövőbeli éghajlati körülmények között is;

| — | a kezelési és elosztási rendszerek telepítésének költségei; |
| --- | --- |

—

a kezelési és elosztási rendszerek telepítésének költségei;

| — | a környezeti előnyök és hátrányok/kockázatok; |
| --- | --- |

—

a környezeti előnyök és hátrányok/kockázatok;

| — | a társadalmi és gazdasági előnyök és hátrányok/kockázatok: átláthatóság a lakosságot érintő expozíciós kockázatokról, azok kezelésének módjáról és az alkalmazandó kezelési előírásokról. |
| --- | --- |

—

a társadalmi és gazdasági előnyök és hátrányok/kockázatok: átláthatóság a lakosságot érintő expozíciós kockázatokról, azok kezelésének módjáról és az alkalmazandó kezelési előírásokról.

Fontos továbbá figyelembe venni az öntözésre szánt vízhiány miatti terméskiesések költségét, amely megbízható és kiszámíthatóbb vízforrás, például visszanyert víz használatával minimalizálható.

A rendelet 10. és 11. cikke meghatározza a nyilvánosság rendelkezésére bocsátandó információkra és a szabályok végrehajtásának módjára vonatkozó szabályokat. Ezeket az információkat hozzáférhetővé kell tenni az Európai Bizottság, az Európai Környezetvédelmi Ügynökség és az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ számára.

A nyilvánosság számára rendszeresen hozzáférhetővé teendő információk közé tartoznak a következők:

| — | a szolgáltatott visszanyert víz mennyisége és minősége; |
| --- | --- |

—

a szolgáltatott visszanyert víz mennyisége és minősége;

| — | a kezelt települési szennyvíz teljes mennyiségének azon százalékos aránya, amelyet a visszanyert víz képvisel, amennyiben ez az adat rendelkezésre áll; |
| --- | --- |

—

a kezelt települési szennyvíz teljes mennyiségének azon százalékos aránya, amelyet a visszanyert víz képvisel, amennyiben ez az adat rendelkezésre áll;

| — | a megfelelőség ellenőrzéseinek eredményei; |
| --- | --- |

—

a megfelelőség ellenőrzéseinek eredményei;

| — | a kijelölt kapcsolattartó pontok; valamint |
| --- | --- |

—

a kijelölt kapcsolattartó pontok; valamint

| — | a 2. cikk (2) bekezdése szerinti bármely határozat. |
| --- | --- |

—

a 2. cikk (2) bekezdése szerinti bármely határozat.

Ezenkívül a tagállamoknak közzé kell tenniük a megfelelőség ellenőrzéseinek eredményére vonatkozó további információkat tartalmazó adatkészleteket, valamint a meg nem felelés eseteire vonatkozó további információkat, beleértve a megfelelés helyreállítása érdekében hozott intézkedéseket is.

A tagállamok megválaszthatják a 10. cikk szerinti információk nyilvánossággal való megosztásának a saját körülményeikhez igazított legmegfelelőbb formátumát és módját.

A 11. cikket illetően, amely részletezi a tagállamok által a végrehajtásra vonatkozóan rendelkezésre bocsátandó információkat, ezen adatok formátumát és bemutatását a Bizottság által kidolgozható végrehajtási jogi aktusokban lehet meghatározni, a 2000/60/EK irányelv által létrehozott bizottság segítségével és a 14. cikkben részletezett eljárással összhangban.

3.   Műszaki szempontok

Ez a szakasz a következőkkel foglalkozik: a kockázatkezeléssel kapcsolatos valamennyi szempont; a terménytípusok és a visszanyert víz osztályai; és a hitelesítő ellenőrzés.

3.1.   
  Kockázatkezelés

A rendelet 5. cikkének (1) bekezdése értelmében végső soron az illetékes hatóság felelős annak biztosításáért, hogy olyan kockázatkezelési terv készüljön, amely a víz-újrafelhasználási projekt valamennyi lehetséges szempontjára kiterjed, beleértve a visszanyert víz előállítását, szolgáltatását és felhasználását is, és amely kijelöli az újrafelhasználási projektek irányításának egyes szempontjaiért felelős feleket.

Míg az illetékes hatóságnak biztosítania kell, hogy kockázatkezelési terv készüljön, a tervet ténylegesen a vízvisszanyerő létesítmények üzemeltetőinek, az egyéb felelős feleknek és adott esetben a végfelhasználóknak kell elkészíteniük.

A kockázatkezelési tervet ténylegesen kidolgozó és készítő személy/személyek/szervezet lehet a víz-újrafelhasználási rendszerben részt vevő bármely „felelős fél” vagy a nemzeti jogszabályokkal összhangban a végfelhasználó. A rendelet helyes végrehajtása szempontjából nem számít, hogy ki készíti el vagy állítja össze ténylegesen a tervet, amennyiben a víz-újrafelhasználási rendszer jellege, elhelyezkedése és jellemzői alapján szükség szerint konzultálnak valamennyi érintett felelős féllel és végfelhasználóval.

A kockázatkezelési terv egy vagy több víz-újrafelhasználási rendszerre is kiterjedhet, feltéve, hogy kifejezetten foglalkozik a rendelet által előírt valamennyi szemponttal. Ez olyan rendszert eredményezhet, amelyben számos szabványos alapelemet meghatároznak – például a kiszolgált területen hasonló termények és öntözési gyakorlatok esetében, vagy a bevált gyakorlatok gyűjteményében –, amelyek a konkrét víz-újrafelhasználási rendszerekre vonatkozó, testreszabottabb kockázatkezelési terv alapját képezhetik.

Azok a szempontok, amelyekkel a kockázatkezelési tervnek foglalkoznia kell (a rendeletben előírtak szerint) a telep üzemeltetőjére vonatkozó azon kiegészítő követelmények, amelyeket a víznek a lánc következő szereplőjéhez történő eljuttatása előtt kell teljesíteni. Ide tartoznak még a megfelelő megelőző/korrekciós intézkedések és akadályok, a nyomon követés vagy bármely más követelmény, amelyet a víz-újrafelhasználási rendszerben annak érdekében kell alkalmazni, hogy a megfelelési pontot követően a rendszer más szereplői is gondoskodjanak annak biztonságosságáról.

A kockázatkezelési terv leírja a feladatokat és a követelményeket, és egyértelműen meghatározza a rendszer érintett szereplőinek felelősségi körét.

Előfordulhatnak olyan esetek, amikor egy adott végfelhasználót még nem azonosítottak. Ilyen esetekben a kockázatkezelési tervet az adott területen a visszanyert víz tervezett felhasználása alapján lehetne kidolgozni (pl. a leggyakoribb mezőgazdasági gyakorlatok és termények alapján).

Ha a kockázatkezelési terv véglegesítése után új végfelhasználót azonosítanak, értékelést kell végezni annak megállapítására, hogy szükség van-e a terv kiigazítására: például az új végfelhasználó öntözési gyakorlata és terményei eltérhetnek a vízvisszanyerő létesítmény által már kiszolgáltaktól (például magasabb vízminőségi osztályt követelnek meg).

Ebben az esetben a kockázatkezelési terv megkövetelheti az új felhasználások kockázatainak, megelőző intézkedéseinek vagy akadályainak újraértékelését. Ez szükségessé teheti a víz-újrafelhasználási rendszer bizonyos kiigazítását (valamint adott esetben az engedély kiigazítását, amely a kockázatkezelési terven alapul). Ezt az újraértékelést elvégezheti a felelős felek bármelyike vagy adott esetben a végfelhasználó.

3.1.1.   Alapvető kockázatkezelési elemek

A kockázatkezelési tervnek a rendelet II. mellékletében felsorolt kockázatkezelési elemeken kell alapulnia. Szisztematikus megközelítést kell követnie, amely magában foglalja a víz-újrafelhasználási rendszer strukturált elemzését, a lehetséges veszélyek és veszélyes események azonosítását (a kockázatoknak kitett környezettel és populációkkal, valamint az azonosított lehetséges veszélyekre vonatkozó expozíciós utakkal együtt), valamint adott esetben az értékelt kockázatok kezelését és mérséklését célzó lehetséges megelőző intézkedések és akadályok megtervezését.

Tartalmaznia kell továbbá az érintett felek közötti kommunikációra és együttműködésre vonatkozó rendelkezéseket annak biztosítása érdekében, hogy szükség esetén korrekciós intézkedésekre kerüljön sor és azokról értesítést küldjenek. A kockázatkezelési terv alapvető elemei (KRM-ek) képezik az alapját annak, hogy a visszanyert vizet az emberi és állati egészség, valamint a környezet védelme érdekében biztonságosan használják és kezeljék.

A rendelet II. melléklete 11 alapvető elemet (KRM-ek) határoz meg, amelyek az A., B. és C. részre oszlanak, és amelyek a kockázatkezelési terv javasolt átfogó megközelítésének alapját képezik.

Ezek a következők:

| | A. rész – Alapvető kockázatkezelési elemek






  1. | Rendszerleírás (KRM1) – a teljes víz-újrafelhasználási rendszer leírása a bemeneti ponttól a települési szennyvíztisztító telepig és a felhasználási pontig. |
| --- | --- | --- |

A. rész – Alapvető kockázatkezelési elemek

1.

Rendszerleírás (KRM1) – a teljes víz-újrafelhasználási rendszer leírása a bemeneti ponttól a települési szennyvíztisztító telepig és a felhasználási pontig.

| 2. | Szereplők és szerepek (KRM2) – a víz-újrafelhasználási rendszerben részt vevő valamennyi fél, valamint szerepük és felelősségi körük meghatározása. |
| --- | --- |

2.

Szereplők és szerepek (KRM2) – a víz-újrafelhasználási rendszerben részt vevő valamennyi fél, valamint szerepük és felelősségi körük meghatározása.

| 3. | A veszélyek azonosítása (KRM3) – a víz-újrafelhasználási rendszerrel kapcsolatos lehetséges veszélyek (patogének és szennyező anyagok) és veszélyes események (pl. kezelési hibák) azonosítása. |
| --- | --- |

3.

A veszélyek azonosítása (KRM3) – a víz-újrafelhasználási rendszerrel kapcsolatos lehetséges veszélyek (patogének és szennyező anyagok) és veszélyes események (pl. kezelési hibák) azonosítása.

| 4. | A kockázatoknak kitett környezet és populációk, valamint az expozíciós utak (KRM4) – az egyes azonosított veszélyeknek potenciálisan kitett populációk és környezetek azonosítása. |
| --- | --- |

4.

A kockázatoknak kitett környezet és populációk, valamint az expozíciós utak (KRM4) – az egyes azonosított veszélyeknek potenciálisan kitett populációk és környezetek azonosítása.

| 5. | Környezeti és egészségügyi kockázatértékelések (KRM5) – minden egyes korábban azonosított veszély esetében azonosítani kell az egyes receptorokhoz (emberek, állatok, termények vagy növények, egyéb szárazföldi élővilág, a vízi élővilág, a talaj vagy általában a környezet) kapcsolódó potenciális kockázatokat, minden expozíciós útvonalra vonatkozóan. |
| --- | --- |

5.

Környezeti és egészségügyi kockázatértékelések (KRM5) – minden egyes korábban azonosított veszély esetében azonosítani kell az egyes receptorokhoz (emberek, állatok, termények vagy növények, egyéb szárazföldi élővilág, a vízi élővilág, a talaj vagy általában a környezet) kapcsolódó potenciális kockázatokat, minden expozíciós útvonalra vonatkozóan.

A kockázatértékelést minőségi és szemi-kvantitatív módszerekkel is el lehet végezni; a mennyiségi kockázatértékeléshez elegendő alátámasztó adatra van szükség. A kockázatértékelésnek figyelembe kell vennie a rendeletben megjelölt uniós jogszabályokban meghatározott kötelezettségeket és követelményeket, valamint a vonatkozó nemzeti vagy helyi jogszabályokat is.

| | B. rész – A kiegészítő követelményekkel kapcsolatos feltételek






  6. | Kiegészítő követelmények (KRM6) – a kockázatértékelés eredményei a rendelet I. mellékletének 2. szakaszában foglaltakat kiegészítő vagy azoknál szigorúbb vízminőségi és ellenőrzési követelményeket határozhatnak meg. |
| --- | --- | --- |

B. rész – A kiegészítő követelményekkel kapcsolatos feltételek

6.

Kiegészítő követelmények (KRM6) – a kockázatértékelés eredményei a rendelet I. mellékletének 2. szakaszában foglaltakat kiegészítő vagy azoknál szigorúbb vízminőségi és ellenőrzési követelményeket határozhatnak meg.

Amennyiben további paramétereket vagy határértékeket is meghatároznak, ennek a kockázatértékelés eredményein kell alapulnia, és tudományos bizonyítékokkal kell alátámasztani, hogy azok a víz-újrafelhasználási rendszerből, nem pedig más forrásokból származnak.

Ezek a további paraméterek a következő szennyező anyagokat is magukban foglalhatják: nehézfémek, növényvédő szerek, fertőtlenítési melléktermékek, gyógyszerek, aggodalomra okot adó anyagok, antimikrobiális rezisztenciát mutató baktériumok.

| | C. rész – Megelőző intézkedések






  7. | Megelőző intézkedések (KRM7) – a víz-újrafelhasználási rendszer egyes részeire alkalmazandó (további vagy már meglévő) megelőző intézkedések vagy akadályok azonosítása az azonosított kockázatok korlátozása vagy csökkentése érdekében. Például hozzáférés-szabályozási módszerek, további vízkezelések vagy speciális öntözési technológiák vagy akadályok. |
| --- | --- | --- |

C. rész – Megelőző intézkedések

7.

Megelőző intézkedések (KRM7) – a víz-újrafelhasználási rendszer egyes részeire alkalmazandó (további vagy már meglévő) megelőző intézkedések vagy akadályok azonosítása az azonosított kockázatok korlátozása vagy csökkentése érdekében. Például hozzáférés-szabályozási módszerek, további vízkezelések vagy speciális öntözési technológiák vagy akadályok.

| 8. | Minőség-ellenőrzési rendszerek (KRM8) – minőség-ellenőrzési intézkedések meghatározása, beleértve a visszanyert víz releváns paraméterek alapján való ellenőrzését, valamint a berendezésekre vonatkozó megfelelő karbantartási programokat, a kezelési lánc és az elfogadott megelőző intézkedések hatékonyságának biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

8.

Minőség-ellenőrzési rendszerek (KRM8) – minőség-ellenőrzési intézkedések meghatározása, beleértve a visszanyert víz releváns paraméterek alapján való ellenőrzését, valamint a berendezésekre vonatkozó megfelelő karbantartási programokat, a kezelési lánc és az elfogadott megelőző intézkedések hatékonyságának biztosítása érdekében.

| 9. | Környezeti monitoringrendszer (KRM9) – környezeti monitoringrendszer létrehozása az azonosított szennyező anyagok kitett környezeti receptorokba (pl. édesvíz, talajvíz, talaj) történő kibocsátásának ellenőrzésére. A monitoringrendszer magában foglalhat olyan, már meglévő dokumentált eljárásokat, amelyek adott esetben biztosítják a folyamatos környezetvédelmet, vagy ezek a környezeti kockázatértékelés eredményeitől függően továbbfejleszthetők vagy testreszabhatók. |
| --- | --- |

9.

Környezeti monitoringrendszer (KRM9) – környezeti monitoringrendszer létrehozása az azonosított szennyező anyagok kitett környezeti receptorokba (pl. édesvíz, talajvíz, talaj) történő kibocsátásának ellenőrzésére. A monitoringrendszer magában foglalhat olyan, már meglévő dokumentált eljárásokat, amelyek adott esetben biztosítják a folyamatos környezetvédelmet, vagy ezek a környezeti kockázatértékelés eredményeitől függően továbbfejleszthetők vagy testreszabhatók.

| 10. | Veszélyhelyzet-kezelés (KRM10) – protokollok kidolgozása az incidensek és vészhelyzetek kezelésére. |
| --- | --- |

10.

Veszélyhelyzet-kezelés (KRM10) – protokollok kidolgozása az incidensek és vészhelyzetek kezelésére.

| 11. | Koordináció (KRM11) – a víz-újrafelhasználási rendszerben részt vevő különböző szereplők közötti koordinációs és kommunikációs mechanizmusok meghatározása. |
| --- | --- |

11.

Koordináció (KRM11) – a víz-újrafelhasználási rendszerben részt vevő különböző szereplők közötti koordinációs és kommunikációs mechanizmusok meghatározása.

A KRM-elemek elemzésének megszervezését segítő egyik lehetséges struktúrát a Közös Kutatóközpont (JRC) „Technikai útmutatás – A víz újrafelhasználásával kapcsolatos kockázatok kezelése a mezőgazdasági öntözési rendszerek számára Európában” című technikai jelentése (14) ismerteti. A JRC jelentése moduláris struktúrát javasol (lásd: 1. ábra), amelyben minden modul a kockázatkezelési terv egy konkrét aspektusával foglalkozik, és több KRM-et is magában foglal:

| — | I. modul – Előkészítés (1. és 2. KRM); |
| --- | --- |

—

I. modul – Előkészítés (1. és 2. KRM);

| — | II. modul – Kockázatértékelés (3., 4., 5. és 6. KRM); |
| --- | --- |

—

II. modul – Kockázatértékelés (3., 4., 5. és 6. KRM);

| — | III. modul – Nyomon követés (6. és 9. KRM); |
| --- | --- |

—

III. modul – Nyomon követés (6. és 9. KRM);

| — | IV. modul – Irányítás, vezetés és kommunikáció (7., 8., 9., 10. és 11. KRM). |
| --- | --- |

—

IV. modul – Irányítás, vezetés és kommunikáció (7., 8., 9., 10. és 11. KRM).

1. ábra

A víz újrafelhasználásának alapvető kockázatkezelési elemei (KRM) négy modulba rendezve, a kockázatkezelési terv kidolgozásának elősegítése érdekében

Image 1

3.1.2.   A rendszer leírása

A rendszer részletes leírása (KRM1) a teljes víz-újrafelhasználási rendszer teljes körű jellemzésének kiindulópontja – a kezeletlen szennyvíz bemenetétől a települési szennyvíztisztító telepig, illetve a visszanyert víz végső felhasználásáig. Tartalmaznia kell a települési szennyvíztisztító telep és/vagy a vízvisszanyerő létesítmény, a szivattyúzáshoz, tároláshoz és elosztáshoz, az öntözőrendszerekhez és a végső felhasználásokhoz kapcsolódó infrastruktúra részletes leírását az azonosított rendszerhatárokon belül (lásd a 2. ábrán szereplő példát).

A kockázatértékeléshez szükséges adatok összegyűjtése érdekében a rendszer leírásának tartalmaznia kell a települési szennyvíztisztító telepbe bemenő szennyvíz forrásai vízminőségének jellemzését, a vízmennyiségre vonatkozó adatokat, az esetleges változékonyságot és időjárási eseményeket, valamint a környező környezeti mátrixok (talaj, felszín alatti vizek és felszíni vizek, ökoszisztémák) leírását.

2. ábra

A víz-újrafelhasználási rendszer főbb elemei, amelyek a kockázatértékelés során azonosítják a receptorokat

Image 2

3.1.3.   Szereplők és szerepek

A víz-újrafelhasználási rendszer (KRM2) minden egyes elemére vonatkozóan meg kell határozni az összes érintett szereplőt, valamint szerepüket és felelősségüket.

Ez magában foglalja i. a telepek üzemeltetéséért (települési szennyvíztisztító és vízvisszanyerő létesítmények üzemeltetői), ii. adott esetben a szállításért és tárolásért, valamint iii. az öntözött földekért (gazdálkodók) felelős szereplőket. Ki kell terjednie továbbá minden érintett hatóságra vagy szervre (pl. vízügyi hatóságok, közegészségügyi hatóságok, környezetvédelmi hatóságok), vagy más felekre, például mezőgazdasági termelők társulásaira és öntözők konzorciumaira.

3.1.4.   A veszélyek azonosítása, valamint a kockázatoknak kitett környezet és populációk

A KRM3 és a KRM4 elemek a következőket foglalják magukban:

| 1. | a víz-újrafelhasználási rendszerből eredő lehetséges veszélyek (szennyező anyagok és patogének) vagy veszélyes események (kezelés hiánya, véletlen szivárgások, szennyeződés) azonosítása, amelyek közegészségügyi és/vagy környezeti kockázatot jelenthetnek; |
| --- | --- |

1.

a víz-újrafelhasználási rendszerből eredő lehetséges veszélyek (szennyező anyagok és patogének) vagy veszélyes események (kezelés hiánya, véletlen szivárgások, szennyeződés) azonosítása, amelyek közegészségügyi és/vagy környezeti kockázatot jelenthetnek;

| 2. | az azonosított emberi, állati vagy környezeti receptorok (az expozíciónak kitett populációk és környezetek) minden egyes veszélyére vonatkozó lehetséges expozíciós utak jellemzése. Ezekre az elemekre azért van szükség, hogy a későbbiekben értékelni lehessen az egészségügyi és környezeti kockázatokat (KRM5). |
| --- | --- |

2.

az azonosított emberi, állati vagy környezeti receptorok (az expozíciónak kitett populációk és környezetek) minden egyes veszélyére vonatkozó lehetséges expozíciós utak jellemzése. Ezekre az elemekre azért van szükség, hogy a későbbiekben értékelni lehessen az egészségügyi és környezeti kockázatokat (KRM5).

A veszélyek azonosításának (KRM3) ki kell terjednie a visszanyert vízben található minden olyan patogénre és szennyező anyagra, amely kockázatot jelenthet az emberi és állati egészségre, valamint a környezetre.

A mezőgazdasági öntözésre használt visszanyert vízben előforduló mikrobiális kórokozók (pl. az E. coli és más baktériumok, vírusok, paraziták) felelősek lehetnek a víz útján terjedő betegségek (pl. gasztroenteritisz) járványkitöréséért és más akut hatásokért (15).

Azok a vegyi szennyezőanyagok, amelyek esetleg jelen lehetnek a visszanyert vízben, szintén kockázatot jelenthetnek az emberi egészségre. A vegyi szennyezőanyagok azonban általában alacsony koncentrációban fordulnak elő a települési szennyvíztisztító telepek háztartási szennyvízből származó kibocsátásaiban, és általában hosszabb ideig tartó kitettség szükséges ahhoz, hogy betegségeket vagy akut reakciókat okozzanak, így e szennyező anyagok kockázata összességében alacsonyabb, mint a patogéneké.

Fontos meghatározni azokat az iparágakat, amelyek a települési szennyvíztisztító telep által kiszolgált területen helyezkednek el, és amelyek települési gyűjtőrendszerbe történő kibocsátása hozzájárulhat a települési szennyvízben található meghatározott vegyi szennyezőanyagok magas koncentrációjához (pl. gyógyszeripar, galvanizálási iparágak).

A települési szennyvíztisztító telep szennyvizeiben előforduló kémiai veszélyek ellenőrizetlen koncentrációja veszélyes események, például véletlen vagy helytelen kibocsátások következtében fordulhat elő. Ezek bekövetkeztének valószínűsége megfelelő megelőző intézkedésekkel minimalizálható (16).

A környezet, valamint az emberi és állati egészség védelmét biztosítaná, ha a visszanyert víz teljes mértékben megfelelne a víz-újrafelhasználási rendszerre alkalmazandó, a mikrobiológiai és vegyi szennyezőanyagokat egyaránt szabályozó jogszabályoknak, valamint a takarmány- és élelmiszer-higiéniára vonatkozó jogszabályokban a mezőgazdasági öntözésre vonatkozóan meghatározott követelményeknek.

A kockázatkezelési rendszernek ezért biztosítania kell, hogy a visszanyert víz használata ne vezessen a szennyező anyagok káros koncentrációjához egy adott környezeti mátrixban (pl. felszín alatti vizek), és hogy megfelelő megelőző intézkedéseket hozzanak ennek megelőzésére (pl. a szennyező anyagok meghatározott határértékeken belülre történő csökkentésére irányuló megfelelő kezelésekkel, a környezetbe történő véletlen kibocsátás minimalizálásával).

A visszanyert víz jellemzése mellett meg lehet határozni a releváns veszélyek (patogének és vegyi szennyezőanyagok) kezdeti átvilágítási listáját, figyelembe véve az összes vonatkozó uniós, nemzeti és helyi jogszabályt, valamint a felszíni és felszín alatti vízkészletek védelméről szóló (a rendelet II. mellékletének 5. pontjában felsorolt) jogszabályokban foglalt követelményeket is. E jogszabályok közé tartoznak a következők: a 2000/60/EK vízügyi keretirányelv, a felszín alatti vizekről szóló 2006/118/EK irányelv, a környezetminőségi előírásokról szóló 2008/105/EK irányelv, a nitrátokról szóló 91/676/EGK irányelv és adott esetben a fürdővizek minőségéről szóló 2006/7/EK irányelv és az ivóvízről szóló (EU) 2020/2184 irányelv.

Azok a követelmények, amelyeknek a visszanyert víznek meg kell felelnie, a víz-újrafelhasználási rendszer helyszínspecifikus feltételeitől, valamint annak értékelésétől függnek, hogy a visszanyert víz mezőgazdasági öntözésre való felhasználása hogyan befolyásolhatja a közvetlen környezetet a lehetséges útvonalakon keresztül (pl. öntözővíz-elvezetés, a felszín alatti vizekbe való beszivárgás stb.).

Különösen, ha a visszanyert víz a víz-újrafelhasználási rendszer hatálya alá tartozó területen lévő víztestekbe (felszíni vagy felszín alatti vizekbe) vándorolna, az értékelésnek figyelembe kell vennie, hogy a fogadó víztestek továbbra is teljesítik-e a víz-keretirányelv 4. cikkében foglalt környezetvédelmi célkitűzéseket (azaz a felszíni vizek jó ökológiai és kémiai állapotát és a felszín alatti vizek jó kémiai állapotát – a kémiai állapotot a környezetminőségi előírásokról szóló irányelv és a felszín alatti vizekről szóló irányelv határozza meg részletesebben).

A felszíni vizek jó ökológiai és kémiai állapota magában foglalja az uniós és nemzeti környezetminőségi előírásoknak való megfelelést. Az uniós környezetminőségi előírásokat a környezetminőségi előírásokról szóló irányelv határozza meg, míg a nemzeti szabványok vonatkozhatnak a nemzeti vonatkozású szennyező anyagokra, nevezetesen a vízgyűjtő-specifikus szennyező anyagokra, amelyek a jó felszíni ökológiai állapot részét képezik.

A környezetminőségi előírásokról szóló irányelv egy „figyelőlista” mechanizmusról is rendelkezik az új szennyező anyagokra és a vízi környezetre vagy azon keresztül esetlegesen kockázatot jelentő anyagokra vonatkozó uniós szintű nyomonkövetési adatok gyűjtésére, amelyek esetében a kockázatra vonatkozó adatok nem elegendőek a környezetminőségi előírások meghatározásához.

A tagállamok által vízgyűjtő-gazdálkodási terveikben azonosított édesvizek kémiai állapota a WISE-rendszeren (17) keresztül megtekinthető.

Az elsőbbségi anyagokra vonatkozó környezetminőségi előírásokkal kapcsolatos további információk az ECHA adatbázisán (18) keresztül érhetők el.

Az egyes szennyező anyagok kibocsátására vonatkozó releváns információk megtalálhatók az Európai Szennyezőanyag-kibocsátási és -szállítási Nyilvántartásban (amely a 100 000 lakosegyenértékű települési szennyvíztisztító telepekre vonatkozik) (19).

A felszíni és a felszín alatti vizek védelmére egyéb területspecifikus feltételek is alkalmazhatók: például ha a víz-újrafelhasználási rendszer és az öntözött területek a nitrátirányelv értelmében kijelölt nitrátérzékeny terület közelében helyezkednek el.

Bár a víz mezőgazdaságban történő újrafelhasználása a tápanyagok öntözési célú visszanyerésének egyik módja lehet, gondosan meg kell fontolni a vízforrások nitrátszennyezésének elkerülését a visszanyert víz nitráttartalmának a káros szintek alá csökkentése révén.

Hasonlóképpen, ha a visszanyert víz valószínűsíthetően ivóvíz előállítása céljából védett területnek minősített víztestekbe vándorol, fontos i. azonosítani az ivóvízforrásoknak a visszanyert vízben jelen lévő szabályozott szennyező anyagok általi szennyeződésének kockázatát, és ii. meg kell tervezni azokat a kezeléseket, amelyek a szennyező anyagok elfogadható szintre való csökkentéséhez szükségesek.

Továbbá, ha a visszanyert víz a szabadidős célú fürdőzéshez használt felszíni vizekbe kerül, a fürdővíz-minőségi irányelvből eredő, patogénekre vonatkozó további követelményeket is be lehet illeszteni. E jogszabályok célja a környezet és az emberi egészség védelme azáltal, hogy szabványokat és/vagy nyomonkövetési kötelezettségeket állapítanak meg a patogénekre vagy vegyi anyagokra vonatkozóan, beleértve a nehézfémeket, a fertőtlenítési melléktermékeket, a gyógyszereket és az elsőbbségi szennyező anyagként besorolt egyéb anyagokat is.

Mivel a visszanyert vizet mezőgazdasági öntözésre használják, a rendelet II. mellékletének 5. pontja további jogszabályokat határoz meg, amelyek védik az élelmiszereket és a takarmányokat, a talajt, a terményeket és az állatokat. Az e jogszabályokban foglalt követelményeknek egy adott víz-újrafelhasználási rendszer szempontjából való relevanciája a visszanyert vízzel öntözött mezőgazdasági földterületen végzett termesztés típusától (pl. élelmiszer vagy takarmány előállítása) és gyakorlatától (pl. növényvédő szerek használata, szennyvíziszap használata) függ.

Ezek a követelmények a következők lehetnek: az élelmiszer-higiéniára (852/2004/EK rendelet), a takarmányhigiéniára (183/2005/EK rendelet), a mikrobiológiai kritériumokra (2073/200/EK rendelet), az élelmiszerekben előforduló szennyező anyagok felső határértékére (1881/2006/EK rendelet), az élelmiszerekben és takarmányokban előforduló növényvédő szerek mennyiségére (396/2005/EK rendelet), a szennyvíziszap felhasználására (86/278/EGK irányelv) és az állatok egészségének védelmére vonatkozó követelmények (az 1069/2009/EK és a 142/2011/EU rendelet).

A 3. ábra grafikus példát mutat be arra vonatkozóan, hogyan kell meghatározni, hogy melyik irányelv vagy rendelet alkalmazandó a víz-újrafelhasználási rendszerre, feltételezve a visszanyert víz lehetséges útjait a környezeti mátrixokba (édesvízkészletekbe) véletlen szivárgások vagy az öntözött területről való elszivárgás miatt.

Az ábra a II. melléklet 5. pontjában felsorolt azon rendeleteket és irányelveket is szemlélteti, amelyek a mezőgazdasági gyakorlattól függően alkalmazhatók. Az e követelmények víz-újrafelhasználási rendszerre való alkalmazhatóságát meghatározó táblázatot e közlemény 2. melléklete is tartalmazza.

3. ábra

Példa: i. hogyan kell azonosítani a víz-újrafelhasználási rendszerben alkalmazandó irányelveket és rendeleteket a visszanyert víz által a közvetlen környezetbe (felszíni és felszín alatti vizekbe) vezető lehetséges utak alapján, valamint ii. a mezőgazdasági öntözésre alkalmazható rendeleteket és irányelveket, az egyes mezőgazdasági gyakorlatoktól függően

Image 3

A visszanyert víz minőségi paramétereinek az agronómiai jellemzőkre gyakorolt hatásához kapcsolódó egyéb konkrét szempontokat is figyelembe kell venni, beleértve a talajt és a terményeket/növényeket érintő veszélyeket is. Az ISO 16075-1:2020 szabvány szerint a visszanyert vízből származó agronómiai veszélyek, amelyek károsíthatják a talajt és az öntözött terményeket, a következők: i. vegyi anyagok, mint a sótartalom, a bór, a specifikus iontoxicitás; ii. egyéb kémiai elemek; és iii. tápanyagok.

A növényeknek vagy terményeknek esetlegesen betegséget okozó patogének általában nem fordulnak elő a települési szennyvíztisztító telepről származó szennyvízből visszanyert vízben. A visszanyert vízben való jelenlétüket azonban területspecifikus körülmények között is fel lehet mérni (pl. növényi patogénekkel fertőzött öntözővíz elszivárgása).

E közlemény 2. melléklete tájékoztató példákat és táblázatokat tartalmaz a települési szennyvíztisztító telepek szennyvizeiben jellemzően jelen lévő és a fent említett irányelvek és rendeletek által szabályozott patogének és szennyező anyagok tekintetében, valamint példákat tartalmaz azokra az agronómiai veszélyekre, amelyek a mezőgazdasági öntözés során hatással lehetnek a talajra, a terményekre, az édesvízre és a felszín alatti vizekre.

Emellett példákat tartalmaz az egészségügyi és környezeti kockázatértékeléshez szükséges veszélyes eseményekre és expozíciós utakra, valamint a kockázatoknak kitett populációkra és környezetre is.

Meg kell azonban jegyezni, hogy a mellékletben szereplő forrásjegyzékek nem tekinthetők kimerítőnek, és pusztán tájékoztató jellegűek. A veszélyeket minden egyes víz-újrafelhasználási rendszer esetében pontosan azonosítani kell, figyelembe véve a visszanyert víz jellemzését és az alkalmazandó követelményeket.

Néhány egyéb, még nem szabályozott és a felsorolt irányelvekben és rendeletekben nem szereplő szennyező anyagot (pl. mikroműanyagok vagy egyes újonnan felmerülő aggodalomra okot adó vegyületek) fel lehet venni a veszélyek listájára, ha az emberi és állati egészségre, illetve a környezetre jelentett kockázatot tudományos bizonyítékok támasztják alá, és ha bizonyított, hogy ezek a szennyező anyagok a víz-újrafelhasználási rendszerből, nem pedig más forrásokból származnak. A kockázatértékelés e szennyező anyagok forrását – például bizonyos iparágak jelenléte – is meghatározhatja, és megtervezheti a megelőző intézkedéseket.

3.1.5.   Környezeti és egészségügyi kockázatértékelési módszerek

A környezeti és egészségügyi kockázatértékelést (KRM5) a korábban azonosított (egyedi vagy csoportos) veszélyek és veszélyes események, a lehetséges expozíciós utak és a víz-újrafelhasználási rendszerben azonosított receptorok figyelembevételével kell elvégezni.

A kockázatértékelést minőségi vagy szemi-kvantitatív módszerekkel is el lehet végezni. A mennyiségi kockázatértékelés javasolt mint a legmegfelelőbb és gazdaságilag megvalósítható módszer. A mennyiségi kockázatértékelést a magas kockázatú projektek esetében lehetne alkalmazni, ha elegendő alátámasztó adat áll rendelkezésre azok végrehajtásához.

Ami a módszereket illeti, ezen értékelésekhez minőségi, szemi-kvantitatív és kvantitatív módszereket lehet alkalmazni. Az egészségügyi kockázatértékelés az emberi és állati egészségre jelentett kockázatokat értékeli, míg a környezeti kockázatértékelés célja annak megállapítása, hogy a visszanyert vízben azonosított szennyező anyagok befolyásolják-e a környezeti mátrixok minőségét.

A kvalitatív és szemi-kvantitatív kockázatértékeléseket többféle megközelítés, például eseményfák, mátrixok vagy mutatók segítségével lehet kidolgozni. Egy szokásos módszer a veszélynek kitett receptorra gyakorolt hatás valószínűségének és nagyságrendjének/súlyosságának együttes értékelésén alapul.

A valószínűség elemzése történhet historikus adatok áttekintésével vagy emberi hiba, hibafák és eseményfák értékelésével. A hatások elemzése általában kategóriákba sorolás útján történik, a hatás súlyosságának egyre növekvő szintje alapján.

A mennyiségi és szemi-kvantitatív kockázatértékelésre vonatkozóan számos alkalmazható módszer áll rendelkezésre a közzétett iránymutatásokban és szabványokban (pl. WHO-iránymutatások, 2006; ISO 20426 [2018]; FAO és WHO, 2019) (20).

E közlemény 3. melléklete bemutatja az egészségügyi kockázat értékelésére szolgáló mennyiségi és szemi-kvantitatív módszereket a hatás valószínűségének és súlyosságának meghatározására szolgáló mátrixok használatával. Szemlélteti továbbá a vízkészletekre alkalmazandó szemi-kvantitatív módszertant. A JRC technikai jelentése (21) további gyakorlati példákkal is szolgál.

A mennyiségi kockázatértékelések számszerű becslést adhatnak a kockázatról – például egy adott forgatókönyv esetén egy adott mikrobiális fertőzés hatásáról egy évben.

Az emberi és állati egészséget érintő kockázatok ilyen jellemzése általában a dózis-reakció viszonyon alapul annak megállapítása érdekében, hogy egy veszély vagy veszélyes esemény hatással lehet-e az egészségre.

A mikrobiális veszély szerinti egészségügyi kockázatértékelést mennyiségi mikrobiális kockázatértékelés (QMRA) segítségével lehet elvégezni, amely a veszélyek koncentrációja és a receptorokra gyakorolt lehetséges hatása közötti dózis-reakció viszonyok értékelésén alapul. E módszer kimenetei a káros egészségügyi hatások valószínűségi értékeit képviselik, és a fertőzés valószínűségével vagy az egészségkárosodással korrigált életévek (DALY) mutatójával fejezik ki azokat.

Ez a megközelítés választ adhat egy bizonyos pontra vonatkozó konkrét kérdésekre. Ezért az egész projekt lefedése és a biztonság szintjének növelése érdekében ez a megközelítés minőségi vagy szemi-kvantitatív módszerekkel kombinálható.

A QMRA-ra és a DALY-ra vonatkozó módszerek és kritériumok megtalálhatók a WHO iránymutatásaiban (2006) és a WHO QMRA-ra vonatkozó iránymutatásaiban (2016) (22).

A környezeti kockázat értékelésére szolgáló mennyiségi megközelítés (mennyiségi kémiai kockázatértékelés – Quantitative Chemical Risk Assessment, QCRA) általában a következőkön alapul:

| — | az előre jelezhető környezeti koncentráció aránya, amelyet egy adott szennyező anyag sorsára és környezeti elemekbe történő terjedésére vonatkozó összetett modellekkel számítanak ki; valamint |
| --- | --- |

—

az előre jelezhető környezeti koncentráció aránya, amelyet egy adott szennyező anyag sorsára és környezeti elemekbe történő terjedésére vonatkozó összetett modellekkel számítanak ki; valamint

| — | a becsült hatásmentes koncentrációk vagy a szennyező anyag maximálisan megengedhető koncentrációja, a vonatkozó jogszabályokban meghatározottak szerint (pl. a víztestekre azok minőségi állapota alapján alkalmazandó környezetminőségi előírások). |
| --- | --- |

—

a becsült hatásmentes koncentrációk vagy a szennyező anyag maximálisan megengedhető koncentrációja, a vonatkozó jogszabályokban meghatározottak szerint (pl. a víztestekre azok minőségi állapota alapján alkalmazandó környezetminőségi előírások).

Ez a fajta megközelítés jelentős mennyiségű, a víz-újrafelhasználási projektekből származó ellenőrző adatot igényel, valamint a közvetlen környezet részletes jellemzését teszi szükségessé. Ez azt jelenti, hogy csak olyan projektekhez alkalmazandó, amelyek esetében elegendő adat áll rendelkezésre, és a feltételezéseket tudományos bizonyítékok támasztják alá.

3.1.6.   A kiegészítő követelményekkel kapcsolatos feltételek

Az egészségügyi és környezeti kockázatértékelés eredménye segíteni fog annak megállapításában, hogy szükség van-e a vízminőségre és az ellenőrzésre vonatkozó (az I. melléklet 2. szakaszában meghatározottakon túli vagy annál szigorúbb) paraméterekre vonatkozó különleges kiegészítő követelmények (KRM6) előírására.

Ez magában foglalhatja az egészségügyi és környezeti kockázatértékelés által azonosított további patogéneket vagy szennyező anyagokat, figyelembe véve a területspecifikus feltételeket, valamint a fent leírt alkalmazandó irányelveket és rendeleteket.

A kockázatértékelés például megállapíthatja, hogy egy a visszanyert vízben található szennyező anyag (pl. nitrátok) negatív hatást gyakorolhat egy közeli víztestre (pl. eutrofizáció révén), ha a visszanyert vízben a becsült maximálisan megengedhető koncentrációnál nagyobb koncentrációban van jelen.

Ezért a visszanyert víz minőségére vonatkozóan a kockázatértékelés alapján a maximálisan megengedhető koncentráción alapuló határértéket lehetne megállapítani, és ezt a paramétert fel lehetne venni az ellenőrizendők közé.

A maximálisan megengedhető koncentrációk megegyezhetnek például az expozíciónak kitett víztest meghatározott minőségi osztálya (pl. környezetminőségi előírások) tekintetében előírt határértékekkel. További paraméterek listáját és az azonosított határértékeket is fel lehet venni a vízminőségre és a nyomon követésre vonatkozóan, amennyiben egyértelmű, hogy azok a víz-újrafelhasználási rendszerből származnak, és a rájuk vonatkozó referenciaértékeket a kockázatértékelés és a megfelelő tudományos ismeretek alátámasztják.

3.1.7.   Megelőző intézkedések

A KRM7-nek tartalmaznia kell a víz-újrafelhasználási rendszerre vonatkozó megelőző intézkedések és akadályok azonosítását az esetlegesen kockázatot jelentő azonosított veszélyek megszüntetése vagy elfogadható szintre csökkentése érdekében.

