# Euroopa Liidu C 94/2020

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 94 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 63. aastakäik23. märts 2020 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 94

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

63. aastakäik23. märts 2020

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 94/01 | Euro vahetuskurss — 20. märts 2020 | 1 |

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2020/C 94/01

Euro vahetuskurss — 20. märts 2020

1

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 94/02 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.9737 — Ageas Portugal/JMRS/SPSI) Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 2 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 94/03 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 94 lõike 1 punktis d osutatud koonddokumendi ja veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi avaldamist käsitleva viite avaldamine | 4 |
| 2020/C 94/04 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3 | 16 |
| 2020/C 94/05 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3. | 27 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2020/C 94/02

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.9737 — Ageas Portugal/JMRS/SPSI) Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

2

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2020/C 94/03

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 94 lõike 1 punktis d osutatud koonddokumendi ja veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi avaldamist käsitleva viite avaldamine

4

2020/C 94/04

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

16

2020/C 94/05

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3.

27

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 23.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 94/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 94/1

---

Euro vahetuskurss (1)

20. märts 2020

(2020/C 94/01)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,0707 |
| JPY | Jaapani jeen | 118,37 |
| DKK | Taani kroon | 7,4691 |
| GBP | Inglise nael | 0,91028 |
| SEK | Rootsi kroon | 11,0598 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,0546 |
| ISK | Islandi kroon | 150,70 |
| NOK | Norra kroon | 12,1215 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 27,191 |
| HUF | Ungari forint | 350,91 |
| PLN | Poola zlott | 4,5315 |
| RON | Rumeenia leu | 4,8505 |
| TRY | Türgi liir | 6,9806 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,8226 |
| CAD | Kanada dollar | 1,5257 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,3056 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,8521 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,5515 |
| KRW | Korea vonn | 1 335,64 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 18,5127 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,5919 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,6098 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 17 050,90 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,7052 |
| PHP | Filipiini peeso | 54,895 |
| RUB | Vene rubla | 85,1038 |
| THB | Tai baat | 34,851 |
| BRL | Brasiilia reaal | 5,3937 |
| MXN | Mehhiko peeso | 25,6864 |
| INR | India ruupia | 80,4650 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,0707

JPY

Jaapani jeen

118,37

DKK

Taani kroon

7,4691

GBP

Inglise nael

0,91028

SEK

Rootsi kroon

11,0598

CHF

Šveitsi frank

1,0546

ISK

Islandi kroon

150,70

NOK

Norra kroon

12,1215

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

27,191

HUF

Ungari forint

350,91

PLN

Poola zlott

4,5315

RON

Rumeenia leu

4,8505

TRY

Türgi liir

6,9806

AUD

Austraalia dollar

1,8226

CAD

Kanada dollar

1,5257

HKD

Hongkongi dollar

8,3056

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,8521

SGD

Singapuri dollar

1,5515

KRW

Korea vonn

1 335,64

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

18,5127

CNY

Hiina jüaan

7,5919

HRK

Horvaatia kuna

7,6098

IDR

Indoneesia ruupia

17 050,90

MYR

Malaisia ringit

4,7052

PHP

Filipiini peeso

54,895

RUB

Vene rubla

85,1038

THB

Tai baat

34,851

BRL

Brasiilia reaal

5,3937

MXN

Mehhiko peeso

25,6864

INR

India ruupia

80,4650

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 23.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 94/2 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 94/2

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.9737 — Ageas Portugal/JMRS/SPSI)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2020/C 94/02)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Ageas Portugal Holding, SGPS, S.A. („Ageas Portugal“, Portugal), mis on ettevõtja Ageas SA/NV („Ageas Group“, Belgia) valitseva mõju all, |
| --- | --- |

—

Ageas Portugal Holding, SGPS, S.A. („Ageas Portugal“, Portugal), mis on ettevõtja Ageas SA/NV („Ageas Group“, Belgia) valitseva mõju all,

| — | José de Mello Residências e Serviços, SGPS, S.A. („JMRS“, Portugal), mille omanik on José de Mello Capital S.A. („JM Capital“, Portugal), |
| --- | --- |

—

José de Mello Residências e Serviços, SGPS, S.A. („JMRS“, Portugal), mille omanik on José de Mello Capital S.A. („JM Capital“, Portugal),

| — | Sociedade Portuguesa de Serviços e Apoio e Assistência a Idosos, S.A („SPSI“, Portugal). |
| --- | --- |

—

Sociedade Portuguesa de Serviços e Apoio e Assistência a Idosos, S.A („SPSI“, Portugal).

JMRS ja Ageas Portugal omandavad SPSI üle ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b ja artikli 3 lõike 4 tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | Ageas Portugal: Portugalis tegutsev kindlustusandja, mille omanik on Ageas Group ja mis osutab elu- ja kahjukindlustusteenuseid era-, äri- ja institutsionaalsetele klientidele, kes tegutsevad mitmes ELi liikmesriigis ja Aasias; |
| --- | --- |

—

Ageas Portugal: Portugalis tegutsev kindlustusandja, mille omanik on Ageas Group ja mis osutab elu- ja kahjukindlustusteenuseid era-, äri- ja institutsionaalsetele klientidele, kes tegutsevad mitmes ELi liikmesriigis ja Aasias;

| — | JMRS: elamumajanduse lahenduste ning ortopeediliste, geriaatriliste ja neuroloogiliste rehabilitatsiooniprogrammide väljatöötamine ning haiglatepoolne individuaalsete koduhooldusteenuste osutamine. Ettevõtja kuulub JM gruppi, mis tegutseb eratervishoiuteenuste, maanteetaristu ja keemiatööstuse valdkonnas Hispaanias ja Ameerika Ühendriikides. |
| --- | --- |

—

JMRS: elamumajanduse lahenduste ning ortopeediliste, geriaatriliste ja neuroloogiliste rehabilitatsiooniprogrammide väljatöötamine ning haiglatepoolne individuaalsete koduhooldusteenuste osutamine. Ettevõtja kuulub JM gruppi, mis tegutseb eratervishoiuteenuste, maanteetaristu ja keemiatööstuse valdkonnas Hispaanias ja Ameerika Ühendriikides.

| — | SPSI: kahe vanurite hooldekodu käitamine ja kinnisvaraga seotud tegevus Lissaboni piirkonnas. |
| --- | --- |

—

SPSI: kahe vanurite hooldekodu käitamine ja kinnisvaraga seotud tegevus Lissaboni piirkonnas.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.9737 — Ageas Portugal/JMRS/SPSI

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 23.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 94/4 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 94/4

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 94 lõike 1 punktis d osutatud koonddokumendi ja veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi avaldamist käsitleva viite avaldamine

(2020/C 94/03)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 (1) artiklile 98 kahe kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

„Achterhoek – Winterswijk“

Viitenumber: PDO-NL-02402

Kohaldamise alguskuupäev: 21. november 2017.

1.   Registreeritav(ad) nimetus(ed)

Achterhoek – Winterswijk

2.   Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

Vein

| 3. | Liköörvein |
| --- | --- |

3.

Liköörvein

| 5. | Kvaliteetvahuvein |
| --- | --- |

5.

Kvaliteetvahuvein

| 9. | Gaseeritud poolvahuvein |
| --- | --- |

9.

Gaseeritud poolvahuvein

| 15. | Kuivatatud viinamarjadest valmistatud vein |
| --- | --- |

15.

Kuivatatud viinamarjadest valmistatud vein

| 16. | Üleküpsenud viinamarjadest valmistatud vein |
| --- | --- |

16.

Üleküpsenud viinamarjadest valmistatud vein

4.   Veini(de) kirjeldus

1. veinikategooria: VEIN: punane vein, kuiv, puuviljaline või magus

Viinamarjasordid: „Regent (N)“, „Pinotin (N)“, „Acolon (N)“, „Cabertin (N)“, „Cabernet Cortis (N)“, „Monarch (N)“ või nende kupaaž

Organoleptilised omadused

Värvus: tumepunane, sõltuvalt sortide kombinatsioonist.

Lõhn: tumepunased marjad, näiteks metsamarjad, pamplid ja kirsid. Eripärane aroom sõltub sortide kombinatsioonist.

Maitse: valmis vein on hõrgu puuviljalõhnaga ja tanniinsusega.

Analüütilised omadused

Kuiva puuviljalise veini suhkrusisaldus on 0,5–6 grammi liitri kohta.

Magusa punase veini suhkrusisaldus on 15–30 grammi liitri kohta.

Allpool esitatud näitajad, mille väärtusi ei ole täpsustatud, on kooskõlas ELi määrustes sätestatud piirmääradega.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 10,5 |
| Minimaalne üldhappesus | 63,84 milliekvivalenti liitri kohta |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

10,5

Minimaalne üldhappesus

63,84 milliekvivalenti liitri kohta

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

1. veinikategooria: VEIN: punane vein, vaadis laagerdunud

Viinamarjasordid: „Regent (N)“, „Pinotin (N)“, „Acolon (N)“, „Cabertin (N)“, „Cabernet Cortis (N)“, „Monarch (N)“ või nende kupaaž

Organoleptilised omadused

Värvus: intensiivne punane, sõltuvalt sortide kombinatsioonist.

Lõhn: tumepunased marjad, näiteks metsamarjad, pamplid ja kirsid. Eripärane aroom sõltub sortide kombinatsioonist.

Maitse: vanillinootidega lopsakad veinid, milles on struktuurne arenenud tanniinsus.

Analüütilised omadused

Veini suhkrusisaldus on 0,5–6 grammi liitri kohta.

Allpool esitatud näitajad, mille väärtusi ei ole täpsustatud, on kooskõlas ELi määrustes sätestatud piirmääradega.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 11,5 |
| Minimaalne üldhappesus | 63,84 milliekvivalenti liitri kohta |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

11,5

Minimaalne üldhappesus

63,84 milliekvivalenti liitri kohta

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

1. veinikategooria: VEIN: valge vein, kuiv, puuviljaline või magus

Viinamarjasordid: „Johanniter (B)“, „Souvignier Gris (Rs)“, „Solaris (B)“, „Merzling (B)“ või nende sortide kupaaž

Organoleptilised omadused

Värvus: kollasest kuldkollaseni, olenevalt kombinatsioonist

Lõhn: Solarise ja Merzlingi veinide puhul: troopilised puuviljad Johanniteri ja Souvignier Gris’ veinidel on küpsete puuviljade, näiteks kollaste õunte aroom.

Maitse: puuviljalistel ja värsketel Johanniteri veinidel on Rieslingi nüansse osaliselt happesuse tõttu, samas kui Souvignier Gris on täidlane.

Solarise veinidel on värskendav happesus ning Merzlingi veinidele on omane magususe ja happelise puuviljalisuse kombinatsioon.

Analüütilised omadused

Kuiva veini suhkrusisaldus: 1–8 grammi liitri kohta

Magusa veini suhkrusisaldus: 15–30 grammi liitri kohta

Allpool esitatud näitajad, mille väärtusi ei ole täpsustatud, on kooskõlas ELi määrustes sätestatud piirmääradega.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 10,5 |
| Minimaalne üldhappesus | 77,14 milliekvivalenti liitri kohta |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

10,5

Minimaalne üldhappesus

77,14 milliekvivalenti liitri kohta

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

1. veinikategooria: VEIN: valge vein, vaadis laagerdunud

Viinamarjasordid: „Solaris (B)“

Organoleptilised omadused

Värvus: kuldkollane

Lõhn: bukett kohalikest puuviljadest ja troopilistest puuviljadest (nt mango või küpsed ananassid)

Maitse: happeline värskus. Vaatides omandab vein iseloomuliku puidu noodid ja kreemja maitse.

Analüütilised omadused

Veini suhkrusisaldus on 15–30 grammi liitri kohta.

Allpool esitatud näitajad, mille väärtusi ei ole täpsustatud, on kooskõlas ELi määrustes sätestatud piirmääradega.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 10,5 |
| Minimaalne üldhappesus | 77,14 milliekvivalenti liitri kohta |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

10,5

Minimaalne üldhappesus

77,14 milliekvivalenti liitri kohta

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

1. veinikategooria: VEIN: roosa vein, täidlase puuviljalisusega

Viinamarjasordid: „Regent (N)“, „Pinotin (N)“, „Acolon (N)“, „Cabertin (N)“, „Cabernet Cortis (N)“, „Monarch (N)“ või nende kupaaž, võimalikud ka „Solaris (B)“ / „Johanniter (B)“

Organoleptilised omadused

Värvus: lõheroosa

Lõhn: magusamaitseline punane puuvili

Maitse: puuviljaline, mõnevõrra magus, täidlase maitsega

Analüütilised omadused

Veini suhkrusisaldus on 3–10 grammi liitri kohta.

Allpool esitatud näitajad, mille väärtusi ei ole täpsustatud, on kooskõlas ELi määrustes sätestatud piirmääradega.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 10 |
| Minimaalne üldhappesus | 63,84 milliekvivalenti liitri kohta |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

10

Minimaalne üldhappesus

63,84 milliekvivalenti liitri kohta

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

3. veinikategooria: LIKÖÖRVEIN, punane

Viinamarjasordid: „Regent (N)“, „Pinotin (N)“, „Acolon (N)“, „Cabertin (N)“ või nende kupaaž

Organoleptilised omadused

Värvus: punane

Lõhn: magus, mustsõstar, kergelt vürtsikas

Maitse: vürtsikas, magususe ja puuviljalise happesuse vahel valitseb ühtlane tasakaal

Analüütilised omadused

Veini suhkrusisaldus on 50–100 grammi liitri kohta.

Allpool esitatud näitajad, mille väärtusi ei ole täpsustatud, on kooskõlas ELi määrustes sätestatud piirmääradega.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 18 |
| Minimaalne üldhappesus | 63,84 milliekvivalenti liitri kohta |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

18

Minimaalne üldhappesus

63,84 milliekvivalenti liitri kohta

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5. veinikategooria: KVALITEETVAHUVEIN, valge

Viinamarjasordid: „Johanniter (B)“, „Souvignier Gris (Rs)“, „Solaris (B)“ või nende sortide kupaaž

Organoleptilised omadused

Värvus: valge

Lõhn: õun, tsitrusviljad

Maitse: puuviljaline, värske, väikese mulliga, suhteliselt täidlane

Analüütilised omadused

Veini suhkrusisaldus on 5–16 grammi liitri kohta.

