# Eiropas Savienības C 298/2022

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 298 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 65. gadagājums2022. gada 5. augusts |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 298

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

65. gadagājums2022. gada 5. augusts

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | II   Informācija |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2022/C 298/01 | Komisijas paziņojums – Vadlīnijas, kā piemērot Regulu (ES) 2020/741 par ūdens atkalizmantošanas minimālajām prasībām | 1 |
| 2022/C 298/02 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.10777 – PLASTIC OMNIUM / VARROC (LIGHTING DIVISION)) (
  1
  ) | 56 |
| 2022/C 298/03 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.10748 – MACQUARIE / BCI / NATIONAL GRID / NATIONAL GRID GAS) (
  1
  ) | 57 |

Saturs

Lappuse

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2022/C 298/01

Komisijas paziņojums – Vadlīnijas, kā piemērot Regulu (ES) 2020/741 par ūdens atkalizmantošanas minimālajām prasībām

1

2022/C 298/02

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.10777 – PLASTIC OMNIUM / VARROC (LIGHTING DIVISION)) (
  1
  )

1

56

2022/C 298/03

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.10748 – MACQUARIE / BCI / NATIONAL GRID / NATIONAL GRID GAS) (
  1
  )

1

57

---

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2022/C 298/04 | Euro maiņas kurss — 2022. gada 4. augusts | 58 |
| 2022/C 298/05 | Atzinums, ko sniegusi Padomdevēja komiteja uzņēmumu apvienošanās jautājumos savā 2022. gada 14. februāra sanāksmē par lēmumu lietā M.10078 — Cargotec/Konecranes – Sanāksme audiokonferences formātā, izmantojot Skype for Business – Ziņotāja dalībvalsts: Igaunija (
  1
  ) | 59 |
| 2022/C 298/06 | Uzklausīšanas amatpersonas nobeiguma ziņojums – Lieta M.10078 – Cargotec / Konecranes
   (
  1
  ) | 61 |
| 2022/C 298/07 | Kopsavilkums Komisijas Lēmumam (2022. gada 24. februāris), ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar iekšējo tirgu un EEZ līguma darbību (Lieta M.10078 — Cargotec/Konecranes)
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2022)1070)

   (
  1
  ) | 63 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2022/C 298/04

Euro maiņas kurss — 2022. gada 4. augusts

58

2022/C 298/05

Atzinums, ko sniegusi Padomdevēja komiteja uzņēmumu apvienošanās jautājumos savā 2022. gada 14. februāra sanāksmē par lēmumu lietā M.10078 — Cargotec/Konecranes – Sanāksme audiokonferences formātā, izmantojot Skype for Business – Ziņotāja dalībvalsts: Igaunija (
  1
  )

Cargotec

Konecranes

1

59

2022/C 298/06

Uzklausīšanas amatpersonas nobeiguma ziņojums – Lieta M.10078 – Cargotec / Konecranes
   (
  1
  )

Cargotec

Konecranes

1

61

2022/C 298/07

Kopsavilkums Komisijas Lēmumam (2022. gada 24. februāris), ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar iekšējo tirgu un EEZ līguma darbību (Lieta M.10078 — Cargotec/Konecranes)
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2022)1070)

   (
  1
  )

Cargotec

Konecranes

(izziņots ar dokumenta numuru C(2022)1070)

1

63

---

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2022/C 298/08 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.10814 – HEDIN / MOTOR-CAR) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 70 |
| | CITI TIESĪBU AKTI |
| | Eiropas Komisija |
| 2022/C 298/09 | Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu | 72 |

V   Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2022/C 298/08

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.10814 – HEDIN / MOTOR-CAR) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

HEDIN / MOTOR-CAR

1

70

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

2022/C 298/09

Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

72

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 5.8.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 298/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 298/1

---

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS

Vadlīnijas, kā piemērot Regulu (ES) 2020/741 par ūdens atkalizmantošanas minimālajām prasībām

(2022/C 298/01)

Satura rādītājs

| 1. | Ievads | 3 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Vispārīgi un administratīvi pienākumi | 3 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | Darbības joma | 4 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.1.1. | Kritēriji | 4 |
| --- | --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Lēmuma iesniegšana un pārskatīšana | 5 |
| --- | --- | --- |

2.1.2.

| 2.2. | Kompetentā iestāde | 5 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Kontaktpunkti | 6 |
| --- | --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Atbildīgās puses | 6 |
| --- | --- | --- |

2.4.

| 2.4.1. | Pārgūšanas iekārtas operatora atbildība par ūdens kvalitāti | 7 |
| --- | --- | --- |