Megelőző intézkedés minden olyan kezelés, fellépés vagy eljárás, amelyet már végrehajtottak vagy a kockázatértékelés során azonosítottak, és amely a víz-újrafelhasználási rendszer különböző részein alkalmazható. Például: i. a települési szennyvíztisztító telepen (azaz az alkalmazott folyamat értékelésével és/vagy további kezelések azonosításával); ii. a vízvisszanyerő létesítményben (pl. korszerű kezelések hozzáadásának mérlegelése); iii. az öntözött területeken (pl. az expozíció kockázatát minimalizáló alternatív öntözési módszerek mérlegelése, pufferzónák biztosítása stb.), a munkavállalók és a mezőgazdasági termelők védelme (pl. egyedi egyéni védőeszközök vagy higiéniai protokollok meghatározása a munkahelyi egészségvédelmi és biztonsági szabályoknak való megfelelés érdekében már meghozott lehetséges intézkedések mellett).

Az akadályok vagy a meglévő öntözőrendszer módosításainak azonosítása a meglévő módszerek, terményfajták és vízosztály értékelésén alapulhat, és arról a mezőgazdasági termelőkkel és a víz-újrafelhasználási rendszer más szereplőivel konzultálva kell dönteni. A megelőző intézkedések és akadályok példáit lásd e dokumentum 4. mellékletében.

3.1.8.   Minőség-ellenőrzési és környezetvédelmi monitoringrendszerek

A KRM8 és a KRM9 elem magában foglalja a víz-újrafelhasználási rendszerre előirányzott összes monitoringtevékenységet: a rendszer minőség-ellenőrzésére és a környezetvédelmi megfigyelőrendszerre (EMS) vonatkozó eljárások és protokollok meghatározása.

Az operatív és környezetvédelmi monitoringprogramok biztosítékot nyújtanak a munkavállalók, a nyilvánosság és a hatóságok számára a rendszer megfelelő teljesítményéről. Magukban kell foglalniuk legalább a rutinszerű ellenőrzés követelményeire vonatkozó protokollokat, programokat (pl. helyszín, paraméterek, gyakoriság) és eljárásokat, valamint a kockázatértékelés (KRM6) által kiegészítő követelményként meghatározott további paramétereket és határértékeket.

A telep üzemeltetői adott esetben az ISO 9001 szabvány vagy azzal egyenértékű szabvány szerint kidolgozott minőségirányítási rendszert is kidolgozhatnak.

A környezetvédelmi megfigyelőrendszer protokolljainak a környezeti kockázatértékelés eredményein kell alapulniuk, hogy biztosított legyen a környezet folyamatos védelme a visszanyert víz használata során. A protokolloknak összhangban kell lenniük a hatályos jogszabályokkal, pl. a vízkészletek megfigyelésének meg kell felelnie a 90/2009/EK irányelvnek (23) annak biztosítása érdekében, hogy az eredmények összehasonlíthatók legyenek a víz-keretirányelv szerinti megfigyelés során kapott eredményekkel.

3.1.9.   Vészhelyzet-kezelés és koordináció

A KRM10 és a KRM11 magában foglalja a KRM10 (Vészhelyzet-kezelés) és a KRM11 (Koordináció) elemekhez kapcsolódó irányítási, veszélyhelyzeti és kommunikációs protokollokat.

Ezek a programok képezik a kockázatkezelési tervért felelős fél/felek és az érintett szereplők közötti hatékony kommunikáció alapját.

A KRM11-nek tartalmaznia kell a szereplők közötti információközlés módjára vonatkozó eljárásokat, a balesetek és vészhelyzetek bejelentésének formátumát és eljárását, az értesítési eljárásokat, az információforrásokat és a konzultációs folyamatokat.

E közlemény 5. melléklete példákkal szolgál i. incidensek és vészhelyzetek kezelésére szolgáló protokollokra és ii. kommunikációs protokollokra.

3.2.   
  Terménytípusok és a visszanyert víz osztályai

A visszanyert víz biztonságos felhasználása érdekében a rendelet I. melléklete 1. táblázata meghatározza a visszanyert víz azon megengedett minőségi osztályait (A., B., C., D. osztály), amelyeket egy adott terménykategória öntözéséhez a választott öntözési módszer alapján használni kell.

Az I. melléklet 2. táblázatában az egyes osztályokra vonatkozó minimális vízminőségi követelmények főként az E. coli koncentrációja és más összesített paraméterek alapján térnek el egymástól.

A terménytípusok, valamint az akkreditált akadályok – például az öntözési módszerek – számának és típusának kombinációjával a kockázatok minimálisra csökkenthetők a visszanyert víz és az öntözött termékek ehető részei közötti kapcsolat elkerülésével (példákért lásd e közlemény 4. mellékletét).

Ehhez először azt kell megállapítani, hogy a termények ehető része valószínűsíthetően kapcsolatba kerül-e a visszanyert vízzel. Minden egyes víz-újrafelhasználási rendszer esetében értékelni kell az érintkezés kockázatát, felmérve a termény ehető részének az öntözött talajtól való feltételezett távolságát, valamint a visszanyert víz lehetséges útvonalait permetezés, csepegtetés vagy árasztás esetén.

Ha a terményeket további kezeléseknek (pl. főzés vagy ipari folyamatok) vetik alá, amelyek csökkentik a lehetséges szennyeződést, ezeket is figyelembe kell venni.

A rendelet értelmében a visszanyert víz felhasználható a következők mezőgazdasági öntözésére:

| — | nyersen fogyasztandó élelmezési célú termények: emberi fogyasztásra szánt termények, amelyek további eljárásokon nem mennek keresztül. A termény ehető részének a talajtól való távolsága (24) alapján a további osztályozás a következő:






  — | gyökérnövények: amelyek a föld alatt teremnek, és a gyökérrészük ehető (pl. sárgarépa, vöröshagyma, cékla); |
| --- | --- | --- |

—

nyersen fogyasztandó élelmezési célú termények: emberi fogyasztásra szánt termények, amelyek további eljárásokon nem mennek keresztül. A termény ehető részének a talajtól való távolsága (24) alapján a további osztályozás a következő:

—

gyökérnövények: amelyek a föld alatt teremnek, és a gyökérrészük ehető (pl. sárgarépa, vöröshagyma, cékla);

| — | föld feletti, alacsonyan növő termények: amelyek a föld felett, a talajjal részlegesen érintkezve növekednek. Ezek a termények tovább oszthatók a talaj felszínén termő növényekre, például a leveles terményekre (mint a fejes saláta) és az ehető résszel 25 cm-rel a talajfelszín felett rendelkező terményekre (pl. paradicsom, paprika); |
| --- | --- |

—

föld feletti, alacsonyan növő termények: amelyek a föld felett, a talajjal részlegesen érintkezve növekednek. Ezek a termények tovább oszthatók a talaj felszínén termő növényekre, például a leveles terményekre (mint a fejes saláta) és az ehető résszel 25 cm-rel a talajfelszín felett rendelkező terményekre (pl. paradicsom, paprika);

| — | földfelszín feletti, magasan növő termények: amelyek a föld felett nőnek, ehető részeik a talajfelszín felett 50 cm-nél magasabban helyezkednek el és rendes körülmények között nem érintkeznek a talajjal (pl. gyümölcsfák); |
| --- | --- |

—

földfelszín feletti, magasan növő termények: amelyek a föld felett nőnek, ehető részeik a talajfelszín felett 50 cm-nél magasabban helyezkednek el és rendes körülmények között nem érintkeznek a talajjal (pl. gyümölcsfák);

| — | feldolgozandó élelmezési célú termények: emberi fogyasztásra szánt termények, amelyek további eljárásokon (főzésen vagy ipari feldolgozáson) mennek keresztül, és amelyeket nem fogyasztanak nyersen (pl. rizs, búza); |
| --- | --- |

—

feldolgozandó élelmezési célú termények: emberi fogyasztásra szánt termények, amelyek további eljárásokon (főzésen vagy ipari feldolgozáson) mennek keresztül, és amelyeket nem fogyasztanak nyersen (pl. rizs, búza);

| — | nem élelmezési célú termények (takarmány): nem emberi fogyasztásra szánt termények, hanem legelőkre és takarmánynövényként vagy más ágazatokban történő felhasználásra szánt termények (ipari növények, energianövények és vetőmagkultúrák). |
| --- | --- |

—

nem élelmezési célú termények (takarmány): nem emberi fogyasztásra szánt termények, hanem legelőkre és takarmánynövényként vagy más ágazatokban történő felhasználásra szánt termények (ipari növények, energianövények és vetőmagkultúrák).

Az öntözési módszerek általánosságban a következő kategóriákba sorolhatók:

| — | nyitott vagy gravitációs öntözőrendszerek: a vizet közvetlenül a talaj felszínére juttatják, és nincs kitéve nyomásnak. Ide tartozik az árasztásos és a sávos öntözés is; |
| --- | --- |

—

nyitott vagy gravitációs öntözőrendszerek: a vizet közvetlenül a talaj felszínére juttatják, és nincs kitéve nyomásnak. Ide tartozik az árasztásos és a sávos öntözés is;

| — | esőztető berendezések: a vizet a levegőbe permetezik, és az a csapadékhoz hasonlóan hull a talaj felszínére; |
| --- | --- |

—

esőztető berendezések: a vizet a levegőbe permetezik, és az a csapadékhoz hasonlóan hull a talaj felszínére;

| — | mikroöntözési rendszerek: a vizet helyben, (felszíni vagy föld alatti) csepegtető rendszerekkel vagy mikropermetes öntözéssel viszik fel. |
| --- | --- |

—

mikroöntözési rendszerek: a vizet helyben, (felszíni vagy föld alatti) csepegtető rendszerekkel vagy mikropermetes öntözéssel viszik fel.

Az öntözési módszereket olyan útvonalakként kell értékelni, amelyek potenciálisan lehetővé teszik, hogy a szennyező anyagok eljussanak a terményekhez. Permetező rendszerek esetében például a földfelszín feletti, magasan termő növények (pl. gyümölcsfák) ki lehetnek téve a leeső cseppek általi szennyeződésnek, ezért általában jobb minőségű vizet kell választani.

A lokális rendszerek (pl. csepegtető öntözés) alacsonyabb szennyeződési kockázattal járnak, mivel a vizet a termények nem evésre szánt részére irányítják. Az előírt vízminőségi osztály elérése érdekében további megfelelő és akkreditált akadályok alkalmazhatók (lásd a 3.2.2. szakaszt és a 4. mellékletet).

Az öntözött terület közelében élő munkavállalók vagy emberek egészségét érintő kockázatokat szintén értékelni kell. Például az esőztető berendezésekből származó aeroszolok eljuthatnak az öntözött területek közelében élő receptorokhoz. Az aeroszolokkal kapcsolatos kockázatok különösen az öntözővíz minőségétől és a szélsebességtől (amely az aeroszolok öntözött terület körüli terjesztéséért felelős) függenek.

Felhívjuk a figyelmet arra, hogy a következő szakaszban feltüntetett öntözési módszerek és megelőző intézkedések vagy akadályok csupán példák az I. melléklet 1. táblázatának értelmezésére vonatkozó javasolt megközelítésre, és nem céljuk, hogy kimerítő jellegű felsorolást adjanak.

Értékelni kell a már meglévő vagy tervezett öntözőrendszereket és megelőző intézkedéseket vagy akadályokat annak megállapítása érdekében, hogy a visszanyert víz osztályától függően szükség van-e kiegészítő követelményekre (pl. további kezelések vagy akadályok, az öntözőrendszer módosítása) a termények potenciális szennyeződésének minimalizálása érdekében.

3.2.1.   Példák öntözési módszerekre és terménytípusokra

A 4. ábra két olyan vázlatos példát mutat be, amelyek segíthetnek azonosítani a visszanyert víz azon osztályait, amelyek megfelelő védelmet nyújtanak a fogyasztók és a munkavállalók számára az E. coli ellen a) gravitációs vagy túlnyomásos módszerekkel vagy b) lokális rendszerekkel.

A vízosztálytól függetlenül a vázlatok figyelembe veszik a kiegészítő mikrobiális követelményeket, ha a visszanyert vizet legelők vagy takarmánynövények öntözésére használják (bélrendszeri fonálférgek, a 4. ábra 3. megjegyzése), és ha fennáll az aeroszolok keletkezésének veszélye (Legionella spp., 4. ábra 1. megjegyzése).

4. ábra

Vázlatos példák a visszanyert víz osztályának kiválasztására (a rendelet szerint) a) nyílt öntözési módszerek vagy b) lokális öntözési módszerek esetében

Image 4

Image 5

Az alábbi, a WHO biztonsági tervére vonatkozó iránymutatásokból származó példa (Kidolgozott példa: SSP Newtownban – hipotetikus) a rendelet követelményeihez igazodik, hogy bemutassa, hogyan lehetne a gyakorlatban alkalmazni a fenti vázlatokat.

Ennek a példának csak a rendelet által megengedett elemeit vették figyelembe. A visszanyert vizet többféle terménykultúra termesztésére használták fel, különböző öntözési módszerek alkalmazásával (1. táblázat).

1. táblázat

A példában használt terménytípusok és öntözési módszerek

| Terménykategóriák | Öntözési módszerek | A termények rendeltetési helye (*1) |
| --- | --- | --- |
| — | Nyersen fogyasztott gyökérnövények (hagymák, sárgarépa) |

Terménykategóriák

Öntözési módszerek

A termények rendeltetési helye (*1)

—

Nyersen fogyasztott gyökérnövények (hagymák, sárgarépa)

| — | Nyersen fogyasztott, talajközeli leveles növények (saláta, paprika) |
| --- | --- |

—

Nyersen fogyasztott, talajközeli leveles növények (saláta, paprika)

| — | Nyersen fogyasztott, magasan termő termények (gyümölcsök) |
| --- | --- |

—

Nyersen fogyasztott, magasan termő termények (gyümölcsök)

| — | Árasztás |
| --- | --- |

—

Árasztás

| — | Nyitott sávok |
| --- | --- |

—

Nyitott sávok

| — | Kézi alkalmazások (pl. merítővödrök, locsolókannák) |
| --- | --- |

—

Kézi alkalmazások (pl. merítővödrök, locsolókannák)

| — | Esőztető öntözés |
| --- | --- |

—

Esőztető öntözés

| — | A mezőgazdasági termelők és családjaik által fogyasztott |
| --- | --- |

—

A mezőgazdasági termelők és családjaik által fogyasztott

| — | A helyi közösségnek fogyasztás céljából értékesített |
| --- | --- |

—

A helyi közösségnek fogyasztás céljából értékesített

| — | A közeli városoknak fogyasztás céljából értékesített |
| --- | --- |

—

A közeli városoknak fogyasztás céljából értékesített

Ebben az esetben a rendelet I. mellékletének 1. és 2. táblázata szerint, figyelembe véve, hogy a visszanyert víz milyen módon érheti el a növényeket, a következő osztályokat kell kiválasztani:

| — | A nyersen fogyasztott gyökérnövények és leveles termények esetében árasztásos, sávos vagy esőztető öntözés alkalmazása esetén A. osztály (E. coli ≤ 10 darab/100 ml). |
| --- | --- |

—

A nyersen fogyasztott gyökérnövények és leveles termények esetében árasztásos, sávos vagy esőztető öntözés alkalmazása esetén A. osztály (E. coli ≤ 10 darab/100 ml).

| — | A föld feletti, alacsonyan növő, nyersen fogyasztott élelmezési célú termények (pl. paprika) esetében: árasztásos, sávos vagy esőztető öntözés alkalmazása esetén A. osztály (E. coli ≤ 10 darab/100 ml); csepegtető vagy föld alatti öntözőrendszerek használata esetén B. osztály (E. coli ≤ 100 szám/100 ml). |
| --- | --- |

—

A föld feletti, alacsonyan növő, nyersen fogyasztott élelmezési célú termények (pl. paprika) esetében: árasztásos, sávos vagy esőztető öntözés alkalmazása esetén A. osztály (E. coli ≤ 10 darab/100 ml); csepegtető vagy föld alatti öntözőrendszerek használata esetén B. osztály (E. coli ≤ 100 szám/100 ml).

| — | A földfelszín feletti, magasan termő és visszanyert vízzel közvetlenül nem érintkező, élelmezési célú termények (azaz gyümölcsfák) esetében csak akkor, ha sávos vagy árasztásos öntözést alkalmaznak B. osztály (E. coli ≤ 100 szám/100 ml). |
| --- | --- |

—

A földfelszín feletti, magasan termő és visszanyert vízzel közvetlenül nem érintkező, élelmezési célú termények (azaz gyümölcsfák) esetében csak akkor, ha sávos vagy árasztásos öntözést alkalmaznak B. osztály (E. coli ≤ 100 szám/100 ml).

További kockázatértékelés alapján ehető héjú gyümölcsök jelenléte esetén az A. osztályra lehet szükség a gyümölcsök permetezett víz általi lehetséges szennyeződésének elkerülése érdekében. A nem ehető héjú gyümölcsök esetében a B. osztály megfelelő lehet, de a vízminőség végső kiválasztásának a kockázatértékelésen kell alapulnia.

3.2.2.   Példák az előírt vízminőségi osztály elérése érdekében alkalmazott akadályokra

A rendelet 2. cikkének (4) bekezdése kimondja, hogy az élelmiszer-ipari vállalkozók elérhetik úgy a 852/2004/EK rendeletnek való megfeleléshez szükséges vízminőséget, hogy a megfelelési pont után több vízkezelési eljárást alkalmaznak önmagukban vagy vízkezelést nem tartalmazó módszerekkel együtt.

A többakadályos megközelítés elve szerint az előírt vízminőségi osztály eléréséhez szükséges nagyságrendű eltávolítás megvalósítható különböző kezelési és kezelést nem tartalmazó intézkedések kombinációjával (akadályok).

A rendelet 3. cikkének (12) bekezdése szerint, amikor a visszanyert vizet öntözésre használják, az akadály meghatározása a következő:

| — | minden olyan eszköz, többek között fizikai vagy a folyamathoz kapcsolódó lépés vagy felhasználási körülmény, amely csökkenti vagy megakadályozza az emberi fertőzés veszélyét azáltal, hogy megakadályozza, hogy a visszanyert víz kapcsolatba kerüljön i. emberi fogyasztásra szánt termékekkel és ii. a közvetlenül kitett személyekkel; illetve |
| --- | --- |

—

minden olyan eszköz, többek között fizikai vagy a folyamathoz kapcsolódó lépés vagy felhasználási körülmény, amely csökkenti vagy megakadályozza az emberi fertőzés veszélyét azáltal, hogy megakadályozza, hogy a visszanyert víz kapcsolatba kerüljön i. emberi fogyasztásra szánt termékekkel és ii. a közvetlenül kitett személyekkel; illetve

| — | minden olyan egyéb eszköz, amely például csökkenti a visszanyert vízben található mikroorganizmusok koncentrációját, vagy megakadályozza, hogy ezek a mikroorganizmusok tovább éljenek az emberi fogyasztásra szánt termékekben. |
| --- | --- |

—

minden olyan egyéb eszköz, amely például csökkenti a visszanyert vízben található mikroorganizmusok koncentrációját, vagy megakadályozza, hogy ezek a mikroorganizmusok tovább éljenek az emberi fogyasztásra szánt termékekben.

Más szóval, a rendelet I. mellékletének 2. szakaszával összhangban az akadályt olyan eszköznek kell tekinteni, amellyel a kockázatok a kiválasztott terménykultúrák esetében előírt vízminőségi osztály szintjével megegyező szintre csökkenthetők.

A különböző akadályok különböző eltávolítási hatásfokot eredményezhetnek, és ezek kombinációja alkalmazható a visszanyert vízre annak érdekében, hogy a kiválasztott vízminőségi osztály alapján elérjék a kockázatok minimalizálásához szükséges teljes csökkenést.

A 2. táblázat a visszanyert víz minőségi osztályára annak érdekében alkalmazandó akadályok számát mutatja be, hogy a termény típusa alapján megkapjuk a magasabb osztály előírt egyenértékű szintjét.

A 3. táblázat az akkreditált akadályok típusait, valamint az azokhoz kapcsolódó eltávolítási hatásfokot tartalmazza.

E közlemény 4. melléklete példákat tartalmaz arra vonatkozóan, hogy a termény típusa és a vízminőségi osztály alapján hogyan kell meghatározni az akadályok típusát és számát.

2. táblázat

A visszanyert vízzel történő öntözéshez szükséges akadályok javasolt száma, minőségüknek megfelelően (az ISO 16075:2020 szabvány 3. táblázatából átvéve)

Megjegyzés: az ISO-táblázatot kizárólag azért módosítottuk, hogy a víz-újrafelhasználásról szóló rendelet hatálya alá nem tartozó vízminőségi osztályokat és terménytípusokat kizárjuk ebből a táblázatból. Az alábbi táblázat további magyarázattal szolgál arra vonatkozóan, hogyan kell értelmezni ezt a táblázatot a víz-újrafelhasználásról szóló rendelettel összefüggésben.

| Kategória(1) | Nyersen fogyasztott földségek öntözése(2) | Feldolgozást követően fogyasztott földségek és legelők öntözése(3) | Zöldségtől eltérő, élelmezési célú termények öntözése (gyümölcsösök, szőlőültetvények) és kertészet(4) | Takarmány és vetőmagkultúrák öntözése(5) | Ipari és energianövények öntözése(6) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| B | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| C | 3 | 1 | 1 | 0 | 0 |
| D | tiltott | tiltott | 3 | 1 (*) | 0 |
| A táblázat egyes oszlopaira vonatkozó alábbi fogalommeghatározások összhangban vannak a víz-újrafelhasználásról szóló rendelet 1. mellékletének 1. táblázatával, és céljuk, hogy segítsék az olvasót abban, hogy megtalálja az ISO szerinti besorolásnak nagy vonalakban megfelelő terménykategóriát, és így meghatározhassa, hogy milyen további akadályokra lehet szükség:







  (1) | A visszanyert víz minimális minőségi osztálya. |

Kategória(1)

Nyersen fogyasztott földségek öntözése(2)

Feldolgozást követően fogyasztott földségek és legelők öntözése(3)

Zöldségtől eltérő, élelmezési célú termények öntözése (gyümölcsösök, szőlőültetvények) és kertészet(4)

Takarmány és vetőmagkultúrák öntözése(5)

Ipari és energianövények öntözése(6)

A

0

0

0

0

0

B

1

0

0

0

0

C

3

1

1

0

0

D

tiltott

tiltott

3

1 (*)

0

A táblázat egyes oszlopaira vonatkozó alábbi fogalommeghatározások összhangban vannak a víz-újrafelhasználásról szóló rendelet 1. mellékletének 1. táblázatával, és céljuk, hogy segítsék az olvasót abban, hogy megtalálja az ISO szerinti besorolásnak nagy vonalakban megfelelő terménykategóriát, és így meghatározhassa, hogy milyen további akadályokra lehet szükség:

(1)

A visszanyert víz minimális minőségi osztálya.

| (2) | Valamennyi nyersen fogyasztandó élelmezési célú termény, amelyek ehető része közvetlen kapcsolatba kerül a visszanyert vízzel, valamint a nyersen fogyasztható gyökérnövények. |
| --- | --- |

(2)

Valamennyi nyersen fogyasztandó élelmezési célú termény, amelyek ehető része közvetlen kapcsolatba kerül a visszanyert vízzel, valamint a nyersen fogyasztható gyökérnövények.

| (3) | Feldolgozandó élelmezési célú termények és nem élelmezési célú termények, beleértve a tej- vagy hústermelő állatok takarmányozására használt terményeket is. |
| --- | --- |

(3)

Feldolgozandó élelmezési célú termények és nem élelmezési célú termények, beleértve a tej- vagy hústermelő állatok takarmányozására használt terményeket is.

| (4) | Nyersen fogyasztható élelmezési célú termények, amelyek ehető része a föld felett terem, és nem kerül közvetlen kapcsolatba a visszanyert vízzel. |
| --- | --- |

(4)

Nyersen fogyasztható élelmezési célú termények, amelyek ehető része a föld felett terem, és nem kerül közvetlen kapcsolatba a visszanyert vízzel.

| (5) | Nyersen fogyasztható élelmezési célú termények, amelyek ehető része a föld felett terem, és nem kerül közvetlen kapcsolatba a visszanyert vízzel; feldolgozandó élelmezési célú termények és nem élelmezési célú termények, beleértve a tej- vagy hústermelő állatok takarmányozására használt terményeket is (mindkét esetben csepegtető öntözés vagy egyéb olyan öntözési mód alkalmazása esetén, amely nem eredményezi a termény ehető részének a visszanyert vízzel való közvetlen kapcsolatba kerülését). Megjegyzés: az itt említett vetőmagkultúrák lehetnek emberi fogyasztásra vagy állati takarmányként történő felhasználásra szánt vetőmagok. |
| --- | --- |

(5)

Nyersen fogyasztható élelmezési célú termények, amelyek ehető része a föld felett terem, és nem kerül közvetlen kapcsolatba a visszanyert vízzel; feldolgozandó élelmezési célú termények és nem élelmezési célú termények, beleértve a tej- vagy hústermelő állatok takarmányozására használt terményeket is (mindkét esetben csepegtető öntözés vagy egyéb olyan öntözési mód alkalmazása esetén, amely nem eredményezi a termény ehető részének a visszanyert vízzel való közvetlen kapcsolatba kerülését). Megjegyzés: az itt említett vetőmagkultúrák lehetnek emberi fogyasztásra vagy állati takarmányként történő felhasználásra szánt vetőmagok.

| (6) | Ipari növények, energianövények és vetőmagkultúrák (vetés céljáró szolgáló vetőmag termesztéséhez). |
| --- | --- |

(6)

Ipari növények, energianövények és vetőmagkultúrák (vetés céljáró szolgáló vetőmag termesztéséhez).

| (*) | Megjegyzés az ISO 16075:2020 szabványból: Ehető vetőmagok vagy vetésre szánt magvak, amelyeket a betakarítás előtt kevesebb mint 30 napig öntöztek. Ha a betakarítás előtti időszak legalább 30 nap, akkor a D. osztály korlátozás nélkül közvetlenül alkalmazható (azaz további akadályok nélkül). |
| --- | --- |

(*)

Megjegyzés az ISO 16075:2020 szabványból: Ehető vetőmagok vagy vetésre szánt magvak, amelyeket a betakarítás előtt kevesebb mint 30 napig öntöztek. Ha a betakarítás előtti időszak legalább 30 nap, akkor a D. osztály korlátozás nélkül közvetlenül alkalmazható (azaz további akadályok nélkül).

3. táblázat

Az akkreditált akadályok típusai és a patogének eltávolításának hatásfoka (az ISO 16075:2020 szabvány 2. táblázatából átvéve)

A táblázatot kizárólag azért módosítottuk, hogy a víz-újrafelhasználásról szóló rendelet hatálya alá nem tartozó vízminőségi osztályokat és terménytípusokat kizárjuk ebből a táblázatból.

| Az akadály típusa | Alkalmazás | A patogénre vonatkozó eltávolítási hatásfok | Akadályok száma |
| --- | --- | --- | --- |
| AZ ÉLELMEZÉSI CÉLÚ TERMÉNYEK ÖNTÖZÉSE |
| Csepegtető öntözés | Alacsonyan növő, például 25 cm vagy annál nagyobb magasságban termő termények csepegtető öntözése | 2 | 1 |
| Magasan növő, például 50 cm vagy annál nagyobb magasságban termő termények csepegtető öntözése | 4 | 2 |
| Föld alatti öntözés, ahol a víz nem kapilláriscsövesség révén emelkedik fel a talajfelszínre | 6 | 3 |
| Esőztető berendezéssel történő és szórófejes öntözés | Alacsonyan növő termények esőztető berendezéssel történő és mikroszórófejes öntözése, például a vízsugártól legalább 25 cm-re | 2 | 1 |
| Gyümölcsfák esőztető berendezéssel történő és mikroszórófejes öntözése, például a vízsugártól legalább 50 cm-re | 4 | 2 |
| További fertőtlenítés a terepen | Alacsony szintű fertőtlenítés (< 1 mg/l klór összesen, 30 perc klórozás után) | 2 | 1 |
| Magas szintű fertőtlenítés (≥ 1 mg/l klór összesen, 30 perc klórozás után) | 4 | 2 |
| Napfényálló takarófólia | Csepegtető öntözés esetén, ahol a fólia elválasztja az öntözést a zöldségektől | 2 –4 | 1 |
| Patogének elpusztítása | Az elpusztítás elősegítése az öntözés beszüntetése vagy megszakítása révén a betakarítás előtt | 0,5 –2 /nap | 1 –2 |
| A termény megmosása a vevőknek történő értékesítés előtt | Salátakultúrák, földségek és gyümölcsök mosása ivóvízzel | 1 | 1 |
| A termény fertőtlenítése a vevőknek történő értékesítés előtt | A salátakultúrák, földségek és gyümölcsök mosása enyhe fertőtlenítőszeres oldattal és ivóvízzel történő öblítés | 1 | 1 |
| A termény meghámozása | Gyümölcsök és gyökérnövények meghámozása | 2 | 1 |
| TAKARMÁNY ÉS VETŐMAGKULTÚRÁK ÖNTÖZÉSE |
| A hozzáférés szabályozása | Az öntözést követően az öntözött területhez való hozzáférés korlátozása 24 órán át vagy még tovább, például az állatok legelőre történő belépésének vagy a munkavállalók földterületekre történő belépésének korlátozása | 0,5 –2 | 1 |
| Az öntözött területre való belépés korlátozása az öntözés után öt napon át vagy még tovább | 2 –4 | 2 |
| A takarmánynövények napon történő szárítása | Takarmánynövények és egyéb, a fogyasztás előtt napon szárított és betakarított termények | 2 –4 | 2 |
| Megjegyzés: az öntözési területen már létezhetnek akadályok; a terménykorlátozások és az öntözési módszerek mint akadályok már szerepelnek a rendeletben a visszanyert víz minőségi osztályának és típusának kiválasztásakor. |

Az akadály típusa

Alkalmazás

A patogénre vonatkozó eltávolítási hatásfok

Akadályok száma

AZ ÉLELMEZÉSI CÉLÚ TERMÉNYEK ÖNTÖZÉSE

Csepegtető öntözés

Alacsonyan növő, például 25 cm vagy annál nagyobb magasságban termő termények csepegtető öntözése

2

1

Magasan növő, például 50 cm vagy annál nagyobb magasságban termő termények csepegtető öntözése

4

2

Föld alatti öntözés, ahol a víz nem kapilláriscsövesség révén emelkedik fel a talajfelszínre

6

3

Esőztető berendezéssel történő és szórófejes öntözés

Alacsonyan növő termények esőztető berendezéssel történő és mikroszórófejes öntözése, például a vízsugártól legalább 25 cm-re

2

1

Gyümölcsfák esőztető berendezéssel történő és mikroszórófejes öntözése, például a vízsugártól legalább 50 cm-re

4

2

További fertőtlenítés a terepen

Alacsony szintű fertőtlenítés (< 1 mg/l klór összesen, 30 perc klórozás után)

2

1

Magas szintű fertőtlenítés (≥ 1 mg/l klór összesen, 30 perc klórozás után)

4

2

Napfényálló takarófólia

Csepegtető öntözés esetén, ahol a fólia elválasztja az öntözést a zöldségektől

2 –4

1

Patogének elpusztítása

Az elpusztítás elősegítése az öntözés beszüntetése vagy megszakítása révén a betakarítás előtt

0,5 –2 /nap

1 –2

A termény megmosása a vevőknek történő értékesítés előtt

Salátakultúrák, földségek és gyümölcsök mosása ivóvízzel

1

1

A termény fertőtlenítése a vevőknek történő értékesítés előtt

A salátakultúrák, földségek és gyümölcsök mosása enyhe fertőtlenítőszeres oldattal és ivóvízzel történő öblítés

1

1

A termény meghámozása

Gyümölcsök és gyökérnövények meghámozása

2

1

TAKARMÁNY ÉS VETŐMAGKULTÚRÁK ÖNTÖZÉSE

A hozzáférés szabályozása

Az öntözést követően az öntözött területhez való hozzáférés korlátozása 24 órán át vagy még tovább, például az állatok legelőre történő belépésének vagy a munkavállalók földterületekre történő belépésének korlátozása

0,5 –2

1

Az öntözött területre való belépés korlátozása az öntözés után öt napon át vagy még tovább

2 –4

2

A takarmánynövények napon történő szárítása

Takarmánynövények és egyéb, a fogyasztás előtt napon szárított és betakarított termények

2 –4

2

Megjegyzés: az öntözési területen már létezhetnek akadályok; a terménykorlátozások és az öntözési módszerek mint akadályok már szerepelnek a rendeletben a visszanyert víz minőségi osztályának és típusának kiválasztásakor.

3.3.   
  Hitelesítő ellenőrzés

3.3.1.   Általános elvek

A hitelesítő ellenőrzés annak bizonyításához szükséges, hogy az új víz-újrafelhasználási rendszerek kialakítása vagy a meglévő szennyvízkezelő vezetékek bármilyen módosítása megbízhatóan és következetesen eléri a mikrobiális indikátoroknak a visszanyert víz A. osztályára vonatkozóan meghatározott inaktiválási szintjeit (4. táblázat – a rendelet I. melléklete). A mikrobiális indikátorok inaktiválása eltávolítási hatásfokban kifejezve (25).

A hitelesítő ellenőrzés eltér az üzemeltető által végzett rendszeres ellenőrzéstől (3. táblázat – a rendelet I. melléklete), amelynek célja annak biztosítása, hogy a kezelési folyamat megfeleljen a rendelet követelményeinek. Ezt olyan intenzív, rövid távú tevékenységnek kell tekinteni, amelyet az új kezeléssorozatok vagy -folyamatok üzembe helyezése előtt, indításakor, illetve korszerűsítésekor kell elvégezni.

A víz-újrafelhasználási rendszerben bekövetkező változások, amelyek folyamatfrissítéseket vonnak maguk után, többek között a következők strukturális változásainak tudhatók be:

| 1. | a szennyvízáram és/vagy -minőség a szennyvízhálózatba történő kibocsátásra vonatkozó új engedélyek miatt; |
| --- | --- |

1.

a szennyvízáram és/vagy -minőség a szennyvízhálózatba történő kibocsátásra vonatkozó új engedélyek miatt;

| 2. | a települési szennyvíztisztító telep által kiszolgált lakosegyenértékek; |
| --- | --- |

2.

a települési szennyvíztisztító telep által kiszolgált lakosegyenértékek;

| 3. | éghajlati viszonyok (az időszakos esőzések vagy aszályok növekedése); |
| --- | --- |

3.

éghajlati viszonyok (az időszakos esőzések vagy aszályok növekedése);

| 4. | a kockázatkezelési tervben nem szereplő egyéb feltételek, amelyek szükségessé teszik az alkalmazott technológia/folyamatok naprakésszé tételét. |
| --- | --- |

4.

a kockázatkezelési tervben nem szereplő egyéb feltételek, amelyek szükségessé teszik az alkalmazott technológia/folyamatok naprakésszé tételét.

Mivel a települési szennyvíztisztító telep kapacitásában bekövetkező bármilyen jelentős változás vagy az újrafelhasználási rendszer szennyvíztisztító vezetékének korszerűsítése szükségessé teszi a meglévő engedély felülvizsgálatát vagy naprakésszé tételét (6. cikk (6) bekezdés), ajánlatos a hitelesítő ellenőrzést az engedélyezési eljárás megkezdése előtt elvégezni.

Mindenesetre a hitelesítési tevékenységek során előfordulhat, hogy a visszanyert vizet az ellenőrzés befejezéséig nem szállítják végfelhasználásra. Ez alatt az idő alatt a visszanyert vizet vissza lehet vezetni a települési szennyvíztisztító telep bemeneti nyílásába vagy egy meghatározott bevezetési pontra, amíg a hitelesítés mikrobiális minőségi követelményei nem teljesülnek.

Amint a hitelesítő ellenőrzés megerősíti, hogy az új rendszer vagy technológiák megfelelnek a mikrobiális indikátorokra vonatkozó követelményeknek, elegendő a szokásos ellenőrzési követelményeket alkalmazni.

A hitelesítési tevékenységek támogatása érdekében jelentést lehet készíteni, amely bemutatja a hitelesítő ellenőrzést, a kísérleti kialakítást, valamint a bemeneti és kimeneti minták elemzését a szükséges mikrobiális indikátorok tekintetében. A jelentést képzett szennyvíztisztító szakembernek kell elkészítenie.

Nem kötelesek elvégezni az említett hitelesítő ellenőrzést az olyan vízvisszanyerő létesítmények, amelyek 2020. június 25-én már üzemben vannak és továbbra is megfelelnek az a) pontban található 2. táblázatban foglalt, a visszanyert víz minőségére vonatkozó követelményeknek.

3.3.2.   Hitelesítő ellenőrzési protokollok

4. táblázat – A rendelet I. melléklete a baktériumokhoz, a vírusokhoz és protozoonokhoz kapcsolódó indikátorok (az E. coli, a Campylobacter, az összes coliform/F-specifikus colifágok/szomatikus colifágok/colifágok, a rotavírus, a Clostridium perfringens spórák/spóraképző szulfátcsökkentő baktériumok és a Cryptosporidium) tekintetében meghatározza a kezelési lánc hitelesítő ellenőrzésén teljesítendő eltávolítási hatásfokot (azaz a kezeletlen szennyvíz települési szennyvíztisztítóba való bemenete és a megfelelési pont között).

Mivel egy adott vízvisszanyerő létesítményben a szükséges eltávolítási hatásfokot különböző folyamatok kombinálásával lehet elérni, nem lehetséges egyetlen, harmonizált hitelesítő ellenőrzési protokollt meghatározni. Ehelyett azt minden egyes konkrét esetben a szennyvízzel foglalkozó szakembereknek kell meghatározniuk és végrehajtaniuk.

A víz-újrafelhasználási rendszerre vonatkozó hitelesítési protokoll kialakításakor a kezeletlen szennyvízben és a vízminőségi célosztályában lévő koncentrációk közötti különbség határozza meg a szükséges számú és szintű kezeléseket (5. ábra).

A jól bevált kezelési eljárások esetében az eltávolítási hatásfok alapértelmezett értékei gyakran rendelkezésre állnak a technikai iránymutatásokban, tankönyvekben és közzétett adatokban; az innovatív eljárások esetében vizsgálati protokollt kell kidolgozni az eltávolítási hatásfokra vonatkozó adatok gyűjtésére.

Az 5. ábra egy példát mutat be arra vonatkozóan, hogy az E. coli esetében megkívánt eltávolítási hatásfok hogyan érhető el többszörös kezelésekkel. Érdemes megjegyezni, hogy bár az elsődleges és másodlagos kezelések csökkenthetik egyes patogén baktériumok nagyságrendjét, a fertőtlenítés és a harmadlagos kezelések járnak a legnagyobb mértékű eltávolítással, és azokat körültekintően kell jellemezni.

Ha egy rendszer többféle kezelésből áll, az eltávolítási hatásfokot műszaki értékek alapján vagy helyszíni vagy helyszínen kívüli előzetes vizsgálati protokollok végrehajtásával lehet meghatározni. Ezt követően helyszíni hitelesítési elemzést lehet végezni a létesítmény(ek)ben, a bemeneti és kimeneti mintákon. A hitelesítő ellenőrzés szabványosítása érdekében nemzeti vagy egyéb szinten iránymutatásokat vagy szabványokat lehet kidolgozni.

5. ábra

Értékelés egy önkényes, többakadályos víz-újrafelhasználási rendszerről az E. coli esetében megkívánt eltávolítási hatásfok eléréséhez A. osztályú öntözés esetében (az ausztrál iránymutatás 3.4. táblázata feltételezi az eltávolítási hatásfok-tartományokat – lásd a 3.3.4. szakaszt)

Image 6

Miután a vízvisszanyerő létesítményben meghatározták a kezeléseket, számos stratégia létezik a hitelesítő ellenőrzésre, elsősorban helyszínen kívüli vizsgálatok vagy helyszíni előzetes vizsgálatok elvégzése révén. E megközelítések bármelyike használható a hitelesítéshez. Amennyiben azonban a helyszínen kívüli vizsgálatok nem elegendőek, a helyszíni vizsgálat kiegészítheti azokat. A rendelet hitelesítési követelményeinek való megfelelés érdekében elegendő lenne a belépő és a kilépő szennyvízből vett minták vizsgálata.

A következő lépések mutatják be, hogyan kell elvégezni a vizsgálatot megelőző protokollt:

| — | A mikrobiális indikátorokkal szembeni kezelésekre vonatkozóan rendelkezésre álló teljesítményadatokat először a beszállítóktól származó műszaki adatlapok, a közzétett tudományos és műszaki szakirodalom, a jogalkotó hatóságok vagy szakmai testületek iránymutatásai és a múltbeli adatok tanulmányozásával lehet összegyűjteni. Ez meghatározná, hogy valamely eljárás jól megalapozott-e, vagy szükség van-e előzetes vizsgálatra. |
| --- | --- |

—

A mikrobiális indikátorokkal szembeni kezelésekre vonatkozóan rendelkezésre álló teljesítményadatokat először a beszállítóktól származó műszaki adatlapok, a közzétett tudományos és műszaki szakirodalom, a jogalkotó hatóságok vagy szakmai testületek iránymutatásai és a múltbeli adatok tanulmányozásával lehet összegyűjteni. Ez meghatározná, hogy valamely eljárás jól megalapozott-e, vagy szükség van-e előzetes vizsgálatra.

| — | Ha elegendő műszaki adat áll rendelkezésre annak igazolására, hogy a kezelések megfelelnek a hitelesítési követelményeknek, előfordulhat, hogy nincs szükség előzetes vizsgálati protokollra. |
| --- | --- |

—

Ha elegendő műszaki adat áll rendelkezésre annak igazolására, hogy a kezelések megfelelnek a hitelesítési követelményeknek, előfordulhat, hogy nincs szükség előzetes vizsgálati protokollra.