Allpool esitatud näitajad, mille väärtusi ei ole täpsustatud, on kooskõlas ELi määrustes sätestatud piirmääradega.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 10,5 |
| Minimaalne üldhappesus | 79,8 milliekvivalenti liitri kohta |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

10,5

Minimaalne üldhappesus

79,8 milliekvivalenti liitri kohta

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

9. veinikategooria: GASEERITUD POOLVAHUVEIN, roosa

Viinamarjasordid: „Regent (N)“, „Pinotin (N)“, „Acolon (N)“, „Cabertin (N)“, „Cabernet Cortis (N)“, „Monarch (N)“ või nende kupaaž, võimalikud ka „Solaris (B)“ / „Johanniter (B)“

Organoleptilised omadused

Värvus: lõheroosa

Lõhn: õrn, punased puuviljad

Maitse: puuviljaline, tekitab kihiseva aistingu

Analüütilised omadused

Veini suhkrusisaldus on 5–16 grammi liitri kohta.

Allpool esitatud näitajad, mille väärtusi ei ole täpsustatud, on kooskõlas ELi määrustes sätestatud piirmääradega.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 10 |
| Minimaalne üldhappesus | 63,84 milliekvivalenti liitri kohta |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

10

Minimaalne üldhappesus

63,84 milliekvivalenti liitri kohta

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

15. veinikategooria: KUIVATATUD VIINAMARJADEST VALMISTATUD VEIN, valge

Viinamarjasordid: „Solaris (B)“

Organoleptilised omadused

Värvus: kuldkollane

Lõhn: küpsed troopilised puuviljad, mesi

Maitse: täidlane, kreemjas, magus, täidlase värskusega

Analüütilised omadused

Veini suhkrusisaldus on 120–240 grammi liitri kohta.

Allpool esitatud näitajad, mille väärtusi ei ole täpsustatud, on kooskõlas ELi määrustes sätestatud piirmääradega.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 9 |
| Minimaalne üldhappesus | 66,5 milliekvivalenti liitri kohta |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

9

Minimaalne üldhappesus

66,5 milliekvivalenti liitri kohta

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

16. veinikategooria: ÜLEKÜPSENUD VIINAMARJADEST VALMISTATUD VEIN, valge

Viinamarjasordid: „Solaris (B)“

Organoleptilised omadused

Värvus: kuldkollane

Lõhn: küpsed troopilised puuviljad, mesi

Maitse: täidlane, kreemjas, magus, täidlase värskusega

Analüütilised omadused

Veini suhkrusisaldus on 50–120 grammi liitri kohta.

Allpool esitatud näitajad, mille väärtusi ei ole täpsustatud, on kooskõlas ELi määrustes sätestatud piirmääradega.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 12 |
| Minimaalne üldhappesus | 73,15 milliekvivalenti liitri kohta |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

12

Minimaalne üldhappesus

73,15 milliekvivalenti liitri kohta

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5.   Veinivalmistustavad

a.   Peamised veinivalmistustavad

Veinitootmise eeskirjad ja konkreetsed veinivalmistustavad

Kõigi allpool loetletud veinikategooriate suhtes kohaldatakse järgmisi veinitootmise eeskirju.

| — | Maksimaalse rikastamise suhtes kohaldatakse ELi määruses sätestatud eeskirju, kusjuures võimalik täiendav rikastamine on 0,5 %, kui seda lubavad kõnealusel aastal riiklikud ametiasutused (käesoleval juhul põllumajandus-, loodus- ja toidukvaliteedi ministeerium). |
| --- | --- |

—

Maksimaalse rikastamise suhtes kohaldatakse ELi määruses sätestatud eeskirju, kusjuures võimalik täiendav rikastamine on 0,5 %, kui seda lubavad kõnealusel aastal riiklikud ametiasutused (käesoleval juhul põllumajandus-, loodus- ja toidukvaliteedi ministeerium).

| — | Hapetustamise suhtes kohaldatakse ELi määruses sätestatud piiranguid. |
| --- | --- |

—

Hapetustamise suhtes kohaldatakse ELi määruses sätestatud piiranguid.

| — | Hapestamiseks tuleb saada riigi ametiasutustelt (antud juhul põllumajandus-, loodus- ja toidukvaliteedi ministeeriumilt) iga-aastane heakskiit pärast kõnealust aastat käsitleva taotluse esitamist, pärast mida kohaldatakse ELi määruses sätestatud piiranguid. |
| --- | --- |

—

Hapestamiseks tuleb saada riigi ametiasutustelt (antud juhul põllumajandus-, loodus- ja toidukvaliteedi ministeeriumilt) iga-aastane heakskiit pärast kõnealust aastat käsitleva taotluse esitamist, pärast mida kohaldatakse ELi määruses sätestatud piiranguid.

1. veinikategooria: VEIN: punane vein, kuiv, puuviljaline või magus

Veinivalmistuse eritavad

Pulbi kääritamine vähemalt neli päeva

1. veinikategooria: VEIN: punane vein, vaadis laagerdunud

Veinivalmistuse eritavad

Pulbi kääritamine vähemalt neli päeva

Laagerdumine puidust vaadis vähemalt 8 kuud

1. veinikategooria: VEIN: valge vein, kuiv, puuviljaline või magus

Veinivalmistuse eritavad

Külmkääritamine temperatuuril alla 18 °C (erand: raskesti kääritatavate veinide puhul tõuseb temperatuur käärimise alguses)

1. veinikategooria: VEIN: valge vein, vaadis laagerdunud

Veinivalmistuse eritavad

Külmkääritamine temperatuuril alla 18 °C (erand: raskesti kääritatavate veinide puhul tõuseb temperatuur käärimise alguses)

Mahust vähemalt 50 % laagerdamine puidust vaatides vähemalt 3 kuu jooksul

1. veinikategooria: VEIN: roosa vein, puuviljaliselt täidlane

Veinivalmistuse eritavad

Külmkääritamine temperatuuril alla 18 °C (erand: raskesti kääritatavate veinide puhul tõuseb temperatuur käärimise alguses)

3. veinikategooria: LIKÖÖRVEIN, punane

Veinivalmistuse eritavad

Pulbi kääritamine vähemalt neli päeva

Laagerdumine puidust vaadis vähemalt 1 aasta

Veinialkoholi lisamine

5. veinikategooria: KVALITEETVAHUVEIN, valge

Veinivalmistuse eritavad

Külmkääritamine temperatuuril alla 18 °C (erand: raskesti kääritatavate veinide puhul tõuseb temperatuur käärimise alguses)

Teine kääritamine pudelis, kasutades traditsioonilist meetodit

9. veinikategooria: GASEERITUD POOLVAHUVEIN, roosa

Veinivalmistuse eritavad

Külmkääritamine temperatuuril alla 18 °C (erand: raskesti kääritatavate veinide puhul tõuseb temperatuur käärimise alguses)

Süsinikdioksiidi lisamine villimise ajal (maksimaalse rõhuga 2,5 baari)

15. veinikategooria: KUIVATATUD VIINAMARJADEST VALMISTATUD VEIN, valge

Veinivalmistuse eritavad

Hiliskorje, käsitsi korjatud viinamarjad

Looduslikult kuivanud viinamarjad, seejärel kuivatatud vähemalt 2 nädalat õlgedel

Valmistatud veiniks külmkääritamise teel temperatuuril alla 18 °C

16. veinikategooria: ÜLEKÜPSENUD VIINAMARJADEST VALMISTATUD VEIN, valge

Veinivalmistuse eritavad

Hiliskorjeviinamarjad, mille suhkrusisaldus on vähemalt 120 Oechsle kraadi.

Külmkääritamine temperatuuril alla 18 °C (erand: raskesti kääritatavate veinide puhul tõuseb temperatuur käärimise alguses)

b.   Maksimaalne saagikus

Punane, „Regent (N)“

50 hektoliitrit hektari kohta

Punane, „Pinotin (N)“

50 hektoliitrit hektari kohta

Punane, „Monarch (N)“

50 hektoliitrit hektari kohta

Punane, „Acolon (N)“

50 hektoliitrit hektari kohta

Punane, „Cabertin (N)“

50 hektoliitrit hektari kohta

Punane, „Cabernet Cortis (N)“

50 hektoliitrit hektari kohta

Valge, „Souvignier Gris (Rs)“

60 hektoliitrit hektari kohta

Valge, „Souvignier Gris (Rs)“, kuivatatud viinamarjad

20 hektoliitrit hektari kohta

Valge, „Souvignier Gris (Rs)“, üleküpsenud viinamarjad

40 hektoliitrit hektari kohta

Valge, „Johanniter (B)“

60 hektoliitrit hektari kohta

Valge, „Johanniter (B)“, kuivatatud viinamarjad

20 hektoliitrit hektari kohta

Valged, „Johanniter (B)“, üleküpsenud viinamarjad

40 hektoliitrit hektari kohta

Valge, „Solaris (B)“

50 hektoliitrit hektari kohta

Valge, „Solaris (B)“, kuivatatud viinamarjad

20 hektoliitrit hektari kohta

Valge, „Solaris (B)“, üleküpsenud viinamarjad

40 hektoliitrit hektari kohta

Valge, „Merzling (B)“

60 hektoliitrit hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Määratletud geograafiline piirkond asub Achterhoeki piirkonna idaosas, ulatub Saksamaa piirini ja piirneb Winterswijki omavalitsuse piiriga.

Achterhoek-Winterswijki piirkonnas asuvad kõnealuse kaitstud päritolunimetusega hõlmatud viinamarjaistandused aladel, milles leidub koodi HN21, KX ja eZE23 alla liigitatud mulda. Alad hõlmavad ka huumust ja liivsavi sisaldavaid ning koodide HN23, ZG23 ja ZG21 alla kuuluvaid muldasid, mis on viinamarjade kasvatamiseks olulised. Kokku moodustavad seda tüüpi mullad suurema osa määratletud piirkonnast.

Omavalitsusel on suur hulk äärealasid, mis koosnevad üheksast külast, mis kõik moodustavad osa Winterswijki omavalitsusest. Liikudes kaardil päripäeva, on külad järgmised: Meddo (1 448 elanikku), Huppel (414 elanikku), Henxel (268 elanikku), Ratum (354 elanikku), Brinkheurne (272 elanikku), Kotten (798 elanikku), Woold (861 elanikku), Miste (675 elanikku) ja Corle (281 elanikku). Meddo on ainus küla, kus on külakeskus ja mitmesugused asutused.

7.   Peamised veiniviinamarjasordid

| | „Cabertin (N)“ (VB-91-26-17) |
| --- | --- |

„Cabertin (N)“ (VB-91-26-17)

| | „Cabernet Cortis“ |
| --- | --- |

„Cabernet Cortis“

| | „Johanniter (B)“ |
| --- | --- |

„Johanniter (B)“

| | „Monarch“ |
| --- | --- |

„Monarch“

| | „Acolon“ |
| --- | --- |

„Acolon“

| | „Pinotin (N)“ |
| --- | --- |

„Pinotin (N)“

| | „Regent (N)“ |
| --- | --- |

„Regent (N)“

| | „Souvignier Gris“ |
| --- | --- |

„Souvignier Gris“

| | „Solaris“ |
| --- | --- |

„Solaris“

| | „Merzling (B)“ |
| --- | --- |

„Merzling (B)“

8.   Seos(t)e kirjeldus

Määratletud piirkond

Suurem osa määratletud piirkonnast asub Ida-Hollandi tasandikul, mille mulla (sisaldab liivsavi ja lupja) struktuur on erinev Achterhoekist kuni Lääne-Winterswijkini jäävast piirkonnast (sisaldab jõesavi ja pindmisi liivakihte).

Winterswijki maastik on tuntud oma hekiridade ja fossiile sisaldavate karjääride poolest. Juuraajastu liase formatsiooni kihte võib leida mitme Winterswijkis asuva jõesängi aluspõhja pinnalt. Madalmaade valitsus määras 2005. aastal Winterswijki piirkonna Winterswijki riiklikuks maastikualaks, mis hõlmab kokku ligikaudu 22 000 hektarit.

Muld

Winterswijki ümbritseb Ida-Hollandi tasandik, mille pinnas sisaldab liivsavi ja ka lupja. Achterhoeki piirkonna muude osade muld koosneb jõesavist ja pealmisest liivakihist.

Määratletud piirkonnas on erinevaid muldi, mis omavahel vahelduvad ja ühinevad.

Mullatüüpidel on järgmised omadused:

| — | rikkalik huumusekiht, |
| --- | --- |

—

rikkalik huumusekiht,

| — | muld sisaldab liivsavi, mis aitab anda veinile täidlase maitse ja takistab mulla kuivamist, |
| --- | --- |

—

muld sisaldab liivsavi, mis aitab anda veinile täidlase maitse ja takistab mulla kuivamist,

| — | liivsavi (savimuda) kiht vähendab viinapuude kasvukiirust, |
| --- | --- |

—

liivsavi (savimuda) kiht vähendab viinapuude kasvukiirust,

| — | liivane pinnas tagab vee hea tasakaalu, |
| --- | --- |

—

liivane pinnas tagab vee hea tasakaalu,

| — | põhjavesi neelab aluspinnasest pärit mineraale (nt selles sisalduvat lubi) ja see tagab viinapuudele hea toitainetega varustatuse. |
| --- | --- |

—

põhjavesi neelab aluspinnasest pärit mineraale (nt selles sisalduvat lubi) ja see tagab viinapuudele hea toitainetega varustatuse.

Kliima ja keskkond

Määratletud piirkond ei ole kaugel Hollandi Kuningliku Meteoroloogiainstituudi Hupseli jaamast, kus 2010–2015 aastani olid maist septembrini kestva viinamarjakasvatushooaja keskmised kliimanäitajad järgmised:

| — | keskmine temperatuur: 15,58 °C |
| --- | --- |

—

keskmine temperatuur: 15,58 °C

| — | keskmine miinimumtemperatuur: 9,93 °C |
| --- | --- |

—

keskmine miinimumtemperatuur: 9,93 °C

| — | keskmine maksimumtemperatuur: 20,83 °C |
| --- | --- |

—

keskmine maksimumtemperatuur: 20,83 °C

| — | keskmine suhteline õhuniiskus: 78,36 % |
| --- | --- |

—

keskmine suhteline õhuniiskus: 78,36 %

| — | keskmine sademete hulk: 78,54 mm kuus |
| --- | --- |

—

keskmine sademete hulk: 78,54 mm kuus

| — | päikesevalgust keskmiselt: 192,93 tundi kuus |
| --- | --- |

—

päikesevalgust keskmiselt: 192,93 tundi kuus

Öine temperatuur on veidi madalam kui riigi keskmine ning see muudab veinid värskeks ja puuviljaliseks, samas on maksimumtemperatuur kõrgem ja päikesepaistelisemaid tunde rohkem ning seetõttu on viinamarjad valminumad.