2.4.1.

| 2.4.2. | Citu dalībnieku atbildība | 7 |
| --- | --- | --- |

2.4.2.

| 2.5. | Atļaujas | 8 |
| --- | --- | --- |

2.5.

| 2.5.1. | Iestādes, kas piešķir atļauju | 8 |
| --- | --- | --- |

2.5.1.

| 2.5.2. | Pieteikums atļaujas saņemšanai | 9 |
| --- | --- | --- |

2.5.2.

| 2.5.3. | Atļaujas saturs | 9 |
| --- | --- | --- |

2.5.3.

| 2.5.4. | Atbrīvojums pētniecības projektiem un pilotprojektiem | 10 |
| --- | --- | --- |

2.5.4.

| 2.6. | Atbilstības pārbaudes | 10 |
| --- | --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Sankcijas | 10 |
| --- | --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Izpratnes veicināšana un informācijas kopīgošana | 11 |
| --- | --- | --- |

2.8.

| 3. | Tehniskie aspekti | 12 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | Riska pārvaldība | 12 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Galvenie riska pārvaldības elementi | 13 |
| --- | --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Sistēmas apraksts | 15 |
| --- | --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Dalībnieki un lomas | 15 |
| --- | --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Apdraudējumu identificēšana un apdraudētās vides un populācijas | 15 |
| --- | --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | Vides un veselības riska novērtēšanas metodes | 18 |
| --- | --- | --- |

3.1.5.

| 3.1.6. | Nosacījumi attiecībā uz papildu prasībām | 20 |
| --- | --- | --- |

3.1.6.

| 3.1.7. | Preventīvi pasākumi | 20 |
| --- | --- | --- |

3.1.7.

| 3.1.8. | Kvalitātes kontroles un vides monitoringa sistēmas | 20 |
| --- | --- | --- |

3.1.8.

| 3.1.9. | Ārkārtas pārvaldība un koordinācija | 21 |
| --- | --- | --- |

3.1.9.

| 3.2. | Kultūraugu veidi un pārgūtā ūdens klases | 21 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Apūdeņošanas metožu un kultūraugu veidu piemēri | 22 |
| --- | --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Barjeru izmantošanas piemēri nepieciešamās ūdens kvalitātes klases sasniegšanai | 24 |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

| 3.3. | Validācijas monitorings | 26 |
| --- | --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | Vispārīgi principi | 26 |
| --- | --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Validācijas monitoringa protokoli | 27 |
| --- | --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Validācijas monitoringa piemēri | 28 |
| --- | --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Papildu resursi | 29 |
| --- | --- | --- |

3.3.4.

1.   Ievads

ES ūdens resursi tiek aizvien vairāk noslogoti. Tas izraisa ūdens trūkumu, proti, ūdens resursu nepietiek vajadzību apmierināšanai, un ūdens kvalitātes pasliktināšanos. Turklāt spiedīgo situāciju ar saldūdens pieejamību būtiski saasina klimata pārmaiņas, neprognozējami laikapstākļi un sausums. Pārgūtā ūdens atkalizmantošana tiek plaši uzskatīta par praksi, kas palīdz efektīvāk apsaimniekot ūdens resursus un pielāgot mūsu sistēmas klimata pārmaiņām atbilstoši ES stratēģijai, kas izklāstīta Eiropas zaļajā kursā (1).

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2020/741 par ūdens atkalizmantošanas minimālajām prasībām (Ūdens atkalizmantošanas regula) (2) mērķis ir sekmēt un veicināt ūdens atkalizmantošanu lauksaimnieciskajā apūdeņošanā — nozarē, kas var būt īpaši neaizsargāta pret ūdens resursu nepietiekamību un nepastāvību, padarot ES pārtikas sistēmu ilgtspējīgāku un noturīgāku (3), vienlaikus aizsargājot sabiedrības veselību un vidi.

Ūdens atkalizmantošanas regulā, kas piemērojama no 2023. gada 26. jūnija, ir paredzētas ūdens kvalitātes minimālās prasības attiecībā uz attīrītu komunālo notekūdeņu drošu atkalizmantošanu lauksaimnieciskajai apūdeņošanai. Saskaņotas minimālās prasības arī nodrošinās, ka lauksaimniecības produktu vienotais tirgus darbosies pienācīgi, un tām arī būtu jāuzlabo patērētāju uzticība.