A rendelet I. mellékletének 4. táblázatában előírt elemzést azonban továbbra is el kell végezni az induló szakaszban a be- és kilépő szennyvíz hitelesítő ellenőrzéséhez annak bizonyítása érdekében, hogy a mikrobiális eltávolítási hatásfok megvalósult.

A mikrobiális indikátorok minden egyes csoportja (baktériumok, vírus és protozoonok) esetében előzetes vizsgálatokat lehet végezni a legnagyobb kihívást jelentő szervezetekre vonatkozó konkrét folyamatra/technológiára vonatkozóan, majd hitelesíteni lehet az összes csoportra.

| Laboratóriumi (helyszínen kívüli) vagy kísérleti (helyszínen kívüli vagy helyszíni) vizsgálatok végezhetők innovatív technológiákhoz, meghatározott tervezési paraméterek összegyűjtése céljából, vagy ha nem állnak rendelkezésre adatok a technológia teljesítményéről. |
| --- |

Laboratóriumi (helyszínen kívüli) vagy kísérleti (helyszínen kívüli vagy helyszíni) vizsgálatok végezhetők innovatív technológiákhoz, meghatározott tervezési paraméterek összegyűjtése céljából, vagy ha nem állnak rendelkezésre adatok a technológia teljesítményéről.

A rendelkezésre álló információk és a szennyvízzel foglalkozó szakemberek szakértelme alapján kísérleti kialakítás alakítható ki. A laboratóriumi vizsgálatokat valódi szennyvízen is el lehet végezni, vagy ha ez nem lehetséges, oldat készíthető preparált célszervezetekkel. Ezt követően a laboratóriumi megfigyelések megerősítése érdekében a mintákat a helyszínen tovább lehet elemezni.

| — | A helyszíni vizsgálatok esetében a vízvisszanyerő létesítmények üzemeltetői a protokoll kidolgozását követően hitelesítő ellenőrzést végezhetnek. Szükség esetén független és képesített szakemberek is támogathatják őket a tevékenységek felügyelete érdekében. A hitelesítő ellenőrzést elemzését egy független és tanúsított laboratóriumnak kell elvégeznie. |
| --- | --- |

—

A helyszíni vizsgálatok esetében a vízvisszanyerő létesítmények üzemeltetői a protokoll kidolgozását követően hitelesítő ellenőrzést végezhetnek. Szükség esetén független és képesített szakemberek is támogathatják őket a tevékenységek felügyelete érdekében. A hitelesítő ellenőrzést elemzését egy független és tanúsított laboratóriumnak kell elvégeznie.

| — | A mikrobiális ellenőrzéshez fontos, hogy számos, statisztikailag érvényes mintán végezzenek elemzést, azaz minden mintavételi ponton legalább három mintán, lehetővé téve az átlagok és a szórások kiszámítását. |
| --- | --- |

—

A mikrobiális ellenőrzéshez fontos, hogy számos, statisztikailag érvényes mintán végezzenek elemzést, azaz minden mintavételi ponton legalább három mintán, lehetővé téve az átlagok és a szórások kiszámítását.

Javasolt, hogy a minták között a szórás ne érje el az 1 log10 értéket. A minták legalább 90 %-ának teljesítenie kell a teljesítménycélokat. A hitelesítő ellenőrzés gyakoriságát és időtartamát az adott esetre kidolgozott protokoll alapján kell meghatározni.

| — | Ha a visszanyert víz nem tartalmaz biológiai indikátort, nincs szükség a hitelesítési követelményekre. Különösen, ha nincs, vagy csak alacsony koncentrációban van jelen a kezeletlen szennyvízben mikrobiális indikátor, úgy tekinthető, hogy a hitelesítő ellenőrzés jóváhagyta ezt az indikátort. |
| --- | --- |

—

Ha a visszanyert víz nem tartalmaz biológiai indikátort, nincs szükség a hitelesítési követelményekre. Különösen, ha nincs, vagy csak alacsony koncentrációban van jelen a kezeletlen szennyvízben mikrobiális indikátor, úgy tekinthető, hogy a hitelesítő ellenőrzés jóváhagyta ezt az indikátort.

3.3.3.   Példák a hitelesítő ellenőrzésre

Az alábbi eset került kiválasztásra az ausztrál iránymutatásból, amely példaként szolgál arra, hogy a rendelet követelményei szerint hogyan lehet elvégezni a hitelesítő ellenőrzési protokollt.

Ebben az esetben a salátakultúrák egy települési szennyvíztisztító telepről visszanyert vízzel történő esőztető öntözését tervezték. Az új üzem üzembe helyezése során és a víz-újrafelhasználási rendszer jóváhagyása előtt (a rendelet értelmében, az engedély megadása előtt) hitelesítő ellenőrzésre volt szükség.

Ebben a példában a rendszert nem a rendelkezésre álló műszaki szabványok alapján alakították ki, így a lz eltávolítási hatásfokra vonatkozó alapértelmezett értékek nem álltak rendelkezésre. Ezért laboratóriumi és kísérleti léptékű vizsgálati tervre volt szükség a kiválasztott mikrobák inaktiválására vonatkozó teljesítményadatok megszerzéséhez.

A víz-újrafelhasználási rendszer kezelési lánca a következőket foglalta magában: másodlagos kezelés, derítő, koaguláció, oldott levegős flotálás és szűrés, valamint klórozás. A 2. táblázat az elvégzett elemzésből származó kezdeti és végső koncentrációkat mutatja be. Referenciaként az utolsó oszlopban a rendelet szerinti minimumkövetelmények szerepelnek.

2. táblázat

A hitelesítő ellenőrzés eredményei az ausztrál iránymutatásban szereplő példa szerint

| Indikátor-mikroorganizmusok (*2) | Kezdeti koncentráció a kezeletlen szennyvízben | Koncentráció a kezelt szennyvízben | Teljes eltávolítási hatásfok | A rendelet szerinti teljesítménycél
  (Az I. melléklet 4. táblázata) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Cryptosporidium | 2 000 /liter | < 1 /50 liter | 5 log | ≥ 5 log |
| Giardia | 20 000 /liter | < 1 /50 liter | N.A. | N.A. |
| Adenovirusok, reovírusok, enterovírusok, fertőző májgyulladás | 8 000 /liter | < 1 /50 liter | 5,5 log | N.A. |
| E coli | N.A. | < 1 CFU/100 mL | > 6 log | ≥ 5 log |

Indikátor-mikroorganizmusok (*2)

Kezdeti koncentráció a kezeletlen szennyvízben

Koncentráció a kezelt szennyvízben

Teljes eltávolítási hatásfok

A rendelet szerinti teljesítménycél

(Az I. melléklet 4. táblázata)

Cryptosporidium

2 000 /liter

< 1 /50 liter

5 log

≥ 5 log

Giardia

20 000 /liter

< 1 /50 liter

N.A.

N.A.

Adenovirusok, reovírusok, enterovírusok, fertőző májgyulladás

8 000 /liter

< 1 /50 liter

5,5 log

N.A.

E coli

N.A.

< 1 CFU/100 mL

> 6 log

≥ 5 log

3.3.4.   További forrásanyagok

Mivel a hitelesítő ellenőrzésre szolgáló eljárást úgy kell kialakítani, hogy meghatározott kezelésekre terjedjen ki, néhány külső erőforrásról is beszámolnak a szennyvízzel foglalkozó szakembereknek, hogy segítsék őket egy adottprotokoll végrehajtásában.

| Hitelesítési szempont | Hivatkozás |
| --- | --- |
| A hagyományos szennyvízkezelési folyamatokban elért mikrobaeltávolítási hatásfok tartományai (26) | — | Table 3.4, Chapter 3, Australian Guidelines for Water recycling: Managing Health and Environmental Risks, 2006. (3.4. táblázat, 3. fejezet, A víz újrahasznosítására vonatkozó ausztrál iránymutatások: Az egészségügyi és környezeti kockázatok kezelése, 2006). |

Hitelesítési szempont

Hivatkozás

A hagyományos szennyvízkezelési folyamatokban elért mikrobaeltávolítási hatásfok tartományai (26)

—

Table 3.4, Chapter 3, Australian Guidelines for Water recycling: Managing Health and Environmental Risks, 2006. (3.4. táblázat, 3. fejezet, A víz újrahasznosítására vonatkozó ausztrál iránymutatások: Az egészségügyi és környezeti kockázatok kezelése, 2006).

| — | Table 1 – Global water pathogen project part four. Management of risk from excreta and waste water pathogen reduction and survival in complete treatment works, 2019 (1. táblázat – Globális vízkórokozó projekt, negyedik rész. Az exkrétumokban és a szennyvízben előforduló patogének számának csökkentéséből és túlélésükből eredő kockázatok kezelése a teljes kezelőmunkában, 2019). |
| --- | --- |

—

Table 1 – Global water pathogen project part four. Management of risk from excreta and waste water pathogen reduction and survival in complete treatment works, 2019 (1. táblázat – Globális vízkórokozó projekt, negyedik rész. Az exkrétumokban és a szennyvízben előforduló patogének számának csökkentéséből és túlélésükből eredő kockázatok kezelése a teljes kezelőmunkában, 2019).

| — | Metcalf & Eddy Inc., et al. Waste Water Engineering: Treatment and Resource Recovery. 5th ed., McGraw-Hill Professional, 2013. (Metcalf & Eddy Inc., et al. Szennyvízkezelés: Kezelés és erőforrás-visszanyerés. 5. kiadás, McGraw-Hill Professional, 2013). |
| --- | --- |

—

Metcalf & Eddy Inc., et al. Waste Water Engineering: Treatment and Resource Recovery. 5th ed., McGraw-Hill Professional, 2013. (Metcalf & Eddy Inc., et al. Szennyvízkezelés: Kezelés és erőforrás-visszanyerés. 5. kiadás, McGraw-Hill Professional, 2013).

A fertőtlenítő rendszerek hitelesítési protokolljai

| — | ISO 20468-4 Guidelines for performance evaluation of treatment technologies for water reuse systems – Part-4: UV Disinfection (ISO 20468-4 Útmutató a víz-újrafelhasználási rendszerek kezelési technológiáinak teljesítményértékeléséhez. 4. rész: UV-fertőtlenítés) |
| --- | --- |

—

ISO 20468-4 Guidelines for performance evaluation of treatment technologies for water reuse systems – Part-4: UV Disinfection (ISO 20468-4 Útmutató a víz-újrafelhasználási rendszerek kezelési technológiáinak teljesítményértékeléséhez. 4. rész: UV-fertőtlenítés)

| — | USEPA. 2006. Ultraviolet Disinfection Guidance Manual for the Final Long Term 2 Enhanced Surface Water Treatment Rule. EPA 815-R-06-007. U.S. Environmental Protection Agency, Office of Water, Washington, DC. U.S. Environmental Protection Agency, Office of Water, Washington, DC.USEPA, 2005. Membrane Filtration Guidance Manual. EPA 815-R-06-009. U.S. Environmental Protection Agency, Office of Water, Washington, DC. |
| --- | --- |

—

USEPA. 2006. Ultraviolet Disinfection Guidance Manual for the Final Long Term 2 Enhanced Surface Water Treatment Rule. EPA 815-R-06-007. U.S. Environmental Protection Agency, Office of Water, Washington, DC. U.S. Environmental Protection Agency, Office of Water, Washington, DC.USEPA, 2005. Membrane Filtration Guidance Manual. EPA 815-R-06-009. U.S. Environmental Protection Agency, Office of Water, Washington, DC.

| — | Metcalf & Eddy Inc., et al. Waste Water Engineering: Treatment and Resource Recovery. 5th ed., McGraw-Hill Professional, 2013. (Metcalf & Eddy Inc., et al. Szennyvízkezelés: Kezelés és erőforrás-visszanyerés. 5. kiadás, McGraw-Hill Professional, 2013). |
| --- | --- |

—

Metcalf & Eddy Inc., et al. Waste Water Engineering: Treatment and Resource Recovery. 5th ed., McGraw-Hill Professional, 2013. (Metcalf & Eddy Inc., et al. Szennyvízkezelés: Kezelés és erőforrás-visszanyerés. 5. kiadás, McGraw-Hill Professional, 2013).

---

(1)  A körforgásos gazdaságra vonatkozó cselekvési terv (COM(2020) 98 final) és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra vonatkozó új uniós stratégia (COM(2021) 82 final) egyaránt említi a víz újrafelhasználását, mivel a kezelt szennyvíz szélesebb körű újrafelhasználása javíthatná az EU azon képességét, hogy reagáljon a vízkészletekre nehezedő növekvő nyomásra. Az öntözés mellett a víz újrafelhasználása az ipari ágazatban is hasznos lehet, hozzájárulva az ipari kibocsátásokról szóló irányelv felülvizsgálatára irányuló bizottsági javaslatban (COM(2022) 156 final/2) kitűzött célok eléréséhez.

(2)  HL L 177., 2020.6.5., 32. o.

(3)  A víz újrafelhasználása hozzájárulhat az uniós élelmiszerrendszer környezeti és éghajlati lábnyomának csökkentésére irányuló, a „termelőtől a fogyasztóig” stratégiában (COM(2020) 381 final) meghatározott cél eléréséhez.

(4)  A települési szennyvíz kezeléséről szóló irányelv előírja, hogy a kezelt szennyvizet, ha csak lehet, ismét fel kell használni (HL L 135., 1991.5.30., 40. o.). Az irányelv jelenleg felülvizsgálat alatt áll, de a tervezett jövőbeli jogrendszer várhatóan erősíteni fogja a víz-újrafelhasználással való kapcsolatot. Így az e közleményben erre az irányelvre történő bármely hivatkozás a jövőben a települési szennyvíz kezeléséről szóló, tervezett felülvizsgált jogszabályra utal.

(5)  A csoportról bővebben a következő internetcímen olvashat: https://circabc.europa.eu/ui/group/9ab5926d-bed4-4322-9aa7-9964bbe8312d/library/3644e20b-f5c5-46de-9d2f-3d9efb965fac?p=1&n=10&sort=modified_DESC

(6)  Korábbi nevén a víz újrafelhasználásával foglalkozó ad hoc munkacsoport, amelyet 2022-ben állandó munkacsoportként hoztak létre.

(7)  A klímasemlegesség elérését célzó keret létrehozásáról és a 401/2009/EK rendelet, valamint az (EU) 2018/1999 rendelet módosításáról szóló (EU) 2021/1119 rendelet (HL L 243., 2021.7.9., 1. o.) 5. cikkének (4) bekezdése, valamint az energiaunió és az éghajlat-politika irányításáról szóló (EU) 2018/1999 rendelet (HL L 328., 2018.12.21., 1. o.) 19. cikkének (1) bekezdése.

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 178/2002/EK rendelete (2002. január 28.) az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról (HL L 31., 2002.2.1., 1. o.).

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács 852/2004/EK rendelete (2004. április 29.) az élelmiszer-higiéniáról (HL L 139., 2004.4.30., 1. o.).

(10)  A Bizottság 2073/2005/EK rendelete (2005. november 15.) az élelmiszerek mikrobiológiai kritériumairól (HL L 338., 2005.12.22., 1. o.).

(11)  Az (EU) 2017/625 rendelet az élelmiszer- és takarmányjog, valamint az állategészségügyi és állatjóléti szabályok, a növényegészségügyi szabályok és a növényvédő szerekre vonatkozó szabályok alkalmazásának biztosítása céljából végzett hatósági ellenőrzésekről és más hatósági tevékenységekről (HL L 95., 2017.4.7., 1. o.).

(12)  A Bizottság közleménye – Útmutató a mikrobiológiai kockázatoknak a friss gyümölcsök és földségek elsődleges termelésében alkalmazott megfelelő higiéniai gyakorlatok útján történő kezeléséhez (HL C 163., 2017.5.23., 1. o.).

(13)  https://ec.europa.eu/environment/water/pdf/Guidelines_on_water_reuse.pdf

(14)  R. Maffettone és B. M. Gawlik (2022), Technikai útmutató: Az európai mezőgazdasági öntözési programok víz-újrafelhasználási kockázatainak kezelése, Európai Bizottság, Luxembourg, JRC 129596.

(15)  Akut hatások: a rövid távú expozíció eredményeként általában gyorsan jelentkező egészségügyi hatások. Krónikus hatás: valamely anyagnak való hosszú távú expozícióból eredő káros egészségügyi hatás.

(16)  A WHO iránymutatása a szennyvíz és az exkrétumok mezőgazdaságon belüli biztonságos felhasználásáról (WHO, 2006).

(17)  WISE Freshwater Resources catalogue (Az édesvízi erőforrások katalógusa) – https://water.europa.eu/freshwater/data-maps-and-tools/metadata#surface-water-bodies-priority-substances-2nd-rbmp-overview-chart

(18)  Környezetminőségi szabványok – ECHA – https://echa.europa.eu/environmental-quality-standards

(19)  Az Európai Szennyezőanyag-kibocsátási és Hulladékszállítási Nyilvántartás – https://ec.europa.eu/environment/industry/stationary/e-prtr/legislation.htm

(20)  FAO és WHO, 2019. Safety and Quality of Water Used in Food Production and Processing – Meeting report. Microbiological Risk Assessment Series No 33 Rome (Az élelmiszer-előállításban és -feldolgozásban felhasznált víz biztonsága és minősége – az ülésről készült jelentés. Mikrobiológiai Kockázatértékelés sorozat, 33. szám, Róma) – https://www.fao.org/3/ca6062en/CA6062EN.pdf

(21)  R. Maffettone és B. M. Gawlik (2022), Technikai útmutató: Az európai mezőgazdasági öntözési programok víz-újrafelhasználási kockázatainak kezelése, Európai Bizottság, Luxembourg, JRC 129596.

(22)  WHO, 2016. Quantitative Microbial Risk Assessment: Application for Water Safety Management. World Health Organisation, World Health Organisation, Geneva, Switzerland (Mennyiségi mikrobiális kockázatértékelés: Vízbiztonsági irányítás iránti kérelem. Egészségügyi Világszervezet, Genf, Svájc) – https://apps.who.int/iris/handle/10665/246195

(23)  A Bizottság 2009/90/EK irányelve (2009. július 31.) a vizek állapotának kémiai elemzésére és figyelemmel kísérésére vonatkozó műszaki előírásoknak a 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti megállapításáról (HL L 201., 2009.8.1., 36. o.).

(24)  A termények ehető részei és az öntözött talaj közötti távolságokat lásd a 4. mellékletben.

(*1)  * Az élelmiszer-biztonságra és -higiéniára vonatkozó hatályos jogszabályok és iránymutatásokat tartalmazó dokumentumok sérelme nélkül. Megjegyzendő, hogy a 2. ábra határai szerint a kockázatértékelés azon a ponton fejeződik be, ahol a terményt termesztik.

(25)  1 log értékű csökkenés = a célszervezet sűrűségének 90 %-os csökkenése, 2 log értékű csökkenés = 99 %-os csökkenés, 3 log értékű csökkenés = 99,9 %-os csökkenés stb.

(*2)  Sejttenyészettel kimutatható, kivéve a fertőző májgyulladás esetét, amelyet polimeráz láncreakció alkalmazásával mutattak ki.

(26)  Az eltávolítás mértéke olyan konkrét üzemi feltételektől függ, mint a retenciós idő, a felhasznált vegyi anyagok érintkezési ideje és koncentrációja, a pórusméret, a szűrőmélység, az előkezelés és egyéb tényezők. A megadott tartományokat nem szabad tervezési vagy szabályozási alapként használni – ezek célja, hogy a hitelesítő ellenőrzési protokoll kialakítása során relatív összehasonlításokat mutassanak.

---

1. MELLÉKLET

Szójegyzék

A következő kifejezések gyakran előfordulnak ebben a dokumentumban, és az alábbiak szerint értendők. Ezek nem jogi fogalommeghatározások, kivéve a víz újrafelhasználására vonatkozó minimumkövetelményekről szóló (EU) 2020/741 rendelet 3. cikkében vagy a települési szennyvíz kezeléséről szóló 91/271/EGK irányelv 2. cikkében szereplő fogalommeghatározásokat.

| — | Akut toxicitás: egy anyag által az élő szervezetben okozott gyors káros hatás (pl. halál). Használható az expozíció vagy az expozícióra adott válasz (hatás) meghatározására [NRMMC–EPHC–AHMC, 2006]. |
| --- | --- |

—

Akut toxicitás: egy anyag által az élő szervezetben okozott gyors káros hatás (pl. halál). Használható az expozíció vagy az expozícióra adott válasz (hatás) meghatározására [NRMMC–EPHC–AHMC, 2006].

| — | Akadály: minden olyan eszköz, többek között fizikai vagy a folyamathoz kapcsolódó lépés vagy felhasználási körülmény, amely csökkenti vagy megakadályozza az emberi fertőzés veszélyét azáltal, hogy megakadályozza, hogy a visszanyert víz kapcsolatba kerüljön emberi fogyasztásra szánt termékekkel és a közvetlenül kitett személyekkel, illetve minden olyan egyéb eszköz, amely például csökkenti a visszanyert vízben található mikroorganizmusok koncentrációját, vagy megakadályozza, hogy ezek a mikroorganizmusok tovább éljenek az emberi fogyasztásra szánt termékekben [az (EU) 2020/741 rendelet 3. cikkének 12. bekezdése]. |
| --- | --- |

—

Akadály: minden olyan eszköz, többek között fizikai vagy a folyamathoz kapcsolódó lépés vagy felhasználási körülmény, amely csökkenti vagy megakadályozza az emberi fertőzés veszélyét azáltal, hogy megakadályozza, hogy a visszanyert víz kapcsolatba kerüljön emberi fogyasztásra szánt termékekkel és a közvetlenül kitett személyekkel, illetve minden olyan egyéb eszköz, amely például csökkenti a visszanyert vízben található mikroorganizmusok koncentrációját, vagy megakadályozza, hogy ezek a mikroorganizmusok tovább éljenek az emberi fogyasztásra szánt termékekben [az (EU) 2020/741 rendelet 3. cikkének 12. bekezdése].

| — | Illetékes hatóság: egy tagállam által a visszanyert víz előállítására vagy szolgáltatására irányuló engedélyek kiadásával, a kutatási vagy kísérleti projektek e rendelet alkalmazása alóli mentességével, valamint a megfelelőség ellenőrzésével összefüggő, az e rendelet szerinti kötelezettségek végrehajtására kijelölt hatóság vagy szerv [az (EU) 2020/741 rendelet 3. cikkének 1. bekezdése]. |
| --- | --- |

—

Illetékes hatóság: egy tagállam által a visszanyert víz előállítására vagy szolgáltatására irányuló engedélyek kiadásával, a kutatási vagy kísérleti projektek e rendelet alkalmazása alóli mentességével, valamint a megfelelőség ellenőrzésével összefüggő, az e rendelet szerinti kötelezettségek végrehajtására kijelölt hatóság vagy szerv [az (EU) 2020/741 rendelet 3. cikkének 1. bekezdése].

| — | Szennyező anyag: vízben lévő fizikai, kémiai, biológiai vagy radiológiai anyag. A szennyező anyagok jelenléte nem feltétlenül jelenti azt, hogy a víz egészségügyi kockázatot jelent [ISO 20670:2018]. |
| --- | --- |

—

Szennyező anyag: vízben lévő fizikai, kémiai, biológiai vagy radiológiai anyag. A szennyező anyagok jelenléte nem feltétlenül jelenti azt, hogy a víz egészségügyi kockázatot jelent [ISO 20670:2018].

| — | Egészségkárosodással korrigált életévek (DALY): a betegség miatt elveszett életévek népességmutatója, a betegség, egészségkárosodás vagy korai elhalálozás miatt elveszett évek számával kifejezve. A 2006-os WHO-iránymutatásokban az ajánlott egészségügyi cél 10–6 DALY/fő/év [WHO, 2006a]. |
| --- | --- |

—

Egészségkárosodással korrigált életévek (DALY): a betegség miatt elveszett életévek népességmutatója, a betegség, egészségkárosodás vagy korai elhalálozás miatt elveszett évek számával kifejezve. A 2006-os WHO-iránymutatásokban az ajánlott egészségügyi cél 10–6 DALY/fő/év [WHO, 2006a].

| — | Fertőtlenítés: a mikroorganizmusokat a megfelelő szint eléréséig elpusztító, inaktiváló vagy eltávolító folyamat [ISO 20670:2018]. |
| --- | --- |

—

Fertőtlenítés: a mikroorganizmusokat a megfelelő szint eléréséig elpusztító, inaktiváló vagy eltávolító folyamat [ISO 20670:2018].

| — | Dózis-válasz értékelés: a kémiai, biológiai vagy fizikai hatóanyagoknak való expozíció mértéke (dózis) és a kapcsolódó káros egészségügyi hatások (válasz) súlyossága és/vagy gyakorisága közötti összefüggés meghatározása [WHO, 2006a]. |
| --- | --- |

—

Dózis-válasz értékelés: a kémiai, biológiai vagy fizikai hatóanyagoknak való expozíció mértéke (dózis) és a kapcsolódó káros egészségügyi hatások (válasz) súlyossága és/vagy gyakorisága közötti összefüggés meghatározása [WHO, 2006a].

| — | Végfelhasználó: olyan természetes vagy jogi személy, köz- vagy magánjogi jogalany, aki vagy amely visszanyert vizet használ mezőgazdasági öntözés céljára [az (EU) 2020/741 rendelet 3. cikkének 2. bekezdése]. |
| --- | --- |

—

Végfelhasználó: olyan természetes vagy jogi személy, köz- vagy magánjogi jogalany, aki vagy amely visszanyert vizet használ mezőgazdasági öntözés céljára [az (EU) 2020/741 rendelet 3. cikkének 2. bekezdése].

| — | Környezet: azok a környezetek, ahol víz-újrafelhasználási rendszer működik, beleértve a levegőt, a vizet, a földet, a természeti erőforrásokat, a növény- és állatvilágot, az embereket, valamint ezek kölcsönhatásait [ISO 20670:2018]. |
| --- | --- |

—

Környezet: azok a környezetek, ahol víz-újrafelhasználási rendszer működik, beleértve a levegőt, a vizet, a földet, a természeti erőforrásokat, a növény- és állatvilágot, az embereket, valamint ezek kölcsönhatásait [ISO 20670:2018].

| — | Expozíció: vegyi, fizikai vagy biológiai anyag kapcsolatba kerülése egy szervezet külső határával (pl. belélegzés, lenyelés vagy bőrrel való érintkezés révén) [WHO, 2016a]. |
| --- | --- |

—

Expozíció: vegyi, fizikai vagy biológiai anyag kapcsolatba kerülése egy szervezet külső határával (pl. belélegzés, lenyelés vagy bőrrel való érintkezés révén) [WHO, 2016a].

| — | Expozíciós értékelés: az egy vagy több szennyezett közegnek való expozíció nagyságrendjének, gyakoriságának, időtartamának, útvonalának és mértékének (minőségi vagy mennyiségi) becslése [WHO, 2016a]. |
| --- | --- |

—

Expozíciós értékelés: az egy vagy több szennyezett közegnek való expozíció nagyságrendjének, gyakoriságának, időtartamának, útvonalának és mértékének (minőségi vagy mennyiségi) becslése [WHO, 2016a].

| — | Takarmánynövények: nem emberi fogyasztásra szánt termények. Példa: legelők és takarmánynövények, rostnövények, dísznövények, vetőmagok, erdei termények és természetes gyepterületek [ISO 20670:2018]. |
| --- | --- |

—

Takarmánynövények: nem emberi fogyasztásra szánt termények. Példa: legelők és takarmánynövények, rostnövények, dísznövények, vetőmagok, erdei termények és természetes gyepterületek [ISO 20670:2018].

| — | Élelmezési célú termények: emberi fogyasztásra szánt termények. Az élelmezési célú terményeket gyakran tovább osztályozzák aszerint, hogy azokat főzve, feldolgozva vagy nyersen kell-e fogyasztani [ISO 20670:2018]. |
| --- | --- |

—

Élelmezési célú termények: emberi fogyasztásra szánt termények. Az élelmezési célú terményeket gyakran tovább osztályozzák aszerint, hogy azokat főzve, feldolgozva vagy nyersen kell-e fogyasztani [ISO 20670:2018].

| — | Veszély: olyan biológiai, vegyi, fizikai vagy radiológiai hatóanyag, amely károsan hathat emberekre, állatokra, terményekre vagy növényekre, az egyéb szárazföldi élővilágra, a vízi élővilágra, a talajra vagy általában a környezetre [az (EU) 2020/741 rendelet 3. cikkének 7. bekezdése]. |
| --- | --- |

—

Veszély: olyan biológiai, vegyi, fizikai vagy radiológiai hatóanyag, amely károsan hathat emberekre, állatokra, terményekre vagy növényekre, az egyéb szárazföldi élővilágra, a vízi élővilágra, a talajra vagy általában a környezetre [az (EU) 2020/741 rendelet 3. cikkének 7. bekezdése].

| — | Veszélyes esemény: olyan esemény, amikor az emberek a rendszeren belül veszélynek vannak kitéve. Lehet olyan váratlan esemény vagy helyzet, amely veszélyt okoz vagy jelent arra a környezetre, amelyben az emberek élnek vagy dolgoznak; fokozza a veszély koncentrációját; vagy nem távolít el veszélyt az emberi környezetből [WHO, 2016a]. |
| --- | --- |

—

Veszélyes esemény: olyan esemény, amikor az emberek a rendszeren belül veszélynek vannak kitéve. Lehet olyan váratlan esemény vagy helyzet, amely veszélyt okoz vagy jelent arra a környezetre, amelyben az emberek élnek vagy dolgoznak; fokozza a veszély koncentrációját; vagy nem távolít el veszélyt az emberi környezetből [WHO, 2016a].

| — | Egészségügyi kockázat: az egészségkárosodás előfordulási valószínűségének és súlyosságának kombinációja [ISO 20670:2018]. |
| --- | --- |

—

Egészségügyi kockázat: az egészségkárosodás előfordulási valószínűségének és súlyosságának kombinációja [ISO 20670:2018].

| — | Egészségügyi kockázatértékelés: a rendelkezésre álló információk felhasználása az egészségügyi veszélyek azonosítására és az egészségügyi kockázat becslésére [ISO 20670:2018 (e közlemény alkalmazásában módosítva)]. |
| --- | --- |

—

Egészségügyi kockázatértékelés: a rendelkezésre álló információk felhasználása az egészségügyi veszélyek azonosítására és az egészségügyi kockázat becslésére [ISO 20670:2018 (e közlemény alkalmazásában módosítva)].

| — | Öntözőrendszer: csövekből, alkatrészekből és berendezésekből álló szerelvény egy adott terület öntözése céljából a helyszínen telepítve [ISO 20670:2018]. |
| --- | --- |

—

Öntözőrendszer: csövekből, alkatrészekből és berendezésekből álló szerelvény egy adott terület öntözése céljából a helyszínen telepítve [ISO 20670:2018].

| — | Eltávolítási hatásfok: az organizmusok csökkentésének hatékonysága: 1 log egység = 90 %; 2 log egység = 99 %; 3 log egység = 99,9 %; és így tovább [WHO, 2016a]. |
| --- | --- |

—

Eltávolítási hatásfok: az organizmusok csökkentésének hatékonysága: 1 log egység = 90 %; 2 log egység = 99 %; 3 log egység = 99,9 %; és így tovább [WHO, 2016a].

| — | Megfigyelhető hatást nem okozó szint vagy koncentráció: a megfigyelés vagy kísérlet során talált az a legnagyobb koncentráció vagy mennyiség, amely nem okoz kimutatható hatást [EEA szójegyzék, forrás: WHO, 2004]. |
| --- | --- |

—

Megfigyelhető hatást nem okozó szint vagy koncentráció: a megfigyelés vagy kísérlet során talált az a legnagyobb koncentráció vagy mennyiség, amely nem okoz kimutatható hatást [EEA szójegyzék, forrás: WHO, 2004].

| — | Patogén: betegséget okozó szervezetek (pl. baktériumok, bélférgek, protozoonok vagy vírusok) [WHO, 2016a]. |
| --- | --- |

—

Patogén: betegséget okozó szervezetek (pl. baktériumok, bélférgek, protozoonok vagy vírusok) [WHO, 2016a].

| — | Szennyező anyag: olyan anyag, amely önmagában vagy más anyagokkal együtt, illetve bomlás- vagy kibocsátástermékei révén káros hatással lehet az emberi egészségre vagy a környezetre [ISO 20670:2018]. |
| --- | --- |

—

Szennyező anyag: olyan anyag, amely önmagában vagy más anyagokkal együtt, illetve bomlás- vagy kibocsátástermékei révén káros hatással lehet az emberi egészségre vagy a környezetre [ISO 20670:2018].

| — | Megelőző intézkedés: olyan célszerű cselekvés vagy tevékenység, amellyel megelőzhető, megszüntethető vagy elfogadható szintre csökkenthető egy egészségügyi vagy környezeti kockázat [az (EU) 2020/741 rendelet 3. cikkének 10. bekezdése]. |
| --- | --- |

—

Megelőző intézkedés: olyan célszerű cselekvés vagy tevékenység, amellyel megelőzhető, megszüntethető vagy elfogadható szintre csökkenthető egy egészségügyi vagy környezeti kockázat [az (EU) 2020/741 rendelet 3. cikkének 10. bekezdése].

| — | Receptor: meghatározott szervezet, amely ki van téve a veszélyes anyag vagy anyag káros hatásának/hatásainak. Példa: emberek, állatok, víz, vegetáció, építési szolgáltatások [ISO 20670:2018]. |
| --- | --- |

—

Receptor: meghatározott szervezet, amely ki van téve a veszélyes anyag vagy anyag káros hatásának/hatásainak. Példa: emberek, állatok, víz, vegetáció, építési szolgáltatások [ISO 20670:2018].

| — | Visszanyert víz: a 91/271/EGK irányelvben meghatározott követelményeknek megfelelően kezelt, majd egy vízvisszanyerő létesítményben az (EU) 2020/741 rendelet I. mellékletének 2. szakaszával összhangban további kezelésen átesett települési szennyvíz [az (EU) 2020/741 rendelet 3. cikkének 4. bekezdése]. |
| --- | --- |

—

Visszanyert víz: a 91/271/EGK irányelvben meghatározott követelményeknek megfelelően kezelt, majd egy vízvisszanyerő létesítményben az (EU) 2020/741 rendelet I. mellékletének 2. szakaszával összhangban további kezelésen átesett települési szennyvíz [az (EU) 2020/741 rendelet 3. cikkének 4. bekezdése].

| — | Vízvisszanyerő létesítmény: olyan települési szennyvíztisztító telep vagy egyéb létesítmény, amely a 91/271/EGK irányelvben meghatározott követelményeknek megfelelő települési szennyvíz további kezelésével foglalkozik olyan víz előállítása céljából, amely megfelel az (EU) 2020/741 rendelet I. mellékletének 1. szakaszában meghatározott valamely felhasználási módnak [az (EU) 2020/741 rendelet 3. cikkének 5. bekezdése]. |
| --- | --- |

—

Vízvisszanyerő létesítmény: olyan települési szennyvíztisztító telep vagy egyéb létesítmény, amely a 91/271/EGK irányelvben meghatározott követelményeknek megfelelő települési szennyvíz további kezelésével foglalkozik olyan víz előállítása céljából, amely megfelel az (EU) 2020/741 rendelet I. mellékletének 1. szakaszában meghatározott valamely felhasználási módnak [az (EU) 2020/741 rendelet 3. cikkének 5. bekezdése].

| — | A vízvisszanyerő létesítmény üzemeltetője: olyan köz- vagy magánjogi jogalanyt képviselő természetes vagy jogi személy, aki vagy amely vízvisszanyerő létesítményt üzemeltet vagy ellenőriz [az (EU) 2020/741 rendelet 3. cikkének 6. bekezdése]. |
| --- | --- |

—

A vízvisszanyerő létesítmény üzemeltetője: olyan köz- vagy magánjogi jogalanyt képviselő természetes vagy jogi személy, aki vagy amely vízvisszanyerő létesítményt üzemeltet vagy ellenőriz [az (EU) 2020/741 rendelet 3. cikkének 6. bekezdése].

| — | 1 LE (lakosegyenérték): szerves, biológiailag lebontható terhelés, amelynek ötnapos biokémiai oxigénigénye (BOI5) 60 g oxigén/nap [a 91/271/EGK irányelv 2. cikkének 6. bekezdése]. |
| --- | --- |

—

1 LE (lakosegyenérték): szerves, biológiailag lebontható terhelés, amelynek ötnapos biokémiai oxigénigénye (BOI5) 60 g oxigén/nap [a 91/271/EGK irányelv 2. cikkének 6. bekezdése].

| — | Megfelelőségi pont: az a pont, ahol a vízvisszanyerő létesítmény üzemeltetője a visszanyert vizet átadja a folyamatban soron következő szereplőnek [az (EU) 2020/741 rendelet 3. cikkének 11. bekezdése]. |
| --- | --- |

—

Megfelelőségi pont: az a pont, ahol a vízvisszanyerő létesítmény üzemeltetője a visszanyert vizet átadja a folyamatban soron következő szereplőnek [az (EU) 2020/741 rendelet 3. cikkének 11. bekezdése].

| — | Víz-újrafelhasználási rendszer: a visszanyert víz előállításához, szolgáltatásához és felhasználásához szükséges infrastruktúra vagy egyéb technikai elemek; ide tartozik minden olyan elem, amely a települési szennyvízkezelő telep bemenete és azon pont között található, ahol a visszanyert vizet mezőgazdasági öntözésre használják, beleértve adott esetben a vízelosztó és -tároló infrastruktúrát is [az (EU) 2020/741 rendelet 3. cikkének 15. bekezdése]. |
| --- | --- |

—

Víz-újrafelhasználási rendszer: a visszanyert víz előállításához, szolgáltatásához és felhasználásához szükséges infrastruktúra vagy egyéb technikai elemek; ide tartozik minden olyan elem, amely a települési szennyvízkezelő telep bemenete és azon pont között található, ahol a visszanyert vizet mezőgazdasági öntözésre használják, beleértve adott esetben a vízelosztó és -tároló infrastruktúrát is [az (EU) 2020/741 rendelet 3. cikkének 15. bekezdése].

| — | Kockázat: az azonosított veszélyek általi károkozás valószínűsége egy meghatározott időkereten belül, beleértve a következmények súlyosságát [az (EU) 2020/741 rendelet 3. cikkének 8. bekezdése]. |
| --- | --- |

—

Kockázat: az azonosított veszélyek általi károkozás valószínűsége egy meghatározott időkereten belül, beleértve a következmények súlyosságát [az (EU) 2020/741 rendelet 3. cikkének 8. bekezdése].

| — | Kockázatértékelés: a kockázat jellegének megértésére és a kockázati szint meghatározására irányuló eljárás [ISO 20670:2018]. |
| --- | --- |

—

Kockázatértékelés: a kockázat jellegének megértésére és a kockázati szint meghatározására irányuló eljárás [ISO 20670:2018].

| — | Kockázatkezelés: olyan szisztematikus irányítás, amely következetesen biztosítja a víz egy adott kontextusban történő újrafelhasználásának biztonságosságát [az (EU) 2020/741 rendelet 3. cikkének 9. bekezdése]. |
| --- | --- |

—

Kockázatkezelés: olyan szisztematikus irányítás, amely következetesen biztosítja a víz egy adott kontextusban történő újrafelhasználásának biztonságosságát [az (EU) 2020/741 rendelet 3. cikkének 9. bekezdése].

| — | Érdekelt fél – érintett fél: víz-újrafelhasználási tevékenységekben, fejlesztésekben és/vagy határozatokban érdekelt, azokban részt vevő és/vagy ezek által érintett egyének, csoportok, szervezetek vagy ügynökségek [ISO 20670:2018]. |
| --- | --- |

—

Érdekelt fél – érintett fél: víz-újrafelhasználási tevékenységekben, fejlesztésekben és/vagy határozatokban érdekelt, azokban részt vevő és/vagy ezek által érintett egyének, csoportok, szervezetek vagy ügynökségek [ISO 20670:2018].

| — | Rendszerhatár: a kockázatkezelési terv végrehajtásának határa [WHO, 2016b (e közlemény alkalmazásában módosítva)]. |
| --- | --- |

—

Rendszerhatár: a kockázatkezelési terv végrehajtásának határa [WHO, 2016b (e közlemény alkalmazásában módosítva)].

| — | Kezelési eljárás: a vízminőség fizikai, biológiai és/vagy kémiai eszközökkel történő átalakítására tervezett elemi folyamat [ISO 20670:2018]. |
| --- | --- |

—

Kezelési eljárás: a vízminőség fizikai, biológiai és/vagy kémiai eszközökkel történő átalakítására tervezett elemi folyamat [ISO 20670:2018].

| — | Szennyvízkezelő rendszer: összefüggő vagy kölcsönhatásban álló szennykezelési elemi folyamatok sorozata [ISO 20670:2018]. |
| --- | --- |

—

Szennyvízkezelő rendszer: összefüggő vagy kölcsönhatásban álló szennykezelési elemi folyamatok sorozata [ISO 20670:2018].

| — | Kezelési technológia: a vízminőség fizikai, biológiai és/vagy kémiai eszközökkel történő átalakítására tervezett szennyvízkezelési elemi folyamat vagy integrált elemi folyamatok csoportja [ISO 20670:2018]. |
| --- | --- |

—

Kezelési technológia: a vízminőség fizikai, biológiai és/vagy kémiai eszközökkel történő átalakítására tervezett szennyvízkezelési elemi folyamat vagy integrált elemi folyamatok csoportja [ISO 20670:2018].

| — | Települési szennyvíz: a háztartási szennyvíz vagy a háztartási és ipari szennyvíz, illetve csapadékvíz keveréke [a 91/271/EGK irányelv 2. cikkének 1. pontja]. |
| --- | --- |

—

Települési szennyvíz: a háztartási szennyvíz vagy a háztartási és ipari szennyvíz, illetve csapadékvíz keveréke [a 91/271/EGK irányelv 2. cikkének 1. pontja].

| — | Települési szennyvíztisztító telep: a települési szennyvíz fizikai, kémiai és biológiai folyamatok kombinációjával történő kezelésére tervezett létesítmény a 91/271/EGK irányelvben meghatározott követelményeknek megfelelő víz előállítása céljából [az (EU) 2020/741 rendelet]. |
| --- | --- |

—

Települési szennyvíztisztító telep: a települési szennyvíz fizikai, kémiai és biológiai folyamatok kombinációjával történő kezelésére tervezett létesítmény a 91/271/EGK irányelvben meghatározott követelményeknek megfelelő víz előállítása céljából [az (EU) 2020/741 rendelet].

| — | Elsődleges kezelés: a települési szennyvíz fizikai, illetve kémiai kezelése, amely magában foglalja a lebegőanyag kiülepítését, vagy más eljárásokat, amelyek során a bejövő szennyvíz BOI5 értéke legalább 20 %-kal és az összes lebegőanyag mennyisége legalább 50 %-kal csökken a kibocsátás előtt [a 91/271/EGK irányelv 2. cikkének 7. pontja]. |
| --- | --- |

—

Elsődleges kezelés: a települési szennyvíz fizikai, illetve kémiai kezelése, amely magában foglalja a lebegőanyag kiülepítését, vagy más eljárásokat, amelyek során a bejövő szennyvíz BOI5 értéke legalább 20 %-kal és az összes lebegőanyag mennyisége legalább 50 %-kal csökken a kibocsátás előtt [a 91/271/EGK irányelv 2. cikkének 7. pontja].

| — | Másodlagos kezelés: a települési szennyvíznek általában biológiai tisztítást és utóülepítést magában foglaló vagy más eljárással való tisztítása, amely megfelel az I. melléklet 1. táblázatában megállapított követelményeknek [a 91/271/EGK irányelv 2. cikkének 8. pontja]. |
| --- | --- |

—

Másodlagos kezelés: a települési szennyvíznek általában biológiai tisztítást és utóülepítést magában foglaló vagy más eljárással való tisztítása, amely megfelel az I. melléklet 1. táblázatában megállapított követelményeknek [a 91/271/EGK irányelv 2. cikkének 8. pontja].

| — | Engedély: valamely illetékes hatóság által kiadott írásos felhatalmazás a visszanyert víznek az e rendelettel összhangban, mezőgazdasági öntözés céljára történő előállítására vagy szolgáltatására [az (EU) 2020/741 rendelet 3. cikkének 13. bekezdése]. |
| --- | --- |

—

Engedély: valamely illetékes hatóság által kiadott írásos felhatalmazás a visszanyert víznek az e rendelettel összhangban, mezőgazdasági öntözés céljára történő előállítására vagy szolgáltatására [az (EU) 2020/741 rendelet 3. cikkének 13. bekezdése].

| — | Felelős fél: a víz-újrafelhasználási rendszerben szerepet betöltő vagy tevékenységet végző fél, beleértve a vízvisszanyerő létesítmény üzemeltetőjét, a települési szennyvíztisztító telep üzemeltetőjét, amennyiben az eltér a vízvisszanyerő létesítmény üzemeltetőjétől, a kijelölt illetékes hatóságtól eltérő érintett hatóságot, a visszanyert víz elosztására szolgáló infrastruktúra üzemeltetőjét, illetve a visszanyert víz tárolására szolgáló infrastruktúra üzemeltetőjét [az (EU) 2020/741 rendelet 3. cikkének 14. bekezdése]. |
| --- | --- |

—

Felelős fél: a víz-újrafelhasználási rendszerben szerepet betöltő vagy tevékenységet végző fél, beleértve a vízvisszanyerő létesítmény üzemeltetőjét, a települési szennyvíztisztító telep üzemeltetőjét, amennyiben az eltér a vízvisszanyerő létesítmény üzemeltetőjétől, a kijelölt illetékes hatóságtól eltérő érintett hatóságot, a visszanyert víz elosztására szolgáló infrastruktúra üzemeltetőjét, illetve a visszanyert víz tárolására szolgáló infrastruktúra üzemeltetőjét [az (EU) 2020/741 rendelet 3. cikkének 14. bekezdése].