Inimetegurid (viljelus ja veinivalmistamine)

Viljelusprotsessi iseloomustavad järgmised tavad, mis on spetsiaalselt valitud kvaliteetveini tootmiseks.

| — | Sordivalik. Valitud sordid valmivad kohalikus keskkonnas hästi ja annavad veinile vajaliku aroomi. Sordid valitakse välja ka nende resistentsuse tõttu, et viljelus oleks säästvam. |
| --- | --- |

—

Sordivalik. Valitud sordid valmivad kohalikus keskkonnas hästi ja annavad veinile vajaliku aroomi. Sordid valitakse välja ka nende resistentsuse tõttu, et viljelus oleks säästvam.

| — | Viinapuude tihedus. Ridade vahe on 2–2,2 m (et taimed saaksid piisavalt päikesevalgust), viinapuude vahekaugus on 1–1,25 m. Seega on viinapuude pindala ligikaudu 2,2 m2, mis tagab, et iga viinapuu saab piisavalt toitaineid (viinamarjade küpsemiseks ja aroomide arenemiseks). |
| --- | --- |

—

Viinapuude tihedus. Ridade vahe on 2–2,2 m (et taimed saaksid piisavalt päikesevalgust), viinapuude vahekaugus on 1–1,25 m. Seega on viinapuude pindala ligikaudu 2,2 m2, mis tagab, et iga viinapuu saab piisavalt toitaineid (viinamarjade küpsemiseks ja aroomide arenemiseks).

| — | Viinamarjaridade vahele jäävad ribad on puhtaks haritud, et kasutada ära öösel eralduv soojus ja kiirendada küpsemist. Samuti aitab see võidelda öökülmadega. Teise võimalusena võib ribasid hoida rohelisena, st lühikese taimkatte all. |
| --- | --- |

—

Viinamarjaridade vahele jäävad ribad on puhtaks haritud, et kasutada ära öösel eralduv soojus ja kiirendada küpsemist. Samuti aitab see võidelda öökülmadega. Teise võimalusena võib ribasid hoida rohelisena, st lühikese taimkatte all.

| — | Veinipuuvõsud lõigatakse kasvu ajal tagasi, et tagada toitainete jõudmine kobarateni. |
| --- | --- |

—

Veinipuuvõsud lõigatakse kasvu ajal tagasi, et tagada toitainete jõudmine kobarateni.

| — | Kultiveeritakse mõõdukalt (suurim saagikus on määratud kindlaks veinide kirjelduses). Vajaduse korral lõigatakse kobarat õhemaks. |
| --- | --- |

—

Kultiveeritakse mõõdukalt (suurim saagikus on määratud kindlaks veinide kirjelduses). Vajaduse korral lõigatakse kobarat õhemaks.

| — | Viinapuude kasvatamine. Otsustatud on kasutada Guyot’ meetodit (viinapuude võrsed kinnitatakse igal aastal piki tugitraate), mille puhul kasvab lehestik ülespoole ligikaudu 2,2 m kõrguseni ning kui lehed on eemaldatud, jäävad viinamarjakobaratega oksad päikesevalgusele avatuks (kiirem kuivamine). |
| --- | --- |

—

Viinapuude kasvatamine. Otsustatud on kasutada Guyot’ meetodit (viinapuude võrsed kinnitatakse igal aastal piki tugitraate), mille puhul kasvab lehestik ülespoole ligikaudu 2,2 m kõrguseni ning kui lehed on eemaldatud, jäävad viinamarjakobaratega oksad päikesevalgusele avatuks (kiirem kuivamine).

| — | Üks oluline otsus viljelusprotsessis puudutab aega, millal viinamarjad ära korjata. Otsus toota kvaliteetveini tehakse pärast seda, kui on jälgitud väga tähelepanelikult viinamarjade valmimist, nende suhkrusisaldust, happesust (pH) ja lõhna. |
| --- | --- |

—

Üks oluline otsus viljelusprotsessis puudutab aega, millal viinamarjad ära korjata. Otsus toota kvaliteetveini tehakse pärast seda, kui on jälgitud väga tähelepanelikult viinamarjade valmimist, nende suhkrusisaldust, happesust (pH) ja lõhna.

Toodetavate veinide omaduste kujunemisel on eriti oluline roll järgmistel protsessidel.

| — | Veine valmistatakse lähtuvalt saagi kvaliteedist (suhkru jääksisaldus, happesus, minimaalne alkoholisisaldus, laagerdamine kokkupuutel puiduga). Igal aastal otsustab ekspertidest koosnev degusteerijate rühm iga kupaaži täpse koostise ja selle kas veini tuleks lasta vaadis laagerduda. |
| --- | --- |

—

Veine valmistatakse lähtuvalt saagi kvaliteedist (suhkru jääksisaldus, happesus, minimaalne alkoholisisaldus, laagerdamine kokkupuutel puiduga). Igal aastal otsustab ekspertidest koosnev degusteerijate rühm iga kupaaži täpse koostise ja selle kas veini tuleks lasta vaadis laagerduda.

| — | Valgete ja roosade veinide külmkäärimine muudab veinid värskeks ja puuviljaliseks. |
| --- | --- |

—

Valgete ja roosade veinide külmkäärimine muudab veinid värskeks ja puuviljaliseks.

| — | Punaste veinide laagerdamiseks kasutatakse puidust vaate, et anda veinidele pehme tanniinsusega täidlane maitse, valge veini puhul annab täidlasema maitse kokkupuude puiduga vaid osal laagerdumisajast. |
| --- | --- |

—

Punaste veinide laagerdamiseks kasutatakse puidust vaate, et anda veinidele pehme tanniinsusega täidlane maitse, valge veini puhul annab täidlasema maitse kokkupuude puiduga vaid osal laagerdumisajast.

Põhjuslik seos

Veini kvaliteet sõltub kliima-, mulla-, viljelus- ja veinivalmistustavade kombinatsioonist.

Mulla eri kihtide kombinatsioon tagab vee hea tasakaalu. Aluspinnas annab põhjavee kaudu lubja ja mineraalsed toitained ning pealispinnases sisalduv savi ja huumus on olulised viinamarjade õitsemiseks.

Huumust ja savi sisaldavad mullad sobivad ideaalselt viinamarjakasvatuseks. Neis säilitavad hästi niiskus ja toitained, tänu millele viinamarjade aroom saab täielikult välja kujuneda ja neist saab toota täidlast tugevamaitselist veini isegi võrdlemisi kuival ajal.

Kliima (mis on pigem kontinentaalne) aitab saavutada viinamarjade nõutava küpsusastme, kuid samas veini värskuse ja puuviljamaitse (tänu mõnevõrra madalamatele öistele temperatuuridele).

Veel üks aspekt, mis koos mulla- ja kliimatingimustega võimaldab toota kvaliteetveine, on inimeste panus – sortide valik, kasutatav kasvatusmeetod (maksimaalne päikesevalguse kasutamine, kobarate harvendamine), saagikoristuse korraldamine (suhkrusisalduse, happesuse ja lõhna kontrollimine) ning veinivalmistustavad (külmkääritamine, laagerdamine puuvaatides). Tulemuseks on äratuntavad sordi- ja kupaaživeinid (täidlased ja puuviljalised), värsked valged veinid (küpse puuvilja/tsitruse aroom), roosad veinid ja pehme tanniinsusega punased veinid.

Kokkuvõttes tagab kliima (värskus ja laagerdamine), mulla (liivsavi ja huumus koos lubjaga tagab hea veetasakaalu ja toitained), viljeluse (sordivalik, viinapuude tihedus, lehtede lõikamine, saagikoristusotsused) ning veinivalmistustavade (nt külmkääritamine, vaadis laagerdamine) kombinatsioon järgmise:

| — | valgete ja roosade veinide värskuse ning täidlase ja puuviljalise maitse; |
| --- | --- |

—

valgete ja roosade veinide värskuse ning täidlase ja puuviljalise maitse;

| — | punaste veinide pehme tanniinsus ja täidlase maitse. |
| --- | --- |

—

punaste veinide pehme tanniinsus ja täidlase maitse.

See kombinatsioon kehtib nii kategooria „vein“ kui ka muude veinikategooriate („liköörvein“, „kvaliteetvahuvein“, „poolvahuvein“) puhul, mis on valmistatud samal viisil ja samadest viinamarjadest kui 1. kategooriasse kuuluv „vein“ vein (edaspidi „põhivein“), kuid millele on veinivalmistamise käigus lisandunud nende erikategooriate omadusi.

Kuivatatud viinamarjadest saadud veini ja üleküpsenud viinamarjadest saadud veini puhul on oluline ka kliima, mullastiku, viljelus- ja veinivalmistustavade kombineerimine. Kvaliteetliköörveine toodetakse siiski viinamarjade pikema laagerdumise (kõrgem suhkrusisaldus) ja kuivatamise (kõrgem suhkrusisaldus/lõhnade kontsentratsioon) teel.

Üksikasjad muude veinikategooriate (mitte kategooria „vein“) puhul

| — | Liköörvein
  Liköörvein koosneb baasveinist, millel on samad organoleptilised omadused (mis tulenevad mulla, kliima ja inimtegevuse kombinatsioonist) kui kategooria „vein“ puhul, kuid selles on liköörveini puhul soovitud jääksuhkrusisaldus. Lisaks sellele laagerdatakse liköörveini vaadis vähemalt üks aasta (nii saab vein pehmema tanniinsuse ja puidunoodid) ning veini muutmiseks likööriks lisatakse veinialkohol. Liköörveini minimaalne tegelik alkoholisisaldus on vähemalt 18 mahuprotsenti. |
| --- | --- |

—

Liköörvein

Liköörvein koosneb baasveinist, millel on samad organoleptilised omadused (mis tulenevad mulla, kliima ja inimtegevuse kombinatsioonist) kui kategooria „vein“ puhul, kuid selles on liköörveini puhul soovitud jääksuhkrusisaldus. Lisaks sellele laagerdatakse liköörveini vaadis vähemalt üks aasta (nii saab vein pehmema tanniinsuse ja puidunoodid) ning veini muutmiseks likööriks lisatakse veinialkohol. Liköörveini minimaalne tegelik alkoholisisaldus on vähemalt 18 mahuprotsenti.

| — | Kvaliteetvahuvein
  Kvaliteetvahuveini tegemiseks kasutatava põhiveini organoleptilised omadused on samad mis kategoorial „vein“ (sama värskusaste ja puuviljaline maitse, mis tuleneb mulla, kliima ja inimtegevuse kombinatsioonist). Sellel on ka omadused, mis tulenevad baasveini töötlemisest vahuveiniks pudelis kääritamise teel (traditsiooniline meetod), mis annab veinile elegantse vahu. Veini rõhk on vähemalt 3,5 baari. Kvaliteetvahuveini valmistammiseks kasutatava kupaaži minimaalne tegelik alkoholisisaldus on 10,5 mahuprotsenti. |
| --- | --- |

—

Kvaliteetvahuvein

Kvaliteetvahuveini tegemiseks kasutatava põhiveini organoleptilised omadused on samad mis kategoorial „vein“ (sama värskusaste ja puuviljaline maitse, mis tuleneb mulla, kliima ja inimtegevuse kombinatsioonist). Sellel on ka omadused, mis tulenevad baasveini töötlemisest vahuveiniks pudelis kääritamise teel (traditsiooniline meetod), mis annab veinile elegantse vahu. Veini rõhk on vähemalt 3,5 baari. Kvaliteetvahuveini valmistammiseks kasutatava kupaaži minimaalne tegelik alkoholisisaldus on 10,5 mahuprotsenti.

| — | Gaseeritud poolvahuvein
  Gaseeritud poolvahuveini tegemiseks kasutatava põhiveini organoleptilised omadused on samad mis kategoorial „vein“ (sama värskusaste ja puuviljaline maitse, mis tuleneb mulla, kliima ja inimtegevuse kombinatsioonist). Veinil on ka omadused, mis tulenevad mulli saamiseks lisatud CO2-st. Gaseeritud poolvahuveini minimaalne tegelik alkoholisisaldus on 10 mahuprotsenti ja rõhk vähemalt 2,5 baari. See on kerge ja väga puuviljaline suvevein. |
| --- | --- |

—

Gaseeritud poolvahuvein

Gaseeritud poolvahuveini tegemiseks kasutatava põhiveini organoleptilised omadused on samad mis kategoorial „vein“ (sama värskusaste ja puuviljaline maitse, mis tuleneb mulla, kliima ja inimtegevuse kombinatsioonist). Veinil on ka omadused, mis tulenevad mulli saamiseks lisatud CO2-st. Gaseeritud poolvahuveini minimaalne tegelik alkoholisisaldus on 10 mahuprotsenti ja rõhk vähemalt 2,5 baari. See on kerge ja väga puuviljaline suvevein.

| — | Kuivatatud viinamarjadest valmistatud vein (dessertvein)
  Oluline etapp, mis annab kuivatatud viinamarjadest valmistatud veinile suhkrusisalduse ja aroomi, on viinamarjade pikem laagerdumine enne nende kuivatamist vähemalt kahe nädala jooksul. Külmkääritamise käigus saadakse vein, mille minimaalne tegelik alkoholisisaldus on vähemalt 9,4 mahuprotsenti.
  Selle puuviljalise veini lõhna ja maitse kontsentratsioon tuleneb mulla, kliima ja inimtegevuse kombinatsioonist. Veini valmistavad inimesed hoolitsevad eelkõige selle eest, mis annab lauaveinile selle täieliku maitse. |
| --- | --- |

—

Kuivatatud viinamarjadest valmistatud vein (dessertvein)

Oluline etapp, mis annab kuivatatud viinamarjadest valmistatud veinile suhkrusisalduse ja aroomi, on viinamarjade pikem laagerdumine enne nende kuivatamist vähemalt kahe nädala jooksul. Külmkääritamise käigus saadakse vein, mille minimaalne tegelik alkoholisisaldus on vähemalt 9,4 mahuprotsenti.

Selle puuviljalise veini lõhna ja maitse kontsentratsioon tuleneb mulla, kliima ja inimtegevuse kombinatsioonist. Veini valmistavad inimesed hoolitsevad eelkõige selle eest, mis annab lauaveinile selle täieliku maitse.

| — | Üleküpsenud viinamarjadest valmistatud vein (dessertvein)
  Kuna viinamarju lastakse küpseda tavapärast küpsusastmest kauem, on üleküpsenud viinamarjadest valmistatud veini suhkrusisaldus vähemalt 110 Oechsle kraadi. Selle protsessi tulemus, mis hõlmab rikastamiseta külmkääritamist, on vein, mille minimaalne tegelik alkoholisisaldus on vähemalt 12 mahuprotsenti ja mille puuviljalisus tuleneb mulla, kliima ja inimtegevuse kombinatsioonist. Veini valmistavad inimesed hoolitsevad eelkõige selle eest, mis annab lauaveinile selle täieliku maitse.
  Selle lähenemisviisi tulemusena võidavad veinid igal aastal jätkuvalt medaleid mitmetel võistlustel, mida korraldatakse nii Madalmaades kui ka välismaal (nt Viinis). |
| --- | --- |

—

Üleküpsenud viinamarjadest valmistatud vein (dessertvein)

Kuna viinamarju lastakse küpseda tavapärast küpsusastmest kauem, on üleküpsenud viinamarjadest valmistatud veini suhkrusisaldus vähemalt 110 Oechsle kraadi. Selle protsessi tulemus, mis hõlmab rikastamiseta külmkääritamist, on vein, mille minimaalne tegelik alkoholisisaldus on vähemalt 12 mahuprotsenti ja mille puuviljalisus tuleneb mulla, kliima ja inimtegevuse kombinatsioonist. Veini valmistavad inimesed hoolitsevad eelkõige selle eest, mis annab lauaveinile selle täieliku maitse.