Saskaņā ar šo regulu komunālie notekūdeņi, kas attīrīti atbilstoši Direktīvā 91/271/EEK par komunālo notekūdeņu attīrīšanu (Komunālo notekūdeņu attīrīšanas direktīva) (4) paredzētajām prasībām, jāattīra tālāk, lai tie atbilstu jaunajiem minimālajiem kvalitātes parametriem un kļūtu piemērojami izmantošanai lauksaimniecībā.

Papildus vienotajām ūdens kvalitātes minimālajām prasībām regulā ir arī noteiktas vienotās minimālās monitoringa prasības, riska pārvaldības noteikumi potenciālo veselības un vides papildu risku novērtēšanai un novēršanai, atļauju saņemšanas pienākumi un pārredzamības noteikumi, atbilstoši kuriem galvenā informācija par jebkādiem ūdens atkalizmantošanas projektiem ir jādara publiski pieejama.

Saskaņā ar Ūdens atkalizmantošanas regulas 11. panta 5. punktu Komisijai, apspriežoties ar dalībvalstīm, ir jāizstrādā minētās regulas piemērošanas vadlīnijas. Minētās vadlīnijas ir sniegtas šajā paziņojumā. Tas ir sagatavots ciešā sadarbībā ar Ūdens atkalizmantošanas darba grupu (5), kura izveidota Ūdens politikas stratēģiskās koordinācijas grupas (6) paspārnē un kuras darbā piedalās dalībvalstu iestādes un ieinteresēto personu organizācijas. Ūdens atkalizmantošanas darba grupā šo dokumentu sīki apsprieda 2021. gada 21.–22. oktobra un 2022. gada 18. februāra sanāksmēs un sniedza rakstiskus komentārus.

Šo vadlīniju 2. iedaļā ir apskatīti vispārīgi un administratīvi pienākumi, kas paredzēti regulā un ietver tās darbības jomu. 3. iedaļā ir apskatīti tehniskāki aspekti.

2.   Vispārīgi un administratīvi pienākumi

Šajā iedaļā ir apskatīti šādi aspekti: regulas darbības joma, jo īpaši 2. panta 2. punkta piemērošana; kompetentā(-ās) iestāde(-es); kontaktpunkti un pārrobežu sadarbība; dažādu dalībnieku pienākumi; atļaujas; atbilstības pārbaudes; sankcijas; izpratnes veicināšana un informācijas kopīgošana.

2.1.   
  Darbības joma

Regulu piemēro vienmēr, kad lauksaimnieciskajai apūdeņošanai tiek atkalizmantoti attīrīti komunālie notekūdeņi. Tomēr saskaņā ar 2. panta 2. punktu dalībvalstis var nolemt, ka nav piemēroti ūdeni atkalizmantot lauksaimnieciskajai apūdeņošanai vienā vai vairākos to upju baseinu apgabalos vai to daļās.

Atbilstoši 2. panta 2. punkta lēmumiem faktiski tiek aizliegta ūdens atkalizmantošana noteiktā teritorijā (tās daļā), kā rezultātā regula šajās teritorijās netiek piemērota. Citiem vārdiem sakot, ja dalībvalsts uzskata ūdens atkalizmantošanu par nepiemērotu tikai daļā tās teritorijas, regula joprojām ir pilnībā piemērojama pārējās teritorijas daļās, kur ūdeni var atkalizmantot.

Daži vispārīgāki regulā paredzētie pienākumi joprojām var būt piemērojami pat tad, ja dalībvalstī ūdens atkalizmantošana ir aizliegta. Piemēram:

| — | 2. panta 3. punkts par atbrīvojumu pētniecības projektiem — ja dalībvalstī šādi projekti ir atļauti, tai būtu jāizraugās relevantas kompetentās iestādes, kas ir atbildīgas par to, ka tiek pārbaudīta atbilstība 2. panta 3. punkta kritērijiem; |
| --- | --- |

—

2. panta 3. punkts par atbrīvojumu pētniecības projektiem — ja dalībvalstī šādi projekti ir atļauti, tai būtu jāizraugās relevantas kompetentās iestādes, kas ir atbildīgas par to, ka tiek pārbaudīta atbilstība 2. panta 3. punkta kritērijiem;

| — | 8. pants par kontaktpunkta izraudzīšanos, lai sadarbotos ar citām dalībvalstīm; |
| --- | --- |

—

8. pants par kontaktpunkta izraudzīšanos, lai sadarbotos ar citām dalībvalstīm;

| — | 10. panta 1. punkts attiecībā uz sabiedrības informēšanu par kontaktpunktu; |
| --- | --- |