Hivatkozási anyag:

| | WHO, 1994. A vegyi anyagok emberi egészséggel kapcsolatos kockázatainak értékelése: az egészségalapú expozíciós határértékekre vonatkozó irányértékek levezetése (170. környezetvédelmi egészségügyi kritérium). Egészségügyi Világszervezet, Genf, Svájc. |
| --- | --- |

WHO, 1994. A vegyi anyagok emberi egészséggel kapcsolatos kockázatainak értékelése: az egészségalapú expozíciós határértékekre vonatkozó irányértékek levezetése (170. környezetvédelmi egészségügyi kritérium). Egészségügyi Világszervezet, Genf, Svájc.

| | WHO, 2016a. Mennyiségi mikrobiális kockázatértékelés: Vízbiztonsági irányítás iránti kérelem. Egészségügyi Világszervezet, Genf, Svájc. |
| --- | --- |

WHO, 2016a. Mennyiségi mikrobiális kockázatértékelés: Vízbiztonsági irányítás iránti kérelem. Egészségügyi Világszervezet, Genf, Svájc.

| | WHO, 2016b. Higiéniai biztonsági tervezés: kézikönyv a szennyvíz és az exkrétumok mezőgazdaságon belüli biztonságos felhasználásáról. Egészségügyi Világszervezet, Genf, Svájc. |
| --- | --- |

WHO, 2016b. Higiéniai biztonsági tervezés: kézikönyv a szennyvíz és az exkrétumok mezőgazdaságon belüli biztonságos felhasználásáról. Egészségügyi Világszervezet, Genf, Svájc.

| | ISO 20670, 2018. Víz-újrafelhasználás – Szószedet. Nemzetközi Szabványügyi Szervezet, Genf, Svájc. Betekintésre rendelkezésre áll. |
| --- | --- |

ISO 20670, 2018. Víz-újrafelhasználás – Szószedet. Nemzetközi Szabványügyi Szervezet, Genf, Svájc. Betekintésre rendelkezésre áll.

| | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/741 rendelete (2020. május 25.) a víz újrafelhasználására vonatkozó minimumkövetelményekről. |
| --- | --- |

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/741 rendelete (2020. május 25.) a víz újrafelhasználására vonatkozó minimumkövetelményekről.

| | A Tanács 91/271/EGK irányelve (1991. május 21.) a települési szennyvíz kezeléséről. |
| --- | --- |

A Tanács 91/271/EGK irányelve (1991. május 21.) a települési szennyvíz kezeléséről.

| | NRMMC–EPHC–AHMC, 2006. A víz újrahasznosítására vonatkozó ausztrál iránymutatások: az egészségügyi és környezeti kockázatok kezelése (1. szakasz). Nemzeti Vízminőség-kezelési Stratégia. A természeti erőforrások kezelésével foglalkozó miniszteri tanács, a Környezetvédelmi és Örökségvédelmi Tanács, az ausztrál egészségügyi miniszterek konferenciája. Canberra, Ausztrália. |
| --- | --- |

NRMMC–EPHC–AHMC, 2006. A víz újrahasznosítására vonatkozó ausztrál iránymutatások: az egészségügyi és környezeti kockázatok kezelése (1. szakasz). Nemzeti Vízminőség-kezelési Stratégia. A természeti erőforrások kezelésével foglalkozó miniszteri tanács, a Környezetvédelmi és Örökségvédelmi Tanács, az ausztrál egészségügyi miniszterek konferenciája. Canberra, Ausztrália.

---

2. MELLÉKLET

Példa az egészségügyi és környezeti veszélyekre és expozíciós utakra

Ez a melléklet példákat mutat be azokra a gyakori veszélyekre és veszélyes eseményekre, expozíciós utakra és receptorokra, amelyek a víz mezőgazdasági öntözés során történő újrafelhasználására szolgáló rendszerekben felmerülhetnek. Emellett magában foglal egy ellenőrző listát a rendeletben felsorolt irányelvek és rendeletek egy adott víz-újrafelhasználási rendszerre való alkalmazandóságának értékeléséhez. Ezek az elemek a vonatkozó uniós irányelvekből és rendeletekből, valamint közzétett szabványokból és iránymutatásokból (azaz ISO 20426 [2018] (1), ISO 16075-1 [2020] (2), WHO-iránymutatások [2006] (3), WHO higiéniai biztonsági tervezési kézikönyv [2016] (4), ausztrál iránymutatások [2006] (5)) kerültek kiválasztásra. A cél olyan példák bemutatása, amelyek segítik a kockázatértékelés kidolgozásához szükséges elemek azonosítását. Az itt ismertetett elemek csupán példák: helyes azonosításuknak és értékelésüknek az adott víz-újrafelhasználási rendszeren kell alapulnia.

A rendelet II. mellékletének 5. pontjában felsorolt irányelvek és rendeletek

2.1. táblázat

A II. melléklet 5. pontjában felsorolt irányelvek és rendeletek, valamint a víz-újrafelhasználási rendszerre való alkalmazásuk értékelése

| Irányelv/rendelet | A II. melléklet 5. pontja szerinti követelmények | Alkalmazandóság |
| --- | --- | --- |
| A NITRÁTOKRÓL SZÓLÓ 91/676/EGK IRÁNYELV
  a vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről | A vizek nitrátszennyezésének csökkentése és megelőzése | Ha a kockázatértékelés olyan felszíni vizeket és felszín alatti vizeket azonosít, amelyeket ezen irányelv szabályoz (pl. nitrátérzékeny területként azonosította), és amelyek potenciálisan ki lehetnek téve a visszanyert víz mezőgazdasági öntözés céljából történő újrafelhasználása révén (pl. lefolyás vagy beszivárgás révén) |
| AZ IVÓVÍZRŐL SZÓLÓ (EU) 2020/2184 IRÁNYELV
  az emberi fogyasztásra szánt víz minőségéről | Az emberi fogyasztásra, nevezetesen az ivóvíz előállítása céljából védett területekre vonatkozó követelmények teljesítése | Ha a kockázatértékelés egyes felszíni vizeket és felszín alatti vizeket olyan védett területként azonosít, amelyek az ivóvíz előállítására szolgálnak, és potenciálisan ki lehetnek téve a visszanyert víz mezőgazdasági öntözés céljából történő újrafelhasználása révén (pl. lefolyás vagy beszivárgás révén) |
| A VÍZ-KERETIRÁNYELV (2000/60/EK)
  a vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról | A felszíni vizekre és a felszín alatti vizekre vonatkozó környezetvédelmi célkitűzések, valamint a felszíni vizekre vonatkozó, nemzeti vonatkozású szennyező anyagokra (vízgyűjtő kerületekre jellemző szennyező anyagok) vonatkozó környezetminőségi előírások teljesítése | Ha a kockázatértékelés potenciális kockázatokat azonosít olyan felszíni vizekre és felszín alatti vizekre nézve (pl. lefolyás, illetve beszivárgás révén), amelyek kémiai állapotát azonosították (a felszíni vizek jó kémiai állapota és a felszín alatti vizek jó kémiai állapota) |
| A FELSZÍN ALATTI VIZEKRŐL SZÓLÓ 2006/118/EK IRÁNYELV
  a felszín alatti vizek szennyezés és állapotromlás elleni védelméről | A felszín alatti vizek szennyezésének megelőzése | Ha a kockázatértékelés olyan felszín alatti vízkészleteket azonosít, amelyek ezen irányelv hatálya alá tartoznak, és amelyek potenciálisan ki vannak téve a visszanyert víz mezőgazdasági öntözés céljából történő újrafelhasználása révén |
| A KÖRNYEZETMINŐSÉGI ELŐÍRÁSOKRÓL SZÓLÓ IRÁNYELV
  A vízpolitika területén a környezetminőségi előírásokról szóló 2008/105/EK tanácsi rendelet | Az elsőbbségi anyagokra és egyes más szennyező anyagokra vonatkozó környezetminőségi előírásoknak való megfelelés | Ha a kockázatértékelés olyan felszíni vizeket (vagy üledéket és biótát) azonosít, amelyek potenciálisan ki vannak téve a visszanyert víz használatának (pl. lefolyás útján), és amelyekre vonatkozóan a vízgyűjtő-gazdálkodási terv keretében elsőbbségi anyagokat és környezetminőségi előírásokat (EQS) határoztak meg |
| A FÜRDŐVIZEK MINŐSÉGÉRŐL SZÓLÓ 2006/7/EK IRÁNYELV
  a fürdővizek minőségéről | A fürdővízminőségi előírásoknak való megfelelés | Ha a kockázatértékelés olyan víztesteket azonosít, amelyeket fürdőzésre használnak, és amelyek potenciálisan ki vannak téve a visszanyert víz használatának (pl. lefolyás útján) |
| A SZENNYVÍZISZAPRÓL SZÓLÓ 86/278/EGK IRÁNYELV
  a szennyvíziszap mezőgazdasági felhasználása során a környezet és különösen a talaj védelméről | A környezet és a talaj védelme | Ha a szennyvíziszapot a víz-újrafelhasználási rendszer mezőgazdasági területén használják fel |
| A 852/2004/EK rendelet
  az élelmiszer-higiéniáról | A mikrobiológiai kockázatainak a friss gyümölcsök és földségek elsődleges termelésében alkalmazott megfelelő higiéniai gyakorlatok útján történő kezelése | Ha a visszanyert vízzel öntözött mezőgazdasági földterületet friss gyümölcsök és földségek termelésére használják |
| A 183/2005/EK rendelet
  a takarmányhigiénia követelményeinek meghatározásáról | A takarmányhigiénia követelményeinek való megfelelés | Ha a visszanyert vízzel öntözött mezőgazdasági földterületet takarmány előállítására használják (pl. nem élelmezési célú termények, beleértve a tej- vagy hústermelő állatok takarmányozására használt növényeket is) |
| A 2073/2005/EK rendelet
  az élelmiszerek mikrobiológiai kritériumairól | A mikrobiológiai kritériumoknak való megfelelés | Ha a visszanyert vízzel öntözött mezőgazdasági földterületet élelmiszer termelésére használják |
| Az 1881/2006/EK rendelet
  az élelmiszerekben előforduló egyes szennyező anyagok felső határértékeinek meghatározásáról | Az élelmiszerekben előforduló egyes szennyező anyagok felső határértékeire vonatkozó követelmények teljesítése | Ha a visszanyert vízzel öntözött mezőgazdasági földterületet élelmiszer termelésére használják |
| A 396/2005/EK rendelet
  a növényi és állati eredetű élelmiszerekben és takarmányokban, illetve azok felületén található megengedett növényvédőszer-maradékok határértékéről | Az élelmiszerekben és takarmányokban, illetve azok felületén található megengedett növényvédőszer-maradékok határértékére vonatkozó követelmények teljesítése | Ha a visszanyert vízzel öntözött mezőgazdasági földterületet olyan élelmiszerek és takarmányok előállítására használják, amelyekre peszticideket alkalmaznak |
| 1069/2009/EK és 142/2011/EU rendelet
  az állat-egészségügyi követelmények meghatározásáról | Az állat-egészségügyi követelményeknek való megfelelés | Ha a visszanyert víz használata hatással lehet az állatok egészségére (takarmány vagy expozíció a földterületen) |

Irányelv/rendelet

A II. melléklet 5. pontja szerinti követelmények

Alkalmazandóság

A NITRÁTOKRÓL SZÓLÓ 91/676/EGK IRÁNYELV

a vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről

A vizek nitrátszennyezésének csökkentése és megelőzése

Ha a kockázatértékelés olyan felszíni vizeket és felszín alatti vizeket azonosít, amelyeket ezen irányelv szabályoz (pl. nitrátérzékeny területként azonosította), és amelyek potenciálisan ki lehetnek téve a visszanyert víz mezőgazdasági öntözés céljából történő újrafelhasználása révén (pl. lefolyás vagy beszivárgás révén)

AZ IVÓVÍZRŐL SZÓLÓ (EU) 2020/2184 IRÁNYELV

az emberi fogyasztásra szánt víz minőségéről

Az emberi fogyasztásra, nevezetesen az ivóvíz előállítása céljából védett területekre vonatkozó követelmények teljesítése

Ha a kockázatértékelés egyes felszíni vizeket és felszín alatti vizeket olyan védett területként azonosít, amelyek az ivóvíz előállítására szolgálnak, és potenciálisan ki lehetnek téve a visszanyert víz mezőgazdasági öntözés céljából történő újrafelhasználása révén (pl. lefolyás vagy beszivárgás révén)

A VÍZ-KERETIRÁNYELV (2000/60/EK)

a vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról

A felszíni vizekre és a felszín alatti vizekre vonatkozó környezetvédelmi célkitűzések, valamint a felszíni vizekre vonatkozó, nemzeti vonatkozású szennyező anyagokra (vízgyűjtő kerületekre jellemző szennyező anyagok) vonatkozó környezetminőségi előírások teljesítése

Ha a kockázatértékelés potenciális kockázatokat azonosít olyan felszíni vizekre és felszín alatti vizekre nézve (pl. lefolyás, illetve beszivárgás révén), amelyek kémiai állapotát azonosították (a felszíni vizek jó kémiai állapota és a felszín alatti vizek jó kémiai állapota)

A FELSZÍN ALATTI VIZEKRŐL SZÓLÓ 2006/118/EK IRÁNYELV

a felszín alatti vizek szennyezés és állapotromlás elleni védelméről

A felszín alatti vizek szennyezésének megelőzése

Ha a kockázatértékelés olyan felszín alatti vízkészleteket azonosít, amelyek ezen irányelv hatálya alá tartoznak, és amelyek potenciálisan ki vannak téve a visszanyert víz mezőgazdasági öntözés céljából történő újrafelhasználása révén

A KÖRNYEZETMINŐSÉGI ELŐÍRÁSOKRÓL SZÓLÓ IRÁNYELV

A vízpolitika területén a környezetminőségi előírásokról szóló 2008/105/EK tanácsi rendelet

Az elsőbbségi anyagokra és egyes más szennyező anyagokra vonatkozó környezetminőségi előírásoknak való megfelelés

Ha a kockázatértékelés olyan felszíni vizeket (vagy üledéket és biótát) azonosít, amelyek potenciálisan ki vannak téve a visszanyert víz használatának (pl. lefolyás útján), és amelyekre vonatkozóan a vízgyűjtő-gazdálkodási terv keretében elsőbbségi anyagokat és környezetminőségi előírásokat (EQS) határoztak meg

A FÜRDŐVIZEK MINŐSÉGÉRŐL SZÓLÓ 2006/7/EK IRÁNYELV

a fürdővizek minőségéről

A fürdővízminőségi előírásoknak való megfelelés

Ha a kockázatértékelés olyan víztesteket azonosít, amelyeket fürdőzésre használnak, és amelyek potenciálisan ki vannak téve a visszanyert víz használatának (pl. lefolyás útján)

A SZENNYVÍZISZAPRÓL SZÓLÓ 86/278/EGK IRÁNYELV

a szennyvíziszap mezőgazdasági felhasználása során a környezet és különösen a talaj védelméről

A környezet és a talaj védelme

Ha a szennyvíziszapot a víz-újrafelhasználási rendszer mezőgazdasági területén használják fel

A 852/2004/EK rendelet

az élelmiszer-higiéniáról

A mikrobiológiai kockázatainak a friss gyümölcsök és földségek elsődleges termelésében alkalmazott megfelelő higiéniai gyakorlatok útján történő kezelése

Ha a visszanyert vízzel öntözött mezőgazdasági földterületet friss gyümölcsök és földségek termelésére használják

A 183/2005/EK rendelet

a takarmányhigiénia követelményeinek meghatározásáról

A takarmányhigiénia követelményeinek való megfelelés

Ha a visszanyert vízzel öntözött mezőgazdasági földterületet takarmány előállítására használják (pl. nem élelmezési célú termények, beleértve a tej- vagy hústermelő állatok takarmányozására használt növényeket is)

A 2073/2005/EK rendelet

az élelmiszerek mikrobiológiai kritériumairól

A mikrobiológiai kritériumoknak való megfelelés

Ha a visszanyert vízzel öntözött mezőgazdasági földterületet élelmiszer termelésére használják

Az 1881/2006/EK rendelet

az élelmiszerekben előforduló egyes szennyező anyagok felső határértékeinek meghatározásáról

Az élelmiszerekben előforduló egyes szennyező anyagok felső határértékeire vonatkozó követelmények teljesítése

Ha a visszanyert vízzel öntözött mezőgazdasági földterületet élelmiszer termelésére használják

A 396/2005/EK rendelet

a növényi és állati eredetű élelmiszerekben és takarmányokban, illetve azok felületén található megengedett növényvédőszer-maradékok határértékéről

Az élelmiszerekben és takarmányokban, illetve azok felületén található megengedett növényvédőszer-maradékok határértékére vonatkozó követelmények teljesítése

Ha a visszanyert vízzel öntözött mezőgazdasági földterületet olyan élelmiszerek és takarmányok előállítására használják, amelyekre peszticideket alkalmaznak

1069/2009/EK és 142/2011/EU rendelet

az állat-egészségügyi követelmények meghatározásáról

Az állat-egészségügyi követelményeknek való megfelelés

Ha a visszanyert víz használata hatással lehet az állatok egészségére (takarmány vagy expozíció a földterületen)

Veszélyes események és expozíciós utak

A veszélyes eseményeket és expozíciós utakat minden potenciálisan kitett receptor (kockázatoknak kitett ember vagy környezet) esetében azonosítani kell a víz-újrafelhasználási rendszer minden egyes szakaszában. Veszélyes események a rendszer normál működése során is bekövetkezhetnek (pl. hibás infrastruktúra, rendszertúlterhelés, karbantartás hiánya, kockázatos viselkedés), akárcsak rendszerhiba vagy baleset miatt, szezonális vagy éghajlati tényezőkhöz kapcsolódva. A 2.2. táblázat példákat tartalmaz a veszélyes eseményekre, valamint a potenciálisan kitett receptorokra és expozíciós utakra. További példák találhatók a javasolt szabványokban és iránymutatásokban.

2.2. táblázat

Példák veszélyes eseményekre, potenciálisan kitett receptorokra és expozíciós utakra a víz-újrafelhasználási rendszerben (forrás: Ausztrál iránymutatások [2006], ISO 20426, [2018])

| Veszélyes esemény | Kitett receptor | Expozíciós út |
| --- | --- | --- |
| — | Kezelési hibák |

Veszélyes esemény

Kitett receptor

Expozíciós út

—

Kezelési hibák

| — | Véletlen vagy illegális kibocsátások |
| --- | --- |

—

Véletlen vagy illegális kibocsátások

| — | Munkavállalók (a vízvisszanyerő létesítmény üzemeltetői) |
| --- | --- |

—

Munkavállalók (a vízvisszanyerő létesítmény üzemeltetői)

| — | Végfelhasználók (mezőgazdasági termelők) |
| --- | --- |

—

Végfelhasználók (mezőgazdasági termelők)

| — | Közelben tartózkodók |
| --- | --- |

—

Közelben tartózkodók

| — | Környezet (édesvíz, tengervíz, talaj és kapcsolódó bióta) |
| --- | --- |

—

Környezet (édesvíz, tengervíz, talaj és kapcsolódó bióta)

| — | Termények |
| --- | --- |

—

Termények

| — | Közvetlen érintkezés a visszanyert vízzel |
| --- | --- |

—

Közvetlen érintkezés a visszanyert vízzel

| — | Véletlen lenyelés |
| --- | --- |

—

Véletlen lenyelés

| — | Abszorpció a terményekben |
| --- | --- |

—

Abszorpció a terményekben

| — | A visszanyert víz megfelelőségének hiánya a kezelés sikertelensége miatt |
| --- | --- |

—

A visszanyert víz megfelelőségének hiánya a kezelés sikertelensége miatt

| — | A tároló és elosztó rendszer szennyeződése |
| --- | --- |

—

A tároló és elosztó rendszer szennyeződése

| — | Munkavállalók (a vízvisszanyerő létesítmény üzemeltetői) |
| --- | --- |

—

Munkavállalók (a vízvisszanyerő létesítmény üzemeltetői)

| — | Végfelhasználók (mezőgazdasági termelők) |
| --- | --- |

—

Végfelhasználók (mezőgazdasági termelők)

| — | Környezet (édesvíz, tengervíz, talaj és kapcsolódó bióta) |
| --- | --- |

—

Környezet (édesvíz, tengervíz, talaj és kapcsolódó bióta)

| — | Közvetlen érintkezés a visszanyert vízzel |
| --- | --- |

—

Közvetlen érintkezés a visszanyert vízzel

| — | Véletlen lenyelés |
| --- | --- |

—

Véletlen lenyelés

| — | Beszivárgás a felszín alatti vizekbe |
| --- | --- |

—

Beszivárgás a felszín alatti vizekbe

| — | Lefolyás felszíni vízbe |
| --- | --- |

—

Lefolyás felszíni vízbe

| — | Visszanyert víznek való véletlen expozíció tervezési és működési balesetek miatt: a csővezeték kilyukadása vagy szivárgása, az öntözés nem megfelelő időzítése |
| --- | --- |

—

Visszanyert víznek való véletlen expozíció tervezési és működési balesetek miatt: a csővezeték kilyukadása vagy szivárgása, az öntözés nem megfelelő időzítése

| — | Munkavállalók (a vízvisszanyerő létesítmény üzemeltetői) |
| --- | --- |

—

Munkavállalók (a vízvisszanyerő létesítmény üzemeltetői)

| — | Végfelhasználók (mezőgazdasági termelők) |
| --- | --- |

—

Végfelhasználók (mezőgazdasági termelők)

| — | Közelben tartózkodók – Környezet (édesvíz, tengervíz, talaj és kapcsolódó bióta) |
| --- | --- |

—

Közelben tartózkodók – Környezet (édesvíz, tengervíz, talaj és kapcsolódó bióta)

| — | Közvetlen érintkezés a visszanyert vízzel |
| --- | --- |

—

Közvetlen érintkezés a visszanyert vízzel

| — | Véletlen lenyelés |
| --- | --- |

—

Véletlen lenyelés

| — | A visszanyert vizet szállító vezetékekből vagy elosztórendszerekből származó szivárgások |
| --- | --- |

—

A visszanyert vizet szállító vezetékekből vagy elosztórendszerekből származó szivárgások

| — | Környezet (édesvíz, tengervíz, talaj és kapcsolódó bióta) |
| --- | --- |

—

Környezet (édesvíz, tengervíz, talaj és kapcsolódó bióta)

| — | Beszivárgás a felszín alatti vizekbe |
| --- | --- |

—

Beszivárgás a felszín alatti vizekbe

| — | Lefolyás felszíni vízbe |
| --- | --- |

—

Lefolyás felszíni vízbe

| — | A visszanyert víznek a végfelhasználási rendszer meghibásodásai által okozott véletlen expozíció |
| --- | --- |

—

A visszanyert víznek a végfelhasználási rendszer meghibásodásai által okozott véletlen expozíció

| — | Végfelhasználók (mezőgazdasági termelők) |
| --- | --- |

—

Végfelhasználók (mezőgazdasági termelők)

| — | Közelben tartózkodók |
| --- | --- |

—

Közelben tartózkodók

| — | Termények |
| --- | --- |

—

Termények

| — | Közvetlen érintkezés a visszanyert vízzel |
| --- | --- |

—

Közvetlen érintkezés a visszanyert vízzel

| — | Véletlen lenyelés |
| --- | --- |

—

Véletlen lenyelés

| — | Belélegzés (aeroszolok) |
| --- | --- |

—

Belélegzés (aeroszolok)

| — | Emberi hibák a nem megfelelő képzés és az engedélyezett felhasználásra vonatkozó nem megfelelő információk miatt |
| --- | --- |

—

Emberi hibák a nem megfelelő képzés és az engedélyezett felhasználásra vonatkozó nem megfelelő információk miatt

| — | Végfelhasználók (mezőgazdasági termelők) |
| --- | --- |

—

Végfelhasználók (mezőgazdasági termelők)

| — | Közelben tartózkodók |
| --- | --- |

—

Közelben tartózkodók

| — | Termények |
| --- | --- |

—

Termények

| — | Közvetlen érintkezés a visszanyert vízzel |
| --- | --- |

—

Közvetlen érintkezés a visszanyert vízzel

| — | Véletlen lenyelés |
| --- | --- |

—

Véletlen lenyelés

| — | A termények szennyeződése |
| --- | --- |

—

A termények szennyeződése

Egészségügyi és környezeti veszélyek a visszanyert vízben

A veszélyes események mikrobiális és vegyi anyagokat tartalmazó visszanyert víz kibocsátásához vezethetnek, ami veszélyt jelenthet az expozíciónak kitett emberi és környezeti receptorokra nézve. A visszanyert vízben rejlő veszélyek azonosításának a konkrét víz-újrafelhasználási rendszeren kell alapulnia, figyelembe véve a települési szennyvíz jellemzését és a víz-újrafelhasználási rendszer elhelyezkedésével összefüggésben alkalmazandó jogi követelményeket (lásd e közlemény 3. ábráját). A szűrési szint szakasza segíthet a veszélyek azonosításában azáltal, hogy az adott visszanyert vízben talált szennyező anyagokat összeveti a vonatkozó irányelvekben, rendeletekben és iránymutatásokban e szennyező anyagokra vonatkozóan meghatározott küszöbértékekkel. Az alábbi táblázatok példákkal szolgálnak a lehetséges veszélyek szűrésére: az anyagok jegyzéke csupán tájékoztató jellegű, és nem tekinthető kimerítőnek. A kockázatkezelési terv kidolgozóinak a feladata, hogy azonosítsák az adott víz-újrafelhasználási rendszert fenyegető veszélyeket.

A 2.3. táblázat a mikrobiális patogének és referenciapatogénjeik jegyzékét tartalmazza, amelyeket a vonatkozó – a helyi körülményektől függően esetlegesen releváns – szabványok és iránymutatások alapján javasoltak az egészségügyi kockázatok értékelésére. Ezek a veszélyek csoportokba osztályozhatóak, és a referenciapatogéneken alapuló kockázatértékelést is el lehet végezni. Az egyéb mikrobiális követelményeket a takarmány- és élelmiszer-higiéniára vonatkozó rendeletek (a 852/2004/EK rendelet, a 183/2005/EK rendelet, a 2073/200/EK rendelet és az 1881/2006/EK rendelet) határozzák meg.

2.3. táblázat

A kezeletlen szennyvízben általában észlelt mikrobiális veszélyek, valamint ezeknek az egészségre és a referenciapatogénekre gyakorolt hatása (az ISO 20426:2018 szabvány A.1. táblázata)
   (7)

| Patogén | Példák | Betegség | Referenciapatogén (6) |
| --- | --- | --- | --- |
| Baktériumok | Shigella | Vérhas (bacillusos dizentéria) | E. coli O157:H7

  Campylobacter |
| Szalmonella | Salmonellosis, gasztroenteritisz (hasmenés, hányás, láz), reaktív artritisz, hastífusz |
| Vibrio cholera | Kolera |
| E. coli kórokozó | Gastroenteritisz és szepszis, haemolitikus urémiás szindróma |
| Campylobacter | Gastroenteritisz, reaktív artritisz, Guillain-Baré szindróma |
| Protozoonok | Entamoeba | Amőbiázis (amőbás dizentéria) | Cryptosporidium |
| Giardia | Giardiás fertőzés (gasztroenteritisz) |
| Cryptosporidium | Cryptosporidiosis, hasmenés, láz |
| Bélférgek | Ascaris | Ascariasis (orsósféreg fertőzés) | Bélrendszeri fonalférgek (bélféregpeték) |
| Ancylostoma | Ancylostomiasis (horogféreg fertőzés) |
| Necator | Necatoriasis (orsósféreg fertőzés) |
| Trichuris | Trichuriasis (ostorgiliszta fertőzés) |
| Vírusok | Enterovirusok | Gasztroenteritisz, szívelégtelenség, agyhártyagyulladás, légzőszervi betegség, idegrendszeri rendellenességek, egyéb | Rotavírus |
| Adenovírus | Légzőszervi betegség, szemfertőzés, gasztroenteritisz |
| Rotavírus | Gasztroenteritisz |

Patogén

Példák

Betegség

Referenciapatogén (6)

Baktériumok

Shigella

Vérhas (bacillusos dizentéria)

E. coli O157:H7

Campylobacter

Szalmonella

Salmonellosis, gasztroenteritisz (hasmenés, hányás, láz), reaktív artritisz, hastífusz

Vibrio cholera

Kolera

E. coli kórokozó

Gastroenteritisz és szepszis, haemolitikus urémiás szindróma

Campylobacter

Gastroenteritisz, reaktív artritisz, Guillain-Baré szindróma

Protozoonok

Entamoeba

Amőbiázis (amőbás dizentéria)

Cryptosporidium

Giardia

Giardiás fertőzés (gasztroenteritisz)

Cryptosporidium

Cryptosporidiosis, hasmenés, láz

Bélférgek

Ascaris

Ascariasis (orsósféreg fertőzés)

Bélrendszeri fonalférgek (bélféregpeték)

Ancylostoma

Ancylostomiasis (horogféreg fertőzés)

Necator

Necatoriasis (orsósféreg fertőzés)

Trichuris

Trichuriasis (ostorgiliszta fertőzés)

Vírusok

Enterovirusok

Gasztroenteritisz, szívelégtelenség, agyhártyagyulladás, légzőszervi betegség, idegrendszeri rendellenességek, egyéb

Rotavírus

Adenovírus

Légzőszervi betegség, szemfertőzés, gasztroenteritisz

Rotavírus

Gasztroenteritisz

A települési szennyvíztisztító telepekből kibocsátott szennyvizekből származó visszanyert víz mezőgazdasági célú felhasználása befolyásolhatja az emberi felhasználásra szánt vizek minőségét és a vízi ökoszisztémák állapotát (lásd e bizottsági közlemény 3. ábráját). A víztestek minőségi célkitűzéseit az emberi és állati egészség, valamint a környezet védelmére vonatkozó uniós jogszabályok határozzák meg. Minőségi standardokat határoznak meg például a fürdővizek kólibaktérium indikátoraira, a tápanyagokra (nitrogén, foszfor), a vízi ökoszisztémák biokémiai oxigénigényére és az azokban található vegyi anyagokra, valamint az ivóvíz előállításához használt vízforrásokban található nitrátokra és vegyi anyagokra vonatkozóan.

A 2.4. táblázat áttekintést nyújt a fürdővíz-minőségi irányelv mikrobiális határértékeiről. Ezeket a paramétereket lehet áttekinteni, ha a kockázatértékelés az ezen irányelv alapján védett víztest szennyeződésének potenciális kockázatát állapítja meg.

2.4. táblázat

A fürdővíz-minőségi irányelvben (2006/7/EK) meghatározott, az enterococcus bélbaktériumokra és az E. colira vonatkozó minőségi előírások

| | Enterococcus bélbaktériumok (CFU/100ml) | E. coli (CFU/100ml) |
| --- | --- | --- |
| Minőségi osztály | Belvizek | Part menti és átmeneti vizek | Belvizek | Part menti és átmeneti vizek |
| Kiváló | 200  (8) | 100  (8) | 500  (8) | 250  (8) |
| Jó | 400  (8) | 200  (8) | 1 000  (8) | 500  (8) |
| Tűrhető minőség | 330  (9) | 185  (9) | 900  (9) | 500  (9) |
| Forrás: a 2006/7/EK irányelv; kiválasztás a JRC-ben (2019) () |

Enterococcus bélbaktériumok (CFU/100ml)

E. coli (CFU/100ml)

Minőségi osztály

Belvizek

Part menti és átmeneti vizek

Belvizek

Part menti és átmeneti vizek

Kiváló

200  (8)

100  (8)

500  (8)

250  (8)

Jó

400  (8)

200  (8)

1 000  (8)

500  (8)

Tűrhető minőség

330  (9)

185  (9)

900  (9)

500  (9)

Forrás: a 2006/7/EK irányelv; kiválasztás a JRC-ben (2019) ()

Ha a víz-újrafelhasználási rendszer az emberi fogyasztásra szánt víz előállítása céljából védett területek közelében helyezkedik el, alaposan elemezni kell a beszivárgásból és a lefolyásból eredő kockázatokat. Minden olyan intézkedést meg kell tenni, amely a víz-keretirányelvben és az ivóvízről szóló (EU) 2020/2184 irányelvben foglalt kötelezettségek teljesítéséhez szükséges. Az ivóvízforrások védelmét szolgáló gazdálkodási gyakorlatok az ISO 16075-3 szabvány 6.6. szakaszában találhatók.

A 2.5. táblázat az ivóvíz-irányelvből kiválasztott azon paraméterek jegyzékét tartalmazza, amelyek a települési szennyvíztisztító telepekről származó szennyvízben jelen lehetnek. Ez azon szennyező anyagok indikatív jegyzéke, amelyek felhasználhatók az ivóvízforrásokat fenyegető esetleges veszélyek szűrésére, valamint a szennyvízforrások jellemzésére és például az ipari létesítmények jelenléte esetén. Hasonló megközelítést lehet alkalmazni a visszanyert vízben előforduló egyéb olyan potenciális veszélyek kiszűrésére, amelyek más környezeti elemeket is érinthetnek. Például a szennyező anyagoknak a környezetminőségi előírásokról szóló irányelvben található jegyzéke is megtekinthető. A 2.6. táblázat példákat mutat be a környezetminőségi előírásokról szóló irányelv szerinti olyan szennyező anyagokra, amelyek a települési szennyvíztisztító telepekről származó szennyvízben megtalálhatók.

2.5. táblázat

Példák az ivóvíz-irányelvben felsorolt egyes kémiai paraméterekre, amelyek potenciálisan jelen lehetnek a települési szennyvízben

| Paraméter | Érték |
| --- | --- |
| Nitrát (NO3) | 50 mg/L |
| Réz | 2,0 mg/L |
| Urán | 30 μg/L |
| Króm | 25 μg/L |
| Nikkel | 20 μg/L |
| Arzén, triklór-etén és tetraklór-etén | 10 μg/L |
| Szelén | 20 μg/L |
| Kadmium, ólom | 5 μg/L |
| Antimon | 10 μg/L |
| 1, 2-diklór-etán | 3 μg/L |
| Higany, benzol | 1,0 μg/L |
| Vinil-klorid | 0,50 μg/L |
| Összes PFA vegyület (a per- és polifluorozott alkil vegyületek összessége) | 0,50 μg/L |
| A PFA vegyületek összege (az emberi fogyasztásra szánt víz szempontjából aggályosnak minősülő per-és polifluorozott alkil vegyületek összege) | 0,10 μg/L |
| Akrilamid, policiklikus aromás szénhidrogének, epiklórhidrin | 0,10 μg/L |
| Benzo(a)pirén | 10 ng/L |
| Biszfenol-A | 2,5 μg/L |
| Trihalometánok összesen | 100 μg/L |
| Haloecetsavak (HAA) | 60 μg/L |
| Forrás: az (EU) 2020/2184 irányelv I. mellékletének B. része (Az emberi fogyasztásra szánt víz minőségének értékelésére szolgáló parametrikus értékek minimumkövetelményei) Kiválasztás a JRC-ben (2019), és az új ivóvíz-irányelv felülvizsgálatának és a fertőtlenítés után fellelhető anyagoknak a figyelembevételével kiigazítva.
  Az (EU) 2020/2184 irányelv megfigyelési listát ír elő az aggodalomra okot adó vegyületek, például az endokrin rendszert károsító vegyületek, a gyógyszerek és a mikroműanyagok kezelésére. A 2022. január 19-i bizottsági végrehajtási határozat az emberi fogyasztásra szánt víz tekintetében aggodalomra okot adó anyagok és vegyületek megfigyelési listájára vonatkozóan a következő endokrin károsító vegyi anyagokat állapítja meg:






  — | 17-béta-ösztradiol ≤ 1 ng/L |

Paraméter

Érték

Nitrát (NO3)

50 mg/L

Réz

2,0 mg/L

Urán

30 μg/L

Króm

25 μg/L

Nikkel

20 μg/L

Arzén, triklór-etén és tetraklór-etén

10 μg/L

Szelén

20 μg/L

Kadmium, ólom

5 μg/L

Antimon

10 μg/L

1, 2-diklór-etán

3 μg/L

Higany, benzol

1,0 μg/L

Vinil-klorid

0,50 μg/L

Összes PFA vegyület (a per- és polifluorozott alkil vegyületek összessége)

0,50 μg/L

A PFA vegyületek összege (az emberi fogyasztásra szánt víz szempontjából aggályosnak minősülő per-és polifluorozott alkil vegyületek összege)

0,10 μg/L

Akrilamid, policiklikus aromás szénhidrogének, epiklórhidrin

0,10 μg/L

Benzo(a)pirén

10 ng/L

Biszfenol-A

2,5 μg/L

Trihalometánok összesen

100 μg/L

Haloecetsavak (HAA)

60 μg/L

Forrás: az (EU) 2020/2184 irányelv I. mellékletének B. része (Az emberi fogyasztásra szánt víz minőségének értékelésére szolgáló parametrikus értékek minimumkövetelményei) Kiválasztás a JRC-ben (2019), és az új ivóvíz-irányelv felülvizsgálatának és a fertőtlenítés után fellelhető anyagoknak a figyelembevételével kiigazítva.