Selle lähenemisviisi tulemusena võidavad veinid igal aastal jätkuvalt medaleid mitmetel võistlustel, mida korraldatakse nii Madalmaades kui ka välismaal (nt Viinis).

9.   Olulised lisatingimused

PUUDUVAD

Link tootespetsifikaadile

https://www.rvo.nl/sites/default/files/2017/06/Productdossier-BOB-Achterhoek-Winterswijk.pdf

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

---

| 23.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 94/16 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 94/16

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2020/C 94/04)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõikele 5 (1).

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Touraine“

Viitenumber PDO-FR-A0501-AM01

Teate kuupäev: 19. detsember 2019

KINNITATUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1.   Geograafiline piirkond

Geograafilist piirkonda on muudetud, et võtta arvesse nimetuse geograafilises piirkonnas toimunud kommuunide ühinemisi, jätta välja üks ja lisada üks kommuun.

Koonddokumenti punkti 6 on vastavalt muudetud.

2.   Piiritletud kasvatusalade kogupindala

Tootespetsifikaadi 1. peatüki IV osa punktis 2 on sõnade „9. juuni 2010“ järele lisatud sõnad „ja 14. juuni 2018“.

Selle muudatuse eesmärk on lisada kuupäev, millal pädev riiklik asutus geograafilise tootmispiirkonna piiritletud kasvatusala muudatuse heaks kiitis. Kasvatusalade piiritlemise eesmärk on määrata kindlaks tootmispiirkond, mille kasvatusalad on sobivad asjaomase kaitstud päritolunimetusega toote tootmiseks.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

3.   Vahetus läheduses asuv piirkond

Vahetus läheduses asuvat piirkonda on muudetud, et võtta arvesse nimetuse geograafilises piirkonnas toimunud kommuunide ühinemisi ja jätta välja üks kommuun.

Koonddokumenti punkti 9 on vastavalt muudetud.

4.   Viinamarjasordid

Täiendava geograafilise nimetusega „Amboise“ punaste veinide puhul on jäetud välja viinamarjasordid „Cabernet franc“, „Cabernet sauvignon“ ja „Gamay“.

Selle muudatuse tulemusel on punaste veinide valmistamiseks ainus lubatud viinamarjasort „Côt“. Seda muudatust taotleti seoses sellega, et sort „Côt“ on piirkonnaga ajalooliselt seotud viinamarjasort ning selle kasutamisega saadakse piirkonnas kvaliteetsemaid tooteid.

Täiendava geograafilise nimetusega „Amboise“ roosade veinide puhul on jäetud välja viinamarjasordid „Cabernet franc“ ja „Cabernet sauvignon“.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

5.   Eri viinamarjasortide osakaal põllumajanduslikus majapidamises

Täiendava geograafilise nimetusega „Amboise“ punaste ja roosade veinide puhul on seoses teatud viinamarjasortide väljajätmisega muudetud põllumajanduslikus majapidamises kasvatatavate viinamarjasortide osakaalu hõlmavaid eeskirju.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

6.   Puuridade vaheline kaugus

Täiendava geograafilise nimetusega veinide „Amboise“ puhul on muudetud nõutavat puuridade vahekaugust vähemalt 1 meetrilt vähemalt 0,90 meetrini.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

7.   Tagasilõikamine

Täiendava geograafilise nimetusega „Amboise“ veinide puhul on lihtsustatud tagasilõikamise eeskirju, mis erinesid sõltuvalt viinamarjasordist, ning need eeskirjad on järgmised:

„Kuni 11 punga tüve kohta:

| — | kasutatakse ühe- või kaheõlalist ühe pika võrsega Guyot’ lihtvormi; |
| --- | --- |

—

kasutatakse ühe- või kaheõlalist ühe pika võrsega Guyot’ lihtvormi;

| — | või võrsete lühikeseks lõikamist (lehtrikujuline lõikus gobelet või nöörpuu vorm või Royat’ nöörpuu vorm), jättes kuni 3 punga lühivõrse kohta; |
| --- | --- |

—

või võrsete lühikeseks lõikamist (lehtrikujuline lõikus gobelet või nöörpuu vorm või Royat’ nöörpuu vorm), jättes kuni 3 punga lühivõrse kohta;

Sõltumata tagasilõikamise meetodist võib sama aasta viljavõrseid tüve kohta olla kuni 11“.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

8.   Toestamine

Täiendava geograafilise nimetuse „Amboise“ puhul on jäetud välja toestamist hõlmavad erisätted.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

9.   Viinamarjade suhkrusisaldus

Täiendava geograafilise nimetuse „Amboise“ puhul on suurendatud lubatud suhkrusisaldust, et tagada viinamarjade kõrgem kvaliteeditase.

Viinamarjade minimaalne suhkrusisaldus (grammides liitri veinivirde kohta)

| Kuivad vaiksed valged veinid | 179 |
| --- | --- |
| Poolkuivad, poolmagusad ja magusad vaiksed valged veinid | 212 |
| Roosad veinid | 179 |
| Punased veinid | 189 |

Kuivad vaiksed valged veinid

179

Poolkuivad, poolmagusad ja magusad vaiksed valged veinid

212

Roosad veinid

179

Punased veinid

189

Minimaalne naturaalne alkoholisisaldus mahuprotsentides

| Kuivad vaiksed valged veinid | 11% |
| --- | --- |
| Poolkuivad, poolmagusad ja magusad vaiksed valged veinid | 13% |
| Roosad veinid | 11% |
| Punased veinid | 11% |

Kuivad vaiksed valged veinid

11%

Poolkuivad, poolmagusad ja magusad vaiksed valged veinid

13%

Roosad veinid

11%

Punased veinid

11%

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

10.   Saagis ja kogusaagis

Täiendava geograafilise nimetusega „Amboise“ valgete veinide saagist on vähendatud 55 hektoliitrilt hektari kohta 52 hektoliitrini hektari kohta.

Täiendava geograafilise nimetusega „Amboise“ punaste ja valgete veinide kogusaagist on vähendatud 63 hektoliitrilt hektari kohta 60 hektoliitrini hektari kohta ja roosade veinide puhul 67 hektoliitrilt hektari kohta 60 hektoliitrini hektari kohta.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

11.   Nimetuse kasutamise õigusest ilmajäämine

Täiendava geograafilise nimetusega „Amboise“ valgete veinide puhul kaob nimetuse kasutamise õigus alates 65 hektoliitrist hektari kohta ja roosade veinide puhul alates 70 hektoliitrist hektari kohta.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

12.   Kokkusegamine

Täiendava geograafilise nimetusega „Amboise“ roosade veinide puhul on seoses teatud viinamarjasortide väljajätmisega kehtestatud osakaalu reeglid kokkusegamisel.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

13.   Fermenteeritavad suhkrud

Täiendava geograafilise nimetuse „Amboise“ puhul on välja jäetud roosade poolkuivade veinide kategooria, kuna selliseid veine ei valmistata.

Täiendava geograafilise nimetusega „Amboise“ kuivade valgete veinide fermenteeritavate suhkrute sisaldust on vähendatud kuni 9 grammilt liitri kohta kuni 8 grammini liitri kohta.

Täiendava geograafilise nimetusega „Amboise“ poolkuivade valgete veinide fermenteeritavate suhkrute sisaldust on vähendatud vähemalt 9 grammilt liitri kohta vähemalt 8 grammini liitri kohta.

Täiendava geograafilise nimetusega „Amboise“ kuivade roosade veinide fermenteeritavate suhkrute sisaldust on vähendatud kuni 9 grammilt liitri kohta kuni 6 grammini liitri kohta.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

14.   Rikastamine

Täiendava geograafilise nimetusega „Amboise“ valgete veinide puhul, mille fermenteeritavate suhkrute sisaldus on üle 8 grammi liitri kohta, ei ole lubatud rikastamist kasutada. Selle muudatuse eesmärk on piirata veinide rikastamise võimalusi.

Lisaks sellele on kõikide täiendava geograafilise nimetusega „Amboise“ veinide puhul rikastamine piiratud 1 %ga.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

15.   Veinikeldri mahutavus

Täiendava geograafilise nimetuse „Amboise“ puhul on jäetud välja veinikeldri mahutavust hõlmav erisäte.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

16.   Valmimine

Täiendava geograafilise nimetusega „Amboise“ valgete ja punaste veinide valmimisaega on pikendatud ja endise vähemalt kuni 31. detsembrini kestnud tähtpäeva asemel on nüüd kehtestatud koristamisele järgneva aasta 30. aprill.

Selle muudatuse eesmärk on võtta arvesse tava ja asjaolu, et punaseid veine valmistatakse edaspidi üksnes suurema tanniinisisaldusega viinamarjasordist „Côt“, mille puhul peab valmimisaeg olema pikem, et tanniinid jõuaksid muutuda mahedamaks. Valgete veinide valmimisaja pikenemine parandab nende veinide maitseomadusi.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

17.   Pressimine

Täiendava geograafilise nimetusega „Amboise“ roosade veinide puhul on kehtestatud nõue, et neid veine võib valmistada üksnes kääritamisele eelneva otsese pressimise teel, tegemist on paremat kvaliteeti võimaldava meetodiga.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

18.   Tarbijale suunatud veinide turustamine

Täiendava geograafilise nimetusega „Amboise“ veinide puhul on seoses pikema valmimisajaga tarbijale kättesaadavaks tegemise tähtpäeva lükatud edasi 15. maini.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

19.   Veini liikumine tunnustatud ladustajate vahel

1. peatüki IX osa punkti 5. alapunkt b, mis käsitleb veinide ringlusse laskmist volitatud laopidajate vahel, jäetakse välja.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

20.   Seos geograafilise piirkonnaga

Täiendava geograafilise nimetusega „Amboise“ veinide puhul on seoses pikema valmimisajaga lisatud päritoluseose kirjeldusse lause „Punaste veinide valmimine võimaldab mahendada nende tanniinist struktuuri. Valgete veinide puhul muutuvad veinide lõhna- ja maitseomadused valmimisel komplekssemaks“.

Koonddokumenti punkti 8 on vastavalt muudetud.

21.   Üleminekumeede

Üleminekumeetmed, mille tähtpäev on saabunud, on välja jäetud.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

22.   Peamised kontrollitavad punktid.

Peamised kontrollitavad punktid on läbi vaadatud, et lihtsustada nende sõnastust.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

23.   Aadress

INAO aadressi tootespetsifikaadis on ajakohastatud.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

KOONDDOKUMENT

1.   Toote nimetus

Touraine

2.   Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

Vein

| 5. | Kvaliteetvahuvein |
| --- | --- |

5.

Kvaliteetvahuvein

4.   Veini(de) kirjeldus

Analüütilised standardid

Tegemist on vaiksete valgete, punaste ja roosade veinidega ning valgete ja roosade vahuveinidega. Vaiksete valgete, punaste ja roosade veinide minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 10 mahuprotsenti.

Selle veini kõigi partiide analüütilised omadused on pärast pakendamist järgmised:

| — | valgete ja roosade veinide fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus on kuni 4 grammi liitri kohta ja viinhappe üldhappesus (grammides liitri kohta) on kuni 3,5 grammi liitri kohta. |
| --- | --- |

—

valgete ja roosade veinide fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus on kuni 4 grammi liitri kohta ja viinhappe üldhappesus (grammides liitri kohta) on kuni 3,5 grammi liitri kohta.

| — | Punaste veinide fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus on kuni 2 grammi liitri kohta. Malolaktiline käärimine peab punaste veinide puhul olema lõppenud. Õunhappe sisaldus on kuni 0,3 grammi liitri kohta. |
| --- | --- |

—

Punaste veinide fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus on kuni 2 grammi liitri kohta. Malolaktiline käärimine peab punaste veinide puhul olema lõppenud. Õunhappe sisaldus on kuni 0,3 grammi liitri kohta.

| — | Ilma rikastamata valmistatud valgete ja roosade veinide (mille tegelik minimaalne alkoholisisaldus on vähemalt 12,5 %) fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus on kuni 6 grammi liitri kohta. Sellisel juhul ei ole veinide üldhappesus, väljendatuna viinhappe grammides liitri kohta, rohkem kui 1 gramm väiksem fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldusest. |
| --- | --- |

—

Ilma rikastamata valmistatud valgete ja roosade veinide (mille tegelik minimaalne alkoholisisaldus on vähemalt 12,5 %) fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus on kuni 6 grammi liitri kohta. Sellisel juhul ei ole veinide üldhappesus, väljendatuna viinhappe grammides liitri kohta, rohkem kui 1 gramm väiksem fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldusest.

Pärast rikastamist ei tohi veinide alkoholisisaldus ületada järgmisi mahuprotsente: 12,5 % valgete, punaste ja roosade veinide puhul ning 13 % valgete ja roosade vahuveinide puhul (veinivirde rikastamise korral).

Vaiksete valgete ja roosade veinide puhul on lenduvate hapete sisaldus ja vääveldioksiidi üldsisaldus määratud kindlaks liidu õigusaktidega. Vaiksete punaste veinide lenduvate hapete sisaldus, üldhappesus ja vääveldioksiidi kogusisaldus on määratud kindlaks liidu õigusaktidega.

Roosade ja valgete vahuveinide lenduvate hapete sisaldus, üldhappesus, vääveldioksiidi kogusisaldus ja süsinikdioksiidi sisaldus on määratud kindlaks liidu õigusaktidega.

Märkega primeur (värske) või nouveau (uus) pakendamata veini partiide puhul võib lenduvate hapete üldsisaldus olla kuni 10,2 milliekvivalenti liitri kohta.

Kontrollitud päritolunimetusega „Touraine“ veinid on täidlase maitsega ja nende puhul on tunda värskeid ja tasakaalustatud nüansse.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Kirjeldus

Valgete veinide värvus on sageli kahvatukuldne ning nende lõhna- ja maitsebukett võib ulatuda tsitrusvilju või eksootilisi puuvilju meenutavatest varjunditest õistaimede, eeskätt valgete õite nüanssideni. Veinide järelmaitse on värske.