—

10. panta 1. punkts attiecībā uz sabiedrības informēšanu par kontaktpunktu;

| — | 15. pants par sankcijām, lai nodrošinātu, ka tad, ja ir pieņemts lēmums neatļaut ūdens atkalizmantošanu, to ievēro, proti, ūdens netiek atkalizmantots un visi no šā pienākuma atbrīvotie pētniecības projekti atbilst piemērojamajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

—

15. pants par sankcijām, lai nodrošinātu, ka tad, ja ir pieņemts lēmums neatļaut ūdens atkalizmantošanu, to ievēro, proti, ūdens netiek atkalizmantots un visi no šā pienākuma atbrīvotie pētniecības projekti atbilst piemērojamajiem nosacījumiem.

Ja nav pieņemts lēmums atbilstoši 2. panta 2. punktam, līdz regulas piemērošanas sākuma datumam (2023. gada 26. jūnijam) visām ūdens atkalizmantošanas sistēmas atbildīgajām pusēm jāspēj pieteikties uz atļauju.

Citiem vārdiem sakot, standartā (ja vien nacionālā līmenī nav pieņemts lēmums, kur noteikts citādi) ūdens atkalizmantošana ir atļauta, ja saskaņā ar regulu ir saņemta atļauja. Tas nozīmē, ka riska pārvaldības plānā jāaptver visi iespējamie riski un projektam pilnībā jāatbilst visiem ES veselības un vides tiesību aktiem.

2.1.1.   Kritēriji

Daudzi dažādi apstākļi un dalībvalstu klimata iezīmes var ietekmēt lēmumu par to, vai notekūdeņu atkalizmantošanai ir nozīme integrētā ūdens resursu apsaimniekošanā.

Iespējams, noteiktu dalībvalstu klimatiskie apstākļi var padarīt notekūdeņu atkalizmantošanu nevajadzīgu un/vai neekonomisku, jo bieži līst lietus. Tomēr pat dalībvalstīs, kur trūkst ūdens un ir atkārtoti sausuma periodi, var būt apstākļi, kuru rezultātā ūdens atkalizmantošana, kas parasti paredzēta ūdens trūkuma novēršanai, var nebūt piemērota.

Tas, piemēram, var būt gadījumā, kad noteiktās teritorijās ir ilgs un ilgstošs sausums un virszemes ūdensobjekti ir atkarīgi no attīrīto notekūdeņu novadīšanas, lai nodrošinātu to ekoloģisko caurplūdumu un ūdeņu labu stāvokli. Ja attīrītos notekūdeņus novadītu uz pārgūšanas staciju un pēc tam uz lauksaimniecību, virszemes ūdenstece nesaņemtu būtisku ūdens daudzumu, lai garantētu minimālu ekoloģisko caurplūdumu.

Šādos gadījumos ir arī jānovērtē alternatīvu avotu izmantošanas ietekme, proti, ieguve no (citiem) virszemes un/vai pazemes ūdensobjektiem, jo arī tie var ietekmēt ūdens daudzumu/kvalitāti. Tāds noslodzes faktors kā ūdens ieguve var ietekmēt pazemes ūdensobjektu kvantitatīvo stāvokli, un šajā gadījumā ūdens atkalizmantošana var nodrošināt alternatīvu ūdens avotu. Var arī rasties situācijas, kad ieguve nerada noslodzi un ūdens atkalizmantošanas izmaksas var nebūt konkurētspējīgas ar citiem ūdens avotiem.

Tāpēc visi lēmumi ir rūpīgi jāizvērtē, ņemot vērā ūdens atkalizmantošanas priekšrocības un trūkumus. Visi šie apsvērumi jāņem vērā, pieņemot lēmumu neizmantot ūdeni atkal kādā noteiktā teritorijā integrētas ūdens resursu apsaimniekošanas ietvaros.

Regulas 2. panta 2. punktā ir noteikti kritēriji, kas dalībvalstīm jāņem vērā, lai noteiktu, vai ūdens atkalizmantošana nav piemērota noteiktos upju baseinu apgabalos (vai to daļā(-ās)).