Az (EU) 2020/2184 irányelv megfigyelési listát ír elő az aggodalomra okot adó vegyületek, például az endokrin rendszert károsító vegyületek, a gyógyszerek és a mikroműanyagok kezelésére. A 2022. január 19-i bizottsági végrehajtási határozat az emberi fogyasztásra szánt víz tekintetében aggodalomra okot adó anyagok és vegyületek megfigyelési listájára vonatkozóan a következő endokrin károsító vegyi anyagokat állapítja meg:

—

17-béta-ösztradiol ≤ 1 ng/L

| — | nonilfenol: ≤ 300 ng/L |
| --- | --- |

—

nonilfenol: ≤ 300 ng/L

2.6. táblázat

Példa a települési szennyvízben potenciálisan jelen lévő, a környezetminőségi előírásokról szóló irányelvben felsorolt elsőbbségi szennyező anyagokra (11)

| Paraméter | Éves átlagérték (AA) (μg/L) | Maximálisan megengedett koncentráció (μg/l) | μg/kg nedves tömeg |
| --- | --- | --- | --- |
| | Szárazföldi felszíni vizek (12) | Egyéb felszíni vizek | Szárazföldi felszíni vizek (12) | Egyéb felszíni vizek | Bióta |
| Antracén | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,1 | – |
| Benzol | 10 | 8 | 50 | 50 | – |
| Brómozott difenil-éterek
  (a 28., 47., 99., 100., 153. és 154. számú rokonvegyületek koncentrációjának összege) | – | – | 0,14 | 0,14 | 0,0085 |
| Kadmium és vegyületei (a vízkeménységi osztályoktól függően) | 0,08 –0,25 | 0,2 | 0,45 –1,5 | 0,45 –1,5 | – |
| C10–13 klór-alkánok
  (Az anyagok e csoportjára vonatkozóan nincs indikatív paraméter. Az indikatív paraméter[eke]t az analitikai módszerrel kell meghatározni.) | 0,4 | 0,4 | 1,4 | 1,4 | – |
| 1,2-diklóretán | 10 | 10 | nem alkalmazandó | nem alkalmazandó | – |
| Diklór-metán | 20 | 20 | nem alkalmazandó | nem alkalmazandó | – |
| Di[2-etilhexil]ftalát (DEHP) | 1,3 | 1,3 | nem alkalmazandó | nem alkalmazandó | – |
| Fluorantén | 0,0063 | 0,0063 | 0,12 | 0,12 | 30 |
| Hexaklór-benzol | – | – | 0,05 | 0,05 | 10 |
| Hexaklór-butadién | – | – | 0,6 | 0,6 | 55 |
| Ólom és vegyületei | 1,2 . (az anyagok biológiailag hozzáférhető koncentrációja) | 1,3 | 14 | 14 | – |
| Higany és vegyületei | – | – | 0,07 | 0,07 | 20 |
| Naftalin | 2 | 2 | 130 | 130 | – |
| Nikkel és vegyületei | 4
  (az anyagok biológiailag hozzáférhető koncentrációja) | 8,6 | 34 | 34 | – |
| Nonilfenolok (4-nonilfenol) | 0,3 | 0,3 | 2,0 | 2,0 | – |
| Oktilfenolok ((4-(1,1′,3,3′-tetrametil-butil)-fenol)) | 0,1 | 0,01 | nem alkalmazandó | nem alkalmazandó | – |
| Pentaklór-benzol | 0,007 | 0,0007 | nem alkalmazandó | nem alkalmazandó | – |
| PAH Benzo(a)pirén (13) | 1,7 × 10–4 | 1,7 × 10–4 | 0,27 | 0,027 | – |
| Tributil-ón vegyületek (tributil-ón-kation) | 0,0002 | 0,0002 | 0,0015 | 0,0015 | – |
| Triklór-benzolok | 0,4 | 0,4 | nem alkalmazandó | nem alkalmazandó | – |
| Triklór-metán | 2,5 | 2,5 | nem alkalmazandó | nem alkalmazandó | – |
| Perfluoroktán-szulfonsav és származékai (PFOS) | 6,5 × 10–4 | 1,3 × 10–4 | 36 | 7,2 | 9,1 |
| Hexabróm-ciklododekánok (HBCDD) | 0,0016 | 0,0008 | 0,5 | 0,05 | 167 |
| Forrás: a környezetminőségi előírásokról szóló 2013/39/EU irányelv; kiválasztás a JRC-ben, 2019. |

Paraméter

Éves átlagérték (AA) (μg/L)

Maximálisan megengedett koncentráció (μg/l)

μg/kg nedves tömeg

Szárazföldi felszíni vizek (12)

Egyéb felszíni vizek

Szárazföldi felszíni vizek (12)

Egyéb felszíni vizek

Bióta

Antracén

0,1

0,1

0,1

0,1

–

Benzol

10

8

50

50

–

Brómozott difenil-éterek

(a 28., 47., 99., 100., 153. és 154. számú rokonvegyületek koncentrációjának összege)

–

–

0,14

0,14

0,0085

Kadmium és vegyületei (a vízkeménységi osztályoktól függően)

0,08 –0,25

0,2

0,45 –1,5

0,45 –1,5

–

C10–13 klór-alkánok

(Az anyagok e csoportjára vonatkozóan nincs indikatív paraméter. Az indikatív paraméter[eke]t az analitikai módszerrel kell meghatározni.)

0,4

0,4

1,4

1,4

–

1,2-diklóretán

10

10

nem alkalmazandó

nem alkalmazandó

–

Diklór-metán

20

20

nem alkalmazandó

nem alkalmazandó

–

Di[2-etilhexil]ftalát (DEHP)

1,3

1,3

nem alkalmazandó

nem alkalmazandó

–

Fluorantén

0,0063

0,0063

0,12

0,12

30

Hexaklór-benzol

–

–

0,05

0,05

10

Hexaklór-butadién

–

–

0,6

0,6

55

Ólom és vegyületei

1,2 . (az anyagok biológiailag hozzáférhető koncentrációja)

1,3

14

14

–

Higany és vegyületei

–

–

0,07

0,07

20

Naftalin

2

2

130

130

–

Nikkel és vegyületei

4

(az anyagok biológiailag hozzáférhető koncentrációja)

8,6

34

34

–

Nonilfenolok (4-nonilfenol)

0,3

0,3

2,0

2,0

–

Oktilfenolok ((4-(1,1′,3,3′-tetrametil-butil)-fenol))

0,1

0,01

nem alkalmazandó

nem alkalmazandó

–

Pentaklór-benzol

0,007

0,0007

nem alkalmazandó

nem alkalmazandó

–

PAH Benzo(a)pirén (13)

1,7 × 10–4

1,7 × 10–4

0,27

0,027

–

Tributil-ón vegyületek (tributil-ón-kation)

0,0002

0,0002

0,0015

0,0015

–

Triklór-benzolok

0,4

0,4

nem alkalmazandó

nem alkalmazandó

–

Triklór-metán

2,5

2,5

nem alkalmazandó

nem alkalmazandó

–

Perfluoroktán-szulfonsav és származékai (PFOS)

6,5 × 10–4

1,3 × 10–4

36

7,2

9,1

Hexabróm-ciklododekánok (HBCDD)

0,0016

0,0008

0,5

0,05

167

Forrás: a környezetminőségi előírásokról szóló 2013/39/EU irányelv; kiválasztás a JRC-ben, 2019.

A veszélyértékelés magában foglalhatja a felszín alatti vizek és a felszíni vizek kémiai minőségi állapotának, a kijelölt nitrátérzékeny területeknek és a vízgyűjtő-specifikus szennyező anyagoknak az értékelését.

A 2.7. táblázatban feltüntetett erőforrások segíthetik a kockázatkezelési tervért felelős személyeket az adott víz-újrafelhasználási rendszerre és a helyi körülményekre vonatkozó információk összegyűjtésében.

2.7. táblázat

Online adatforrások

| Forrás | Rendelkezésre álló információk | Kapcsolat |
| --- | --- | --- |
| WISE víz-keretirányelv védett területre vonatkozó területi adatkészlet | — | Ivóvíz előállítása céljából védett területek |

Forrás

Rendelkezésre álló információk

Kapcsolat

WISE víz-keretirányelv védett területre vonatkozó területi adatkészlet

—

Ivóvíz előállítása céljából védett területek

| — | Kijelölt területek, mint például a halvédelmi területek és a mészhéjú állatok védett területei. |
| --- | --- |

—

Kijelölt területek, mint például a halvédelmi területek és a mészhéjú állatok védett területei.

| — | Nitrátérzékeny területek |
| --- | --- |

—

Nitrátérzékeny területek

| — | A települési szennyvíz szempontjából érzékeny területek |
| --- | --- |

—

A települési szennyvíz szempontjából érzékeny területek

| — | Fürdővíz előállítása céljából védett területek |
| --- | --- |

—

Fürdővíz előállítása céljából védett területek

https://sdi.eea.europa.eu/catalogue/water/eng/catalog.search#/home

WISE EIONET téradatkészlete

Az európai vízgyűjtő kerületekre, vízgyűjtő kerületi alegységekre, felszíni víztestekre, felszín alatti víztestekre és megfigyelési pontokra vonatkozó információk

https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/data/wise-eionet-spatial-3

WISE A víz-keretirányelv minőségi elemeinek térképe

Az uniós tagállamok és Norvégia által a víz-keretirányelv 13. cikkének megfelelően bejelentett második vízgyűjtő-gazdálkodási tervekből származó információk. A térkép a felszíni víztestek ökológiai állapotát vagy potenciálját mutatja a minőségi elemek állapotértéke alapján

https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/explore-interactive-maps/water-framework-directive-quality-elements

WISE A felszín alatti vizek kémiai állapotára vonatkozó adatbázis

A felszín alatti vizek kémiai állapotára (jó, ismeretlen, nem kielégítő) vonatkozó információk vízgyűjtő-gazdálkodási tervenként és országonként

https://water.europa.eu/freshwater/data-maps-and-tools/water-framework-directive-groundwater-data-products/groundwater-chemical-status

WISE Édesvízi információs rendszer

Információk és adatok az európai folyók, tavak, felszín alatti vizek állapotáról, az azokat érintő terhelésekről, a vízi környezet védelme és megőrzése érdekében hozott intézkedésekről és fellépésekről

https://water.europa.eu/freshwater

Vízügyi és mezőgazdasági tudásközpont

Vízügyi és mezőgazdasági információs eszköz:

| — | A felszíni víz minősége |
| --- | --- |

—

A felszíni víz minősége

| — | A felszín alatti vizek minősége |
| --- | --- |

—

A felszín alatti vizek minősége

| — | A víztestek ökológiai állapota |
| --- | --- |

—

A víztestek ökológiai állapota

| — | A víztestek kémiai állapota |
| --- | --- |

—

A víztestek kémiai állapota

https://water.jrc.ec.europa.eu/

Az Európai Vegyianyag-ügynökség (ECHA) környezetminőségi előírásokra vonatkozó adatbázisa

Az elsőbbségi anyagokra és egyes más szennyező anyagokra vonatkozó környezetminőségi előírások, beleértve az éves átlagokat és a maximálisan megengedhető koncentrációkat, a 2000/60/EK irányelv 16. cikkében előírtak szerint

https://echa.europa.eu/environmental-quality-standards

Az Európai Szennyezőanyag-kibocsátási és -szállítási Nyilvántartás (E-PRTR)

Az Európai Unió tagállamainak ipari létesítményeiből származó környezeti adatok

https://ec.europa.eu/environment/industry/stationary/e-prtr/legislation.htm

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) OpenFoodTox vegyi veszélyekre vonatkozó adatbázisa

Nyílt forráskódú adatok az anyagok jellemzéséhez, európai háttérjogszabályok, valamint a kritikus toxikológiai végpontok és referenciaértékek összefoglalása

https://www.efsa.europa.eu/en/data-report/chemical-hazards-database-openfoodtox

Agronómiai veszélyek a visszanyert vízben

A 2.8. táblázat bemutat néhány, a visszanyert vízben esetlegesen előforduló agronómiai kockázatot, amelyek az öntözés során hatással lehetnek a talajra, az édesvízkészletekre és a terményekre. Ezek a veszélyek a visszanyert vízben található vegyi anyagokkal vannak összefüggésben.

2.8. táblázat

Főbb környezeti veszélyek, környezeti receptorok és a mezőgazdasági öntözésre használt visszanyert víz lehetséges negatív hatása (forrás: Ausztrál iránymutatások, 2006 ISO 16075-1: 2020)

| Veszély | Környezeti receptor | Potenciális hatás |
| --- | --- | --- |
| Nitrogén | Talaj
  Felszín alatti víz (kimosódás)
  Felszíni víz (lefolyás)
  Termény | Tápanyag-kiegyensúlyozatlanság a terményekben; eutrofizáció; a szárazföldi biótára gyakorolt mérgező hatás
  Szennyezés
  Eutrofizáció |
| Foszfor | Talaj
  Felszíni víz | Eutrofizáció/a biótára gyakorolt mérgező hatás
  Eutrofizáció |
| Klóros fertőtlenítés maradékanyagai | Felszíni víz
  Termény | A vízi biótára gyakorolt toxicitás
  A termény mérgeződése |
| Sótartalom (összes oldott szilárd anyag, vezetőképesség) | Talaj (szikesedés)
  Felszíni víz
  Felszín alatti víz | A talaj károsodása; a terményekre gyakorolt igénybevétel; a kadmium felvétele a terménybe
  A sótartalom növekedése |
| Bór | Talaj (felhalmozódás) | A termény mérgeződése |
| Klorid | Termény
  Talaj
  Felszíni víz
  Felszín alatti víz (kimosódás) | A termény mérgeződése (levélre permetezve)
  A termény gyökérfelvételen keresztüli mérgeződése
  A vízi biótára gyakorolt toxicitás |
| Nátrium | Termény
  Talaj | A termény mérgeződése (levélre permetezve)
  Talajkárosodás (a termények mérgeződése) |
| Szervetlen adszorbeálható szennyező anyagok (pl. nehézfémek) | Talajfelhalmozódás | A termény mérgeződése |

Veszély

Környezeti receptor

Potenciális hatás

Nitrogén

Talaj

Felszín alatti víz (kimosódás)

Felszíni víz (lefolyás)

Termény

Tápanyag-kiegyensúlyozatlanság a terményekben; eutrofizáció; a szárazföldi biótára gyakorolt mérgező hatás

Szennyezés

Eutrofizáció

Foszfor

Talaj

Felszíni víz

Eutrofizáció/a biótára gyakorolt mérgező hatás

Eutrofizáció

Klóros fertőtlenítés maradékanyagai

Felszíni víz

Termény

A vízi biótára gyakorolt toxicitás

A termény mérgeződése

Sótartalom (összes oldott szilárd anyag, vezetőképesség)

Talaj (szikesedés)

Felszíni víz

Felszín alatti víz

A talaj károsodása; a terményekre gyakorolt igénybevétel; a kadmium felvétele a terménybe

A sótartalom növekedése

Bór

Talaj (felhalmozódás)

A termény mérgeződése

Klorid

Termény

Talaj

Felszíni víz

Felszín alatti víz (kimosódás)

A termény mérgeződése (levélre permetezve)

A termény gyökérfelvételen keresztüli mérgeződése

A vízi biótára gyakorolt toxicitás

Nátrium

Termény

Talaj

A termény mérgeződése (levélre permetezve)

Talajkárosodás (a termények mérgeződése)

Szervetlen adszorbeálható szennyező anyagok (pl. nehézfémek)

Talajfelhalmozódás

A termény mérgeződése

E paraméterek referenciaértékei a helyi körülményektől függnek (pl. talajtípus, talajsavasság, éghajlati viszonyok, az öntözött termények típusa és toleranciája). Az alkalmazandó jogszabályok és referenciaszabványok segíthetnek azonosítani az egyes azonosított veszélyekhez kapcsolódó maximálisan megengedhető koncentrációt. A terményekhez és a talajhoz kapcsolódó környezeti és agronómiai kockázatokra példák találhatók az ISO 16075-1 (2020) szabványban. Az ISO 16075-1 (2020) szabvány B. és C. mellékletében megtalálható a visszanyert vizet használó mezőgazdasági öntözés környezeti veszélyekre vonatkozó normáinak és kockázatkezelésének feltüntetése. A rendelkezésre álló információk többek között a következők:

| — | A talajjal kapcsolatos kockázatok áttekintése (B.2. táblázat) – pl. szervetlen adszorbeálható szennyező anyagok mobilizálása, a talaj szikesedése, a felső talajréteg duzzadása, a bór mobilizálása, a foszfor felhalmozódása és mobilitása. |
| --- | --- |

—

A talajjal kapcsolatos kockázatok áttekintése (B.2. táblázat) – pl. szervetlen adszorbeálható szennyező anyagok mobilizálása, a talaj szikesedése, a felső talajréteg duzzadása, a bór mobilizálása, a foszfor felhalmozódása és mobilitása.

| — | Példák az öntözésre használt kezelt szennyvíz tápanyagtartalmának felső határértékeire (C.1. táblázat); példa az öntözővíz maximális vezetőképességére, a növény toleranciája szerint, ha esőztető öntözéssel öntözik (C.2. táblázat); példa kiválasztott termények esőztető öntözőberendezéssel permetezett sós vízből származó levélsérülésekkel szembeni relatív tűrésére (C.3. táblázat); az öntözővíz vezetőképességének és a nátrium adszorpciós arányának (SAR) a vízbeszivárgási (áteresztőképességi) problémák valószínűségére gyakorolt együttes hatása (C.4. táblázat); példa az öntözésre használt kezelt szennyvíz sóssági együtthatóinak maximális szintjére a terményérzékenység alapján (C.5. táblázat). |
| --- | --- |

—

Példák az öntözésre használt kezelt szennyvíz tápanyagtartalmának felső határértékeire (C.1. táblázat); példa az öntözővíz maximális vezetőképességére, a növény toleranciája szerint, ha esőztető öntözéssel öntözik (C.2. táblázat); példa kiválasztott termények esőztető öntözőberendezéssel permetezett sós vízből származó levélsérülésekkel szembeni relatív tűrésére (C.3. táblázat); az öntözővíz vezetőképességének és a nátrium adszorpciós arányának (SAR) a vízbeszivárgási (áteresztőképességi) problémák valószínűségére gyakorolt együttes hatása (C.4. táblázat); példa az öntözésre használt kezelt szennyvíz sóssági együtthatóinak maximális szintjére a terményérzékenység alapján (C.5. táblázat).

| — | Példa a kezelt szennyvízben lévő egyéb kémiai elemek átlagértékére és maximális értékére (C.6. táblázat): olyan javasolt értékeket tüntet fel a visszanyert vízben, amelyek valószínűleg mérgezőek lennének a terményekre, és a termények általi túlzott abszorpciót, majd a növényi szövetekben található egyéb kémiai elemek toxikus szintjének felhalmozódását, valamint más kémiai elemek felszín alatti vizekbe történő áramlását okozzák. |
| --- | --- |

—

Példa a kezelt szennyvízben lévő egyéb kémiai elemek átlagértékére és maximális értékére (C.6. táblázat): olyan javasolt értékeket tüntet fel a visszanyert vízben, amelyek valószínűleg mérgezőek lennének a terményekre, és a termények általi túlzott abszorpciót, majd a növényi szövetekben található egyéb kémiai elemek toxikus szintjének felhalmozódását, valamint más kémiai elemek felszín alatti vizekbe történő áramlását okozzák.

---

(1)  ISO 20426:2018. Útmutató a nem ivóvíz-minőségű víz újrafelhasználásával összefüggő egészségügyi kockázatok értékeléséhez és kezeléséhez.

(2)  ISO 16075-1, 2020. Útmutató a tisztított szennyvíz öntözési célra történő felhasználásához. 1. rész: az öntözési célú újrafelhasználási projekt alapja.

(3)  WHO, 2006. A WHO iránymutatása a szennyvíz és az exkrétumok mezőgazdaságon belüli biztonságos felhasználásáról – II. kötet: Szennyvíz a mezőgazdaságban.

(4)  WHO, 2016. Higiéniai biztonsági tervezés: kézikönyv a szennyvíz és az exkrétumok mezőgazdaságon belüli biztonságos felhasználásáról.

(5)  NRMMC–EPHC–AHMC, 2006. A víz újrahasznosítására vonatkozó ausztrál iránymutatások: az egészségügyi és környezeti kockázatok kezelése (1. szakasz). Nemzeti Vízminőség-kezelési Stratégia.

(6)  Forrás: a víz mezőgazdasági öntözésre és a víztartók visszapótlására történő újrafelhasználására vonatkozó minőségi minimumkövetelmények, JRC (2017)

(7)  JRC, 2017. A víz mezőgazdasági öntözésre és a víztartók visszapótlására történő újrafelhasználására vonatkozó minőségi minimumkövetelmények. A JRC tudományos szakpolitikai jelentése.

(8)  A mért koncentrációk 95. percentilise.

(9)  A mért koncentrációk 90. percentilise.

(10)  JRC, 2019. Vízminőség Európában: a települési szennyvíz kezeléséről szóló irányelv hatásai. A JRC tudományos szakpolitikai jelentése.

(11)  A környezetminőségi előírásokról szóló irányelvben meghatározott 45 elsőbbségi anyag közül , amelyek között vannak peszticidek, valamint háztartási és ipari vegyi anyagok.

(12)  A szárazföldi felszíni vizek a folyókat, tavakat és kapcsolódó mesterséges vagy jelentősen módosított víztesteket foglalják magukban.

(13)  Az elsőbbségi anyagok policiklikus aromás szénhidrogének (PAH) elnevezésű csoportja (28. sorszám) esetén a biótára vonatkozó EQS és a megfelelő, vízre vonatkozó AA-EQS a benzo[a]pirén koncentrációjára vonatkozik, és annak a toxicitásán alapul. A benzo[a]pirén markernek tekinthető a többi PAH tekintetében, ezért csak a benzo[a]pirént kell monitorozni a biótára vonatkozó EQS-sel és a megfelelő, vízre vonatkozó AA-EQS-sel történő összehasonlítás céljából.

---

3. MELLÉKLET

Példák a kockázatértékelési módszerekre

Az egészségügyi és környezeti kockázatok az adott víz-újrafelhasználási rendszertől függően különböző, többé vagy kevésbé bonyolult és más-más adatokon alapuló megközelítésekkel értékelhetők. Szemléltetésképpen ez a melléklet bemutat néhány minőségi és szemi-kvantitatív kockázatértékelési módszert és eszközt a közzétett gyakorlatokban és szabványokban javasoltak közül: ISO 20426 (2018) (1), WHO higiéniai biztonsági tervezési (SSP) (2) kézikönyv (2016), ISO 16075-1–2 (2020) (3), és az ausztrál iránymutatások (2006) (4).

A víz-újrafelhasználási rendszerek kapcsán különböző tagállamokban alkalmazott bevált gyakorlatok és példák a JRC technikai jelentésében (5) is szerepelnek.

Egészségügyi kockázatértékelés

A mennyiségi vagy szemi-kvantitatív kockázatértékelésben az egyes azonosított veszélyek kockázati szintje a bekövetkezett esemény valószínűségi szintjének és következményeinek vagy súlyosságának együttes értékeléséből adódik, az alábbi formula szerint:

Kockázati szint = Valószínűség × Következmény (vagy Súlyosság)

A valószínűség egy adott időkereten belül a potenciális káros hatásokkal járó veszélyes esemény bekövetkezésének esélyét jelzi. A bekövetkezés valószínűsége értékelhető a rendelkezésre álló múltbeli adatok vizsgálatával és az emberi mulasztás valószínűségének hiba- vagy eseményfák használatával történő felmérésével. A víz-újrafelhasználási rendszerben ez a valószínűség a veszélyes elemet (pl. E. coli) tartalmazó visszanyert víznek való emberi expozíció (pl. lenyelés) valószínűségének és a veszély visszanyert vízben való (pl. veszélyes eseményből, például véletlen kibocsátásból eredő) jelenléte valószínűségének kombinációjából eredhet.

A Következmény vagy a Súlyosság a veszélynek való kitettségből eredő lehetséges káros egészségügyi hatást jelzi. A következményi szinteket az eredmények leíró ábrázolásán alapuló minőségi értékeléssel vagy más eszközök (pl. döntési fák) alkalmazásával lehet meghatározni, figyelembe véve a veszélyeket és a veszélyes eseményeket.

A minőségi és szemi-kvantitatív kockázatértékelésben a veszély/veszélyes események, valamint azok valószínűségének és következményeinek meghatározása a kockázatértékelési csoport megítélésén és tapasztalatain alapulnak. A kockázat szintje nagyon alacsony, alacsony, mérsékelt, magas vagy nagyon magas lehet a valószínűségi szintek és a következmények kombinálásával (3.1. táblázat).

3.1. táblázat

Példa a minőségi kockázatértékelési mátrixra (forrás: 4. táblázat: ISO 20426: 2018)

| VALÓSZÍNŰSÉG | KÖVETKEZMÉNYEK |
| --- | --- |
| 1 – Nem jelentős | 2 – Kisebb | 3 – Mérsékelt | 4 – Komoly | 5 – Katasztrofális |
| A – Ritka | Nagyon alacsony | Nagyon alacsony | Csekély | Csekély | Mérsékelt |
| B – Nem valószínű | Nagyon alacsony | Csekély | Csekély | Mérsékelt | Nagy |
| C – Lehetséges | Csekély | Csekély | Mérsékelt | Nagy | Nagy |
| D – Valószínű | Csekély | Mérsékelt | Nagy | Nagy | Nagyon nagy |
| E – Szinte biztos | Mérsékelt | Nagy | Nagy | Nagyon nagy | Nagyon nagy |

VALÓSZÍNŰSÉG

KÖVETKEZMÉNYEK

1 – Nem jelentős

2 – Kisebb

3 – Mérsékelt

4 – Komoly

5 – Katasztrofális

A – Ritka

Nagyon alacsony

Nagyon alacsony

Csekély

Csekély

Mérsékelt

B – Nem valószínű

Nagyon alacsony

Csekély

Csekély

Mérsékelt

Nagy

C – Lehetséges

Csekély

Csekély

Mérsékelt

Nagy

Nagy

D – Valószínű

Csekély

Mérsékelt

Nagy

Nagy

Nagyon nagy

E – Szinte biztos

Mérsékelt

Nagy

Nagy

Nagyon nagy

Nagyon nagy

A WHO higiéniai biztonsági tervezési kézikönyvében (2016) javasolt alternatív kockázati mátrix egy szemi-kvantitatív módszeren alapul, amelyhez szigorúbb megközelítésre van szükség (pl. képletek alkalmazásával) annak érdekében, hogy minden egyes azonosított veszélyhez vagy veszélyes eseményhez a kockázati szint vagy pontszám elérése érdekében a valószínűségre és a súlyosságra vonatkozó konkrét numerikus értéket rendeljenek (3.2. táblázat).

3.2. táblázat

Szemi-kvantitatív kockázatértékelési mátrix (forrás: A WHO higiéniai biztonsági tervezési kézikönyvének 3.4. eszköze, 2016)

| VALÓSZÍNŰSÉG | SÚLYOSSÁG |
| --- | --- |
| 1 – Nem jelentős | 2 – Kisebb | 4 – Mérsékelt | 8 – Komoly | 16 – Katasztrofális |
| Ritka (nagyon valószínűtlen) – 1 | 1 | 2 | 4 | 8 | 16 |
| Valószínűtlen – 2 | 2 | 4 | 8 | 16 | 32 |
| Lehetséges– 3 | 3 | 6 | 12 | 24 | 48 |
| Valószínű – 4 | 4 | 8 | 16 | 32 | 64 |
| Szinte biztos – 5 | 5 | 10 | 20 | 40 | 80 |
| Kockázati pontszám R = L × S | < 6 | 7 –12 | 13 –32 | > 32 |
| Kockázati szint | Alacsony kockázat | Közepes kockázat | Magas kockázatú | Rendkívül magas kockázat |

VALÓSZÍNŰSÉG

SÚLYOSSÁG

1 – Nem jelentős

2 – Kisebb

4 – Mérsékelt

8 – Komoly

16 – Katasztrofális

Ritka (nagyon valószínűtlen) – 1

1

2

4

8

16

Valószínűtlen – 2

2

4

8

16

32

Lehetséges– 3

3

6

12

24

48

Valószínű – 4

4

8

16

32

64

Szinte biztos – 5

5

10

20

40

80

Kockázati pontszám R = L × S

< 6

7 –12

13 –32

> 32

Kockázati szint

Alacsony kockázat

Közepes kockázat

Magas kockázatú

Rendkívül magas kockázat

Szemi-kvantitatív megközelítés esetén meg kell határozni a valószínűséget/valószínűségi szinteket a veszélyek vagy veszélyes események, valamint a következmény-/súlyossági szintek alapján, figyelembe véve például a visszanyert vízben található veszélyes anyagok védelmi küszöbértékeinek túllépését és a kapcsolódó egészségügyi következmények nagyságrendjét. Ezeket a fogalommeghatározásokat a konkrét víz-újrafelhasználási rendszer és a helyi körülmények alapján kell kidolgozni, és mindig figyelembe kell venni a közegészség védelmének elvét és az alkalmazandó szabályozási hatásokat. A 3.3. és 3.4. táblázat ismertet néhány meghatározást az ISO 20426 (2018) szabványból és a WHO higiéniai biztonsági tervezési kézikönyvéből (2016).

3.3. táblázat

A hatás következményeinek vagy súlyosságának javasolt mérőszámai (az ISO 20426:2018 szabvány 2. táblázata; és a WHO 3.3. eszköze, 2016)

| KÖVETKEZMÉNYEK (VAGY SÚLYOSSÁG) |
| --- |
| Szint – Mutató | Példa leírás |
| 1 – NEM JELENTŐS | Olyan veszély vagy veszélyes esemény, amely a háttérszintekhez képest nem vagy elhanyagolható hatást gyakorol az egészségre (6). |
| 2 – KISEBB | Az egészségre potenciálisan kisebb hatással (7) járó veszély vagy veszélyes esemény |
| 3 – MÉRSÉKELT | Olyan veszély vagy veszélyes esemény, amely önkorlátozó egészségügyi hatásokat vagy kisebb betegséget (8) eredményezhet. |
| 4 – KOMOLY | Olyan veszély vagy veszélyes esemény, amely potenciálisan betegséget vagy sérülést (9) okoz; és/vagy jogi panaszhoz vagy aggályhoz vezethet. |
| 5 – KATASZTROFÁLIS | Olyan veszély vagy veszélyes esemény, amely potenciálisan súlyos betegséghez vagy sérüléshez (10), vagy akár emberélet-veszteséghez vezethet; és/vagy ahhoz vezet, hogy a szabályozó hatóság nagyszabású vizsgálatot folytat, amely valószínűsíthetően büntetőeljárást von maga után. |

KÖVETKEZMÉNYEK (VAGY SÚLYOSSÁG)

Szint – Mutató

Példa leírás

1 – NEM JELENTŐS

Olyan veszély vagy veszélyes esemény, amely a háttérszintekhez képest nem vagy elhanyagolható hatást gyakorol az egészségre (6).

2 – KISEBB

Az egészségre potenciálisan kisebb hatással (7) járó veszély vagy veszélyes esemény

3 – MÉRSÉKELT

Olyan veszély vagy veszélyes esemény, amely önkorlátozó egészségügyi hatásokat vagy kisebb betegséget (8) eredményezhet.

4 – KOMOLY

Olyan veszély vagy veszélyes esemény, amely potenciálisan betegséget vagy sérülést (9) okoz; és/vagy jogi panaszhoz vagy aggályhoz vezethet.

5 – KATASZTROFÁLIS

Olyan veszély vagy veszélyes esemény, amely potenciálisan súlyos betegséghez vagy sérüléshez (10), vagy akár emberélet-veszteséghez vezethet; és/vagy ahhoz vezet, hogy a szabályozó hatóság nagyszabású vizsgálatot folytat, amely valószínűsíthetően büntetőeljárást von maga után.

3.4. táblázat

Az expozíciós események bekövetkezésének valószínűségére vonatkozó javasolt mérőszámok (az ISO 20426:2018 szabvány 3. táblázata és a WHO 3.3. eszköze, 2016)

| VALÓSZÍNŰSÉG |
| --- |
| Szint – Mutató | Példa leírás |
| A – RITKA | A múltban nem fordult elő, és nagyon valószínűtlen, hogy észszerű időn (11) belül bekövetkezne. |
| B – NEM VALÓSZÍNŰ | A múltban nem fordult elő, de kivételes körülmények között, észszerű időn belül bekövetkezhet. |
| C – LEHETSÉGES | A múltban előfordulhatott és/vagy az észszerű időn belül rendszeres körülmények között bekövetkezhet. |
| D – VALÓSZÍNŰ | A múltban megfigyelték és/vagy valószínű, hogy észszerű időn belül rendszeres körülmények között bekövetkezik. |
| E – SZINTE BIZTOS | A múltban gyakran megfigyelték és/vagy észszerű időn belül szinte biztosan be fog következni a legtöbb esetben. |

VALÓSZÍNŰSÉG

Szint – Mutató

Példa leírás

A – RITKA

A múltban nem fordult elő, és nagyon valószínűtlen, hogy észszerű időn (11) belül bekövetkezne.

B – NEM VALÓSZÍNŰ

A múltban nem fordult elő, de kivételes körülmények között, észszerű időn belül bekövetkezhet.

C – LEHETSÉGES

A múltban előfordulhatott és/vagy az észszerű időn belül rendszeres körülmények között bekövetkezhet.

D – VALÓSZÍNŰ

A múltban megfigyelték és/vagy valószínű, hogy észszerű időn belül rendszeres körülmények között bekövetkezik.

E – SZINTE BIZTOS

A múltban gyakran megfigyelték és/vagy észszerű időn belül szinte biztosan be fog következni a legtöbb esetben.

A veszélyhez/veszélyes eseményekhez kapcsolódó azonosított kockázati szintek expozíciós utanként és receptoronként határozzák meg a kockázatkezelés prioritásait és a kockázat(oka)t csökkentő megelőző intézkedéseket. Például, ha a kockázat szintje közepes vagy magasabb, a megelőző intézkedésnek csökkentenie kell a kockázati szintet. Ez az értékelés magában foglalhatja a már bevezetett megelőző intézkedések értékelését, valamint az említett veszélyekre vonatkozó további intézkedések/fellépések azonosítását, amennyiben nincsenek intézkedések vagy az intézkedések nem hatékonyak. Ha egy megelőző intézkedés megfelelően képes kezelni a kockázatot, akkor a fellépések szükségessé tehetik a monitoring és más operatív ellenőrzési módszerek kialakítását a rendszer működőképességének biztosítása érdekében. A többakadályos megközelítés, amely számos megelőző intézkedést és akadályt tartalmaz, megbízhatóbb kockázatkezelést biztosít, mint egyetlen intézkedés vagy akadály. A kiválasztott megelőző intézkedéseket és akadályokat idővel újra kell értékelni annak ellenőrzése érdekében, hogy csökkentek-e a kockázati szintek, amint azt a 3.5. táblázatban szereplő példa is mutatja.

3.5. táblázat

Példa a végfelhasználási ponton a visszanyert vízben található patogén baktériumokkal való lehetséges érintkezés kockázatértékelésére és kezelésére, az ISO 20426:2018 szabvány 5. táblázatából kiigazítva

| Veszély | A szennyvíz forrása | Tervezett végfelhasználás | Veszélyes esemény | Maximális kockázat | Megelőző intézkedések | Fennmaradó kockázat |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Következmény | Valószínűség | Kockázat | Következmény | Valószínűség | Kockázat |
| Patogén baktériumok (pl. E. coli) | Települési szennyvíz | Mezőgazdasági felhasználás | Fertőzés a visszanyert víz érintkezése vagy lenyelése révén (pl. öntözési gyakorlat során) | Jelentős | Valószínű | Magas (a 3.1. táblázat alapján) | Forráskorlátozás | Jelentős (12) | Ritka (13) | Csekély |
| Kezelésre vonatkozó ellenőrzés (pl. fertőtlenítés) |
| Végfelhasználásra vonatkozó ellenőrzés (pl. akadályok és egyéni védőeszközök használata) |
| Megjegyzés: a 4. mellékletben példák találhatók megelőző intézkedésekre és akadályokra. |

Veszély

A szennyvíz forrása

Tervezett végfelhasználás

Veszélyes esemény

Maximális kockázat

Megelőző intézkedések

Fennmaradó kockázat

Következmény

Valószínűség

Kockázat

Következmény

Valószínűség

Kockázat

Patogén baktériumok (pl. E. coli)

Települési szennyvíz

Mezőgazdasági felhasználás

Fertőzés a visszanyert víz érintkezése vagy lenyelése révén (pl. öntözési gyakorlat során)

Jelentős

Valószínű

Magas (a 3.1. táblázat alapján)

Forráskorlátozás

Jelentős (12)

Ritka (13)

Csekély

Kezelésre vonatkozó ellenőrzés (pl. fertőtlenítés)

Végfelhasználásra vonatkozó ellenőrzés (pl. akadályok és egyéni védőeszközök használata)

Megjegyzés: a 4. mellékletben példák találhatók megelőző intézkedésekre és akadályokra.

Az édesvízkészletek környezeti kockázatértékelése

Míg az egészségügyi kockázatértékelés az emberi receptorokra összpontosít, a környezeti kockázatértékelés a visszanyert víz mezőgazdasági öntözésre való felhasználása által potenciálisan érintett környezeti elemekre nehezedő nyomást értékeli. Ehhez a víz-újrafelhasználási rendszer helye szerinti helyi geológiai és hidrogeológiai viszonyok részletes jellemzésére van szükség. E célból megtekinthető a WISE EIONET téradatkészlete (14), amely az európai vízgyűjtő kerületekre, a vízgyűjtő kerületi alegységekre, a felszíni víztestekre, a felszín alatti víztestekre és a megfigyelési pontokra vonatkozó információkat tartalmazza. Az itt javasolt, az ISO 16075-1 (2020) szabvány 6.3. szakaszával és az ausztrál iránymutatás (2006) 4.2. pontjával összhangban kidolgozott eljárás célja, hogy iránymutatást nyújtson a vízügyi szakembereknek a visszanyert vízben rejlő veszélyek édesvízkészletekre (felszíni és felszín alatti vizekre) gyakorolt hatásának értékeléséhez.

1. lépés – A veszélyek szűrése

A visszanyert vízben rejlő veszélyek összehasonlítása a potenciálisan érintett környezeti elemtől függően a rendeletekben, irányelvekben, szabványokban és iránymutatásokban szereplő ismert értékekkel (lásd e közlemény 3. ábráját). Ez magában foglalhatja a szabályozott szennyező anyagokra vonatkozó maximális megengedhető koncentráció vagy környezetminőségi előírások (EQS) figyelembevételét a potenciálisan kitett környezeti elemekben, az ezeknek való megfelelés ugyanis a legtöbb esetben biztosítja az expozíciónak kitett környezet védelmét. A legrosszabb eset forgatókönyve alkalmazandó, vagyis a 95 %-os vagy a legnagyobb mért koncentrációt kell összehasonlítani az iránymutatások szerinti legalacsonyabb értékkel (pl. EQS). A veszélyt jelentő anyagok kibocsátásához kapcsolódó veszélyes eseményeket is azonosítani kell (pl. a visszanyert vizet szállító vezetékekből vagy elosztórendszerekből származó szivárgások).

2. lépés – Annak valószínűsége, hogy az anyagok elérik a környezeti receptort

A valószínűség megbecsülhető annak felmérésével, hogy a veszélyek elérhetik-e a környezeti receptort, valamint a meglévő megelőző intézkedések és akadályok figyelembevételével. A felszín alatti és a felszíni vizek esetében a valószínűség a terület hidrogeológiai viszonyaitól (pl. víztartó réteg jelenléte), az anyagnak a telítetlen zónába való beszivárgásának valószínűségétől (pl. talajtípus és veszélyességi jellemzők), valamint az öntözési körülmények típusától (pl. mezőgazdasági gyakorlatok, terményigények, talajtípus, a visszanyert víz vízelvezető rendszerekből való túlfolyásának valószínűsége) függ.

3. lépés – A kár következményei/súlyossága

A kár következményei vagy súlyossága a felszíni vagy felszín alatti vizek kezdeti minőségi állapotától függ. A súlyossági szintek meghatározhatják, hogy a veszélyes koncentráció milyen mértékben gyakorol káros hatást a környezeti elemre. A károsodás súlyosságának mértéke például attól függ, hogy a veszély milyen mértékben járul hozzá a vizsgált víztest állapotának romlásához. A következményszintek más tényezőket is magukban foglalhatnak, például ha a vízforrást ivóvíz előállítására használják.

4. lépés – A kockázati szintek értékelése

Az összes veszély, valamint azok valószínűségi és súlyossági szintjeinek meghatározását követően (akár minőségi szint, akár számérték hozzárendelésével) minőségi vagy szemi-kvantitatív mátrix használható az egészségügyi kockázatértékeléshez javasolt kockázati szintek értékeléséhez (3.1. és 3.2. táblázat).