Roosad veinid on õrnade lõhnanüanssidega, mis võivad meenutada sõstraid, eksootilisi puuvilju või tsitrusvilju.

Viinamarjasordist „Gamay N“ valmistatud punastel veinidel (veinid märkega Gamay või primeur (värske) või nouveau (uus)) on sageli kirsi maitsenüansid ning üldiselt on nende maitses tunda õrnu väikeste punaste puuviljade maitsevarjundeid koos siidiste tanniinidega. Neid veine iseloomustab kerguse ja peenekoelisuse vaheline tasakaal. Veinid viinamarjasortide segust või üksnes sordist „Cabernet Franc N“, mis kasvab Tours’i meridiaanist lääne pool, on meeldivalt tanniinise struktuuriga elegantsed ja võimsa maitsega veinid, nende lõhnas ja maitses on segunenud punased ja mustad puuviljad ning nende värvus ulatub tumedast rubiinpunasest sügava granaatpunaseni.

Valged ja roosad vahuveinid on domineeriva happelise struktuuriga, mis annab veinile värskuse ja peenekoelisuse. Happelisusele lisanduvad puuviljalised nüansid, aja jooksul võivad ilmneda ka võitainale iseloomulikud varjundid.

5.   Veinivalmistustavad

a.   Peamised veinivalmistustavad

| — | Roosade veinide puhul on aktiivsöe kasutamine nii puhtal kujul kui ka seguna keelatud; |
| --- | --- |

—

Roosade veinide puhul on aktiivsöe kasutamine nii puhtal kujul kui ka seguna keelatud;

| — | punaste veinide puhul on lubatud substraktiivsete rikastamistehnoloogiate kasutamine, maksimaalne osalise kontsentreerimise tase töödeldavates kogustes võib olla kuni 10 %; |
| --- | --- |

—

punaste veinide puhul on lubatud substraktiivsete rikastamistehnoloogiate kasutamine, maksimaalne osalise kontsentreerimise tase töödeldavates kogustes võib olla kuni 10 %;

| — | vahuveine valmistatakse üksnes pudelis toimuva teise käärimise teel; |
| --- | --- |

—

vahuveine valmistatakse üksnes pudelis toimuva teise käärimise teel;

| — | pärast rikastamist on veinide üldine alkoholisisaldus järgmine: valgete, punaste ja roosade veinide puhul 12,5 % ning valgete ja roosade vahuveinide puhul 13 % (veinivirde rikastamise korral). |
| --- | --- |

—

pärast rikastamist on veinide üldine alkoholisisaldus järgmine: valgete, punaste ja roosade veinide puhul 12,5 % ning valgete ja roosade vahuveinide puhul 13 % (veinivirde rikastamise korral).

Lisaks eespool esitatud sätetele tuleb veinivalmistustavade puhul kinni pidada liidu tasandi ning maaseadustiku ja merekalapüügi seadustiku (code rural et de la pêche maritime) sätetest.

Viljelustavad

Viinapuude minimaalne istutustihedus on 4 500 puud hektari kohta, ridadevaheline kaugus on kuni 2,1 meetrit. Sama rea viinapuude vaheline kaugus on vähemalt 1 meeter.

Viinapuude tagasilõikamisel on kasutatud järgmisi meetodeid, kusjuures igal viinapuul on maksimaalselt 11 punga:

| — | üheõlaline Guyot’ vorm, kuni 9 punga puitunud oksal sordi „Sauvignon B“ puhul ja kuni 8 punga puitunud oksal muude viinamarjasortide puhul, ja kuni 2 lühivõrsel; |
| --- | --- |

—

üheõlaline Guyot’ vorm, kuni 9 punga puitunud oksal sordi „Sauvignon B“ puhul ja kuni 8 punga puitunud oksal muude viinamarjasortide puhul, ja kuni 2 lühivõrsel;

| — | kaheharuline lõikus (demi-baguettes), kuni 5 punga võrse kohta; |
| --- | --- |

—

kaheharuline lõikus (demi-baguettes), kuni 5 punga võrse kohta;

| — | võrsete lühikeseks lõikamine (lehvikukujuline vorm), kuni 2 punga lühivõrse kohta; |
| --- | --- |

—

võrsete lühikeseks lõikamine (lehvikukujuline vorm), kuni 2 punga lühivõrse kohta;

| — | võrsete lühikeseks lõikamine (Royat’ nöörpuu vorm). |
| --- | --- |

—

võrsete lühikeseks lõikamine (Royat’ nöörpuu vorm).

Sõltumata lõikamismeetodist võib viinamarju tagasi lõigates jätta tüve kohta täiendavalt kaks punga, tingimusel, et taime kasvuetapis, mis vastab 11 või 12 lehele, on viljakandvate okste arv aastas tüve kohta maksimaalselt 11.

b.   Maksimaalne saagis

Valged veinid

72 hektoliitrit hektari kohta

Punased ja roosad veinid

66 hektoliitrit hektari kohta

Vahuveinid

78 hektoliitrit hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Viinamarjade korjamine, pressimine ja töötlemine ning veini valmistamine vaiksete veinide puhul ning viinamarjade korjamine, pressimine, veini valmistamine, laagerdamine ja pakendamine vahuveinide puhul toimub järgmiste kommuunide territooriumil (nimekiri on koostatud 2018. aasta ametlike geograafiliste koodide alusel):

| — | Indre-et-Loire’i departemang: Amboise, Anché, Artannes-sur-Indre, Athée-sur-Cher, Avoine, Avon-les-Roches, Azay-le-Rideau, Azay-sur-Cher, Beaumont-en-Véron, Benais, Bléré, Bossay-sur-Claise, Bourgueil, Brizay, Candes-Saint-Martin, Cangey, Chambray-lès-Tours, Chançay, Chanceaux-sur-Choisille, La Chapelle-sur-Loire, Chargé, Cheillé, Chemillé-sur-Indrois, Chenonceaux, Chinon, Chisseaux, Chouzé-sur-Loire, Cinais, Cinq-Mars-la-Pile, Civray-de-Touraine, Coteaux-sur-Loire, Couziers, Cravant-les-Côteaux, La Croix-en-Touraine, Crouzilles, Dierre, Draché, Épeigné-les-Bois, Esvres, Fondettes, Francueil, Genillé, Huismes, L’Île-Bouchard, Joué-lès-Tours, Langeais (ainult endine Langeais’ kommuuni territoorium, millest on saanud kantoni keskne kommuun), Larçay, Lémeré, Lerné, Lignières-de-Touraine, Ligré, Limeray, Lussault-sur-Loire, Luynes, Luzillé, Marçay, Montlouis-sur-Loire, Montreuil-en-Touraine, Mosnes, Nazelles-Négron, Neuillé-le-Lierre, Noizay, Panzoult, Parçay-Meslay, Pocé-sur-Cisse, Pont-de-Ruan, Razines, Restigné, Reugny, Rigny-Ussé, Rivarennes, Rivière, La Roche-Clermault, Rochecorbon, Saché, Saint-Avertin, Saint-Benoît-la-Forêt, Saint-Étienne-de-Chigny, Saint-Germain-sur-Vienne, Saint-Martin-le-Beau, Saint-Nicolas-de-Bourgueil, Saint-Ouen-les-Vignes, Saint-Règle, Sainte-Maure-de-Touraine, Savigny-en-Véron, Savonnières, Sazilly, Seuilly, Souvigny-de-Touraine, Tavant, Theneuil, Thilouze, Thizay, Tours, Vallères, Véretz, Vernou-sur-Brenne, Villaines-les-Rochers, Vouvray; |
| --- | --- |

—

Indre-et-Loire’i departemang: Amboise, Anché, Artannes-sur-Indre, Athée-sur-Cher, Avoine, Avon-les-Roches, Azay-le-Rideau, Azay-sur-Cher, Beaumont-en-Véron, Benais, Bléré, Bossay-sur-Claise, Bourgueil, Brizay, Candes-Saint-Martin, Cangey, Chambray-lès-Tours, Chançay, Chanceaux-sur-Choisille, La Chapelle-sur-Loire, Chargé, Cheillé, Chemillé-sur-Indrois, Chenonceaux, Chinon, Chisseaux, Chouzé-sur-Loire, Cinais, Cinq-Mars-la-Pile, Civray-de-Touraine, Coteaux-sur-Loire, Couziers, Cravant-les-Côteaux, La Croix-en-Touraine, Crouzilles, Dierre, Draché, Épeigné-les-Bois, Esvres, Fondettes, Francueil, Genillé, Huismes, L’Île-Bouchard, Joué-lès-Tours, Langeais (ainult endine Langeais’ kommuuni territoorium, millest on saanud kantoni keskne kommuun), Larçay, Lémeré, Lerné, Lignières-de-Touraine, Ligré, Limeray, Lussault-sur-Loire, Luynes, Luzillé, Marçay, Montlouis-sur-Loire, Montreuil-en-Touraine, Mosnes, Nazelles-Négron, Neuillé-le-Lierre, Noizay, Panzoult, Parçay-Meslay, Pocé-sur-Cisse, Pont-de-Ruan, Razines, Restigné, Reugny, Rigny-Ussé, Rivarennes, Rivière, La Roche-Clermault, Rochecorbon, Saché, Saint-Avertin, Saint-Benoît-la-Forêt, Saint-Étienne-de-Chigny, Saint-Germain-sur-Vienne, Saint-Martin-le-Beau, Saint-Nicolas-de-Bourgueil, Saint-Ouen-les-Vignes, Saint-Règle, Sainte-Maure-de-Touraine, Savigny-en-Véron, Savonnières, Sazilly, Seuilly, Souvigny-de-Touraine, Tavant, Theneuil, Thilouze, Thizay, Tours, Vallères, Véretz, Vernou-sur-Brenne, Villaines-les-Rochers, Vouvray;

| — | Loir-et-Cheri departemang: Angé, Blois, Chailles, Châteauvieux, Châtillon-sur-Cher, Chaumont-sur-Loire, Chémery, Chissay-en-Touraine, Choussy, Contres, Couddes, Couffy, Faverolles-sur-Cher, Mareuil-sur-Cher, Méhers, Mesland, Meusnes, Monteaux, Monthou-sur-Bièvre, Monthou-sur-Cher, Montrichard Val de Cher, Noyers-sur-Cher, Oisly, Pontlevoy, Pouillé, Rilly-sur-Loire, Saint-Aignan, Saint-Georges-sur-Cher, Saint-Julien-de-Chédon, Saint-Romain-sur-Cher, Sassay, Seigy, Soings-en-Sologne, Thenay, Thésée, Valaire, Valencisse (endised Chambon-sur-Cisse ja Molineufi delegeeritud kommuunide territooriumid), Vallières-les-Grandes, Valloire-sur-Cisse (endine Chouzy-sur-Cisse’i delegeeritud kommuuni territoorium), Veuzain-sur-Loire (endine Onzaini delegeeritud kommuuni territoorium); |
| --- | --- |

—

Loir-et-Cheri departemang: Angé, Blois, Chailles, Châteauvieux, Châtillon-sur-Cher, Chaumont-sur-Loire, Chémery, Chissay-en-Touraine, Choussy, Contres, Couddes, Couffy, Faverolles-sur-Cher, Mareuil-sur-Cher, Méhers, Mesland, Meusnes, Monteaux, Monthou-sur-Bièvre, Monthou-sur-Cher, Montrichard Val de Cher, Noyers-sur-Cher, Oisly, Pontlevoy, Pouillé, Rilly-sur-Loire, Saint-Aignan, Saint-Georges-sur-Cher, Saint-Julien-de-Chédon, Saint-Romain-sur-Cher, Sassay, Seigy, Soings-en-Sologne, Thenay, Thésée, Valaire, Valencisse (endised Chambon-sur-Cisse ja Molineufi delegeeritud kommuunide territooriumid), Vallières-les-Grandes, Valloire-sur-Cisse (endine Chouzy-sur-Cisse’i delegeeritud kommuuni territoorium), Veuzain-sur-Loire (endine Onzaini delegeeritud kommuuni territoorium);

7.   Peamised veiniviinamarjasordid

„Orbois B“

„Sauvignon gris G“ – „Fié gris“

„Sauvignon B“ – „Sauvignon blanc“

„Cabernet franc N“

„Cabernet-Sauvignon N“

„Cot N“ – „Malbec“

„Gamay N“

„Pinot noir N“

„Grolleau N“

„Grolleau gris G“

„Meunier N“

„Pineau d’Aunis N“

„Pinot gris G“

„Chardonnay B“

„Chenin B“

8.   Seos(t)e kirjeldus

a)   Seost väljendavate looduslike tegurite kirjeldus

Geograafiline piirkond kujutab endast Pariisi nõost edela poole jäävat laugjate küngastega platood, tegemist on jõgede ühinemise alaga, kus Cheri, Indre’i ja Vienne’i jõed suubuvad Loire’i jõkke. Viinamarjakasvatusala, mille ulatus on sadakond kilomeetrit, paikneb piki orgusid, välja arvatud Sologne’i viinamarjakasvatuspiirkond, mis asub Cheri ja Loire’i jõgede vahelisel platool.

Täiendavate geograafiliste nimetuste „Amboise“ ja „Mesland“ geograafilised piirkonnad asuvad orgudes, mis kulgevad ida-lääne suunaliselt piki Loire’i jõe orgu (Val de Loire), samas kui täiendava geograafilise nimetuse „Azay-le-Rideau“ geograafiline piirkond ääristab Indre’i jõe orgu. Cheri jõe ülemjooksul moodustunud orus asub täiendava geograafilise nimetuse „Chenonceaux“ geograafiline piirkond ning nimetuse „Oisly“ piirkond asub Loire’i ja Cheri jõgede vahel.

Geograafilise piirkonna kõrgus merepinnast ei ületa 100 või 120 meetrit ning see asub geograafilist piirkonda moodustava 143 kommuuni territooriumil.

Veinid pärinevad rangelt ja täpselt piiritletud kasvatusaladelt, mis vastavad ajaloolistele tootmiskeskustele. Kasvatusalade omadused on järgmised: kasvatusalad ränikonkretsioonidega savist tekkinud muldadega, millesse on segunenud miotseenist pärinevat liiva; selliste muldade kohalik nimetus on bournais perrucheux; kasvatusalad paiknevad ränikonkretsioonidega savipinnasel (perruche) või lubjakivist tekkinud kivistel savi-lubjamuldadel, mille kohalik nimetus on „aubuis“, tegemist on hästi soojenevate ja vett läbilaskvate muldadega, mis paiknevad madalamatel orunõlvadel või orgude külgedel; kasvatusalad, mille mullad on tüüpilised orgudele, ning mis paiknevad vanadel alluviaalsetel terrassidel, mille kohta kasutatakse kohalikku nimetust graviers (kruus).