Dalībvalstīm, kas pieņem šādu lēmumu saskaņā ar regulas 2. panta 2. punktu, ir pienācīgi jāpamato un jāiesniedz Komisijai šis lēmums. Ja aizliegums tiek piemērots, jo virszemes ūdensobjekti, kas atkarīgi no novadītajiem notekūdeņiem, lai nodrošinātu caurplūdumu un ekoloģisko stāvokli, saskaras ar noslodzi kvalitātes dēļ, lēmums būtu pienācīgi pamatots, ja tajā norādīta šāda informācija:

| — | ietekmētie ūdensobjekti; |
| --- | --- |

—

ietekmētie ūdensobjekti;

| — | to pašreizējais stāvoklis; |
| --- | --- |

—

to pašreizējais stāvoklis;

| — | kādi citi izmaksu/iedarbīgi pasākumi ir veikti un var tikt veikti, lai panāktu labu stāvokli un/vai izvairītos no pasliktināšanās; |
| --- | --- |

—

kādi citi izmaksu/iedarbīgi pasākumi ir veikti un var tikt veikti, lai panāktu labu stāvokli un/vai izvairītos no pasliktināšanās;

| — | alternatīvi ūdens avoti lauksaimnieciskajai apūdeņošanai; kā arī |
| --- | --- |

—

alternatīvi ūdens avoti lauksaimnieciskajai apūdeņošanai; kā arī

| — | vai šie citi avoti varētu izraisīt pārmērīgu ieguvi no citiem virszemes vai pazemes ūdensobjektiem, iespējams, ietekmējot to kvantitatīvo un kvalitatīvo stāvokli. |
| --- | --- |

—

vai šie citi avoti varētu izraisīt pārmērīgu ieguvi no citiem virszemes vai pazemes ūdensobjektiem, iespējams, ietekmējot to kvantitatīvo un kvalitatīvo stāvokli.

Ja lēmums balstās uz izmaksu lietderības kritērijiem, ir svarīgi ņemt vērā visas izmaksas (gan ar vidi, gan resursiem saistītās izmaksas pārgūtajam ūdenim un alternatīvam(-iem) avotam(-iem), ko dalībvalsts uzskata par piemērotāku). Saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 5. pantu un III pielikumu veiktajā ekonomiskajā analīzē var norādīt noderīgu pamata informāciju.

2.1.2.   Lēmuma iesniegšana un pārskatīšana

Visi pienācīgi pamatoti un skaidri argumentēti lēmumi, kuri balstās uz regulas 2. panta 2. punktā izklāstītajiem kritērijiem, ir rakstveidā jāiesniedz Komisijai, izmantojot parastos saziņas kanālus (piemēram, dalībvalsts pastāvīgo pārstāvniecību ES). Dalībvalstij šādi lēmumi ir arī jādara pieejami sabiedrībai saskaņā ar 10. panta 3. punktu.

Regulas 2. panta 2. punktā noteikts, ka šāds lēmums jāpārskata pēc vajadzības, lai atspoguļotu mainīgos apstākļus. Šādi lēmumi jo īpaši jāpārskata, lai ņemtu vērā prognozes par klimata pārmaiņām un valstu stratēģijas attiecībā uz pielāgošanos klimata pārmaiņām (ko atjaunina reizi divos gados) (7), turklāt vismaz reizi sešos gados, ņemot vērā upju baseinu apsaimniekošanas plānus, kas izstrādāti, ievērojot Direktīvu 2000/60/EK.

Tāpēc jebkāds lēmums aizliegt ūdens atkalizmantošanu būtu jāpamato plašākā integrētas ūdens resursu apsaimniekošanas kontekstā. Tam būtu pilnībā jāatbilst apsaimniekošanas pieejai, kas noteikta attiecīgajos upju baseinu apsaimniekošanas plānos, kā arī politikas dokumentiem par klimata pārmaiņu mazināšanu un pielāgošanos tām.

Tas nozīmē, ka lēmumam par ūdens atkalizmantošanas aizliegšanu būtu jābalstās uz informāciju par ūdeņu stāvokli, noslodzi, ietekmi un pasākumiem, kas apkopota un izklāstīta šajos plānos. Tas arī ietvertu novērtējumu par pārgūtā ūdens un citu ūdens resursu izmaksām, kas saistītas ar vidi un resursiem, ņemot vērā atbilstoši Direktīvas 2000/60/EK 5. pantam veikto ekonomisko analīzi.