Annak valószínűségét, hogy egy adott anyag eléri-e a víztestet, az ISO 16075-1 (2020) szabvány alábbiakban bemutatott eszközei használatával lehet megbecsülni, amelyek a felszín alatti vizeknek és a felszíni vizeknek a visszanyert víz beszivárgásával vagy lefolyásával szembeni sérülékenységét értékelik. Ezzel az eszközzel a felszíni vizeket és a felszín alatti vizeket négy érzékenységi csoportba sorolják, amelyek a felszín alatti vizek hidrogeológiai viszonyain és a felszíni vizekbe történő lefolyást szabályozó vízelvezető rendszer jelenlétén alapulnak (3.6. táblázat).

3.6. táblázat

A felszíni és a felszín alatti vizek érzékenységi csoportjainak meghatározása (forrás: ISO 16075-1:2020 szabvány 6.3.3. szakasza és D. melléklete)

| Érzékenységi csoport | Felszíni víz | Felszín alatti víz |
| --- | --- | --- |
| Magas (I) | Az öntözés során felszíni lefolyás vagy felületi felhalmozódás jelenléte, amely esőzések során valószínűleg lemosódik. | Az öntözött terület alatt a talaj felső 2 m-ében < 5 % agyagot tartalmazó (16), nem körülhatárolt víztartó réteg megléte.
  Víztartó réteg megléte 5 m-nél kisebb mélységben. |
| Közepes (II) | Az öntözőrendszer kialakítása és működtetése megakadályozza a felszíni lefolyást.
  Sekély felszín alatti vízelvezető rendszer megléte (80 cm vagy annál kisebb mélységben). | A felszíntől számított 5 méternél mélyebben lévő víztartó réteg, amelynek agyagtartalma 15–40 % a talaj felső 2 méteres rétegében. |
| Alacsony (III) | Az öntözőrendszer kialakítása és működtetése megakadályozza a felszíni lefolyást.
  Mély (80 cm-nél mélyebb) vízelvezető rendszer megléte. | 5 méternél mélyebben lévő víztartó réteg, amelynek agyagtartalma > 40 % a talaj felső 2 méteres rétegében. |
| (Nulla) IV | Az öntözőrendszer kialakítása és működtetése megakadályozza a felszíni lefolyást.
  Az öntözőrendszer nem foglalja magában a vízelvezetést (15). | Az öntözött terület alatt nincs víztartó réteg és hidrogeológiai folytonosság, ami valószínűleg átvezeti a vizet egy közeli víztartó rétegbe (17) |

Érzékenységi csoport

Felszíni víz

Felszín alatti víz

Magas (I)

Az öntözés során felszíni lefolyás vagy felületi felhalmozódás jelenléte, amely esőzések során valószínűleg lemosódik.

Az öntözött terület alatt a talaj felső 2 m-ében < 5 % agyagot tartalmazó (16), nem körülhatárolt víztartó réteg megléte.

Víztartó réteg megléte 5 m-nél kisebb mélységben.

Közepes (II)

Az öntözőrendszer kialakítása és működtetése megakadályozza a felszíni lefolyást.

Sekély felszín alatti vízelvezető rendszer megléte (80 cm vagy annál kisebb mélységben).

A felszíntől számított 5 méternél mélyebben lévő víztartó réteg, amelynek agyagtartalma 15–40 % a talaj felső 2 méteres rétegében.

Alacsony (III)

Az öntözőrendszer kialakítása és működtetése megakadályozza a felszíni lefolyást.

Mély (80 cm-nél mélyebb) vízelvezető rendszer megléte.

5 méternél mélyebben lévő víztartó réteg, amelynek agyagtartalma > 40 % a talaj felső 2 méteres rétegében.

(Nulla) IV

Az öntözőrendszer kialakítása és működtetése megakadályozza a felszíni lefolyást.

Az öntözőrendszer nem foglalja magában a vízelvezetést (15).

Az öntözött terület alatt nincs víztartó réteg és hidrogeológiai folytonosság, ami valószínűleg átvezeti a vizet egy közeli víztartó rétegbe (17)

A felszín alatti vizekre és a felszíni vizekre vonatkozó érzékenységi csoportok és a felszín alatti vízbe való beszivárgás, illetve a felszíni lefolyás szintje együttesen jelezhetik a víztest sérülékenységének szintjét (3.7. táblázat).

3.7. táblázat

Példa a felszín alatti vizek és a felszíni vizek sérülékenységére (18) (forrás: D.1. táblázat ISO 16075-1:2020)

| BESZIVÁRGÁSI ARÁNY | Nincs beszivárgás a felszín alatti vizekbe | Kismértékű beszivárgás a felszín alatti vizekbe | Közepes beszivárgás a felszín alatti vizekbe | Nagymértékű beszivárgás a felszín alatti vizekbe |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| I | II | III | IV |
| A felszín alatti vizekre való érzékenység | Sekély víztartó réteg vagy nincs agyag védőréteg | I | 1 | 2 | 3 | 3 |
| Mély víztartó réteg agyag védőréteggel | II | 1 | 2 | 2 | 3 |
| Mély víztartó réteg jelentős agyag védőréteggel | III | 1 | 1 | 2 | 2 |
| Nincs a területen hidrológiai folytonossággal rendelkező víztartó réteg | IV | 1 | 1 | 2 | 2 |
| Felszíni vizekre való érzékenység | 3 | 3 | 2 | 1 |
| IV | III | II | I |
| Nagy felszíni lefolyás | Közepes felszíni lefolyás | Kis felszíni lefolyás | Nincs felszíni lefolyás |
| FELSZÍNI LEFOLYÁS |

BESZIVÁRGÁSI ARÁNY

Nincs beszivárgás a felszín alatti vizekbe

Kismértékű beszivárgás a felszín alatti vizekbe

Közepes beszivárgás a felszín alatti vizekbe

Nagymértékű beszivárgás a felszín alatti vizekbe

I

II

III

IV

A felszín alatti vizekre való érzékenység

Sekély víztartó réteg vagy nincs agyag védőréteg

I

1

2

3

3

Mély víztartó réteg agyag védőréteggel

II

1

2

2

3

Mély víztartó réteg jelentős agyag védőréteggel

III

1

1

2

2

Nincs a területen hidrológiai folytonossággal rendelkező víztartó réteg

IV

1

1

2

2

Felszíni vizekre való érzékenység

3

3

2

1

IV

III

II

I

Nagy felszíni lefolyás

Közepes felszíni lefolyás

Kis felszíni lefolyás

Nincs felszíni lefolyás

FELSZÍNI LEFOLYÁS

---

(1)  ISO 20426: 2018. Útmutató a nem ivóvíz-minőségű víz újrafelhasználásával összefüggő egészségügyi kockázatok értékeléséhez és kezeléséhez.

(2)  WHO, 2016. Higiéniai biztonsági tervezés: kézikönyv a szennyvíz és az exkrétumok mezőgazdaságon belüli biztonságos felhasználásáról.

(3)  ISO 16075-1:2020 Útmutató a tisztított szennyvíz öntözési célra történő felhasználásához. 1. rész: az öntözési célú újrafelhasználási projekt alapja; ISO 16075-2:2020: Útmutató a tisztított szennyvíz öntözési célra történő felhasználásához. 2. rész: A projekt kidolgozása.

(4)  NRMMC–EPHC–AHMC, 2006. A víz újrahasznosítására vonatkozó ausztrál iránymutatások: az egészségügyi és környezeti kockázatok kezelése (1. szakasz). Nemzeti Vízminőség-kezelési Stratégia.

(5)  R. Maffettone és B. M. Gawlik (2022), Technikai útmutató: Az európai mezőgazdasági öntözési programok víz-újrafelhasználási kockázatainak kezelése, Európai Bizottság, Luxembourg, JRC 129596, 81. oldal.

(6)  Nincs vagy elhanyagolható egészségügyi hatás: nincs észlelt egészségügyi hatás.

(7)  Kisebb egészségi hatás: pl. ideiglenes tünetek, például irritáció, hányinger és fejfájás.

(8)  Önkorlátozó egészségügyi hatások vagy kisebb betegség: pl. akut hasmenés, hányás, felső légúti fertőzés, kisebb sérülés.

(9)  Betegség vagy sérülés: pl. malária, schistosomiasis, élelmiszerből származó trematodiasisok, krónikus hasmenés, krónikus légzőszervi problémák, idegrendszeri rendellenességek, csonttörés.

(10)  Súlyos betegség vagy sérülés: pl. súlyos mérgezés, végtagok elvesztése, súlyos égési sérülések, vízbe fulladás.

(11)  Az észszerű idő a kockázat szintjétől és az illetékességi körtől függ.

(12)  A következmény (súlyosság) a receptor patogén baktériumoknak való expozíciója által az egészségre gyakorolt káros hatástól függ, és megelőző intézkedés alkalmazásával nem változik.

(13)  A megelőző intézkedések (pl. fertőtlenítő kezelés, akadályok és egyéni védőeszközök használata) alkalmazása csökkenti annak valószínűségét, hogy a receptor ki legyen téve a veszélynek.

(14)  Elérhető a következő címen: https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/data/wise-eionet-spatial-3

(15)  A földfelszín alatti szakasz biztosítja a szennyező anyagok szűrését. A talaj hatékony lecsapolása csökkenti a talaj víztartalmát, de növelheti a felszíni vízrendszerek terhelését.

(16)  Az agyagtartalom szitaelemzéssel határozható meg.

(17)  A csoportot csak alapos hidrogeológiai elemzés végzését követően lehet kiválasztani. A föld alatti geohidrogeológia egyértelmű ismeretének hiányában a területet úgy kell tekinteni, mintha az öntözött terület alatt lenne víztartó réteg.

(18)  Az ISO 16075-1 (2020) szabvány C1. táblázatában használt eredeti „kockázat” kifejezés helyébe a sérülékenység kifejezés lép; ennek célja, hogy elkerülje az ebben a közleményben használt kockázati szintek kifejezéssel való félreértelmezést, amely a valószínűség és a kár súlyosságának kombinációját jelzi a 3.1. és 3.2. táblázat szerint.

---

4. MELLÉKLET

Megelőző intézkedések és akadályok – szemléltető példák

Ez a melléklet példákat tartalmaz a rendelet 5. és 6. cikkével, valamint I. mellékletének 2. szakaszával összhangban a víz-újrafelhasználási rendszerekben alkalmazható megelőző intézkedésekre és akadályokra. A példák célja annak szemléltetése, hogy a nemzetközi szabványok és gyakorlatok alapján milyen típusú elemzés szükséges a megelőző intézkedések és az akadályok típusának és számának meghatározásához, a termény típusától és a vízminőségi osztálytól függően. Meg kell jegyezni, hogy az elemzést eseti alapon, a sajátos körülmények figyelembevételével kell elvégezni. Ezért az alább bemutatott példák nem értelmezhetők úgy, mint amelyek minden esetre és minden lehetséges körülményre automatikusan alkalmazandók.

A példákat a rendelet követelményei, valamint a meglévő nemzetközi szabványok és gyakorlatok – az ausztrál iránymutatások (2006), WHO-iránymutatások (2006) és ISO 16075-2:2020 – alapján dolgozták ki. A 4.1. táblázat azokat a megelőző intézkedéseket sorolja fel, amelyeket a víz-újrafelhasználási rendszer különböző részeinél fontolóra lehet venni.

4.1. táblázat

Példák a víz-újrafelhasználási rendszerre alkalmazható megelőző intézkedésekre (a felsorolás nem kimerítő jellegű) Források: a rendelet II. mellékletének 7. pontja, az ausztrál iránymutatások (2006)
   (2)
  2.6. háttérmagyarázata és 3. függeléke, a WHO iránymutatásai (2006)
   (3)

| A megelőző intézkedés típusa | Példák | Megjegyzés |
| --- | --- | --- |
| A települési szennyvízforrások védelme | — | a települési szennyvízbe történő ipari kibocsátások megelőzése vagy kezelése az alkalmazandó uniós és helyi jogszabályok szerinti követelmények teljesítésének biztosításával |

A megelőző intézkedés típusa

Példák

Megjegyzés

A települési szennyvízforrások védelme

—

a települési szennyvízbe történő ipari kibocsátások megelőzése vagy kezelése az alkalmazandó uniós és helyi jogszabályok szerinti követelmények teljesítésének biztosításával

| — | a csapadékvíz állati és emberi hulladékkal szembeni védelme |
| --- | --- |

—

a csapadékvíz állati és emberi hulladékkal szembeni védelme

| — | a szennyvízrendszerbe kibocsátott víz típusának ellenőrzése (pl. határértékek megállapítása) |
| --- | --- |

—

a szennyvízrendszerbe kibocsátott víz típusának ellenőrzése (pl. határértékek megállapítása)

–

A települési szennyvíztisztító telepekről származó szennyvíz kiegészítő kezelése

| — | kezelési eljárások a szennyvízben található mikrobiológiai és kémiai szennyező anyagok csökkentésére (pl. kiegészítő fertőtlenítési vagy szennyezőanyag-eltávolítási intézkedések) |
| --- | --- |

—

kezelési eljárások a szennyvízben található mikrobiológiai és kémiai szennyező anyagok csökkentésére (pl. kiegészítő fertőtlenítési vagy szennyezőanyag-eltávolítási intézkedések)

–

A visszanyert víz tárolására szolgáló rendszer védelme és karbantartása

| — | pufferzónák használata |
| --- | --- |

—

pufferzónák használata

| — | az alganövekedés elkerülése a fény minimalizálásával (pl. a tárolórendszer lefedésével) |
| --- | --- |

—

az alganövekedés elkerülése a fény minimalizálásával (pl. a tárolórendszer lefedésével)

| — | a vízelvezetés és a helyszínek fenntartása (pl. talajborítás, tápanyagkiegyensúlyozás) |
| --- | --- |

—

a vízelvezetés és a helyszínek fenntartása (pl. talajborítás, tápanyagkiegyensúlyozás)

| — | a visszaáramlás megelőzése és a csatlakoztatott csőhálózat keresztcsatlakozásainak ellenőrzése |
| --- | --- |

—

a visszaáramlás megelőzése és a csatlakoztatott csőhálózat keresztcsatlakozásainak ellenőrzése

| — | kémiai kezelés az eltömődés vagy a bakteriális újraszaporodás elkerülése érdekében |
| --- | --- |

—

kémiai kezelés az eltömődés vagy a bakteriális újraszaporodás elkerülése érdekében

További példákért lásd az ISO 20419:2018 szabványt (1).

Az elosztórendszerek és a csőhálózat ellenőrzése és karbantartása

| — | a visszanyert víz csőhálózatának szerelési gyakorlatára vonatkozó ajánlások alkalmazása (pl. színkódolás) |
| --- | --- |

—

a visszanyert víz csőhálózatának szerelési gyakorlatára vonatkozó ajánlások alkalmazása (pl. színkódolás)

| — | az ivóvízvezeték-hálózatnak a visszanyert víz csőhálózatához való csatlakoztatásának elkerülése (pl. légrés vagy visszaáramlás-megelőző eszközök telepítése) |
| --- | --- |

—

az ivóvízvezeték-hálózatnak a visszanyert víz csőhálózatához való csatlakoztatásának elkerülése (pl. légrés vagy visszaáramlás-megelőző eszközök telepítése)

További példákért lásd az ISO 20419:2018 szabványt.

Az öntözőrendszerekre (pl. csepegtető vagy föld alatti, esőztető, mikropermetes öntözés) és a mezőgazdasági földterületre vonatkozó egyedi követelmények

| — | minimális biztonsági távolság meghatározása az emberi és környezeti expozíció csökkentése érdekében (például a felszíni víztől való távolság, beleértve az állattenyésztés vízforrásait is, illetve az olyan tevékenységektől való távolság, mint az akvakultúra-tevékenységek, a haltenyésztés, a külső vázas ehető vízi gerinctelenek tenyésztése akvakultúrában, az úszás és az egyéb vízi tevékenységek) |
| --- | --- |

—

minimális biztonsági távolság meghatározása az emberi és környezeti expozíció csökkentése érdekében (például a felszíni víztől való távolság, beleértve az állattenyésztés vízforrásait is, illetve az olyan tevékenységektől való távolság, mint az akvakultúra-tevékenységek, a haltenyésztés, a külső vázas ehető vízi gerinctelenek tenyésztése akvakultúrában, az úszás és az egyéb vízi tevékenységek)

| — | a lejtés, a víztelítettség és a karsztterületek ellenőrzése |
| --- | --- |

—

a lejtés, a víztelítettség és a karsztterületek ellenőrzése

| — | a csepegtető öntözőrendszerek csepegtetői eltömődésének ellenőrzése |
| --- | --- |

—

a csepegtető öntözőrendszerek csepegtetői eltömődésének ellenőrzése

| — | a kijuttatás mértékének szabályozása a befogadó környezetre, többek között a talajra, a felszín alatti vizekre és a felszíni vizekre gyakorolt hatás minimalizálása érdekében (pl. nedvességérzékelők a talajban, víz- és tápanyagegyensúlyok meghatározása, a sósságból és szikességből eredő hatások csökkentésére szolgáló mechanizmusok) |
| --- | --- |

—

a kijuttatás mértékének szabályozása a befogadó környezetre, többek között a talajra, a felszín alatti vizekre és a felszíni vizekre gyakorolt hatás minimalizálása érdekében (pl. nedvességérzékelők a talajban, víz- és tápanyagegyensúlyok meghatározása, a sósságból és szikességből eredő hatások csökkentésére szolgáló mechanizmusok)

| — | a kijuttatás időpontjának szabályozása (pl. öntözés csak éjszaka) |
| --- | --- |

—

a kijuttatás időpontjának szabályozása (pl. öntözés csak éjszaka)

| — | a hidraulikus terhelés és az elvezető lefolyók ellenőrzése |
| --- | --- |

—

a hidraulikus terhelés és az elvezető lefolyók ellenőrzése

| — | az esőztető öntözésre vonatkozó egyedi követelmények (például maximális szélsebesség, az esőztető berendezés és az érzékeny területek közötti távolság; a permetező és csepegtető öntözőrendszerekben az aeroszolok előállításának minimalizálására szolgáló rendszerek telepítése) |
| --- | --- |

—

az esőztető öntözésre vonatkozó egyedi követelmények (például maximális szélsebesség, az esőztető berendezés és az érzékeny területek közötti távolság; a permetező és csepegtető öntözőrendszerekben az aeroszolok előállításának minimalizálására szolgáló rendszerek telepítése)

–

A termények öntözésére vonatkozó egyedi követelmények

| — | további akadályok alkalmazása* |
| --- | --- |

—

további akadályok alkalmazása*

- Lásd e melléklet 4.2. táblázatát és a rendelet II. mellékletének 1. táblázatát

A hozzáférés korlátozása és figyelmeztető táblák használata

| — | kerítések használata (pl. egyszerű korlátok, biztonsági hálók a visszanyert víz minőségétől függően) |
| --- | --- |

—

kerítések használata (pl. egyszerű korlátok, biztonsági hálók a visszanyert víz minőségétől függően)

| — | olyan jelzőtáblák használata, amelyek azt jelzik, hogy a víz nem alkalmas ivásra (pl. visszanyert víz – nem ivóvíz) vagy más típusú jelzések (pl. visszanyert víz használatban – ne lépjen be, amikor öntözés folyik) |
| --- | --- |

—

olyan jelzőtáblák használata, amelyek azt jelzik, hogy a víz nem alkalmas ivásra (pl. visszanyert víz – nem ivóvíz) vagy más típusú jelzések (pl. visszanyert víz használatban – ne lépjen be, amikor öntözés folyik)

| — | a hozzáférés szabályozása: a kijuttatás módszerei, üteme és időpontjai |
| --- | --- |

—

a hozzáférés szabályozása: a kijuttatás módszerei, üteme és időpontjai

A munkavállalók és a mezőgazdasági termelők védelme

| — | egyéni védőeszközök használata |
| --- | --- |

—

egyéni védőeszközök használata

| — | higiéniai oktatás és képzés (pl. gyakori kézmosás) |
| --- | --- |

—

higiéniai oktatás és képzés (pl. gyakori kézmosás)

| — | a berendezések ellenőrzésével kapcsolatos oktatás és képzés (pl. a visszaáramlás megelőzése és a keresztcsatlakozások ellenőrzése, a vezetékek és berendezések helyes felszerelése, a legjobb gyakorlatok alkalmazása) |
| --- | --- |

—

a berendezések ellenőrzésével kapcsolatos oktatás és képzés (pl. a visszaáramlás megelőzése és a keresztcsatlakozások ellenőrzése, a vezetékek és berendezések helyes felszerelése, a legjobb gyakorlatok alkalmazása)

A rendelet I. mellékletének 2. szakaszával összhangban egy adott terménykategóriát az 1. táblázatban feltüntetett megfelelő minimális vízminőségi osztályokkal kell öntözni. Alacsonyabb vízminőségi osztály alkalmazható, ha további megfelelő akadályokat alkalmaznak, amelyek az adott terménykategória minőségi követelményeinek elérését eredményezik. A 4.2. táblázat példákat tartalmaz arra vonatkozóan, hogy az ISO 16075-2 (2020) ajánlásaival összhangban hogyan lehet kombinálni a visszanyert víz minőségi osztályait és egy adott osztálykategória öntözésének akkreditált akadályait.

4.2. táblázat

Példák az akadályok számának és típusainak a termény típusa és a visszanyert víz szükséges minőségi osztályai alapján történő kiszámításának módjára, a rendelet 1. mellékletének 1. táblázata szerint, figyelembe véve az ISO 16075-2:2020 szabvány 3. és 2. táblázatát (e közlemény 2., illetve 3. táblázata), valamint az ISO 16075-2:2020 szabvány A.1. táblázatát Az akadályokat minősítették, feltéve, hogy végrehajtják a bevált gyakorlatokat

| Terménykategória
  (A rendelet 1. mellékletének 1. táblázata) (4) | Példa termények
  (Az ISO 16075-2:2020 szabvány A.1. táblázata) (5) | A visszanyert víz minőségi osztálya
  (A rendelet 1. mellékletének 1. táblázata)17 | Az akadályok előírt száma
  (Az ISO 16075-2:2020 szabvány 3. Táblázata (6) = e közlemény 2. táblázata) | Lehetséges akkreditált akadályok
  (Az ISO 16075-2:2020 szabvány A.1. táblázata és az ISO 16075-2:2020 szabvány 2. Táblázata (7) = e közlemény 3. táblázata) | Akadályok száma (Az ISO 16075-2:2020 szabvány 2. táblázata = e közlemény 3. táblázata) | Megjegyzés |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Valamennyi nyersen fogyasztandó élelmezési célú termény, amelyek ehető része közvetlen kapcsolatba kerül a visszanyert vízzel, valamint a nyersen fogyasztandó gyökérnövények | A talaj felszínén termesztett, nyersen fogyasztott leveles termények (pl. saláta, spenót, kínai kel, káposzta, zeller)
  A talaj felett termesztett élelmezési célú termények, melyek ehető része a talaj felett <25 cm-rel helyezkedik el (pl. paprika, paradicsom, uborka, cukkini, zöldbab) | A | 0 | – | 0 | – |
| B | 1 | Napfényálló takarófólia
  VAGY
  További fertőtlenítés a terepen (alacsony szint) | 1 | – |
| C | 3 | Magas szintű fertőtlenítés +
  Napfényálló takarófólia | 2 + 1 | – |
| Föld alatti öntözés, ahol a víz nem kapilláriscsövesség révén emelkedik fel a talajfelszínre +
  Napfényálló takarófólia* | 3 (+1) | * A napfényálló takarófólia egy további akadály, amely megakadályozza a csepegtető öntözés során kapilláriscsövesség révén történő érintkezést.
  – |
| D | Tiltott* | – | – | *Az ISO 16075:2020 szabvány 3. táblázata és az A.1. táblázat 3. MEGJEGYZÉSE szerint: A közepes minőségű (D) szennyvizek nem használhatók földségek öntözésére. |
| Nyersen fogyasztható élelmezési célú termények, amelyek a talajban növekednek (pl. sárgarépa, retek, vöröshagyma) | A | 0 | – | – | – |
| B | 1 | Alacsony szintű fertőtlenítés | 1 | – |
| C | 3 | Az akkreditált akadályok semmiféle kombinációja nem tűnik lehetségesnek | – | – |
| D | Tiltott* | – | – | *Az ISO 16075:2020 szabvány 3. táblázata és az A.1. táblázat 3. MEGJEGYZÉSE szerint: A közepes minőségű (D) szennyvizek nem használhatók földségek öntözésére. |
| Nyersen fogyasztott élelmezési célú termények, amelyek a talaj felett növekednek és amelyek ehető része több mint 25 cm-rel a talajfelszín felett van*
  *ehető héjjal | A | 0 | – | – | – |
| B | 1 | Napfényálló takarófólia
  VAGY
  Kiegészítő fertőtlenítés a terepen (alacsony szintű) | 1 | – |
| C | 3 | Alacsony szintű fertőtlenítés +
  Alacsonyan növő, például 25 cm vagy annál nagyobb magasságban termő termények csepegtető öntözése +
  Napfényálló takarófólia | 1 + 1 + 1 | – |
| C | 3 | Magas szintű fertőtlenítés
  - Alacsonyan növő, például 25 cm vagy annál nagyobb magasságban termő termények csepegtető öntözése | 2 + 1 | – |
| Nyersen fogyasztandó élelmezési célú termények, amelyek ehető része a föld felett terem, és nem kerül közvetlen kapcsolatba a visszanyert vízzel, feldolgozandó élelmezési célú termények és nem élelmezési célú termények, beleértve a tej- vagy hústermelő állatok takarmányozására használt terményeket is | A talajon termesztett olyan élelmezési célú termények, amelyek hámozás után nyersen fogyaszthatók (pl. görögdinnye, dinnye, borsó) | A | 0 | – | – | – |
| B | 0 | – | – | A nem ehető héj (vagy a hámozás) egyetlen akadálynak számít |
| C | 2 | Alacsonyan növő, például 25 cm vagy annál nagyobb magasságban termő termények csepegtető öntözése
  VAGY
  Alacsonyan növő termények esőztető berendezéssel történő és mikroszórófejes öntözése, például a vízsugártól legalább 25 cm-re +
  Napfényálló takarófólia (csepegtető öntözés esetén, ahol a fólia elválasztja az öntözést a zöldségektől) | 1 + 1 | – |
| Alacsony szintű fertőtlenítés +
  Alacsonyan növő, például 25 cm vagy annál nagyobb magasságban termő termények csepegtető öntözése | 1 + 1 | – |
| A talaj felett termesztett, főzve vagy feldolgozva fogyasztott élelmezési célú termények, melyek ehető része a talaj felett <25 cm-rel helyezkedik el (pl. padlizsán, sütőtök, zöldbab, articsóka) | A | 0 | – | – | – |
| B | 0 | – | – | – |
| C | 2 | Alacsony fertőtlenítés +
  Napfényálló takarófólia | 1 + 1 | – |
| Föld alatti öntözés, ahol a víz nem kapilláriscsövesség révén emelkedik fel a talajfelszínre +
  Napfényálló takarófólia kiegészítő védelemre) | 3 + 1 | – |
| Főzve fogyasztott élelmezési célú termények, amelyek a talajban növekednek (pl. burgonya) | B | 0 | – | – | – |
| C | 2 | Magas szintű fertőtlenítés | 2 | – |
| A talaj felett termesztett, szárítás és főzés után fogyasztható élelmezési célú termények (száraz bab, lencse) | B | 0 | – | – | – |
| C | 2 | Magas szintű fertőtlenítés
  VAGY
  Levegőn történő, hosszan tartó szárítás* | 2 | * A terményeknek és az időjárási viszonyoknak megfelelően. |
| Olyan élelmezési célú termények, amelyek a talaj felett, például a talaj felett legalább 50 cm-re teremnek, ehető héjjal (ehető héjú gyümölcsök fáiból álló gyümölcsösök: alma, szilva, körte, őszibarack, kajszibarack, datolyaszilva, cseresznye, citrusfélék, datolya; vagy hámozás után fogyasztható gyümölcsök fáiból álló gyümölcsösök: mangó, avokádó, papaya, gránátalma).
  Feldolgozás után fogyasztható gyümölcsök fáiból álló gyümölcsösök (pl. olajbogyó) | B | 0 | – | – | A gyümölcsök (magasan, például a talajtól legalább 50 cm-re termő termények) és az öntözőrendszer közötti természetes távolság megakadályozza a növény ehető részével való közvetlen kapcsolatot. |
| C | 0 | – | – |
| D | 3 | Magasan, például a talajtól legalább 50 cm-re termő termények csepegtető öntözése +
  Az elpusztítás elősegítése az öntözés beszüntetése vagy megszakítása révén a betakarítás előtt* | 1 + 2 | * Az öntözést a betakarítás előtt több mint 24 órával le kell állítani. |
| Diófélékből álló gyümölcsös (pl. mandula, pisztácia) | C | 1 | Napon szárított termények* | 2 | * A terményeknek és az időjárási viszonyoknak megfelelően. |
| D | 3 | Az elpusztítás elősegítése az öntözés beszüntetése vagy megszakítása révén a betakarítás előtt +
  Napon szárított termények* | 1(2)* +2 | * A terményeknek és az időjárási viszonyoknak megfelelően. |
| Tej- vagy hústermelő állatok takarmányozására szolgáló takarmánynövények (pl. lucerna) | C | 1 | Az elpusztítás elősegítése az öntözés beszüntetésével vagy megszakításával* az állatok beterelése előtt | 1 | *Az öntözést legalább 24 órával az állatok belépése előtt le kell állítani.
  Állatok nem kerülhetnek kapcsolatba visszanyert vízzel öntözött takarmánnyal, kivéve, ha elegendő adat tanúskodik arról, hogy a konkrét esetben kezelhetők a kockázatok.
  A takarmányt a csomagolást megelőzően meg kell szárítani vagy silózni kell. |
| D | 3 | Az elpusztítás elősegítése az öntözés beszüntetésével vagy megszakításával az állatok beterelése előtt
  +
  Alacsony szintű fertőtlenítés | 2 + 1 | A legelő állatok kizárása a legelőről az utolsó öntözést követő 5 napon keresztül.
  Állatok nem kerülhetnek kapcsolatba visszanyert vízzel öntözött takarmánnyal, kivéve, ha elegendő adat tanúskodik arról, hogy a konkrét esetben kezelhetők a kockázatok.
  A takarmányt a csomagolást megelőzően meg kell szárítani vagy silózni kell. |

Terménykategória

(A rendelet 1. mellékletének 1. táblázata) (4)

Példa termények

(Az ISO 16075-2:2020 szabvány A.1. táblázata) (5)

A visszanyert víz minőségi osztálya

(A rendelet 1. mellékletének 1. táblázata)17

Az akadályok előírt száma

(Az ISO 16075-2:2020 szabvány 3. Táblázata (6) = e közlemény 2. táblázata)

Lehetséges akkreditált akadályok

(Az ISO 16075-2:2020 szabvány A.1. táblázata és az ISO 16075-2:2020 szabvány 2. Táblázata (7) = e közlemény 3. táblázata)

Akadályok száma (Az ISO 16075-2:2020 szabvány 2. táblázata = e közlemény 3. táblázata)

Megjegyzés

Valamennyi nyersen fogyasztandó élelmezési célú termény, amelyek ehető része közvetlen kapcsolatba kerül a visszanyert vízzel, valamint a nyersen fogyasztandó gyökérnövények

A talaj felszínén termesztett, nyersen fogyasztott leveles termények (pl. saláta, spenót, kínai kel, káposzta, zeller)

A talaj felett termesztett élelmezési célú termények, melyek ehető része a talaj felett <25 cm-rel helyezkedik el (pl. paprika, paradicsom, uborka, cukkini, zöldbab)

A

0

–

0

–

B

1

Napfényálló takarófólia

VAGY

További fertőtlenítés a terepen (alacsony szint)

1

–

C

3

Magas szintű fertőtlenítés +

Napfényálló takarófólia

2 + 1

–

Föld alatti öntözés, ahol a víz nem kapilláriscsövesség révén emelkedik fel a talajfelszínre +

Napfényálló takarófólia*

3 (+1)

- A napfényálló takarófólia egy további akadály, amely megakadályozza a csepegtető öntözés során kapilláriscsövesség révén történő érintkezést.

–

D

Tiltott*

–

–

*Az ISO 16075:2020 szabvány 3. táblázata és az A.1. táblázat 3. MEGJEGYZÉSE szerint: A közepes minőségű (D) szennyvizek nem használhatók földségek öntözésére.

Nyersen fogyasztható élelmezési célú termények, amelyek a talajban növekednek (pl. sárgarépa, retek, vöröshagyma)

A

0

–

–

–

B

1

Alacsony szintű fertőtlenítés

1

–

C

3

Az akkreditált akadályok semmiféle kombinációja nem tűnik lehetségesnek

–

–

D

Tiltott*

–

–

*Az ISO 16075:2020 szabvány 3. táblázata és az A.1. táblázat 3. MEGJEGYZÉSE szerint: A közepes minőségű (D) szennyvizek nem használhatók földségek öntözésére.

Nyersen fogyasztott élelmezési célú termények, amelyek a talaj felett növekednek és amelyek ehető része több mint 25 cm-rel a talajfelszín felett van*

*ehető héjjal

A

0

–

–

–

B

1

Napfényálló takarófólia

VAGY

Kiegészítő fertőtlenítés a terepen (alacsony szintű)

1

–

C

3

Alacsony szintű fertőtlenítés +

Alacsonyan növő, például 25 cm vagy annál nagyobb magasságban termő termények csepegtető öntözése +

Napfényálló takarófólia

1 + 1 + 1

–

C

3

Magas szintű fertőtlenítés

- Alacsonyan növő, például 25 cm vagy annál nagyobb magasságban termő termények csepegtető öntözése

2 + 1

–

Nyersen fogyasztandó élelmezési célú termények, amelyek ehető része a föld felett terem, és nem kerül közvetlen kapcsolatba a visszanyert vízzel, feldolgozandó élelmezési célú termények és nem élelmezési célú termények, beleértve a tej- vagy hústermelő állatok takarmányozására használt terményeket is

A talajon termesztett olyan élelmezési célú termények, amelyek hámozás után nyersen fogyaszthatók (pl. görögdinnye, dinnye, borsó)

A

0

–

–

–

B

0

–

–

A nem ehető héj (vagy a hámozás) egyetlen akadálynak számít

C

2

Alacsonyan növő, például 25 cm vagy annál nagyobb magasságban termő termények csepegtető öntözése

VAGY

Alacsonyan növő termények esőztető berendezéssel történő és mikroszórófejes öntözése, például a vízsugártól legalább 25 cm-re +

Napfényálló takarófólia (csepegtető öntözés esetén, ahol a fólia elválasztja az öntözést a zöldségektől)

1 + 1

–

Alacsony szintű fertőtlenítés +

Alacsonyan növő, például 25 cm vagy annál nagyobb magasságban termő termények csepegtető öntözése

1 + 1

–

A talaj felett termesztett, főzve vagy feldolgozva fogyasztott élelmezési célú termények, melyek ehető része a talaj felett <25 cm-rel helyezkedik el (pl. padlizsán, sütőtök, zöldbab, articsóka)

A

0

–

–

–

B

0

–

–

–

C

2

Alacsony fertőtlenítés +

Napfényálló takarófólia

1 + 1

–

Föld alatti öntözés, ahol a víz nem kapilláriscsövesség révén emelkedik fel a talajfelszínre +

Napfényálló takarófólia kiegészítő védelemre)

3 + 1

–

Főzve fogyasztott élelmezési célú termények, amelyek a talajban növekednek (pl. burgonya)

B

0

–

–

–

C

2

Magas szintű fertőtlenítés

2

–

A talaj felett termesztett, szárítás és főzés után fogyasztható élelmezési célú termények (száraz bab, lencse)

B

0

–

–

–

C

2

Magas szintű fertőtlenítés

VAGY

Levegőn történő, hosszan tartó szárítás*

2

- A terményeknek és az időjárási viszonyoknak megfelelően.

Olyan élelmezési célú termények, amelyek a talaj felett, például a talaj felett legalább 50 cm-re teremnek, ehető héjjal (ehető héjú gyümölcsök fáiból álló gyümölcsösök: alma, szilva, körte, őszibarack, kajszibarack, datolyaszilva, cseresznye, citrusfélék, datolya; vagy hámozás után fogyasztható gyümölcsök fáiból álló gyümölcsösök: mangó, avokádó, papaya, gránátalma).

Feldolgozás után fogyasztható gyümölcsök fáiból álló gyümölcsösök (pl. olajbogyó)

B

0

–

–

A gyümölcsök (magasan, például a talajtól legalább 50 cm-re termő termények) és az öntözőrendszer közötti természetes távolság megakadályozza a növény ehető részével való közvetlen kapcsolatot.

C

0

–

–

D

3

Magasan, például a talajtól legalább 50 cm-re termő termények csepegtető öntözése +

Az elpusztítás elősegítése az öntözés beszüntetése vagy megszakítása révén a betakarítás előtt*

1 + 2

- Az öntözést a betakarítás előtt több mint 24 órával le kell állítani.

Diófélékből álló gyümölcsös (pl. mandula, pisztácia)

C

1

Napon szárított termények*

2

- A terményeknek és az időjárási viszonyoknak megfelelően.

D

3

Az elpusztítás elősegítése az öntözés beszüntetése vagy megszakítása révén a betakarítás előtt +

Napon szárított termények*

1(2)* +2

- A terményeknek és az időjárási viszonyoknak megfelelően.

Tej- vagy hústermelő állatok takarmányozására szolgáló takarmánynövények (pl. lucerna)

C

1

Az elpusztítás elősegítése az öntözés beszüntetésével vagy megszakításával* az állatok beterelése előtt

1

*Az öntözést legalább 24 órával az állatok belépése előtt le kell állítani.

Állatok nem kerülhetnek kapcsolatba visszanyert vízzel öntözött takarmánnyal, kivéve, ha elegendő adat tanúskodik arról, hogy a konkrét esetben kezelhetők a kockázatok.

A takarmányt a csomagolást megelőzően meg kell szárítani vagy silózni kell.

D

3

Az elpusztítás elősegítése az öntözés beszüntetésével vagy megszakításával az állatok beterelése előtt

+

Alacsony szintű fertőtlenítés

2 + 1

A legelő állatok kizárása a legelőről az utolsó öntözést követő 5 napon keresztül.

Állatok nem kerülhetnek kapcsolatba visszanyert vízzel öntözött takarmánnyal, kivéve, ha elegendő adat tanúskodik arról, hogy a konkrét esetben kezelhetők a kockázatok.

A takarmányt a csomagolást megelőzően meg kell szárítani vagy silózni kell.

---

(1)  ISO 20419:2018 Szennyvíz öntözési célú újrafelhasználása – Útmutató az öntözőrendszereknek és gyakorlatoknak a kezelt szennyvízhez való hozzáigazításáról.

(2)  NRMMC–EPHC–AHMC, 2006. A víz újrahasznosítására vonatkozó ausztrál iránymutatások: az egészségügyi és környezeti kockázatok kezelése (1. szakasz). Nemzeti Vízminőség-kezelési Stratégia.

(3)  WHO, 2006. A WHO iránymutatása a szennyvíz és az exkrétumok mezőgazdaságon belüli biztonságos felhasználásáról. II. kötet: Szennyvíz felhasználása a mezőgazdaságban.

(4)  1. táblázat: A visszanyert víz minőségi osztályai és az engedélyezett mezőgazdasági felhasználási és öntözési módok. Az (EU) 741/2020 rendelet I. melléklete.

(5)  A.1. táblázat: Példa az akadályok számának és típusának kiszámítására. ISO 16075-2:2020.

(6)  3. táblázat: A kezelt visszanyert vízzel történő öntözéshez szükséges akadályok javasolt száma, minőségüknek megfelelően. ISO 16075-2:2020.

(7)  2. táblázat: Az akadályok javasolt típusai és akkreditált száma. ISO 16075-2:2020.

---

5. MELLÉKLET

Vészhelyzetek kezelése és protokollok – példák

Ez a melléklet példákat mutat be azokra az eseményekre és intézkedésekre, amelyek vészhelyzeti protokollok keretében kezelhetők. Ezeket a protokollokat egy adott víz-újrafelhasználási rendszerre vonatkozó kockázatértékelés alapján kell kidolgozni. Belső és külső kommunikációs protokollokat is létre kell hozni az érintett ügynökségek (pl. egészségügyi, környezetvédelmi és egyéb szabályozó ügynökségek) bevonásával, mivel a hatékony kommunikáció fontos szerepet játszik az események és vészhelyzetek kezelésében. Az 5.1. táblázat felsorolja azokat az eseményeket, amelyek vészhelyzethez vezethetnek, valamint a kezelésükhöz szükséges intézkedéseket.