Geograafilise piirkonna kliima on ookeaniline ning selle mõju nõrgeneb oluliselt geograafilise piirkonna idaosas Tours’i meridiaani juures. See mõju nõrgenemine kajastub ka temperatuuri ja sademetehulga muutustes; piirkonna lääneosas on sademeid ligikaudu 550 millimeetrit, ida pool on see kuni 650 millimeetrit ning sealsed suuremad temperatuurikõikumised annavad tunnistust ookeani mõju vähenemisest.

b)   Seost väljendavate inimtegurite kirjeldus

Azay-le-Rideau lähedal Cheillés leitud vana pressimiskoja varemed annavad tunnistust veini valmistamisest Touraine’i piirkonnas juba alates II sajandist. Viinamarjakasvatus saavutas õitsengu kiriku mõju all VII sajandi ja XII sajandi vahel.

Kvaliteetveini valmistamist soodustas ka õukonna kohalolek Loire’i orus XVI sajandil (Chambordi ja Chenonceau’ lossid jt), sellest ajast pärineb ka teatud veinimarkide kõrge maine. Tootmine arenes kiiresti edasi pärast nn kahekümne ljöö edikti vastuvõtmist, millega keelati veini valmistamine pealinna ümbruses; sel ajal hakati kasvatama Lyoni piirkonnast pärinevaid viinamarjasorte „Gamay“.

Looduslikud transporditeed (Loire’i ja Cheri jõgi) edendasid kaubandust, tootmise arendamist ja geograafilise piirkonna veinide eksporti. Parimaid veine viidi eeskätt Hollandisse ja Inglismaale, vedu toimus läbi Ingrandes-sur-Loire’i tollivärava Nantesi lähedal. Kuna need kvaliteetveinid kannatasid hästi transportimist, hakati neid kutsuma mereveinideks (vins de la mer).

XVIII sajandil hakkas arenema viinamarjapiirkond Cheri oru madalamas osas, Bléré, Thésée, Montrichardi ja Chenonceaux’ linnade lähedal. Üks veinivaldkonnas kasutatavate viinamarjasortide kirjeldus koostati aastal XII (Prantsuse revolutsioonikalendri ajaarvamine) (1804) põllumajandusuuringu raames. Selles kirjelduses esitatud „Kõige levinumate Cheri kallastel kasutatavate viinapuude tabelis“ on sorti „Côt“ nimetatud peamiseks viinamarjasordiks, mida kasutatakse kõige rohkem Cheri lõunasse avanevatel kallastel ja millest valmistatakse esmaklassilist veini.

Krahv ODART nimetab 1845. aastal oma teoses „Ampélographie“ (Viinamarjakasvatus) sorti „Côt N“, ja märgib, et tegemist on Cheri ja Lot’ jõe kallastel kõige enam kasvatatava sordiga. Alati väga täpseid kirjeldusi esitav Jules GUYOT kirjutas 1860. aastal: „Bretooni sorti („Cabernet franc N“) kasvatatakse peamiselt Bourgueil’, Chinoni ja Saumuri vahelisel alal, kus sellest valmistatakse esmaklassilist veini, kuid piirkonna idapoolses osas seda sorti enam ei esine ja seda asendavad Loir-et-Cheris levinud „Côt“, „Chardonnay“. „Pinot noir“, „Beurot“ ja „Meunier““.

Pärast viinapuu lehetäi kriisi taastati „Touraine“ viinamarjakasvatusala eeskätt uute poogitud viinamarjasortide abil, nagu „Gamay N“ ja „Sauvignon B“. Geograafiline piirkond hakkas vähehaaval taastuma, hõlmates väga hea kvaliteedipotentsiaaliga veinivaldkondi ning veidi enne teist maailmasõda, 1939. aastal, tunnustati nimetust „Coteaux de Touraine“ kontrollitud päritolunimetusena.

1953. aastal võeti lõplikult kasutusele nimetus „Touraine“, jättes võimaluse väikese Indre’i jõe oru osa puhul sellele lisada täiendava geograafilise nimetuse „Azay-le-Rideau“.

1955. aastal tunnustati täiendavaid geograafilisi nimetusi „Amboise“ ja „Mesland“. Need hõlmavad kaht piirkonda, kus kasutatakse traditsioonilisi viinamarjasorte, eeskätt sorti „Chenin B“.

Selle viinamarjakasvatusala pindala on 8 000 hektarit ning tootjad on koondunud viie ühistuna tegutseva veinikoja juurde, kus viinamarjasortidest „Sauvignon B“ ja „Gamay N“ toodetakse veini, mis on saavutanud kõrge tunnustuse eeskätt toitlustusettevõtjate seas üldiselt kasutatavate nimetuste „Sauvignon de Touraine“ ja „Gamay de Touraine“ all.

Cheri oru piirkonna tootjad, kes on teadlikud oma piirkonna ja viinamarjasortide potentsiaalist, hakkasid alates 1985. aastast istutama viinamarjasorte „Côt N“ ja „Sauvignon B“ orgude nõlvadel asuvatele maatükkidele, samas kui Sologne’i viinamarjakasvatuspiirkonna tootjad kasvatavad sorti „Sauvignon B“ pigem liivaste muldadega maatükkidel.

Selliste autentsuspüüdluste tulemusel tunnustati täiendavat päritolunimetust „Chenonceaux“ Cheri piirkonna valgete ja punaste veinide puhul ning täiendavat päritolunimetust „Oisly“ Sologne’i viinamarjakasvatuspiirkonnast pärinevate valgete veinide puhul.

Viinamarjakasvatusala pindala oli 2009. aastal 4 500 hektarit ning seda haris umbes 800 tootjat. Toodeti ligikaudu 260 000 hektoliitrit, millest enam kui 60 % moodustasid valged veinid. Kontrollitud päritolunimetusega „Touraine“ vaiksed veinid on suus täidlased ning neil on värske ja tasakaalustatud maitsenüanss.

Valgete veinide värvus on sageli kahvatukuldne ning nende lõhnabukett võib ulatuda tsitrusvilju või eksootilisi puuvilju meenutavatest varjunditest õistaimede nüanssideni, mis toovad meelde eeskätt valged lilled. Veinide järelmaitse on värske.

Roosad veinid on õrnade lõhnanüanssidega, mis võivad meenutada sõstraid, eksootilisi puuvilju või tsitrusvilju. Nende roosade veinide puhul võib kasutada märget primeur (värske) või nouveau (uus) ning need valmistatakse kiireks tarbimiseks mõne kuu jooksul pärast valmistamist.

Viinamarjasordist „Gamay N“ valmistatud punastel veinidel (veinid märkega Gamay või primeur (värske) või nouveau (uus)) on sageli kirsi maitsenüansid ning üldiselt on nende maitses tunda õrnu väikeste punaste puuviljade maitsevarjundeid koos siidiste tanniinidega. Neid veine iseloomustab kerguse ja peenekoelisuse vaheline tasakaal. Veinid viinamarjasortide segust või üksnes sordist „Cabernet Franc N“, mis kasvab Tours’i meridiaanist lääne pool, on meeldivalt tanniinise struktuuriga elegantsed ja võimsa maitsega veinid, nende lõhnas ja maitses on segunenud punased ja mustad puuviljad ning nende värvus ulatub tumedast rubiinpunasest sügava granaatpunaseni.

Vahuveinid. Valged ja roosad vahuveinid on domineeriva happelise struktuuriga, mis annab veinile värskuse ja peenekoelisuse. Happelisusele lisanduvad puuviljalised nüansid, aja jooksul võivad ilmneda ka võitainale iseloomulikud varjundid. Vaiksed veinid. Suur jõgedevõrgustik, mille moodustavad Loire’i, Vienne’i, Cheri ja Indre’i jõed, on aja jooksul välja kujundanud lainelise platoo, mille pehmed kivimid pärinevad tertsiaari ja mesosoikumi aegkondadest. Keskajal hakkasid inimesed kiriku mõjul kasvatama viinapuid piki liigendunud jõekaldaid ja platoo äärealadel.

Jõgede lähedus oli juba renessansi ajal oluline tegur, mis soodustas „Touraine“ veinide eksportimist. Püsiva tollivärava olemasolu Ingrandes-sur-Loire’is, kust veine eksporditi Hollandisse, ja kahekümne ljöö edikti vastuvõtmine 1577. aastal mõjutasid Loire’i piirkonna viinamarjakasvatust ja soodustasid kvaliteetse toodangu valmistamist. Kliimamõjutuste tõttu eelistati geograafilise piirkonna läänepoolses osas selliseid viinamarjasorte, nagu „Chenin B“ ja „Cabernet franc N“, samas kui idapoolses osas kasvatati peamiselt sorte ’Sauvignon B, „Côt N“ ja „Gamay N“. Seda looduslikku klimaatilist piiri tähistab Tours’i meridiaan Viinamarjasordid on mitmekülgsetes tootjatele kättesaadavates viinamarjade kasvatustingimustes loomulikult juurdunud.

Tavasid arvesse võttes kasutatakse viinamarjade piiritletud kasvualadena ainult selliseid hea veeläbilaskevõimega muldadega maatükke, mille mullad pärinevad peamiselt turooni ja senomaani ladejärgust. Tegemist on ränikonkretsioonidega saviste muldadega, milles on palju räniveeristikku ja mis paiknevad valdavalt vahepealsetes orgudes. Kuna ränikivimitest suur osa paikneb maapinnal, mängib see olulist rolli viinamarjade küpsemisel, suurendades akumuleeritava soojuse hulka. Need tingimused mõjutavad olulisel määral valgete ja punaste veinide kvaliteeti. Viinamarjasort „Sauvignon B“ kasvab eriti hästi „perruche“ ja „aubois“ tüüpi muldadel. Sellistes tingimustes on sellesse sorti kuuluvad viinamarjad aastate jooksul väga hästi küpsenud. Sellises mullas ja sellises kliimas kasvanud viinamarjadest valmistatud vein on värske maitse ja iseloomulike omadustega. Need veinid moodustasid 2009. aastal 2/3 kontrollitud päritolunimetusega veinidest. Viinamarjasorti „Gamay N“, mida kasutati peamise tumeda viinamarjasordina viinamarjakasvatusala taastamisel pärast viinapuutäi põhjustatud kriisi, kasvatatakse põhiliselt ränikonkretsioonidega savi sisaldavatel muldadel ja sellest valmistatud veinid on puuviljalised ja erksad.

Tours’i meridiaanist ida pool kasutatakse punaste veinide valmistamiseks peamiselt viinamarjasorti „Côt N“, sellest lääne pool on valdav viinamarjasort „Cabernet franc N“. Nendel veinidel on väga hea tanniinide struktuur.

Kontrollitud päritolunimetuse „Touraine“ piirkonnas on seoses looduskeskkonna mitmekesisusega tunnustatud 5 täiendavat geograafilist nimetust, mille puhul veinivalmistamise eeskirjad on rangemalt piiritletud.

„Amboise“

Pehme kriidipinnasega platoo reljeef on küllalt vaheldusrikas ja selle kõrgus jääb 80 ja 100 meetri vahele. Geoloogiliste olude ja mullastikutingimuste mitmekesisus on andnud ettevõtjatele võimaluse leida igale kasvatatavale sordile optimaalsed kasvutingimused. Roosad veinid on puuviljalised ja värsked, punased veinid on meeldiva tanniinise struktuuriga ning küllalt tugeva lõhnaga, eeskätt on maitses tunda punaste puuviljade varjundeid, valged veinid on üldiselt kuivad, kuid võivad mõnikord sisaldada fermenteeritavaid suhkruid, sel juhul võib neid liigitada poolkuivade, poolmagusate või magusate veinide hulka. Punaste veinide laagerdamine pehmendab nende tanniinist struktuuri. Valgete veinide puhul muudab laagerdamine veinide lõhnaomadused komplekssemaks.

„Azay-le-Rideau“

Viinamarjakasvatuspiirkond asub Loire’i ja Indre’i jõgede orgude vahel ja seal valitseb mõõdukas kliima. Liiva ja kruusa sisaldava mullaga küngastel kasvatatakse peamiselt viinamarjasorte „Grolleau N“ ja „Chenin B“, millest valmistatakse elegantseid ja värskeid valgeid veine ning puuviljalisi roosasid veine. Traditsiooniliselt võib roosasid veine valmistada üksnes otsese pressimise teel enne kääritamist, see tagab veinide puuviljalisuse. Valged veinid, mis võivad mõnikord sisaldada fermenteeritavaid suhkruid, on elegantsed ja mineraalsed.

„Chenonceaux“

Geograafiline piirkond asub Cheri jõe mõlemal kaldal. Viinamarju kasvatatakse maatükkidel, millele on iseloomulikud olulisel määral räni sisaldavad mullad. Valgel veinil on üldiselt tugev aroom, mis meenutab õistaimi (viirpuu, akaatsia jms) ja milles on värskeid lõhnanüansse (tsitrusviljad, kuivatatud puuviljad jms). Veinide laagerdamine, mis peab toimuma vähemalt kuni koristamisele järgneva aasta 30. aprillini, lisab nende maitsele täidlust ja peenekoelisust. Punastel veinidel on väga meeldiv tanniinine struktuur. Nende lõhna- ja maitseomadused on küllalt intensiivsed ja sisaldavad punaste puuviljade varjundeid. Veinide laagerdamine, mis peab toimuma kuni koristamisele järgneva aasta 31. augustini, annab neile kompleksse aroomi ning muudab tanniinid täidlaseks ja siidiseks.

„Mesland“

Geograafiline piirkond asub kontrollitud päritolunimetuse „Touraine“ piirkonna põhjaosas, tegemist on Loire’i jõe poole avaneva platoo servaga. Muldadele on iseloomulikud miotseenist pärinevad ränikivimid ja liiv. Temperatuuride suur kõikumine ja geograafiline asukoht on eriti sobivad varaste viinamarjasortide jaoks. Punastel ja roosadel veinidel, mis pärinevad viinamarjasordist „Gamay N“, on väikeste punaste puuviljade kontsentreeritud aroom. Valged veinid võivad mõnikord sisaldada fermenteeritavaid suhkruid, neil on kompleksne õistaimi (viirpuu, pärn, raudürt jms) meenutav lõhnabukett, mis võib hõlmata puuviljalisemaid varjundeid (tsitrusviljad, pirn,jms). Järelmaitses jääb sageli domineerima värskustunne.