2.2.   
  Kompetentā iestāde

3. panta 1. punktā minētās kompetentās iestādes ir atbildīgas par:

| — | tādu atļauju piešķiršanu, kas paredz tiesības sagatavot un piegādāt pārgūto ūdeni un kas ietver arī ūdens atkalizmantošanas riska pārvaldības plāna izveides nodrošināšanu; |
| --- | --- |

—

tādu atļauju piešķiršanu, kas paredz tiesības sagatavot un piegādāt pārgūto ūdeni un kas ietver arī ūdens atkalizmantošanas riska pārvaldības plāna izveides nodrošināšanu;

| — | pārbaudi, kas īstenota, lai noteiktu, vai no regulas prasību izpildes atbrīvoto pētniecības vai izmēģinājuma projektu jeb pilotprojektu kritēriji ir izpildīti (attiecīgā gadījumā); |
| --- | --- |

—

pārbaudi, kas īstenota, lai noteiktu, vai no regulas prasību izpildes atbrīvoto pētniecības vai izmēģinājuma projektu jeb pilotprojektu kritēriji ir izpildīti (attiecīgā gadījumā);

| — | atbilstības verifikāciju attiecībā uz nosacījumiem, kas izklāstīti atļaujās, un turpmāku pasākumu veikšanu pārkāpumu gadījumā. |
| --- | --- |

—

atbilstības verifikāciju attiecībā uz nosacījumiem, kas izklāstīti atļaujās, un turpmāku pasākumu veikšanu pārkāpumu gadījumā.

Šī atbildība, piemēram, var ietvert: ūdens atkalizmantošanas riska pārvaldības plāna pārskatīšanu un pārliecības gūšanu par to, ka tas ietver visus aspektus; regulāru atbilstības verifikāciju saistībā ar plānos noteiktajiem pasākumiem un uzdevumiem; saziņas sekmēšanu starp dažādiem ūdens atkalizmantošanas shēmas dalībniekiem; informācijas apmaiņas koordinēšanu ar citām iestādēm. Atkarībā no administratīvās struktūras, piemēram, struktūrām upju baseinu apsaimniekošanai, dalībvalstis var izlemt izraudzīties vairāk nekā vienu kompetento iestādi.

Ja saskaņā ar 2. pantu dalībvalsts nolemj, ka nav piemēroti sagatavot un atkalizmantot pārgūto ūdeni lauksaimnieciskajai apūdeņošanai jebkādā upju baseinu apgabalā (faktiski visā tās teritorijā), kompetentās iestādes izveidošana būtu nepieciešama tikai tad, ja tiktu veikti pētniecības projekti un pilotprojekti par ūdens atkalizmantošanu lauksaimnieciskajai apūdeņošanai. Līdzīgi, ja dalībvalsts atļauj pārgūtā ūdens sagatavošanu, bet ne izmantošanu, būtu vajadzīga kompetentā iestāde, kura pārvalda sagatavošanas atļaujas.

2.3.   
  Kontaktpunkti

Saskaņā ar regulas 8. pantu dalībvalstīm ir jāizraugās kontaktpunkts sadarbībai ar citu dalībvalstu kontaktpunktiem.

Kontaktpunktiem ir šāds uzdevums: a) saņemt un sūtīt palīdzības pieprasījumus; b) pēc pieprasījuma sniegt palīdzību; c) koordinēt saziņu starp dažādu dalībvalstu kompetentajām iestādēm. Piemēram, pirms piešķir atļauju sagatavot vai piegādāt pārgūto ūdeni, kompetentajām iestādēm ir jāapmainās ar informāciju par nosacījumiem, kas izklāstīti attiecīgajās atļaujās un riska pārvaldības plānos, ar kontaktpunktu dalībvalstī, kur paredzēts izmantot pārgūto ūdeni. Kontaktpunktiem būtu jāreaģē uz palīdzības pieprasījumiem bez liekas kavēšanās.

Kontaktpunktu izveide var nebūt vajadzīga, ja dalībvalsts, pamatojoties uz 2. panta 2. punktu, nolemj, ka nav piemēroti izmantot pārgūto ūdeni lauksaimnieciskajai apūdeņošanai kādā upju baseinu apgabalā (faktiski visā tās teritorijā).

Tomēr, ja dalībvalsts neatļauj savā teritorijā izmantot pārgūto ūdeni, bet eksportē šādu ūdeni uz kaimiņvalsti, tai joprojām jābūt kontaktpunktam. Līdzīgi, kontaktpunkts ir vajadzīgs dalībvalstīs, kas savā teritorijā nesagatavo pārgūto ūdeni, bet vēlas to importēt apūdeņošanas vajadzībām no kaimiņvalsts.

Turklāt kaimiņu dalībvalstī īstenoti projekti savā ziņā var ietekmēt kopīgu ūdens sateces baseinu, un tāpēc ir vajadzīgas dalībvalsts kompetento iestāžu apspriešanās ar kontaktpunktu starpniecību.