5.1. táblázat

Példák olyan eseményekre, amelyek vészhelyzethez vezethetnek, valamint vészhelyzetekben végrehajtható intézkedések és kommunikációs protokollok (forrás: 2.6. szakasz: Ausztrál iránymutatás, 2006)
   (1)

| Események | A jegyzőkönyvekben tárgyalandó intézkedések | Megjegyzés |
| --- | --- | --- |
| — | Határértékeknek, irányértékeknek és egyéb követelményeknek való meg nem felelés |

Események

A jegyzőkönyvekben tárgyalandó intézkedések

Megjegyzés

—

Határértékeknek, irányértékeknek és egyéb követelményeknek való meg nem felelés

| — | A kezelési rendszerek meghibásodása (pl. rendszerhiba, vegyszerek helytelen adagolása, berendezések meghibásodása, mechanikai meghibásodás) |
| --- | --- |

—

A kezelési rendszerek meghibásodása (pl. rendszerhiba, vegyszerek helytelen adagolása, berendezések meghibásodása, mechanikai meghibásodás)

| — | Véletlen vagy illegális kibocsátások (pl. a vízgyűjtőkbe történő kiömlés, a gyűjtőrendszerekbe történő illegális kibocsátás) |
| --- | --- |

—

Véletlen vagy illegális kibocsátások (pl. a vízgyűjtőkbe történő kiömlés, a gyűjtőrendszerekbe történő illegális kibocsátás)

| — | Hosszan tartó áramkimaradások |
| --- | --- |

—

Hosszan tartó áramkimaradások

| — | Szélsőséges időjárási események |
| --- | --- |

—

Szélsőséges időjárási események

| — | Természeti katasztrófák (pl. tűz, földrengés, villám által okozott károk az elektromos berendezésekben) |
| --- | --- |

—

Természeti katasztrófák (pl. tűz, földrengés, villám által okozott károk az elektromos berendezésekben)

| — | Emberi tevékenységek (pl. súlyos hiba, szabotázs, sztrájk) |
| --- | --- |

—

Emberi tevékenységek (pl. súlyos hiba, szabotázs, sztrájk)

| — | Olyan járványkitörések, amelyek a patogének számának növekedéséhez vezetnek a kezelési rendszerekben |
| --- | --- |

—

Olyan járványkitörések, amelyek a patogének számának növekedéséhez vezetnek a kezelési rendszerekben

| — | Biofilm vagy algák vagy mikrobiális újraszaporodás tárolókban vagy vízi utakon |
| --- | --- |

—

Biofilm vagy algák vagy mikrobiális újraszaporodás tárolókban vagy vízi utakon

| — | Halak vagy más vízi élőlények leölése |
| --- | --- |

—

Halak vagy más vízi élőlények leölése

| — | (Feltehetően) visszanyert vízzel történő öntözés miatt károsodott vagy elpusztult termények |
| --- | --- |

—

(Feltehetően) visszanyert vízzel történő öntözés miatt károsodott vagy elpusztult termények

| — | Az esetleges események és vészhelyzetek meghatározása, valamint az eljárások és az elhárítási tervek dokumentálása az érintett ügynökségek bevonásával |
| --- | --- |

—

Az esetleges események és vészhelyzetek meghatározása, valamint az eljárások és az elhárítási tervek dokumentálása az érintett ügynökségek bevonásával

| — | Válaszintézkedések meghatározása, beleértve a fokozott nyomon követést |
| --- | --- |

—

Válaszintézkedések meghatározása, beleértve a fokozott nyomon követést

| — | Felelősségi körök és hatóságok meghatározása a belső és külső szereplők körében |
| --- | --- |

—

Felelősségi körök és hatóságok meghatározása a belső és külső szereplők körében

| — | Az alternatív vízellátás meghatározása vészhelyzetek esetére |
| --- | --- |

—

Az alternatív vízellátás meghatározása vészhelyzetek esetére

| — | Az alkalmazottak képzése és a veszélyhelyzet-elhárítási tervek rendszeres tesztelése |
| --- | --- |

—

Az alkalmazottak képzése és a veszélyhelyzet-elhárítási tervek rendszeres tesztelése

| — | Protokoll kidolgozása a váratlan események és vészhelyzetek kivizsgálására, és szükség esetén azok felülvizsgálata |
| --- | --- |

—

Protokoll kidolgozása a váratlan események és vészhelyzetek kivizsgálására, és szükség esetén azok felülvizsgálata

| — | Kommunikációs protokollok és stratégiák meghatározása (beleértve a belső és külső kommunikációt) |
| --- | --- |

—

Kommunikációs protokollok és stratégiák meghatározása (beleértve a belső és külső kommunikációt)

| — | Az alapvető felelősségi körrel rendelkező legfontosabb felelős felek és hatóságok kapcsolattartási listájának elkészítése, beleértve a sürgősségi éjszakai és hétvégi műszakokat is |
| --- | --- |

—

Az alapvető felelősségi körrel rendelkező legfontosabb felelős felek és hatóságok kapcsolattartási listájának elkészítése, beleértve a sürgősségi éjszakai és hétvégi műszakokat is

| — | A munkavállalókat ki kell képezni a veszélyhelyzet-elhárítási és incidenskezelési protokollokra |
| --- | --- |

—

A munkavállalókat ki kell képezni a veszélyhelyzet-elhárítási és incidenskezelési protokollokra

| — | A mezőgazdasági termelőket és más érdekelt feleket képzésben kell részesíteni a víz újrafelhasználásával kapcsolatos bevált gyakorlatok, különösen a veszélyhelyzet-elhárítási és incidenskezelési protokollok tekintetében |
| --- | --- |

—

A mezőgazdasági termelőket és más érdekelt feleket képzésben kell részesíteni a víz újrafelhasználásával kapcsolatos bevált gyakorlatok, különösen a veszélyhelyzet-elhárítási és incidenskezelési protokollok tekintetében

| — | A veszélyhelyzet-elhárítási tervek rendszeres felülvizsgálata és gyakorlása, többek között a rendes munkaidőn kívül (éjszaka és hétvégén) is. Az ilyen tevékenységek javítják a felkészültséget, és lehetőséget biztosítanak a tervek hatékonyságának javítására vészhelyzet bekövetkezése előtt |
| --- | --- |

—

A veszélyhelyzet-elhárítási tervek rendszeres felülvizsgálata és gyakorlása, többek között a rendes munkaidőn kívül (éjszaka és hétvégén) is. Az ilyen tevékenységek javítják a felkészültséget, és lehetőséget biztosítanak a tervek hatékonyságának javítására vészhelyzet bekövetkezése előtt

| — | Bármilyen eseményt vagy vészhelyzetet követően vizsgálatot kell indítani, és az összes érintett munkatársat tájékoztatni kell a teljesítmény megvitatása és az esetleges problémák vagy aggályok kezelése érdekében, hogy megelőzzék az új válsághelyzeteket vagy mérsékeljék azok hatását |
| --- | --- |

—

Bármilyen eseményt vagy vészhelyzetet követően vizsgálatot kell indítani, és az összes érintett munkatársat tájékoztatni kell a teljesítmény megvitatása és az esetleges problémák vagy aggályok kezelése érdekében, hogy megelőzzék az új válsághelyzeteket vagy mérsékeljék azok hatását

---

(1)  NRMMC–EPHC–AHMC, 2006. A víz újrahasznosítására vonatkozó ausztrál iránymutatások: az egészségügyi és környezeti kockázatok kezelése: 1. szakasz. Nemzeti Vízminőség-kezelési Stratégia.

---

| 2022.8.5. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 298/56 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.8.5.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 298/56

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám M.10777 – PLASTIC OMNIUM / VARROC (LIGHTING DIVISION))

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2022/C 298/02)

2022. augusztus 1-én a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak angol nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32022M10777 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós joghoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32022M10777 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós joghoz.

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

| 2022.8.5. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 298/57 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.8.5.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 298/57

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám M.10748 – MACQUARIE / BCI / NATIONAL GRID / NATIONAL GRID GAS)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2022/C 298/03)

2022. június 30-án a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak angol nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32022M10748 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós joghoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32022M10748 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós joghoz.

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

| 2022.8.5. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 298/58 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.8.5.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 298/58

---

Euroátváltási árfolyamok (1)

2022. augusztus 4.

(2022/C 298/04)

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,0181 |
| JPY | Japán yen | 135,81 |
| DKK | Dán korona | 7,4425 |
| GBP | Angol font | 0,84231 |
| SEK | Svéd korona | 10,3740 |
| CHF | Svájci frank | 0,9765 |
| ISK | Izlandi korona | 138,70 |
| NOK | Norvég korona | 9,9065 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 24,659 |
| HUF | Magyar forint | 395,98 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,7233 |
| RON | Román lej | 4,9261 |
| TRY | Török líra | 18,2922 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,4607 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,3070 |
| HKD | Hongkongi dollár | 7,9919 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,6172 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,4037 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 333,70 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 17,0352 |
| CNY | Kínai renminbi | 6,8769 |
| HRK | Horvát kuna | 7,5150 |
| IDR | Indonéz rúpia | 15 200,94 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,5387 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 56,633 |
| RUB | Orosz rubel | |
| THB | Thaiföldi baht | 36,606 |
| BRL | Brazil real | 5,3614 |
| MXN | Mexikói peso | 20,7560 |
| INR | Indiai rúpia | 80,7715 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,0181

JPY

Japán yen

135,81

DKK

Dán korona

7,4425

GBP

Angol font

0,84231

SEK

Svéd korona

10,3740

CHF

Svájci frank

0,9765

ISK

Izlandi korona

138,70

NOK

Norvég korona

9,9065

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

24,659

HUF

Magyar forint

395,98

PLN

Lengyel zloty

4,7233

RON

Román lej

4,9261

TRY

Török líra

18,2922

AUD

Ausztrál dollár

1,4607

CAD

Kanadai dollár

1,3070

HKD

Hongkongi dollár

7,9919

NZD

Új-zélandi dollár

1,6172

SGD

Szingapúri dollár

1,4037

KRW

Dél-Koreai won

1 333,70

ZAR

Dél-Afrikai rand

17,0352

CNY

Kínai renminbi

6,8769

HRK

Horvát kuna

7,5150

IDR

Indonéz rúpia

15 200,94

MYR

Maláj ringgit

4,5387

PHP

Fülöp-szigeteki peso

56,633

RUB

Orosz rubel

THB

Thaiföldi baht

36,606

BRL

Brazil real

5,3614

MXN

Mexikói peso

20,7560

INR

Indiai rúpia

80,7715

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

| 2022.8.5. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 298/59 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.8.5.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 298/59

---

Az összefonódásokkal foglalkozó tanácsadó bizottság 2022. február 14-i ülésén megfogalmazott véleménye az M.10078 – Cargotec/Konecranes ügyben hozott határozatról

Ülés: Audiokonferencia „Skype for Business” segítségével

Előadó: Magyarország

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2022/C 298/05)

Az összefonódás

| 1. | A tanácsadó bizottság (11 tagállam) egyetért a Bizottsággal abban, hogy az ügylet az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében összefonódásnak minősül. |
| --- | --- |

1.

Uniós lépték

| 2. | A tanácsadó bizottság (11 tagállam) egyetért a Bizottsággal abban, hogy az ügylet az összefonódás-ellenőrzési rendelet 1. cikkének (2) bekezdése értelmében uniós léptékű. |
| --- | --- |

2.

Termékpiacok

| 3. | A tanácsadó bizottság (11 tagállam) egyetért az érintett termékpiacok Bizottság általi meghatározásával és különösen azzal, hogy: |
| --- | --- |

3.

| 3.1. | a gumikerekes bakdaruk és az automata rakodódaruk külön termékpiacokat alkotnak; |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | a terpeszdaruk, az alacsony terpeszdaruk (shuttle carrier), a termináltraktorok és az automatizált, vezető nélküli szállítóeszközök (AGV) külön termékpiacokat alkotnak; |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | a konténeremelő targoncák, üreskonténer-kezelők és nagy teljesítményű (10 tonna fölötti kapacitású) villás emelőtargoncák külön termékpiacokat alkotnak; |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | a mobil berendezések emelőgerendái és az egyéb berendezések emelőgerendái (ideértve a daruk emelőgerendáit) külön termékpiacokat alkotnak; |
| --- | --- |

3.4.

Földrajzi piacok

| 4. | A tanácsadó bizottság (11 tagállam) egyetért az érintett termékpiacok Bizottság általi meghatározásával és különösen azzal, hogy: |
| --- | --- |

4.

| 4.1. | a gumikerekes bakdaruk és az automata rakodódaruk piacai az EGT-re kiterjedők; |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | a terpeszdaruk és az alacsony terpeszdaruk földrajzi piacának pontos meghatározása nyitva hagyható; |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | a konténeremelő targoncák, üreskonténer-kezelők és nagy teljesítményű (10 tonna fölötti kapacitású) villás emelőtargoncák piacai az EGT-re kiterjedők; |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | a mobil berendezések emelőgerendáinak piacai az EGT-re kiterjedők. |
| --- | --- |

4.4.

A verseny értékelése

| 5. | A tanácsadó bizottság (11 tagállam) egyetért a Bizottság azon értékelésével, hogy az ügylet erőfölény létrehozásával jelentősen akadályozná a hatékony versenyt az alábbi termékek gyártása és szállítása tekintetében: |
| --- | --- |

5.

| 5.1. | gumikerekes bakdaruk; |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | terpeszdaruk és alacsony terpeszdaruk; valamint |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | konténeremelő targoncák, és nagy teljesítményű (10 tonna fölötti kapacitású) villás emelőtargoncák. |
| --- | --- |

5.3.

| 6. | A tanácsadó bizottság (11 tagállam) egyetért a Bizottság azon értékelésével, hogy az ügylet jelentősen akadályozná a tényleges versenyt azáltal, hogy jelentős versenykényszereket szüntetne meg az üreskonténer-kezelők és a nagy teljesítményű (10 tonna fölötti kapacitású) villás emelőtargoncák gyártása és beszállítása tekintetében. |
| --- | --- |

6.

| 7. | A tanácsadó bizottság (11 tagállam) egyetért a Bizottság azon értékelésével, hogy az ügylet a vertikális hatások (fogyasztók kizárása) következtében jelentősen akadályozná a tényleges versenyt a mobil berendezések emelőgerendáinak piacán. |
| --- | --- |

7.

| 8. | A tanácsadó bizottság (11 tagállam) egyetért a Bizottság azon értékelésével, hogy az ügylet nem akadályozná jelentősen a tényleges versenyt az alábbi termékek gyártása és szállítása tekintetében: |
| --- | --- |

8.

| 8.1. | automata rakodódaruk; |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | termináltraktorok és automatizált, vezető nélküli szállítóeszközök; valamint |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | daruk emelőgerendái. |
| --- | --- |

8.3.

Kötelezettségvállalások

| 9. | A tanácsadó bizottság (11 tagállam) egyetért a Bizottsággal abban, hogy 2022. január 6-i KAS-kötelezettségvállalások és a 2022. január 20-i kiegészítés eloszlatják az alábbiak előállításával és beszállításával kapcsolatban felmerült versenyjogi aggályokat: |
| --- | --- |

9.

| 9.1. | gumikerekes bakdaruk és |
| --- | --- |

9.1.

| 9.2. | terpeszdaruk és alacsony terpeszdaruk. |
| --- | --- |

9.2.

| 10. | A tanácsadó bizottság (11 tagállam) egyetért a Bizottsággal abban, hogy 2022. január 6-i MEQ-kötelezettségvállalások eloszlatják az alábbiak előállításával és beszállításával kapcsolatban felmerült versenyjogi aggályokat: |
| --- | --- |

10.

| 10.1. | konténeremelő targoncák; |
| --- | --- |

10.1.

| 10.2. | üreskonténer-kezelők; |
| --- | --- |

10.2.

| 10.3. | nagy teljesítményű (10 tonna fölötti kapacitású) villás emelőtargoncák; valamint |
| --- | --- |

10.3.

| 10.4. | mobil berendezések emelőgerendái. |
| --- | --- |

10.4.

| 11. | A tanácsadó bizottság (11 tagállam) egyetért a Bizottsággal abban, hogy amennyiben a bejelentő fél teljes mértékben betartja a KAS- és a MEQ-kötelezettségvállalásokban foglaltakat, az ügylet valószínűleg nem akadályozza jelentős mértékben a hatékony versenyt a belső piacon vagy annak egy jelentős részén. |
| --- | --- |

11.

Összeegyeztethetőség a belső piaccal

| 12. | A tanácsadó bizottság (11 tagállam) egyetért a Bizottsággal abban, hogy ezért az ügyletet az összefonódás-ellenőrzési rendelet 2. cikkének (2) bekezdése és 8. cikkének (2) bekezdése, valamint az EGT-megállapodás 57. cikke értelmében összeegyeztethetőnek kell minősíteni a belső piaccal és az EGT-megállapodással. |
| --- | --- |

12.

---

| 2022.8.5. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 298/61 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.8.5.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 298/61

---

A meghallgatási tisztviselő zárójelentése (1)

Ügyszám: M.10078 – Cargotec / Konecranes

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2022/C 298/06)

1.

2021. május 28-án a Bizottság bejelentést kapott a Cargotec Corporation (a továbbiakban: Cargotec) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás az összefonódás-ellenőrzési rendelet (2) 3. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében vett teljes összeolvadást kíván megvalósítani a Konecranes Plc-vel (a továbbiakban: Konecranes) (a továbbiakban: tervezett ügylet). E jelentés alkalmazásában a Cargotec és a Konecranes a továbbiakban együttesen: a Felek.

2.

2021. július 2-án a Bizottság az összefonódás-ellenőrzési rendelet 6. cikke (1) bekezdésének c) pontja szerinti eljárás megindításáról szóló határozatot fogadott el, mivel a Bizottság vizsgálatának első szakaszában komoly kétségek merültek fel a tervezett ügylet belső piaccal való összeegyeztethetőségét illetően.

3.

2021. július 20-án a Bizottság az összefonódás-ellenőrzési rendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján két határozatot fogadott el, amelyben a Felek mindegyikét olyan információk szolgáltatására kérte, amelyek egy korábbi információkérés tárgyát képezték. Az összefonódás-ellenőrzési rendelet 10. cikkének (3) bekezdésében említett alkalmazandó határidőt 2021. július 20-tól kezdődően 2021. szeptember 13-ig felfüggesztették.

4.

A Bizottság 2021. október 22-én a Feleknek címzett kifogásközlést fogadott el. A kifogásközlésről 2021. október 25-én értesítették hivatalosan a Feleket (3), és a Felek 2021. november 9-i határidővel kaptak lehetőséget arra, hogy észrevételeiket megtegyék.

5.

A Felek 2021. október 25-én DVD-n, valamint 2021. október 25. és 29. között adatszobában tekinthettek bele az iratokba. Miután a Felek 2021. október 29-én a Versenypolitikai Főigazgatósághoz kérelmet nyújtottak be, amelyben hozzáférést kértek bizonyos, harmadik félnek minősülő információszolgáltatók által bizalmasnak tekintett információkhoz, 2021. október 29. és november 5. között hat további dokumentumhoz kaptak hozzáférést. 2021. december 3-án (4) és 21-én, valamint 2022. január 17-én további iratbetekintésre nyílt lehetőségük. 2021. december 22-i kérelmükre a Felek két dokumentum kevésbé szerkesztett változatát kapták meg 2021. december 22-én, illetve 2022. január 10-én.

6.

Az iratbetekintéssel kapcsolatban nem érkezett be hozzám a Felektől sem panasz, sem kérelem.

7.

2021. október 21. és november 11. között nyolc vállalkozást fogadtam el érdekelt harmadik személyként (versenytársak, beszállítók és/vagy a Felek vevői) a folyamatban lévő ügyben. Az érdekelt harmadik személyeknek átadták a kifogásközlés betekinthető változatát, valamint határidőt kaptak észrevételeik benyújtására. Két érdekelt harmadik személy nyújtott be észrevételeket. Az egyikük szóbeli meghallgatást kért, melyet biztosítottak a számára.

8.

A Felek 2021. november 9-én, a válaszadási határidőnek megfelelően benyújtották a kifogásközlésre adott válaszukat.

9.

A kifogásközlésre adott válaszukban a Felek hivatalos szóbeli meghallgatást kértek, amelyre 2021. november 16-án került sor. A meghallgatás zökkenőmentesen zajlott le. A meghallgatás során eljárási problémák vagy panaszok nem merültek fel.

10.

2021. november 23-án a Bizottság az összefonódás-ellenőrzési rendelet 10. cikke (3) bekezdésének második albekezdésével összhangban 20 munkanappal meghosszabbította a bizottsági vizsgálat határidejét.

11.

A Bizottság 2021. december 2-án tényállást közlő levelet küldött a Feleknek, amelyben olyan további és/vagy naprakész ténybeli elemeket közölt, amelyeket a kifogásközlésben levont előzetes következtetések alátámasztása érdekében figyelembe vett, továbbá a végső bizottsági határozat alátámasztása szempontjából potenciálisan relevánsnak tekintett.

12.

A Felek 2021. december 9-én az összefonódás-ellenőrzési rendelet 8. cikkének (2) bekezdése alapján kötelezettségvállalásokat nyújtottak be azzal a céllal, hogy a tervezett ügyletet a belső piaccal és az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével összeegyeztethetővé tegyék (a továbbiakban: kezdeti kötelezettségvállalások). A Bizottság a kezdeti kötelezettségvállalások értékelésére ugyanezen a napon indított piaci tesztet.

13.

2021. december 10-én a Felek benyújtották a tényállást közlő levéllel kapcsolatos írásbeli észrevételeiket.

14.

2022. január 6-án a Felek – azt követően, hogy visszajelzést kaptak a Bizottságtól a kezdeti kötelezettségvállalásokról – az összefonódás-ellenőrzési rendelet 8. cikke (2) bekezdésének és 10. cikke (2) bekezdésének megfelelően benyújtották felülvizsgált kötelezettségvállalásaikat, annak érdekében, hogy a tervezett ügyletet a belső piaccal és az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével összeegyeztethetővé tegyék. Ugyanezen a napon a Bizottság megindította a felülvizsgált kötelezettségvállalások piaci tesztjét. A felülvizsgált kötelezettségvállalások e konkrét részének a Felek által 2022. január 20-án benyújtott újabb kiegészítését követően a felülvizsgált kötelezettségvállalások véglegessé váltak (a továbbiakban: végleges kötelezettségvállalások).

15.

A határozattervezet a tervezett ügyletet a belső piaccal és az EGT-megállapodással összeegyeztethetőnek nyilvánítja a végleges kötelezettségvállalások maradéktalan teljesülése esetében.

16.

A határozattervezetet a 2011/695/EU határozat 16. cikkének (1) bekezdése alapján felülvizsgáltam, és arra a következtetésre jutottam, hogy a határozattervezet csak olyan kifogásokat érint, amelyekre vonatkozóan a Feleknek lehetőségük nyílt álláspontjuk ismertetésére.

17.

A fentiekre tekintettel megállapítom, hogy ebben az ügyben a Felek hatékonyan tudták eljárási jogaikat gyakorolni.

Brüsszelben, 2022. február 15-én.

Dorothe DALHEIMER

---

(1)  A meghallgatási tisztviselő egyes versenyjogi eljárásokban meglévő feladatáról és megbízatásáról szóló, 2011. október 13-i 2011/695/EU európai bizottsági elnöki határozat (HL L 275., 2011.10.20., 29. o.) (a továbbiakban: 2011/695/EU határozat) 16. és 17. cikke alapján.

1

(2)  A Tanács 139/2004/EK rendelete (2004. január 20.) a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről (HL L 24., 2004.1.29., 1. o.).

2

(3)  A Felek 2021. október 22-én nem hivatalos előzetes tájékoztatót kaptak a kifogásközlésről.

3

(4)  2021. december 6-án egy további adatszoba megszervezésére is sor került.

4

---

| 2022.8.5. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 298/63 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.8.5.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 298/63

---

A Bizottság határozatának összefoglalója

(2022. február 24.)

egy vállalati összefonódásnak a belső piaccal és az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével összeegyeztethetőnek nyilvánításáról

(Ügyszám: M.10078 – CARGOTEC / KONECRANES)

(Az értesítés a C(2022) 1070. számú dokumentummal történt)

(Csak az angol nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2022/C 298/07)

A Bizottság 2022. február 24-én a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló, 2004. január 20-i 139/2004/EK tanácsi rendelet (1)
  és különösen annak 8. cikke (2) bekezdése értelmében határozatot hozott egy összefonódási ügyben. A határozat teljes szövegének nyilvános változata az ügy hiteles nyelvén megtalálható a Versenypolitikai Főigazgatóság honlapján, az alábbi címen: http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm?clear=1&policy_area_id=2

I.   A FELEK

| (1) | A finnországi Helsinkiben székhellyel rendelkező Cargotec különösen a kikötőkben és a terminálokban, valamint a hajóval történő szállításban és a közúti szállításban történő rakománykezeléshez szükséges berendezéseket és szolgáltatásokat kínál. A Cargotec fő tevékenységeit három vállalkozás keretében végzi: i. a Kalmar konténerkezelési berendezéseket gyárt és automatizált terminálmegoldásokat kínál, ii. a Hiab közúti rakománykezelő berendezéseket gyárt, és iii. a MacGregor a tengerhasznosítási ágazat számára nyújt műszaki megoldásokat és szolgáltatásokat. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | A finnországi Hyvinkää-ban székhellyel rendelkező Konecranes különösen a hajógyárakban, kikötőkben és terminálokban történő emeléshez és rakománykezeléshez szükséges berendezéseket és szolgáltatásokat kínál. A Konecranes fő tevékenységeit két vállalkozás keretében végzi: i. a Port Solutions konténerkezelő berendezéseket gyárt és automatizálási technológiát kínál, ii. az Industrial Equipment a feldolgozó- és a termelőipar számára gyárt csigasorokat, darukat, illetve kínál anyagmozgatási megoldásokat. |
| --- | --- |

(2)

II.   A TERVEZETT ÖSSZEFONÓDÁS

| (3) | 2021. május 28-án a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: összefonódás-ellenőrzési rendelet) 4. cikke szerinti bejelentést kapott egy tervezett összefonódásról, amelynek keretében a finnországi Cargotec Corporation (a továbbiakban: Cargotec) az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében vett teljes összeolvadást tervez végrehajtani a finnországi Konecranes Plc-vel (a továbbiakban: Konecranes) a finn jog szerinti beolvadással történő összefonódás útján (2). A Cargotec és a Konecranes a továbbiakban együttesen: bejelentő felek vagy felek. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | 2021. július 2-án a kezdeti piaci vizsgálat eredményei alapján a Bizottság komoly aggályokat vetett fel az ügylet belső piaccal és az EGT-megállapodásban foglaltakkal való összeegyeztethetőségével kapcsolatban, és az összefonódás-ellenőrzési rendelet 6. cikke (1) bekezdésének c) pontja értelmében eljárás megindításáról szóló határozatot fogadott el. |
| --- | --- |

(4)

| (5) | 2021. október 22-én a Bizottság kifogásközlést fogadott el. A kifogásközlésben a Bizottság arra az előzetes álláspontra helyezkedett, hogy az ügylet következménye valószínűleg a belső piacon zajló versenynek az összefonódás-ellenőrzési rendelet 2. cikke értelmében vett jelentős akadályozása lenne. A Bizottság különösen a gumikerekes bakdaruk piacával, a terpeszdaruk és az alacsony terpeszdaruk (shuttle carrier) piacával, valamint az alábbi mobil berendezések piacával kapcsolatban emelt kifogást: konténeremelő targoncák, üreskonténer-kezelők és nagy teljesítményű (10 tonna fölötti kapacitású) villás emelőtargoncák. A Bizottság a mobil berendezések emelőgerendáinak szállításával kapcsolatban a vevők kizárását érintő aggályt is felvetett. |
| --- | --- |

(5)

| (6) | A bejelentő felek 2021. november 9-én benyújtották válaszukat a kifogásközlésre. 2021. november 16-án szóbeli meghallgatásra került sor. Mivel a Bizottság fenntartotta kifogásait, 2021. december 9-én a bejelentő felek az összefonódás-ellenőrzési rendelet 8. cikkének (2) bekezdése alapján kötelezettségvállalásokat nyújtottak be a kifogásközlésben azonosított versenyjogi aggályok eloszlatása érdekében. A piaci teszt eredményeire tekintettel a bejelentő felek 2022. január 6-án felülvizsgált kötelezettségvállalásokat nyújtottak be. A második piaci teszt eredményeire tekintettel a bejelentő felek 2022. január 20-án aláírással ellátott kiegészítést nyújtottak be a kötelezettségvállalásokhoz. |
| --- | --- |

(6)

III.   ÖSSZEFOGLALÁS

| (7) | A Bizottság a belső piaccal való összeegyeztethetőséget érintő versenyjogi aggályokat fogalmazott meg a gumikerekes bakdarukkal, a terpeszdarukkal és alacsony terpeszdarukkal, a konténeremelő targoncákkal, az üreskonténer-kezelőkkel és nagy teljesítményű (10 tonna fölötti kapacitású) villás emelőtargoncákkal kapcsolatban. Ezen túlmenően a Bizottság a mobil berendezések emelőgerendáinak szállítása vonatkozásában a vevők kizárásával kapcsolatos aggályt is felvetett. |
| --- | --- |

(7)

| (8) | A piaci teszt eredményei és a kötelezettségvállalások értékelése alapján megállapítható, hogy a felülvizsgált kötelezettségvállalások eloszlatják a Bizottság által a tervezett ügyletből eredő versenyjogi aggályokat. |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Mindezekre tekintettel a Bizottság az összefonódás-ellenőrzési rendelet 8. cikkének (2) bekezdése értelmében feltételes engedélyező határozatra tett javaslatot. |
| --- | --- |

(9)

IV.   INDOKOLÁS

1.1.   AZ ÉRINTETT TERMÉKPIACOK

| (10) | Ez a szakasz azokat az érintett piacokat mutatja be, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság arra az előzetes álláspontra helyezkedett, hogy az ügylet a tényleges verseny jelentős akadályozásához vezetne. A Bizottság továbbá meghatározott és vizsgált más olyan érintett piacokat is, ahol a felek tevékenységei átfedik egymást, vagy ahol vertikális kapcsolatok álltak fenn, de aggályok nem merültek fel (3). |
| --- | --- |

(10)

1.1.1.   A gumikerekes bakdaruk piaca

| (11) | A nagy konténerterminálokon és a speciális konténertároló telepeken a leggyakrabban alkalmazott kezelőrendszer gumikerekes bakdarukból áll. A gumikerekes bakdaruk túlnyomó többségét manuálisan működtetik, azonban mindkét fél értékesít automatizált, szoftveres megoldással vezérelt gumikerekes bakdarukat is. |
| --- | --- |

(11)

| (12) | A Bizottság úgy véli, hogy a (kézi vezérlési vagy automatizált) gumikerekes bakdaruk piacai valószínűleg az egyéb bakdarukétól (például sínen mozgó portáldaruk vagy automata rakodódaruk) különálló piacot alkotnak. |
| --- | --- |

(12)

| (13) | A Bizottság azt is megállapítja, hogy az EGT-n kívül működő szállítók nem gyakorolnak tényleges versenykényszert az EGT-beli szállítókra, és ezért úgy véli, hogy a gumikerekes bakdaruk érintett földrajzi piaca az EGT egész területére kiterjed. |
| --- | --- |

(13)

1.1.2.   A terpeszdaruk és az alacsony terpeszdaruk piaca

| (14) | A terpeszdaruk és az alacsony terpeszdaruk egyaránt kerekekkel vannak felszerelve, és olyan emelőszerkezettel rendelkeznek, amely lehetővé teszi konténerek emelését. A terpeszdaruk legfeljebb négy konténernyi magasságba képesek konténereket emelni, illetve elhelyezni. Ezeket az eszközöket használják továbbá konténereket szállítására a telephelyről, illetve a telephelyre, valamint a rakomány teherautókra és vasúti motorkocsikra történő berakodására, illetve onnan történő kirakodására. Az alacsony terpeszdaruk nagyrészt hasonlóak a terpeszdarukhoz, de rövidebb lábakkal vannak felszerelve, így elsősorban konténerek szállítására (nem pedig rakodására) szolgálnak. |
| --- | --- |

(14)

| (15) | A Bizottság úgy véli, hogy a terpeszdaruk és az alacsony terpeszdaruk piaca a horizontális berendezések és a rakodóberendezések egyéb típusainak (például a gumikerekes bakdaruknak) a piacától különálló piacot alkot. A terpeszdaruk és az alacsony terpeszdaruk piaci szegmenseire történő további felbontás végső soron nyitva hagyható, mivel a tervezett ügylet mindkét piaci szegmens és a teljes piac tekintetében egyaránt aggályokat vet fel. |
| --- | --- |

(15)

| (16) | A Bizottság úgy véli, hogy a földrajzi piac pontos körülhatárolása e határozat alkalmazásában nyitva hagyható, mivel a tervezett ügylet mind az EGT-szintű, mind a globális földrajzi piacok vonatkozásában aggályokat vet fel. |
| --- | --- |

(16)

1.1.3.   A mobil berendezések piaca

| (17) | A mobil berendezéseket főként konténerek, egyéb rakományok és flat-rack konténerek szállítására és emelésére használják a terminálokon. Jellemzően e berendezések közé tartoznak a konténeremelő targoncák mellett az (üres vagy teli) konténerek kezelésére szolgáló berendezek és a villás emelőtargoncák is. Ezeket a berendezéseket ipari és logisztikai vállalatok is használják. |
| --- | --- |

(17)

| (18) | A konténeremelő targoncák fel vannak szerelve egy emelőgerendával gémmel, amely fentről fogja meg a konténert, és lehetővé teszi a több sornyi mélységben történő működést (vagyis az eszköz képes elérni az egymás tetején tárolt konténerek második vagy harmadik sorában található konténereket is). |
| --- | --- |

(18)

| (19) | Az üres konténerek kezelésére szolgáló berendezések árbóccal ellátott villás emelőtargoncák, amelyekkel csak az első sorban lehetséges a konténerek elhelyezése. Emelőkapacitásuk kisebb, mint a teli konténerek kezelésére szolgáló berendezéseké, és üres konténerek egymásra helyezésére használják őket, jellemzően legfeljebb nyolc konténernyi magasságig. |
| --- | --- |

(19)

| (20) | A nagy teljesítményű (10 tonna fölötti kapacitású) villás emelőtargoncák villával felszerelt árbócos emelőtargoncák. Számos, a nagy terhek emeléséhez kapcsolódó célokra használatosak (beleértve a nem konténeres árukat és rakományt is). |
| --- | --- |

(20)

| (21) | A Bizottság úgy véli, hogy a konténeremelő targoncák, az üreskonténer-kezelők, és a nagy teljesítményű (10 tonna fölötti kapacitású) villás emelőtargoncák mindegyike külön termékpiacot alkot, főként azért, mert a keresletoldali helyettesíthetőség igen korlátozott, kínálati oldali helyettesíthetőség pedig korlátozott. |
| --- | --- |

(21)

| (22) | A Bizottság úgy véli továbbá, hogy e három termékpiac mindegyike EGT-szintű, tekintettel a keresleti jellemzőkre és egyes kínálati tényezőkre, például a regionális jelenlét szükségességére. |
| --- | --- |

(22)

1.1.4.   Emelőgerendák

| (23) | Az emelőgerendák konténerek és egységrakomány mozgatására szolgáló berendezések. Jellemzően négy zárószerkezet található a négy sarkukban; ezekkel fogható meg a konténer négy sarka. Ezeket a berendezéseket a kikötői daruk valamennyi típusában, egyes horizontális szállításra szolgáló berendezésekben és egyes mobil berendezésekben használják. |
| --- | --- |

(23)

| (24) | A Bizottság úgy véli, hogy a mobil berendezések emelőgerendáinak piaca az emelőgerendák (ideértve a daruk emelőgerendáit) piacától különálló termékpiacot alkot, főként a keresletoldali helyettesíthetőség hiánya, illetve a kínálati oldali helyettesíthetőség pedig korlátozott mértéke miatt. |
| --- | --- |

(24)

| (25) | A Bizottság úgy véli, hogy az érintett földrajzi piac legalább EGT-szintű. |
| --- | --- |

(25)

1.2.   A VERSENY ÉRTÉKELÉSE

| (26) | Ez a szakasz azokat az érintett piacokat tárgyalja, ahol a Bizottság megítélése szerint az ügylet jelentősen akadályozhatja a hatékony versenyt. |
| --- | --- |

(26)

1.2.1.   Horizontális, nem koordinatív hatások a gumikerekes bakdaruk piacán

| (27) | A gumikerekes bakdaruk piacán az összefonódással létrejött vállalkozás együttesen [70-80] %-os részesedéssel rendelkezne az EGT-n belül, ami a hozzá legközelebb álló versenytárséhoz (a ZPMC-éhez) képest háromszor nagyobb. Míg a Cargotec részesedése csökkent, a Konecranes továbbra is vitathatatlanul megőrizte piacvezető pozícióját. Jóllehet a ZPMC részesedése a közelmúltban nőtt, ez főként egyetlen tender eredménye; ez a tender az EGT-ben eddig odaítéltek közül a legnagyobb. Ezenkívül az EGT-re jellemző kereslet sajátosságainak és a piacra lépés komoly korlátainak tudható be az, hogy az más, az EGT-n kívüli piaci szereplők az elmúlt 10 évben egyetlen ügyfél részére sem értékesítettek egyetlen gumikerekes bakdarut sem. Más EGT-beli szállítók túl kicsik ahhoz, hogy valódi alternatívát jelentsenek a felek számára. A Cargotec üzletágának csökkenő nyereségességét illetően megjegyzendő, a felek által szolgáltatott bizonyítékok nem elegendőek annak megállapításához, hogy a Cargotec az összefonódás hiányában kivonulna a piacról. |
| --- | --- |

(27)

| (28) | A tervezetben a Bizottság ezért arra a következtetésre jut, hogy a bejelentett ügylet erőfölény létrehozásával jelentősen akadályozza a hatékony versenyt a gumikerekes bakdaruk vonatkozásában az EGT-piacon. |
| --- | --- |

(28)

1.2.2.   Horizontális, nem koordinatív hatások a terpeszdaruk az alacsony terpeszdaruk piacán

| (29) | A terpeszdaruk és az alacsony terpeszdaruk esetében az ügylet lényegében monopolhelyzethez vezető összeolvadást eredményezne: a részesedés mind az EGT szintjén, mind globális szinten elérné a [90–100] %-ot. Bár a kínai ZPMC a közelmúltban belépett a piacra, ez lenne az egyetlen (igen kis méretű) versenytárs, amely megmaradna a piacon. A piaci vizsgálat megerősítette, hogy a ZPMC valószínűleg nem fog nagy volumenű megrendeléseket kapni a következő öt évben. |
| --- | --- |

(29)

| (30) | A Bizottság ezért arra a következtetésre jut, hogy a bejelentett ügylet erőfölény létrehozásával jelentősen akadályozza a hatékony versenyt. |
| --- | --- |

(30)

1.2.3.   Horizontális, nem koordinatív hatások a mobil berendezések piacán

| (31) | A konténeremelő targoncák piacán az ügylet az összefonódással létrejött vállalkozás igen nagy (több mint 70 %-os) piaci részesedését eredményezné a már amúgy is koncentrált piacon. Megszüntetné a versenyt az egymással intenzíven versengő, egymás közeli versenytársainak minősülő, részesedésük növelését tervező bejelentő felek között is. Ezenkívül nem áll rendelkezésre elegendő alternatíva az összefonódással létrejött vállalkozás korlátozására. |
| --- | --- |

(31)

| (32) | A Bizottság ezért arra a következtetésre jut, hogy a bejelentett ügylet erőfölény létrehozásával jelentősen akadályozza a hatékony versenyt. |
| --- | --- |

(32)

| (33) | Az üreskonténer-kezelők piacán az ügylet szinte duopolisztikus helyzetet teremtene, ahol az összefonódással létrejött vállalkozás lenne a jelentős piaci részesedéssel ([40–50] %) rendelkező piacvezető, amelynek csak egy nagy versenytársa lenne (Hyster). Az ügylet megszüntetné a bejelentő felek közötti versenyt, amelyek az ügyletet megelőzően intenzíven versenyeznek egymással, és egymás közeli versenytársai. Ezenkívül nem áll rendelkezésre elegendő alternatíva az összefonódással létrejött vállalkozás korlátozására. Éppen ellenkezőleg: az ügylet valószínűleg csökkentené a többi versenytársra nehezedő versenynyomást, és feltehetőleg másodlagos áremelkedéshez vezetne. |
| --- | --- |

(33)

| (34) | A Bizottság ezért arra a következtetésre jut, hogy az ügylet jelentősen akadályozná a hatékony versenyt azáltal, hogy megszüntetné a bejelentő felek által egymásra gyakorolt jelentős versenykényszert, és csökkentené a többi versenytársra nehezedő versenynyomást. |
| --- | --- |

(34)

| (35) | A nagy teljesítményű (10 tonna fölötti kapacitású) villás emelőtargoncák piacán az ügylet az összefonódással létrejött vállalkozás igen nagy (több mint 50 %-os) piaci részesedéséhez vezetne a már amúgy is koncentrált piacon. Megszüntetné a versenyt a bejelentő felek között is, amelyek az ügyletet megelőzően intenzíven versenyeznek egymással, és egymás közeli versenytársai. Ezenkívül nem áll rendelkezésre elegendő alternatíva az összefonódással létrejött vállalkozás korlátozására. |
| --- | --- |

(35)

| (36) | A Bizottság ezért úgy véli, hogy az ügylet jelentős mértékben akadályozná a tényleges versenyt az EGT-ben a nagy teljesítményű (10 tonna fölötti kapacitású) villás emelőtargoncák piacán azáltal, hogy erőfölényt hozna létre és a versenykényszer fontos formáit szüntetné meg. |
| --- | --- |

(36)

1.2.4.   A vevők kizárásával kapcsolatos hatások a mobil berendezések emelőgerendáinak piacán

| (37) | A vertikális kapcsolatok vonatkozásában megjegyzendő, hogy a Cargotec Bromma nevű leányvállalatán keresztül jelenleg a mobil berendezések emelőgerendáinak upstream piacán történő szállításában tevékenykedik. A Konecranes az egyetlen független gyártótól, az Elme-től szerzi be a mobil berendezések emelőgerendáit. Tehát, ha a Konecranes által tapasztalt jelentős kereslet átkerülne a Brommához, az hatással lenne az Elme-re, és kihatna a piacra. Tekintettel a pozícióra, amelyet a Cargotec az upstream piacon elfoglal, a Konecranes downstream piacon betöltött jelentős szerepére, valamint arra a pozícióra, amellyel a két vállalat együttesem rendelkezik a mobil berendezések downstream piacán, megállapítható, hogy az összefonódással létrejött vállalkozásnak meglenne a képessége arra, továbbá érdekében állna, hogy az Elme-t elzárja fontos vevőjétől. |
| --- | --- |