„Oisly“

See viinamarjakasvatuspiirkond paikneb Sologne’i viinamarjakasvatusala keskel ning seal valmistatakse valgeid veine üksnes viinamarjasordist „Sauvignon B“, mille jaoks on seal väga sobivad mullad, mis sisaldavad kontinentaalset liiva ja kruusa ning nn Sologne’i setteid, mis koosnevad liivast, savist ja karplubjakivist (falun). Geograafilise piirkonna kliimat iseloomustab suvine kuivaperiood, mis on eriti iseloomulik Touraine’i piirkonnale. Selline looduskeskkond võimaldab toota väga värskeid, peenekoelise ja õrna, tsitrustaimi ja valgeid õistaimi meenutava lõhnaga veine. Veinide laagerdamine, mis peab kestma vähemalt kuni koristamisele järgneva aasta 30. aprillini, lisab nende maitsele komplekssust.

Touraine’i piirkonna veinid, kuningakodades kõrgelt hinnatud viinamarjaistandustest ja orgudest pärit veinide järeltulijad, on siiani jäänud põhjapoolsemate viinamarjakasvatusalade parimaks näiteks ning siinne kultuuriliselt elujõuline keskkond, Loire’i org, on lisatud UNESCO maailma kultuuripärandi nimekirja.

Vahuveinid

Ka vahuveinide tootmine asetub eespool kirjeldatud konteksti. Kui avastati, et keldrisse paigutatud pudelites algas mõnikord uus käärimine, tekkis Touraine piirkonna veinitootjatel soov selliste nn looduslike vahuveinide omadusi ära kasutada ja sellest kasu saada. Nii hakati tarbijatele alates XIX sajandist pakkuma nn kihisevaid veine. Tufipinnasesse kaevatud koopad on väga oluline tegur nende veinide valmistamisel, kuna see protsess nõuab suuri ühtlaste tingimustega ladustamis- ja käitlemisruume.

Enam kui sajandi jooksul omandatud kogemustega on vahuveinide valmistajatel tekkinud oskusteave, mis väljendub täielikult nende kuveedes. Valgete veinide territoriaalne algupärasus tagatakse nõudega, et veinid tuleb 60 % ulatuses valmistada viinamarjasortidest „Chenin B“ või „Orbois B“. Pikk laagerdamine horisontaalasendis (sõrestikul, sur lattes) võimaldab välja kujuneda võitainast meenutavatel terviklikel lõhnaomadustel ja komplekssusel.

9.   Olulised lisatingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Vahetus läheduses asuv piirkond

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus

Vahetus läheduses asuv piirkond, mille suhtes kohaldatakse vaiksete veinide puhul viinamarjade pressimist, veini valmistamist ja kääritamist ning vahuveinide puhul viinamarjade pressimist, veini valmimist ja pakendamist hõlmavat erandit, sisaldab järgmiste kommuunide territooriume (2018. aasta ametlike geograafiliste koodide alusel):

| — | Indre’i departemang: Faverolles-en-Berry, Fontguenand, Lye, La Vernelle, Veuil, Villentrois; |
| --- | --- |

—

Indre’i departemang: Faverolles-en-Berry, Fontguenand, Lye, La Vernelle, Veuil, Villentrois;

| — | Indre-et-Loire’i departemang: Bréhémont, La Chapelle-aux-Naux, Chaveignes, Chezelles, Crissay-sur-Manse; |
| --- | --- |

—

Indre-et-Loire’i departemang: Bréhémont, La Chapelle-aux-Naux, Chaveignes, Chezelles, Crissay-sur-Manse;

| — | Loir-et-Cheri departemang: Candé-sur-Beuvron, Cheverny, Cormeray, Feings, Fougères-sur-Bièvre, Fresnes, Les Montils, Mont-près-Chambord, Ouchamps, Sambin, Selles-sur-Cher; |
| --- | --- |

—

Loir-et-Cheri departemang: Candé-sur-Beuvron, Cheverny, Cormeray, Feings, Fougères-sur-Bièvre, Fresnes, Les Montils, Mont-près-Chambord, Ouchamps, Sambin, Selles-sur-Cher;

| — | Maine-et-Loire’i departemang: Brain-sur-Allonnes, Montsoreau. |
| --- | --- |

—

Maine-et-Loire’i departemang: Brain-sur-Allonnes, Montsoreau.

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

| — | Kontrollitud päritolunimetusele peab järgnema märge Gamay vastavalt tootespetsifikaadis sätestatud eeskirjadele. |
| --- | --- |

—

Kontrollitud päritolunimetusele peab järgnema märge Gamay vastavalt tootespetsifikaadis sätestatud eeskirjadele.

| — | Kontrollitud päritolunimetusele võib lisada vastavalt tootespetsifikaadis sätestatud eeskirjadele ühe järgmistest täiendavatest geograafilistest tähistest: „Amboise“, „Azay-le-Rideau“, „Chenonceaux“, „Mesland“, „Oisly“. |
| --- | --- |

—

Kontrollitud päritolunimetusele võib lisada vastavalt tootespetsifikaadis sätestatud eeskirjadele ühe järgmistest täiendavatest geograafilistest tähistest: „Amboise“, „Azay-le-Rideau“, „Chenonceaux“, „Mesland“, „Oisly“.

| — | Kontrollitud päritolunimetusele võib lisada täiendava märke primeur (värske) või nouveau (uus) vastavalt tootespetsifikaadis sätestatud eeskirjadele. |
| --- | --- |

—

Kontrollitud päritolunimetusele võib lisada täiendava märke primeur (värske) või nouveau (uus) vastavalt tootespetsifikaadis sätestatud eeskirjadele.

| — | Kõik vabatahtlikud märked, mille kasutamist võivad liidu sätete alusel reguleerida liikmesriigid, kantakse märgistusele tähtedega, mille mõõtmed ei ole (kõrguselt ega laiuselt) üle kahe korra suuremad kui kontrollitud päritolunimetuse tähed. |
| --- | --- |

—

Kõik vabatahtlikud märked, mille kasutamist võivad liidu sätete alusel reguleerida liikmesriigid, kantakse märgistusele tähtedega, mille mõõtmed ei ole (kõrguselt ega laiuselt) üle kahe korra suuremad kui kontrollitud päritolunimetuse tähed.

| — | Geograafilise nimetuse „Val de Loire“ märkimiseks kasutatavad tähed ei või kõrguselt ega laiuselt ületada kaht kolmandikku tähtede suurusest, mis moodustavad kontrollitud päritolunimetuse. |
| --- | --- |

—

Geograafilise nimetuse „Val de Loire“ märkimiseks kasutatavad tähed ei või kõrguselt ega laiuselt ületada kaht kolmandikku tähtede suurusest, mis moodustavad kontrollitud päritolunimetuse.

Täiendavad geograafilised nimetused

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

| — | Täiendavad geograafilised nimetused „Amboise“, „Azay-le-Rideau“ või „Mesland“ peavad järgnema kontrollitud päritolunimetusele ja need kantakse märgistusele tähtedega, mille mõõtmed ei ole kõrguselt ega laiuselt suuremad kui kontrollitud päritolunimetuse tähed. |
| --- | --- |

—

Täiendavad geograafilised nimetused „Amboise“, „Azay-le-Rideau“ või „Mesland“ peavad järgnema kontrollitud päritolunimetusele ja need kantakse märgistusele tähtedega, mille mõõtmed ei ole kõrguselt ega laiuselt suuremad kui kontrollitud päritolunimetuse tähed.

| — | Täiendavad geograafilised nimetused „Chenonceaux“ või „Oisly“ peavad asuma kontrollitud päritolunimetuse all ja need kantakse märgistusele tähtedega, mille mõõtmed ei ole kõrguselt ega laiuselt suuremad kui kontrollitud päritolunimetuse tähed. |
| --- | --- |

—

Täiendavad geograafilised nimetused „Chenonceaux“ või „Oisly“ peavad asuma kontrollitud päritolunimetuse all ja need kantakse märgistusele tähtedega, mille mõõtmed ei ole kõrguselt ega laiuselt suuremad kui kontrollitud päritolunimetuse tähed.

| — | Täiendava geograafilise nimetusega „Amboise“, „Mesland“ või „Azay-le-Rideau“ valgete veinide puhul tuleb märgisel esitada märge demi-sec (poolkuiv) vastavalt selle märke jaoks käesolevas tootespetsifikaadis sätestatud nõuetele, või märge moelleux (poolmagus) või doux (magus) vastavalt veini fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldusele, nagu on sätestatud liidu õigusaktides. |
| --- | --- |

—

Täiendava geograafilise nimetusega „Amboise“, „Mesland“ või „Azay-le-Rideau“ valgete veinide puhul tuleb märgisel esitada märge demi-sec (poolkuiv) vastavalt selle märke jaoks käesolevas tootespetsifikaadis sätestatud nõuetele, või märge moelleux (poolmagus) või doux (magus) vastavalt veini fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldusele, nagu on sätestatud liidu õigusaktides.

Märgistus

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

| — | Täiendava geograafilise nimetusega „Mesland“ roosade veinide puhul tuleb märgisel esitada märge demi-sec (poolkuiv) vastavalt selle märke jaoks tootespetsifikaadis sätestatud nõuetele, või märge moelleux (poolmagus) või doux (magus) vastavalt veini fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldusele, nagu on sätestatud liidu õigusaktides. |
| --- | --- |

—

Täiendava geograafilise nimetusega „Mesland“ roosade veinide puhul tuleb märgisel esitada märge demi-sec (poolkuiv) vastavalt selle märke jaoks tootespetsifikaadis sätestatud nõuetele, või märge moelleux (poolmagus) või doux (magus) vastavalt veini fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldusele, nagu on sätestatud liidu õigusaktides.

| — | Veinidele, millel on märge primeur (värske) või nouveau (uus), tuleb märkida veini aastakäik. |
| --- | --- |

—

Veinidele, millel on märge primeur (värske) või nouveau (uus), tuleb märkida veini aastakäik.

| — | Kaitstud päritolunimetusega veinid võib märgistada väiksema geograafilise piirkonnaga, kui kõnealune piirkond on:






  — | kantud katastrisse; |
| --- | --- | --- |

—

Kaitstud päritolunimetusega veinid võib märgistada väiksema geograafilise piirkonnaga, kui kõnealune piirkond on:

—

kantud katastrisse;

| — | märgitud saagideklaratsioonile. |
| --- | --- |

—

märgitud saagideklaratsioonile.

| — | Märge Gamay peab paiknema vahetult kontrollitud päritolunimetuse all ja selle märkimiseks kasutatavad tähed ei või kõrguselt ega laiuselt ületada kaht kolmandikku tähtede suurusest, mis moodustavad kontrollitud päritolunimetuse nime. |
| --- | --- |

—

Märge Gamay peab paiknema vahetult kontrollitud päritolunimetuse all ja selle märkimiseks kasutatavad tähed ei või kõrguselt ega laiuselt ületada kaht kolmandikku tähtede suurusest, mis moodustavad kontrollitud päritolunimetuse nime.

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-5f8c6cbf-bad9-4bba-9f9e-c780f349dfaf

---

(1)  EÜT L 9, 11.1.2019, lk 2.

---

| 23.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 94/27 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 94/27

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3.

(2020/C 94/05)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõikele 5 (1).

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Vinsobres“

Viitenumber PDO-FR-A0690-AM02

Teate esitamise kuupäev: 08/01/2020

KINNITATUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1.   Piiritletud maatüki kogupindala

Tootespetsifikaadi IV punkti alapunkti 2, milles käsitletakse piirkondi ja alasid, kus tehakse erinevaid toiminguid, lisatakse kuupäev 19. juuni 2019. Selle muudatuse eesmärk on lisada kuupäev, millal pädev riiklik asutus geograafilise tootmispiirkonna piiritletud kasvatusala muudatuse heaks kiitis. Kasvatusala piiritlemise eesmärk on määrata kindlaks tootmispiirkond, mille maatükid on sobivad asjaomase kontrollitud päritolunimetusega toote tootmiseks.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

2.   Viinamarjasordid

Eeskirju punaste sortide osakaalu kohta põllumajandusettevõttes ei kohaldata nende viinamarjakasvatajate suhtes, kes ei valmista veini oma toodangust ja kes harivad piiritletud maatükil kaitstud päritolunimetusega veini „Vinsobres“ tootmiseks väiksemat ala kui 1,5 hektarit.

See tootespetsifikaadi muudatus ei mõjuta koonddokumenti.

3.   Niisutamine

Niisutamine on lubatud vastavalt maa- ja merekalanduse seadustiku (code rural et de la pêche maritime) artiklis D. 645-5 sätestatud siseriiklikule eeskirjale. See punkt on ette nähtud tootespetsifikaadi punktis VI, milles käsitletakse viinamarjaistanduste tegevust.

Maatükkidel asuvate paiksete niisutusseadmete kasutamise keeld on välja jäetud.

Juhul kui niisutamine on lubatud, on niisutatavate maatükkide maksimaalne keskmine saagikus 5 000 kg hektari kohta, mitte 7 000 kg hektari kohta, et mitte veinisaak ei suureneks.

See tootespetsifikaadi muudatus ei mõjuta koonddokumenti.

4.   Vanus, millest alates hakkavad noored viinapuud vilja kandma

Alguskuupäev, mil noored viinapuud hakkavad toodangut andma, on tõstetud seitsmendalt aastalt kolmandale pärast viinapuude istutusaastat (poogitud viinapuude puhul kuuendalt aastalt teisele), et võimaldada rajada uusi viinamarjaistandusi ja vanu viinamarjaistandusi kiiremini uuendada.

See tootespetsifikaadi muudatus ei mõjuta koonddokumenti

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Seost geograafilise piirkonnaga on täiendatud viitega viinamarjade kohustuslikule kasvatusperioodile. Põhjuslikku seost käsitlevasse lõiku on lisatud järgmine lause: „Selliste kontsentreeritud veinide omadusi tugevdab ja stabiliseerib viinamarjade kasvatamine vähemalt saagi koristamisele järgneva aasta 15. märtsini.“

Koonddokumenti täiendati selle selgitamiseks punktis „Seos geograafilise piirkonnaga“.

6.   Veinide ringlusse laskmise kuupäev

Jäetakse välja selle saagiaasta 1. detsember, millest alates võib veine volitatud laopidajate või ettevõtjate vahel vedada, nagu on ette nähtud tootespetsifikaadi punktiga IX veini töötlemise, ettevalmistamise, kasvatamise, pakendamise ja ladustamise puhul.

Selle piirangu kaotamine võimaldab veinil enne turuleviimist liikuda geograafilise piirkonna erinevate ettevõtjakategooriate ja naabruspiirkonnas asuva piirkonna vahel.