2.4.   
  Atbildīgās puses

Regulā noteiktas vairākas atbildīgās puses, proti, dalībnieki, kas veic kādu pienākumu vai darbību ūdens atkalizmantošanas sistēmas satvarā. Ūdens atkalizmantošanas sistēma, kas definēta 3. panta 15. punktā, ietver infrastruktūru un citas tehniskas daļas, sākot no punkta, kur notekūdeņi ieplūst komunālo notekūdeņu attīrīšanas stacijā, un beidzot ar punktu, kur pārgūtais ūdens tiek izmantots lauksaimnieciskajai apūdeņošanai, attiecīgā gadījumā ieskaitot sadales un uzglabāšanas infrastruktūru.

3. panta 14. punktā noteikts, ka atbildīgās puses ir:

| — | pārgūšanas iekārtas operators; |
| --- | --- |

—

pārgūšanas iekārtas operators;

| — | komunālo notekūdeņu attīrīšanas stacijas operators, ja tas atšķiras no pārgūšanas iekārtas operatora; |
| --- | --- |

—

komunālo notekūdeņu attīrīšanas stacijas operators, ja tas atšķiras no pārgūšanas iekārtas operatora;

| — | attiecīgās iestādes, kas nav izraudzītā kompetentā iestāde; kā arī |
| --- | --- |

—

attiecīgās iestādes, kas nav izraudzītā kompetentā iestāde; kā arī

| — | attiecīgā gadījumā pārgūtā ūdens sadales operators vai pārgūtā ūdens uzglabāšanas operators. |
| --- | --- |

—

attiecīgā gadījumā pārgūtā ūdens sadales operators vai pārgūtā ūdens uzglabāšanas operators.

Regulā aprakstīti minimālie pārgūšanas iekārtas operatora pienākumi (sk. 2.4.1. iedaļu).

Kompetentās iestādes izsniegtajā atļaujā izklāsta citu atbildīgo pušu pienākumus, ņemot vērā pienākumus, kas noteikti riska pārvaldības plānā.

Citu iestāžu, kas nav kompetentā iestāde, loma varētu ietvert riska pārvaldības plānu pārskatīšanu, lai verificētu atbilstību piemērojamajiem noteikumiem (piemēram, veselības, vides, lauksaimniecības noteikumiem), nosakot konkrētas prasības to zināšanu jomā un sagatavojot atzinumu par riska pārvaldības plānu.

Dalībvalstis attiecīgā gadījumā un saskaņā ar valsts tiesību aktiem var sīkāk definēt lomu un pienākumus, ja tie atbilst minimālajiem noteikumiem.

2.4.1.   Pārgūšanas iekārtas operatora atbildība par ūdens kvalitāti

Pārgūšanas iekārtas operators ekspluatē vai pārvalda pārgūšanas iekārtu, un tas var būt fiziska vai juridiska persona. Šis operators var atšķirties no komunālo notekūdeņu attīrīšanas stacijas operatora, kas minēts Komunālo notekūdeņu attīrīšanas direktīvā.

Regulas 4. panta 1. punktā precizēts, ka pārgūšanas iekārtas operators atbild par pārgūtā ūdens kvalitāti atbilstības punktā.

Kā definēts 3. panta 11. punktā, atbilstības punkts ir punkts, kur pārgūšanas iekārtas operators pārgūto ūdeni piegādā nākamajam ķēdes dalībniekam. Atkarībā no ūdens atkalizmantošanas sistēmas konkrētās struktūras dalībvalstī nākamais dalībnieks var būt galalietotājs vai ūdens transportēšanas, sadales vai uzglabāšanas turpmākai izmantošanai gadījumā — citi dalībnieki.

Atbilstības punktā, kuru norāda atļaujā pārgūtā ūdens sagatavošanai un piegādei (sk. 2.5. iedaļu par atļaujām), pārgūšanas iekārtas operators nodrošina, ka pārgūtais ūdens atbilst minimālajām I pielikumā izklāstītajām prasībām, kā arī visiem citiem būtiskajiem papildu nosacījumiem, ko attiecīgajā atļaujā noteikusi kompetentā iestāde un kas aprakstīti riska pārvaldības plānā.

2.4.2.   Citu dalībnieku atbildība

Atbilstības punktā atbildību par ūdens kvalitāti uzņemas nākamais ķēdes dalībnieks — galalietotājs vai kāds starpposma dalībnieks, kurš atbild par sadali vai uzglabāšanu.