(37)

1.2.5.   Következtetés

| (38) | A határozat ezért megállapítja, hogy komoly kétségek merülnek fel a bejelentett összefonódás belső piaccal való összeegyeztethetőségével kapcsolatban az gumikerekes bakdaruk, a terpeszdaruk, az alacsony terpeszdaruk, a konténeremelő targoncák, az üreskonténer-kezelők, az üres konténerszállítók és a nagy teljesítményű (10 tonna fölötti kapacitású) emelőtargoncák tekintetében. Ezen túlmenően a Bizottság a mobil berendezések emelőgerendáinak szállítása vonatkozásában a vevők kizárásával kapcsolatos aggályt is felvet. |
| --- | --- |

(38)

1.2.6.   A felek által előterjesztett kötelezettségvállalások

| (39) | A fent említett versenyjogi aggályok eloszlatása érdekében a Felek a következő kötelezettségvállalásokat nyújtották be. |
| --- | --- |

(39)

| (40) | A gumikerekes bakdaruk, valamint a terpeszdaruk és az alacsony terpeszdaruk piacaival kapcsolatos aggályok eloszlatása érdekében a Cargotec kötelezettséget vállal arra, hogy elidegeníti kikötőidaru-üzletágát és a terpeszdaruk és az alacsony terpeszdaruk üzletágát (amely „Kalmar Automation Solutions” vagy „KAS” néven ismert). A KAS elidegenítése magában foglalja a kötelezettségvállalások jegyzékében és függelékeiben (a továbbiakban: KAS-csomag) meghatározott valamennyi materiális és immateriális eszközt és személyzetet, többek között az alábbiakat:






  a) | Valamennyi termékvonal, a késztermékek, alkatrészek, nyersanyagok és pótalkatrészek kapcsolódó leltára, valamint a projekt helyszíni telepítéséhez használt eszközök és berendezések. |
| --- | --- | --- |

(40)

a)

Valamennyi termékvonal, a késztermékek, alkatrészek, nyersanyagok és pótalkatrészek kapcsolódó leltára, valamint a projekt helyszíni telepítéséhez használt eszközök és berendezések.

| b) | Termékfejlesztési projektek. |
| --- | --- |

b)

Termékfejlesztési projektek.

| c) | Vevői megállapodások és a vásárló kérésére vevői, beszállítói és forgalmazói/ügynökségi megállapodások. |
| --- | --- |

c)

Vevői megállapodások és a vásárló kérésére vevői, beszállítói és forgalmazói/ügynökségi megállapodások.

| d) | Szabadalmak, valamint egyéb olyan szellemitulajdon-jogok és know-how, amelyeket jelenleg kizárólag vagy túlnyomórészt a KAS-üzletág használ. Ezen túlmenően a vásárló kérésére az elidegeníteni kívánt üzletág körén kívül eső, de a KAS-üzletágban is felhasznált termékek esetében jelenleg használt szellemitulajdon-jogok. |
| --- | --- |

d)

Szabadalmak, valamint egyéb olyan szellemitulajdon-jogok és know-how, amelyeket jelenleg kizárólag vagy túlnyomórészt a KAS-üzletág használ. Ezen túlmenően a vásárló kérésére az elidegeníteni kívánt üzletág körén kívül eső, de a KAS-üzletágban is felhasznált termékek esetében jelenleg használt szellemitulajdon-jogok.

| e) | A „Kalmar” márka elidegenítése a kikötői daruk a HTE szállítását és kiszolgálását célzó felhasználás tekintetében, amennyiben a vásárló nem rendelkezik ismert márkával az anyagmozgatás vagy a nagy teljesítményű berendezések ágazatában. A Felek fenntartják maguknak a jogot, hogy a Kalmar márkát bármely más berendezéssel kapcsolatban használják, de megkülönböztetik azt. |
| --- | --- |

e)

A „Kalmar” márka elidegenítése a kikötői daruk a HTE szállítását és kiszolgálását célzó felhasználás tekintetében, amennyiben a vásárló nem rendelkezik ismert márkával az anyagmozgatás vagy a nagy teljesítményű berendezések ágazatában. A Felek fenntartják maguknak a jogot, hogy a Kalmar márkát bármely más berendezéssel kapcsolatban használják, de megkülönböztetik azt.

| f) | Amennyiben a vevő már rendelkezik ismert márkával ebben az ágazatban, kérheti, hogy a bejelentő felek a lezárástól számított tíz (10) évig ne használják a Kalmar márkát kikötői daruk és/vagy horizontális berendezések értékesítése céljára. Szintén a vevő döntésétől függően a felek és a vevő olyan megállapodásokat kötnek, amelyek lehetővé teszik a vevő számára, hogy kikötői darukat és horizontális berendezéseket öt éven keresztül a Kalmar márkanév használatával értékesítsen. |
| --- | --- |

f)

Amennyiben a vevő már rendelkezik ismert márkával ebben az ágazatban, kérheti, hogy a bejelentő felek a lezárástól számított tíz (10) évig ne használják a Kalmar márkát kikötői daruk és/vagy horizontális berendezések értékesítése céljára. Szintén a vevő döntésétől függően a felek és a vevő olyan megállapodásokat kötnek, amelyek lehetővé teszik a vevő számára, hogy kikötői darukat és horizontális berendezéseket öt éven keresztül a Kalmar márkanév használatával értékesítsen.

| g) | A vásárló kérésére a Cargotec által a kínai alvállalkozóval kötött, jelenleg érvényes összeszerelési szerződés, valamint a végleges összeszerelésről a lengyelországi PTZ-vel kötött szolgáltatási szerződésének átruházása. |
| --- | --- |

g)

A vásárló kérésére a Cargotec által a kínai alvállalkozóval kötött, jelenleg érvényes összeszerelési szerződés, valamint a végleges összeszerelésről a lengyelországi PTZ-vel kötött szolgáltatási szerződésének átruházása.

| (41) | A csomag a Cargotec Stargardban található összeszerelő üzemének elidegenítését is előirányozza a Cargotec rakodódaru-üzletága (Hiab) által alkalmazott személyzet és eszközök kivételével. Az ellenőrző megbízott véleményétől és a Bizottság jóváhagyásától függően a Cargotec végrehajtja a kizárólag a saját mobilberendezés-üzletágában használt valamennyi eszköz és személyzet üzletág-leválasztását is. Ezen eszközök átruházását a lezárástól számított huszonnégy (24) hónapon belül be kell fejezni. Időközben a Cargotec és a vevő átmeneti lízing- és szolgáltatási megállapodást köt. |
| --- | --- |

(41)

| (42) | A csomag emellett tartalmaz egy előzetes vevői záradékot és a vásárlóra vonatkozó egyedi kritériumokat is. |
| --- | --- |

(42)

| (43) | A mobil berendezések piacával kapcsolatban felmerülő aggályok eloszlatása érdekében a Konecranes kötelezettséget vállal arra, hogy elidegeníti az üzletágát, amely a következőkből áll: konténeremelő targoncák, a teli konténerek kezelésére szolgáló berendezések, üreskonténer-kezelők és villás emelőtargoncák, továbbá a kapcsolódó pótalkatrészek gyártása és forgalmazása, technikai támogatás (a továbbiakban: MEQ-csomag). Az elidegenítendő tárgyi eszközök és immateriális javak és személyzet közé tartoznak a következők:






  a) | a Konecranes mobil berendezéseihez kapcsolódó pótalkatrészek svédországi kutatás-fejlesztési, gyártási és forgalmazási központja, továbbá a kínai gyártóüzem és pótalkatrész-forgalmazó központ; |
| --- | --- | --- |

(43)

a)

a Konecranes mobil berendezéseihez kapcsolódó pótalkatrészek svédországi kutatás-fejlesztési, gyártási és forgalmazási központja, továbbá a kínai gyártóüzem és pótalkatrész-forgalmazó központ;

| b) | a mobil berendezések valamennyi termékvonala; a késztermékek, alkatrészek, nyersanyagok és pótalkatrészek összes meglévő leltára, beleértve a pótalkatrészek tárolására vonatkozó átmeneti szolgáltatási megállapodásokat, valamint a gyártó-, vizsgáló- és szervizberendezéseket; |
| --- | --- |

b)

a mobil berendezések valamennyi termékvonala; a késztermékek, alkatrészek, nyersanyagok és pótalkatrészek összes meglévő leltára, beleértve a pótalkatrészek tárolására vonatkozó átmeneti szolgáltatási megállapodásokat, valamint a gyártó-, vizsgáló- és szervizberendezéseket;

| c) | a piacra lépés előtt álló K+F-projektek és a kapcsolódó információk; |
| --- | --- |

c)

a piacra lépés előtt álló K+F-projektek és a kapcsolódó információk;

| d) | az elidegeníteni kívánt üzletág részét képező jogi személyek által megkötött vevői, forgalmazói, ügynöki és beszállítási megállapodások; |
| --- | --- |

d)

az elidegeníteni kívánt üzletág részét képező jogi személyek által megkötött vevői, forgalmazói, ügynöki és beszállítási megállapodások;

| e) | a Konecranes minden tőle telhetőt megtesz a mobil berendezések beszállítására vonatkozó olyan megállapodások átruházása érdekében, amelyeket nem az elidegeníteni kívánt üzletág részét képező jogi személyek kötöttek meg. Amennyiben az ügyfelek nem értenek egyet az átruházással, a Konecranes minden tőle telhetőt megtesz annak érdekében, hogy új megoldást találjon az érintett üzletág átruházására; |
| --- | --- |

e)

a Konecranes minden tőle telhetőt megtesz a mobil berendezések beszállítására vonatkozó olyan megállapodások átruházása érdekében, amelyeket nem az elidegeníteni kívánt üzletág részét képező jogi személyek kötöttek meg. Amennyiben az ügyfelek nem értenek egyet az átruházással, a Konecranes minden tőle telhetőt megtesz annak érdekében, hogy új megoldást találjon az érintett üzletág átruházására;

| f) | azon márkák, szabadalmak, formatervezésiminta-oltalmak és egyéb szellemi tulajdonnak minősülő technológiák és know-how, amelyeket jelenleg kizárólag vagy túlnyomórészt a mobilberendezés-üzletágban használnak; |
| --- | --- |

f)

azon márkák, szabadalmak, formatervezésiminta-oltalmak és egyéb szellemi tulajdonnak minősülő technológiák és know-how, amelyeket jelenleg kizárólag vagy túlnyomórészt a mobilberendezés-üzletágban használnak;

| g) | a vásárló kérésére a Konecranes márka használatára vonatkozó hasznosítási engedély a mobil berendezések meglévő készleteinek és pótalkatrészeinek értékesítésére, valamint egy átmeneti időszak, amely során sem a felek, sem a vásárló nem értékesíthet mobil berendezéseket a Konecranes márkanév alatt; |
| --- | --- |

g)

a vásárló kérésére a Konecranes márka használatára vonatkozó hasznosítási engedély a mobil berendezések meglévő készleteinek és pótalkatrészeinek értékesítésére, valamint egy átmeneti időszak, amely során sem a felek, sem a vásárló nem értékesíthet mobil berendezéseket a Konecranes márkanév alatt;

| h) | a vásárló kérésére a Konecranes hasznosítási engedélyt ad azokra a szabadalmakra és egyéb szellemi tulajdonra, technológiákra és know-how-ra, amelyeket a Konecranes elsősorban az elidegeníteni kívánt MEQ-üzletág körén kívül eső termékekben, de a mobilberendezés-üzletágban is használ; |
| --- | --- |

h)

a vásárló kérésére a Konecranes hasznosítási engedélyt ad azokra a szabadalmakra és egyéb szellemi tulajdonra, technológiákra és know-how-ra, amelyeket a Konecranes elsősorban az elidegeníteni kívánt MEQ-üzletág körén kívül eső termékekben, de a mobilberendezés-üzletágban is használ;

| i) | a vevő kérésére a Konecranes átmeneti szolgáltatási megállapodásokat is kínál, többek között: a távfelügyelet- és a karbantartás-irányítási platformok. A TruConnect tekintetében a vásárló kérésére a Konecranes ehelyett a TruConnect másodpéldányát is rendelkezésre bocsáthatja a mobil berendezések vonatkozásában. |
| --- | --- |

i)

a vevő kérésére a Konecranes átmeneti szolgáltatási megállapodásokat is kínál, többek között: a távfelügyelet- és a karbantartás-irányítási platformok. A TruConnect tekintetében a vásárló kérésére a Konecranes ehelyett a TruConnect másodpéldányát is rendelkezésre bocsáthatja a mobil berendezések vonatkozásában.

| (44) | Ez a csomag előzetes vevői záradékot is tartalmaz. |
| --- | --- |

(44)

1.2.7.   Az előterjesztett kötelezettségvállalások értékelése

| (45) | A Bizottság úgy véli, hogy a KAS-csomag teljes mértékben megszünteti az ügylet által a gumikerekes bakdaruk, valamint a terpeszdaruk és az alacsony terpeszdaruk piacán előidézett horizontális átfedést. A KAS-csomag továbbá egy életképes és önálló üzletágat foglal magában, amely ténylegesen és tartósan versenyezhet az összefonódással létrejött vállalkozással. A Stargard üzem fordított üzletág-leválasztása, valamint a Kalmar márkára az átmeneti időszakot követően megadott hasznosítási engedély különösen fokozza az elidegeníteni kívánt üzletág vonzerejét és életképességét. Az elidegenítés végrehajtásával járó kockázatokat tovább enyhíti az előzetes vevői záradék, valamint az, hogy a Bizottság jóváhagyása szükséges ahhoz, hogy a stargardi üzemben bármilyen eszközt megtartható legyen. |
| --- | --- |

(45)

| (46) | A Bizottság úgy véli, hogy a MEQ-csomag megszünteti a mobil berendezések piacain fennálló horizontális átfedéseket, valamint a mobil berendezések piacán kivédi az ügyfelek kizárásának kockázatát. Hozzá kell tenni, hogy a MEQ-csomag egy életképes és önálló üzletágat foglal magában, amely ténylegesen és tartósan versenyezhet az összefonódással létrejött vállalkozással. Ezen túlmenően az előzetes vevői záradék biztosítja, hogy az ügylet végrehajtása csak abban az esetben történik meg, ha a Bizottság jóváhagyta a vásárlót, ami korlátozza a végrehajtás lehetséges kockázatait. |
| --- | --- |

(46)

| (47) | Határozatában a Bizottság tehát arra a következtetésre jutott, hogy a felek által benyújtott kötelezettségvállalásokra tekintettel a bejelentett összefonódás nem fogja jelentősen akadályozni a versenyt a következő piacokon: gumikerekes bakdaruk, terpeszdaru és alacsony terpeszdaru, konténeremelő targoncák, üreskonténer-kezelők, nagy teljesítményű villás emelőtargoncák és a mobil berendezések emelőgerendái. |
| --- | --- |

(47)

V.   KÖVETKEZTETÉS

| (48) | A fent említett okoknál fogva a határozat megállapítja, hogy – a felek által tett kötelezettségvállalások maradéktalan teljesülése esetén – a tervezett összefonódás nem akadályozza jelentős mértékben a tényleges versenyt a belső piacon vagy annak jelentős részén. |
| --- | --- |

(48)

| (49) | Következésképpen az összefonódást az összefonódás-ellenőrzési rendelet 2. cikkének (2) bekezdésével és 8. cikkének (2) bekezdésével, valamint az EGT-megállapodás 57. cikkével összhangban a belső piaccal és az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével összeegyeztethetőnek kell nyilvánítani, azon feltételek és kötelezettségek mellett, amelyek célja annak biztosítása, hogy az érintett vállalkozások teljesítsék a Bizottsággal szemben vállalt kötelezettségeiket. |
| --- | --- |

(49)

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

(2)  Közzététel: HL C 215., 2021.6.7., 8. o.

(3)  Ezek a piacok a hajók és a part közötti mozgatást végző daruk piaca, a sínen mozgó portáldaruk piaca és az automata rakodódaruk piaca között fennálló horizontális átfedést, az automatizált, vezető nélküli szállítóeszközök piaca és a termináltraktorok piaca között fennálló esetleges átfedést, valamint a daruk emelőgerendáinak (upstream) piaca és a mobil kikötői daruk (downstream) piaca közötti vertikális kapcsolatot érintik.

---

V Hirdetmények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 2022.8.5. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 298/70 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.8.5.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 298/70

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám M.10814 – HEDIN / MOTOR-CAR)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2022/C 298/08)

1.

E bejelentés az alábbi vállalkozásokat érinti:

| — | Hedin Group (Svédország), |
| --- | --- |

—

Hedin Group (Svédország),

| — | a Wiesenthal Autohandels AG szlovákiai vállalkozásai, nevezetesen a Motor-Car Bratislava spol s.r.o. (a továbbiakban: Motor-Car, Szlovákia) és a Mercedes-Benz Financial Services Slovakia s.r.o. (a továbbiakban: MBFSS, Szlovákia). |
| --- | --- |

—

a Wiesenthal Autohandels AG szlovákiai vállalkozásai, nevezetesen a Motor-Car Bratislava spol s.r.o. (a továbbiakban: Motor-Car, Szlovákia) és a Mercedes-Benz Financial Services Slovakia s.r.o. (a továbbiakban: MBFSS, Szlovákia).

A Hedin Group az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében kizárólagos irányítást fog szerezni a Motor-Car egésze felett és ellenőrzésre nem jogosító kisebbségi részesedést az MBFSS vállalkozásban.

Az összefonódásra részesedés vásárlása útján kerül sor.

2.

| — | a Hedin Group új gépjárművek és eredeti alkatrészek nagy- és kiskereskedelmi értékesítésével, használt gépjárművek és pótalkatrészek kiskereskedelmi forgalmazásával, valamint gépjárművek javításával és karbantartásával foglalkozik Svédországban, Belgiumban, Németországban, Hollandiában, Norvégiában, Svájcban és Finnországban, |
| --- | --- |

—

a Hedin Group új gépjárművek és eredeti alkatrészek nagy- és kiskereskedelmi értékesítésével, használt gépjárművek és pótalkatrészek kiskereskedelmi forgalmazásával, valamint gépjárművek javításával és karbantartásával foglalkozik Svédországban, Belgiumban, Németországban, Hollandiában, Norvégiában, Svájcban és Finnországban,

| — | a Motor-Car gépjárművek és pótalkatrészek kiskereskedelmi forgalmazásával, valamint gépjárművek javításával és karbantartásával foglalkozik elsősorban Csehországban, Magyarországon és Szlovákiában, |
| --- | --- |

—

a Motor-Car gépjárművek és pótalkatrészek kiskereskedelmi forgalmazásával, valamint gépjárművek javításával és karbantartásával foglalkozik elsősorban Csehországban, Magyarországon és Szlovákiában,

| — | az MBFSS a Daimler márkájú járművek forgalmazásához kapcsolódó finanszírozási és lízingszolgáltatások nyújtásával foglalkozik Szlovákiában. |
| --- | --- |

—

az MBFSS a Daimler márkájú járművek forgalmazásához kapcsolódó finanszírozási és lízingszolgáltatások nyújtásával foglalkozik Szlovákiában.

3.

A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

4.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az alábbi hivatkozási számot minden esetben fel kell tüntetni:

M.10814 – HEDIN / MOTOR-CAR

Az észrevételeket faxon, e-mailben vagy postai úton lehet a Bizottsághoz eljuttatni. Az elérhetőségi adatok a következők:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postai cím:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (az összefonódás-ellenőrzési rendelet).

1

(2)  HL C 366., 2013.12.14., 5. o.

2

---

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

| 2022.8.5. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 298/72 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.8.5.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 298/72

---

A (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás standard módosításának jóváhagyásáról szóló értesítés közzététele

(2022/C 298/09)

Ez az értesítés a (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (1) 17. cikke (5) bekezdésének megfelelően kerül közzétételre.

ÉRTESÍTÉS AZ EGYSÉGES DOKUMENTUMOT ÉRINTŐ STANDARD MÓDOSÍTÁSRÓL

„Coteaux Varois en Provence”

PDO-FR-A0725-AM02

Az értesítés időpontja: 2022.5.18.

A JÓVÁHAGYOTT MÓDOSÍTÁS LEÍRÁSA ÉS INDOKOLÁSA

1.   Az eredetmegjelölés elnevezése

A „Coteaux Varois en Provence” eredetmegjelölés helyesírását a termékleírás egészében harmonizálták annak érdekében, hogy a „Varois” szó egységesen nagy „V” betűvel kezdődjön.

Ez a harmonizálás nem érinti az egységes dokumentumot.

2.   Különböző műveletek elvégzésére kijelölt övezetek

A „Coteaux Varois en Provence” eredetmegjelölés termékleírásának I. fejezete oly módon módosul, hogy a „Különböző műveletek elvégzésére kijelölt területek és övezetek” című IV. pont kiegészül a településeket nemzeti szinten elismerő és megyénként felsoroló hivatalos földrajzi kódexre utaló hivatkozással. Ennek a szövegezésbeli módosításnak köszönhetően a földrajzi terület megfeleltethető az INSEE által kiadott hivatalos földrajzi kódex 2020-ban hatályos változatának, valamint jogilag biztosítható a földrajzi terület körülhatárolása.

Az egységes dokumentumnak a földrajzi területre és a közvetlenül szomszédos területre vonatkozó pontja is kiegészül ezzel a hivatkozással.

3.   A szőlőültetvény művelése

A „Coteaux Varois en Provence” eredetmegjelölés termékleírásának I. fejezetében „A szőlőültetvény művelése” című VI. pontot az ültetési sűrűséget meghatározó kritériumok felülvizsgálata érdekében aktualizálták. A tőkék hektáronkénti minimális számát törölték. Az ültetési sűrűség kiszámításának viszonyítási alapját tőkénként legfeljebb 2,50 négyzetméteres terület képezi. Ez a terület a sorok közötti távolság és a tőkék térközei szorzataként kapható meg. A sorok közötti távolság legfeljebb 2,50 méter lehet, míg az egy soron belül található szőlőtőkék közötti távolságnak legalább 0,80 méternek kell lennie.

Az egységes dokumentum „Borkészítési eljárások” című pontja módosul.

4.   A termékek forgalomba hozatalára vonatkozó rendelkezések

A „Coteaux Varois en Provence” eredetmegjelölés termékleírása I. fejezetének IX. pontjában „A kereskedelmi forgalomba hozatalra vonatkozó rendelkezések” című 4. pontot a különböző forgalmazók közötti borszállítás kezdő dátumának törlése érdekében aktualizálták. E dátum törlése lehetővé teszi, hogy a borok erjesztésének befejezésétől kezdődően a borokat szabadon lehessen szállítani a forgalmazók között.

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

5.   Bejelentési kötelezettségek

A „Coteaux Varois en Provence” eredetmegjelölés termékleírásának II. fejezetében „A kiszerelést megelőző nyilatkozattétel” című 3. pont módosul annak egyszerű pontosítása érdekében, hogy az eredetmegjelölés oltalma alá tartozó bort kiszerelni szándékozó gazdasági szereplőknek az érintett tételekre vonatkozóan kiszerelési nyilatkozatot kell tenniük a jóváhagyott ellenőrző szervnél. A tétel egy vagy több tartályból származó homogén egységként határozható meg. A gazdasági szereplők számára előírt bejelentési szabályok átkerülnek az eredetmegjelölés ellenőrzési tervébe.

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

6.   A termékleírás főbb ellenőrizendő pontjai

A termékleírás termékellenőrzéshez figyelembe vett főbb pontjait tartalmazó felsorolás aktualizálása érdekében módosul a „Coteaux Varois en Provence” eredetmegjelölés termékleírásának III. fejezete.

Ez az aktualizálás nem érinti az egységes dokumentumot.

Az ellenőrző hatóság kapcsolattartási adatait a termékleírás III. fejezetében is aktualizálták. Ezt az aktualizálást átvezették az egységes dokumentum „Kapcsolattartási adatok” című pontjába.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

1.   Elnevezés

Coteaux Varois en Provence

2.   A földrajzi árujelző típusa

OEM – oltalom alatt álló eredetmegjelölés

3.   A szőlőből készült termékek kategóriái

| 1. | Bor |
| --- | --- |

1.

Bor

4.   A bor(ok) leírása

1.   Analitikai leírás

TÖMÖR SZÖVEGES LEÍRÁS

A „Coteaux Varois en Provence” eredetmegjelöléssel ellátott borok csendes borok, amelyek vörös-, rozé és fehérbor változatban léteznek.

A csomagolási műveletszakaszban a vörösborok almasavtartalma legfeljebb 0,4 gramm/liter.

Az erjesztést követően a borok erjeszthetőcukor-tartalma (glükóz- és fruktóztartalma) a fehér- és rozé borok esetében legfeljebb 4 gramm/liter, a vörösborok esetében pedig legfeljebb 3 gramm/liter.

A borok térfogatszázalékban kifejezett minimális természetes alkoholtartalma 11 %.

Az egyéb analitikai kritériumok megfelelnek az uniós szabályozásnak.

| Általános analitikai jellemzők |
| --- |
| Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális összes savtartalom | milliekvivalens/liter |
| Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter) | |
| Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter): | |

Általános analitikai jellemzők

Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális összes savtartalom

milliekvivalens/liter

Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter)

Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter):

2.   Az érzékszervi jellemzők leírása

TÖMÖR SZÖVEGES LEÍRÁS

Az élénk sötétrózsaszín száraz rozé borok főként három provence-i szőlőfajtából – a Cinsaut N, a Grenache N és a Syrah N szőlőfajtából – készülnek, és friss gyümölcsök és gyakran bogyós gyümölcsök aromái jellemzik őket. Néhány fűszeres jegy, illetve bozótos-cserjés területeket („garrigue”) idéző, kakukkfűre, rozmaringra, seprűre, borókára stb. emlékeztető jegy időnként még összetettebbé teszi az aromaprofilt. Ezekre a borokra az üdeség és a megfelelő ízszerkezet egyensúlya jellemző.

A vörösborok főként a Grenache N, a Syrah N és a Mourvèdre N harmonikus házasításából származnak. Ezek a borok nemes, jól strukturált és hosszú ideig eltartható borok, amelyekben gazdag és selymes tanninok, fűszerek és bozótos-cserjés területek illatává alakuló gyümölcsös jegyek nyomai érvényesülnek.

A száraz fehérborok többnyire a Vermentino B szőlőfajtából készülnek, gyakran a Grenache B, a Clairette B, a Sémillon B vagy az Ugni blanc B szőlőfajtával házasítva. Ezek a borok finom illatúak. Az üdeség és a lekerekítettség megfelelő egyensúlya jellemzi őket.

| Általános analitikai jellemzők |
| --- |
| Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális összes savtartalom | milliekvivalens/liter |
| Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter) | |
| Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter): | |

Általános analitikai jellemzők

Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális összes savtartalom

milliekvivalens/liter

Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter)

Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter):

5.   Borkészítési eljárások

5.1.   Különleges borászati eljárások

Művelési gyakorlat

Ültetési sűrűség:

Az egyes tőkék legfeljebb 2,50 négyzetméternyi területet foglalnak el. Ez a terület a sorok közötti távolság és a tőkék térközei szorzataként kapható meg.

A sorok közötti távolság legfeljebb 2,50 méter lehet, míg az egy soron belül található szőlőtőkék közötti távolságnak legalább 0,80 méternek kell lennie.

| — | A tőkéken rövidcsapos metszést alkalmaznak (bakműveléssel vagy Royat-kordonműveléssel).
  Az egyes tőkéken legfeljebb 6 olyan csap lehet, amelyeket legfeljebb 2 rügyre metszenek vissza, azaz tőkénként legfeljebb 12 rügy lehet. |
| --- | --- |

—

A tőkéken rövidcsapos metszést alkalmaznak (bakműveléssel vagy Royat-kordonműveléssel).

Az egyes tőkéken legfeljebb 6 olyan csap lehet, amelyeket legfeljebb 2 rügyre metszenek vissza, azaz tőkénként legfeljebb 12 rügy lehet.

| — | A Cabernet-Sauvignon N és a Syrah N szőlőfajta metszhető hosszúcsapos, ún. „Guyot”-metszéssel, tőkénként legfeljebb 10 rügyet – és közülük a szálvesszőn 8 rügyet – hagyva meg.
  A szőlőnövény vegetációs időszakában az öntözés csak tartós szárazság esetén engedélyezett, amennyiben az gátolja a növény rendes fiziológiai fejlődését és a szőlő megfelelő érettségét. |
| --- | --- |

—

A Cabernet-Sauvignon N és a Syrah N szőlőfajta metszhető hosszúcsapos, ún. „Guyot”-metszéssel, tőkénként legfeljebb 10 rügyet – és közülük a szálvesszőn 8 rügyet – hagyva meg.

A szőlőnövény vegetációs időszakában az öntözés csak tartós szárazság esetén engedélyezett, amennyiben az gátolja a növény rendes fiziológiai fejlődését és a szőlő megfelelő érettségét.

Különleges borászati eljárás

A borászati használatra szánt aktív szén rozé borok készítéséhez történő használata a szőlőprésből kikerült mustok és még erjesztés alatt álló újborok esetében az érintett borász által készített rozé borok mennyiségének 20 %-a erejéig engedélyezett az adott szőlőtermés tekintetében.

A fenti rendelkezésen kívül a boroknak az alkalmazott borászati eljárások tekintetében meg kell felelniük a közösségi szinten, valamint a mezőgazdaságról és a tengeri halászatról szóló törvénykönyvben meghatározott kötelezettségeknek.

5.2.   Maximális hozamok

hektáronként 60 hektoliter

6.   Körülhatárolt földrajzi terület

A szőlő szüretelésére, a borok erjesztésére és készítésére Var megye következő településeinek területén kerül sor, a 2020. évi hivatalos földrajzi kódex (Code officiel géographique) alapján részletezve: Barjols, Bras, Brignoles, Brue-Auriac, Camps-la-Source, La Celle, Châteauvert, Forcalqueiret, Garéoult, Méounes-lès-Montrieux, Nans-les-Pins, Néoules, Ollières, Pontevès, Rocbaron, La Roquebrussanne, Rougiers, Saint-Maximin-la-Sainte-Baume, Saint-Zacharie, Sainte-Anastasie-sur-Issole, Salernes, Seillons-Source-d’Argens, Signes, Tavernes, Tourves, Le Val, Varages, Villecroze.

7.   Borszőlőfajta (borszőlőfajták)

Cabernet-Sauvignon N

Carignan N

Cinsaut N – Cinsault

Clairette B

Grenache N

Grenache blanc B

Mourvèdre N – Monastrell

Semillon B

Syrah N – Shiraz

Tibouren N

Ugni blanc B

Vermentino B – Rolle

8.   A kapcsolat(ok) leírása

8.1.   A kapcsolathoz hozzájáruló természeti tényezők leírása

A földrajzi terület Provence mészkővonulatokkal tarkított tájegységéhez tartozik. A szóban forgó területre, amelyet délről a Toulon környéki hegyek és a Sainte-Baume-hegy, keleten a Saint-Quinis-hátság, északon a Canjuers-fennsík, nyugaton az Aurélien-hegy, illetve a Sainte-Victoire-hegy meredeken leeső fala övez, 600 méter és (a Sainte-Baume masszívuma esetében) több mint 1 000 méter tengerszint feletti magasság közötti jellegzetes magaslatok jellemzőek. A földrajzi terület Var megye 28 településének területére terjed ki, amelyek Brignoles körül helyezkednek el.

A földrajzi területen belül a szőlő szüretelése céljából pontosan körülhatárolt parcellák a szőlőültetvények telepítési gyakorlatához illeszkednek.

A terület geológiai és topográfiai adottságait egyrészt a kelet-nyugati irányban húzódó agyagos-meszes, gyűrődéses szerkezetű domborzati elemek sora jellemzi, amelyek kavicsos területekkel (kavicsos allúviumokkal és kollúviumokkal, helyi néven: „gravettes”) és kvarckavicsos területekkel váltakoznak, másrészt egy triász kori képződményekből álló fennsík, ahol Var megye fontosabb folyóvizei erednek.

A szőlőültetvények tengerszint feletti magassága, amely a legmagasabb parcellákon 350 méter és 500 méter között változik, valamint a tengeri hatásokat megállító sziklás mészkőhegységek jelenléte miatt a földrajzi terület mediterrán éghajlata mégis kontinentálisabb jellegűvé válik, ahogyan azt a Brignoles térségében előforduló magyaltölgy és az északabbra előforduló molyhos tölgy jelzi. Az éves csapadékmennyiség 700 mm és 900 mm között változik, az átlaghőmérséklet 13 °C körül ingadozik. Az ősz és a tavasz gyakran nagyon enyhe. A nyarat időnként perzselően forró nappali hőmérséklet jellemzi, amelyet hűvösebb éjszakák enyhítenek. A tél nagyon hideg és zord, határozottan hidegebb, mint Provence régió többi részén.

Az erdős mészkőhegyek között húzódó szőlőtermő terület mészkőbomlás révén feltárult agyag talapzaton és kavicsos kollúviumokkal borított mészköves lejtők lábánál helyezkedik el. A völgyek szűkek, a különálló medencék pedig különböző tengerszint feletti magasságban helyezkednek el. A területet a „Côtes de Provence” ellenőrzött eredetmegjelölés és a „Coteaux d’Aix-en-Provence” ellenőrzött eredetmegjelölés földrajzi területe veszi körül, de talajainak jellege – kizárólag meszes (vagy agyagos-meszes) talajok – és a hűvösebb éghajlata megkülönbözteti azoktól.

8.2.   A kapcsolathoz hozzájáruló emberi tényezők leírása

A szőlő a római kor óta jelen van. Térhódítása azonban később, az V. és VI. század barbár hódításai nyomán megtorpant. Ezt követően a szőlővidék újabb virágzásnak indult, melyet a Saint-Victor apátság szerzetesei, majd a templomosok és a provence-i grófok ösztönöztek; ez utóbbiak rezidenciája Brignoles-ban található. Ezeket a borokat főként helyben fogyasztották, a középkortól a XIX. század végéig különösen a provence-i grófok asztalaira vagy Aix-i parlamentbe kerültek.

A földrajzi terület szárazföldi elhelyezkedése arra késztette a mezőgazdasági termelőket, hogy önellátóak legyenek és ugyanazon a parcellán szőlőt, gabonaféléket és olajfákat termesszenek, ezáltal a szőlősorok között egyéb növénykultúrákkal tarkított, jellegzetes tájképet hoztak létre.

A provence-i szőlővidék egészéhez hasonlóan igen nagy a szőlőfajták változatossága, ami a Spanyolország, Olaszország és a Rhône völgye közötti összekötő utak és a földrajzi területen áthaladó utak mentén folytatott kereskedelemhez kapcsolódik. Több tucat szőlőfajtát választottak ki fokozatosan a terület jellemzőihez való alkalmazkodásuk és a minőségi borok előállítására való képességük miatt, többek között a Cinsaut N, a Grenache N és Grenache blanc B, a Mourvèdre N, a Syrah N, a Tibouren N, a Carignan N, a Clairette B, az Ugni B és a Vermentino B (helyi néven: „Rolle”) szőlőfajtát.

A XIX. század végén, amelyet a Brignoles körüli bauxitbányák fejlesztése fémjelzett, a jövedelemkiegészítésre törekvő bányászok előmozdították a szőlőtermesztés fejlődését. A szőlőültetvények művelésének ily módon történő alakulása növelte a XX. század elején létrejött és Var megye középső részén jól meghonosodott együttműködés hatását.

A „Coteaux varois” elnevezés első alkalommal 1945-ben jelent meg a borok árát rögzítő jogszabályban. Az 1975. január 29-i rendelet, valamint egy azt kiegészítő másik rendelet (az 1978. december 18-i rendelet) körülhatárolta a „Vin de Pays des Coteaux varois” előállítási területét. Az 1984. június 28-i rendelet elismerte a „vin délimité de qualité supérieure” kategóriába sorolt „Coteaux varois” eredetmegjelölést. Az ellenőrzött eredetmegjelölést 1993. március 26-án„Coteaux varois”, majd 2005. augusztus 2-án„Coteaux varois en Provence” néven ismerték el.

2009-ben 81 magánpincészet és 10 szövetkezeti pincészet 2 560 hektáron 117 500 hektoliter bort termelt.

A termelés 85 %-át a rozé borok, 12,5 %-át a vörösborok, 2,5 %-át pedig a fehérborok teszik ki.

8.3.   Ok-okozati összefüggések

A kontinentális hatást mutató mediterrán éghajlat, amely hűvösebb, mint a tengerpart menti területeken, valamint a kiegyensúlyozott vízháztartású, könnyen felmelegedő agyagos-meszes, kavicsos talajok – a vízhiány korlátozása révén – elősegítik a szőlő és a polifenolok megfelelő érettségét. A nyári időszakban az e földrajzi területre jellemző hűvös éjszakák és meleg nappalok váltakozása hozzájárul a polifenolok minőségének és érésének javításához, különösen a szüretet megelőző időszakban. A vörösborok gazdag és finom tanniszerkezete különösen erre a polifenolokkal kapcsolatos jellemzőre vezethető vissza.

A szőlőültetvényeken a misztrál elnevezésű, heves, hideg és száraz északi szél hatása érvényesül, amely a szőlő vegetációs ciklusa során – különösen az augusztusi gyakori viharokat követően – a gombabetegségek kialakulásának korlátozása révén hozzájárul annak egészségéhez.

Mindezek a jellemzők elősegítik az érett, lédús és egészséges termés létrejöttét, amely a lekerekítettség és az élénkség közötti kellemes és jellegzetes egyensúllyal jellemzett gyümölcsös és komplex borok alapját képezi.

A „Coteaux Varois en Provence” ellenőrzött eredetmegjelöléssel ellátott borok ismertsége és hírneve Provence kellős közepén egyre erősödik azon termelők dinamizmusának köszönhetően, akiknek a tevékenységét a nyugalom és visszahúzódás helyszínéül szolgáló egykori La Celle-i apátságban található Borház is támogatja. Az apátság ciprussorral beültetett sétánnyal szegélyezett szőlőskertjét francia típusú ültetvényként alakították ki, és gyűjteménye több mint 80 provence-i szőlőfajtával rendelkezik.

9.   További alapvető feltételek (csomagolás, címkézés, egyéb követelmények)

Jogi keret:

Nemzeti jogszabályok

A további feltétel típusa:

A körülhatárolt földrajzi területen folyó termelés tekintetében biztosított eltérés

A feltétel leírása:

A borok erjesztése és készítése tekintetében biztosított eltérés kapcsán meghatározott, közvetlenül szomszédos terület a következő települések területét foglalja magában a 2020. évi hivatalos földrajzi kódex (Code officiel géographique) alapján:

| — | Var megye: Besse-sur-Issole, Carcès, Correns, Cotignac, Cuers, Entrecasteaux, Flassans-sur-Issole, Montfort-sur-Argens, Pierrefeu-du-Var, Pourcieux; |
| --- | --- |

—

Var megye: Besse-sur-Issole, Carcès, Correns, Cotignac, Cuers, Entrecasteaux, Flassans-sur-Issole, Montfort-sur-Argens, Pierrefeu-du-Var, Pourcieux;

| — | Bouches-du-Rhône megye: Auriol. |
| --- | --- |

—

Bouches-du-Rhône megye: Auriol.

Jogi keret:

Nemzeti jogszabályok

A további feltétel típusa:

A címkézésre vonatkozó kiegészítő rendelkezések

A feltétel leírása:

| a) | – A borok címkéjén feltüntethető a „Vin de Provence” nagyobb földrajzi egység.
  Az említett nagyobb földrajzi egység nevének feltüntetésére használt karakterek mérete sem magasságban, sem szélességben nem haladhatja meg az ellenőrzött eredetmegjelölés nevét alkotó karakterek méretét.
  A nagyobb földrajzi egységre utaló „Vin de Provence” jelölésnek az eredetmegjelölés nevével azonos látómezőben kell szerepelnie. |
| --- | --- |

a)

– A borok címkéjén feltüntethető a „Vin de Provence” nagyobb földrajzi egység.

Az említett nagyobb földrajzi egység nevének feltüntetésére használt karakterek mérete sem magasságban, sem szélességben nem haladhatja meg az ellenőrzött eredetmegjelölés nevét alkotó karakterek méretét.

A nagyobb földrajzi egységre utaló „Vin de Provence” jelölésnek az eredetmegjelölés nevével azonos látómezőben kell szerepelnie.

| b) | – A borok címkéjén pontosítható a kisebb földrajzi egység, feltéve, hogy:






  — | kataszteri területről van szó; |
| --- | --- | --- |

b)

– A borok címkéjén pontosítható a kisebb földrajzi egység, feltéve, hogy:

—

kataszteri területről van szó;

| — | a terület neve szerepel a szüretelési nyilatkozatban. |
| --- | --- |

—

a terület neve szerepel a szüretelési nyilatkozatban.

A kataszteri terület nevét akkora karakterekkel kell nyomtatni, amelyek mérete sem magasságban, sem szélességben nem haladja meg az ellenőrzött eredetmegjelölés nevét alkotó karakterek méretének felét.

A termékleíráshoz vezető link

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-56db90a9-1adb-44fb-806d-d89e584cfdf9

---

(1)  HL L 9., 2019.1.11., 2. o.

---