See tootespetsifikaadi muudatus ei mõjuta koonddokumenti.

KOONDDOKUMENT

1.   Toote nimetus

Vinsobres

2.   Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

Vein

4.   Veini(de) kirjeldus

Kaitstud päritolunimetuse „Vinsobres“ alla kuuluvad punased rahulikud veinid. Veine toodetakse peamiselt sortidest „Grenache N“, „Mourvèdre N“ ja „Syrah N“.

Need on kontsentreeritud ja hea lõhnaga. Noore veini lõhnale on iseloomulikud puuviljalised nüansid (värsked puuviljad), mis arenevad veini laagerdumisel suhkruga keedetud puuviljade, kange alkohoolse joogi, vürtside (paprika) ja maitseainete lõhna suunas.

Veini maitse on eriti hästi tasakaalustatud. Veinid on struktureeritud ja neis on pehme ja elegantne tanniinsus. Puuviljaline aroom on kauakestev ja intensiivne. Selliste kontsentreeritud veinide omadusi tugevdab ja stabiliseerib viinamarjade kasvatamine vähemalt saagi koristamisele järgneva aasta 15. märtsini. Selline kasvatamine toob kaasa vanilli-, röstimis- ja suitsulõhna nüansse.

Nendel veinidel on tugev punane värvus, rikkalik ja kompleksne lõhn. Need on tasakaalustatud, harmoonilised ja sobivad säilitamiseks.

Veinidel on järgmised analüütilised omadused:

| — | õunhappe sisaldus alla 0,4g/l või sellega võrdne; – värvuse modifitseeritud intensiivsus alla 8 või sellega võrdne; – polüfenoolide üldindeks alla 52 või sellega võrdne; |
| --- | --- |

—

õunhappe sisaldus alla 0,4g/l või sellega võrdne; – värvuse modifitseeritud intensiivsus alla 8 või sellega võrdne; – polüfenoolide üldindeks alla 52 või sellega võrdne;

| — | kääritatava suhkru sisaldus alla 3 g/l või sellega võrdne veinide puhul, mille naturaalne alkoholisisaldus on alla 14 mahuprotsendi või sellega võrdne; |
| --- | --- |

—

kääritatava suhkru sisaldus alla 3 g/l või sellega võrdne veinide puhul, mille naturaalne alkoholisisaldus on alla 14 mahuprotsendi või sellega võrdne;

| — | kääritatava suhkru sisaldus alla 4 g/l või sellega võrdne veinide puhul, mille naturaalne alkoholisisaldus on üle 14 mahuprotsendi. |
| --- | --- |

—

kääritatava suhkru sisaldus alla 4 g/l või sellega võrdne veinide puhul, mille naturaalne alkoholisisaldus on üle 14 mahuprotsendi.

Muud analüütilised kriteeriumid vastavad liidu õigusnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 14,5 |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 12,5 |
| Minimaalne üldhappesus | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 14,28 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi kogusisaldus (milligrammides liitri kohta): | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

14,5

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

12,5

Minimaalne üldhappesus

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

14,28

Maksimaalne vääveldioksiidi kogusisaldus (milligrammides liitri kohta):

5.   Veinivalmistustavad

a.   Peamised veinivalmistustavad

Veinivalmistuse eritavad

| — | Termiline töötlemine temperatuuril üle 40 °C on keelatud. |
| --- | --- |

—

Termiline töötlemine temperatuuril üle 40 °C on keelatud.

| — | Puutükkide kasutamine on keelatud. |
| --- | --- |

—

Puutükkide kasutamine on keelatud.

Lisaks eespool esitatud sätetele tuleb veinivalmistustavade puhul kinni pidada liidu tasandi ning maaseadustiku ja merekalapüügi seadustiku (code rural et de la pêche maritime) sätetest.

Viljelustavad

Viinapuude tüvede vaheline kaugus

| — | Ridadevaheline laius ei tohi olla suurem kui 2,50 meetrit. |
| --- | --- |

—

Ridadevaheline laius ei tohi olla suurem kui 2,50 meetrit.

| — | Iga puu kasvuala maksimaalne pindala on 2,50 m2. Pindala arvutamiseks korrutatakse ridadevaheline kaugus tüvedevahelise kaugusega. |
| --- | --- |

—

Iga puu kasvuala maksimaalne pindala on 2,50 m2. Pindala arvutamiseks korrutatakse ridadevaheline kaugus tüvedevahelise kaugusega.

| — | Samas reas olevate viinapuude tüvede vaheline kaugus on 0,80–1,20 meetrit. |
| --- | --- |

—

Samas reas olevate viinapuude tüvede vaheline kaugus on 0,80–1,20 meetrit.

Viinapuude lõikamine

| — | Viinapuud lõigatakse madalaks (lehtrikujuline või Royat’ nöörpuu vorm), nii et neil oleks maksimaalselt kuus võrset. |
| --- | --- |

—

Viinapuud lõigatakse madalaks (lehtrikujuline või Royat’ nöörpuu vorm), nii et neil oleks maksimaalselt kuus võrset.

| — | Igal lühivõrsel on maksimaalselt kaks punga. |
| --- | --- |

—

Igal lühivõrsel on maksimaalselt kaks punga.

| — | Royat’ nöörpuu vormi kujundamise periood on kõikide viinamarjasortide puhul piiratud kahe aastaga. Sel ajavahemikul on Guyot’ tagasilõikusmeetod lubatud kas Guyot’ lihtlõikusena, mille puhul pikale võrsele jäetakse kuni kaheksa punga ning üks või kaks kuni kahe pungaga kõrvalvõrset, või Guyot’ topeltlõikusena, mille puhul pikale võrsele jäetakse kuni kuus punga ning üks või kaks kuni kahe pungaga kõrvalvõrset. |
| --- | --- |

—

Royat’ nöörpuu vormi kujundamise periood on kõikide viinamarjasortide puhul piiratud kahe aastaga. Sel ajavahemikul on Guyot’ tagasilõikusmeetod lubatud kas Guyot’ lihtlõikusena, mille puhul pikale võrsele jäetakse kuni kaheksa punga ning üks või kaks kuni kahe pungaga kõrvalvõrset, või Guyot’ topeltlõikusena, mille puhul pikale võrsele jäetakse kuni kuus punga ning üks või kaks kuni kahe pungaga kõrvalvõrset.

Niisutamine võib olla lubatud.

b.   Maksimaalne saagikus

42 hektoliitrit hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Viinamarjade koristamine ja pressimine ning veini valmistamine ja kääritamine toimub Drôme’i departemangu Vinsobres’i kommuuni territooriumil.

7.   Peamised veiniviinamarjasordid

„Grenache N“

„Syrah N“ – „Shiraz“

„Mourvèdre N“ – „Monastrell“

8.   Seos(t)e kirjeldus

Kaitstud päritolunimetusega „Vinsobres“ hõlmatud geograafiline piirkond asub Drôme’i departemangus Miocène de Valréasi settealal ja Ayguesi jõe alluviaalsettealal, mis on Vahemere jõgikonna mägijõgi ja on toonud kaasa Alpide reljeefist lahti rebitud purdkivimisetteid juba mitu miljonit aastat.

Selle tulemusena on üle 500 meetri kõrgusel künklik maastik, mis asub suunaga kirdest edelasse ja mille jalamil on astmetena lõunasse jäävad mõõduka kaldega nõlvad.

Kohalikku vahemerelist kliimat iseloomustavad kaks vihmahooaega, esimene sügisel ja teine märtsist maini, ning kaks kuiva perioodi jaanuarist veebruarini ja eelkõige juulis. Aasta keskmine temperatuur on 12,7 °C. Peamiselt kujundab selle piirkonna kliimat põhjast puhuv mistraal. Tuul on küll kuivatava mõjuga, kuid piirab samas seenhaiguste arengut. Suvine kuiv kliima soodustab ka viinamarjade head küpsemist. Mistraali kuivatav mõju aitab ka luua eri koostisosade kontsentratsiooni marjades.

Mullad on üldiselt väga kivised, punase kuni pruuni värvusega, mis annab neile topograafiast tulenevalt olulise soojenemisvõimsuse, mis kutsub omakorda esile taime varase tärkamise.

Kliimaga seotud mullastiku eripärast tulenev veerežiim võimaldab pidevalt toota väga väljendusrikkaid punaseid veine. Nende tegurite hea tasakaalu tõttu on viinapuu väikese tootlikkusega, kuid tooraine kõrge kontsentratsiooniga kõigis taime koostisosades (viinamarja kvaliteet).

Toodetud veinide homogeensus ja ühine eripära on iseloomulik tunnus, mis tuleneb piirkonnast, mida on tunnustatud kontrollitud päritolunimetusega (omavalitsuse tasandil). See tuleneb looduslike tegurite erilisest vastastikusest mõjust ja sellest, kuidas selle omavalitsusüksuse tootjate kogukond aja jooksul oma oskusi välja arendas.

Tänu viinamarjakasvataja oskusteabele, st viinamarjade korjamiseks mõeldud maatükkide rangele valikule, viinapuudele parima asukoha leidmisele, on võimalik piirata ala kõrgusest tulenevat mõju.

Hoolimata sellest, et kliima on aastati väga erinev, on eespool nimetatud tegurite koosmõjul võimalik saada hästi valminud viinamarjasaake ning valmistada keskmise ja pika säilivusajaga tugevamaitselisi veine. Selliste kontsentreeritud veinide omadusi tugevdab ja stabiliseerib viinamarjade kasvatamine vähemalt saagi koristamisele järgneva aasta 15. märtsini.

Kõigi nende tegurite õige tasakaal annab tulemuseks punased veinid, mis on maheda värvusega, rikkalikud ja komplekssed, tasakaalustatud, harmoonilised ja sobivad säilitamiseks.

9.   Olulised lisatingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Väiksema geograafilise üksuse nime kasutamine märgistusel

Õigusraamistik:

Riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Kontrollitud päritolunimetusega veinide märgistusel võib esitada väiksema geograafilise piirkonna nimetuse, kui kõnealune piirkond on

| — | kantud katastrisse, |
| --- | --- |

—

kantud katastrisse,

| — | märgitud saagideklaratsioonile. |
| --- | --- |

—

märgitud saagideklaratsioonile.

Suurema geograafilise üksuse nime kasutamine märgistusel

Õigusraamistik:

Riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Kaitstud päritolunimetusega veinidel võib olla ka suurema geograafilise piirkonna „Cru des Côtes du Rhône“ või „Vignobles de la Vallée du Rhône“ märgistus.

Vahetus läheduses asuv piirkond

Õigusraamistik:

Riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus:

Vahetus läheduses asuv piirkond, mille suhtes kohaldatakse erandit seoses viinamarjamahla valmistamise, veini valmistamise ja viinapuude kasvatamisega, hõlmab Drôme’i departemangu 36 kommuuni ja Vaucluse’i departemangu 48 kommuuni.

| — | Drôme’i departemang: Aubres, La Baume-de-Transit, Bouchet, Chamaret, Chantemerle-lès-Grignan, Châteauneuf-de-Bordette, Clansayes, Colonzelle, Condorcet, Donzère, La Garde-Adhémar, Les GrangesGontardes, Grignan, Mérindol-les-Oliviers, Mirabel-aux-Baronnies, Mollans-sur-Ouvèze, Montaulieu, Montbrison-sur-Lez, Montségur-surLauzon, Nyons, Le Pègue, Piégon, Les Pilles, Rochegude, Roche-SaintSecret-Béconne, Rousset-les-Vignes, Saint-Maurice-sur-Eygues, SaintPantaléon-les-Vignes, Saint-Paul-Trois-Châteaux, Saint-Restitut, Solérieux, Suze-la-Rousse, Taulignan, Tulette, Valaurie, Venterol; |
| --- | --- |

—

Drôme’i departemang: Aubres, La Baume-de-Transit, Bouchet, Chamaret, Chantemerle-lès-Grignan, Châteauneuf-de-Bordette, Clansayes, Colonzelle, Condorcet, Donzère, La Garde-Adhémar, Les GrangesGontardes, Grignan, Mérindol-les-Oliviers, Mirabel-aux-Baronnies, Mollans-sur-Ouvèze, Montaulieu, Montbrison-sur-Lez, Montségur-surLauzon, Nyons, Le Pègue, Piégon, Les Pilles, Rochegude, Roche-SaintSecret-Béconne, Rousset-les-Vignes, Saint-Maurice-sur-Eygues, SaintPantaléon-les-Vignes, Saint-Paul-Trois-Châteaux, Saint-Restitut, Solérieux, Suze-la-Rousse, Taulignan, Tulette, Valaurie, Venterol;

| — | Vaucluse’i departemang: Avignon, Beaumes-de-Venise, Bédarrides, Bollène, Buisson, Cairanne, Camaret-sur-Aigues, Caumont-sur-Durance, Châteauneuf-de-Gadagne, Châteauneuf-du-Pape, Courthézon, Faucon, Gigondas, Grillon, Jonquerettes, Jonquières, Lafare, Lagarde-Paréol, Mondragon, Morières-lès-Avignon, Mornas, Orange, Piolenc, Puyméras, Rasteau, Richerenches, Roaix, La Roque-Alric, Sablet, Sainte-Cécile-lesVignes, Saint-Marcellin-lès-Vaison, Saint-Romain-en-Viennois, SaintRoman-de-Malegarde, Saint-Saturnin-lès-Avignon, Sarrians, Séguret, Sérignan-du-Comtat, Sorgues, Suzette, Travaillan, Uchaux, Vacqueyras, Vaison-la-Romaine, Valréas, Vedène, Villedieu, Violès, Visan. |
| --- | --- |

—

Vaucluse’i departemang: Avignon, Beaumes-de-Venise, Bédarrides, Bollène, Buisson, Cairanne, Camaret-sur-Aigues, Caumont-sur-Durance, Châteauneuf-de-Gadagne, Châteauneuf-du-Pape, Courthézon, Faucon, Gigondas, Grillon, Jonquerettes, Jonquières, Lafare, Lagarde-Paréol, Mondragon, Morières-lès-Avignon, Mornas, Orange, Piolenc, Puyméras, Rasteau, Richerenches, Roaix, La Roque-Alric, Sablet, Sainte-Cécile-lesVignes, Saint-Marcellin-lès-Vaison, Saint-Romain-en-Viennois, SaintRoman-de-Malegarde, Saint-Saturnin-lès-Avignon, Sarrians, Séguret, Sérignan-du-Comtat, Sorgues, Suzette, Travaillan, Uchaux, Vacqueyras, Vaison-la-Romaine, Valréas, Vedène, Villedieu, Violès, Visan.

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-dddce4c8-b45c-443d-9853-598c16610d06

---

(1)  EÜT L 9, 11.1.2019, lk 2.

---