Riska pārvaldības plānā paredz visus nosacījumus, kas attiecīgā gadījumā saistīti ar sadali, uzglabāšanu un izmantošanu, kā arī to, kuras puses ūdens atkalizmantošanas sistēmas satvarā ir atbildīgas par šo prasību izpildi.

Ja riska pārvaldības plānā ir izmantošanas nosacījumi galalietotājam, šiem nosacījumiem jāatbilst ES pārtikas (un barības) higiēnas tiesību aktiem un saistītajiem dokumentiem, jo īpaši tiem, kas minēti Ūdens atkalizmantošanas regulā. Tie ir:

| — | Regula (EK) Nr. 178/2002 (8) — vispārējais pārtikas aprites tiesību akts, ar ko nosaka (17. pants) primāro visu pārtikas apritē iesaistīto uzņēmēju (ieskaitot primāros ražotājus, proti, lauksaimniekus) atbildību; |
| --- | --- |

—

Regula (EK) Nr. 178/2002 (8) — vispārējais pārtikas aprites tiesību akts, ar ko nosaka (17. pants) primāro visu pārtikas apritē iesaistīto uzņēmēju (ieskaitot primāros ražotājus, proti, lauksaimniekus) atbildību;

| — | Regula (EK) Nr. 852/2004 (9) par pārtikas higiēnu — 4. panta 1. punktā atkārtoti norādīta primāro ražotāju atbildība par minētās regulas I pielikumā izklāstīto vispārīgo higiēnas noteikumu (labas higiēnas prakses) ievērošanu. I pielikuma A daļas II iedaļas 5. punkta c) apakšpunktā norādīts, ka pārtikas apritē iesaistītajiem tirgus dalībniekiem, kas ražo vai novāc augu produktus, pēc vajadzības jāveic attiecīgi pasākumi un kontaminācijas prevencijai vienmēr jāizmanto dzeramais ūdens vai tīrs ūdens; |
| --- | --- |

—

Regula (EK) Nr. 852/2004 (9) par pārtikas higiēnu — 4. panta 1. punktā atkārtoti norādīta primāro ražotāju atbildība par minētās regulas I pielikumā izklāstīto vispārīgo higiēnas noteikumu (labas higiēnas prakses) ievērošanu. I pielikuma A daļas II iedaļas 5. punkta c) apakšpunktā norādīts, ka pārtikas apritē iesaistītajiem tirgus dalībniekiem, kas ražo vai novāc augu produktus, pēc vajadzības jāveic attiecīgi pasākumi un kontaminācijas prevencijai vienmēr jāizmanto dzeramais ūdens vai tīrs ūdens;

| — | Regula (EK) Nr. 2073/2005 (10) par pārtikas produktu mikrobioloģiskajiem kritērijiem, kas ietver E. coli kritēriju noteiktiem augu izcelsmes pārtikas produktiem (pēc ražas novākšanas); |
| --- | --- |

—

Regula (EK) Nr. 2073/2005 (10) par pārtikas produktu mikrobioloģiskajiem kritērijiem, kas ietver E. coli kritēriju noteiktiem augu izcelsmes pārtikas produktiem (pēc ražas novākšanas);

| — | Regula (ES) 2017/625 (11) (aizstāj Regulu (EK) Nr. 882/2004), ar ko nosaka tiesisko regulējumu oficiālajām pārtikas un pārtikas nekaitīguma kontrolēm visos ražošanas, pārstrādes un izplatīšanas posmos. Kompetentās iestādes panāk un verificē, ka pārtikas apritē iesaistīti uzņēmēji izpilda pārtikas nekaitīguma prasības. |
| --- | --- |

—

Regula (ES) 2017/625 (11) (aizstāj Regulu (EK) Nr. 882/2004), ar ko nosaka tiesisko regulējumu oficiālajām pārtikas un pārtikas nekaitīguma kontrolēm visos ražošanas, pārstrādes un izplatīšanas posmos. Kompetentās iestādes panāk un verificē, ka pārtikas apritē iesaistīti uzņēmēji izpilda pārtikas nekaitīguma prasības.

| — | Komisijas paziņojums par vadlīnijām par mikrobioloģisko risku novēršanu svaigu augļu un dārzeņu primārajā ražošanā, ievērojot labu higiēnu (12). |
| --- | --- |

—

Komisijas paziņojums par vadlīnijām par mikrobioloģisko risku novēršanu svaigu augļu un dārzeņu primārajā ražošanā, ievērojot labu higiēnu (12).

Ūdens atkalizmantošanas regula, kurā definēta ūdens kvalitāte noteiktam ūdens avotam posmā pirms primārās ražošanas (pirms to izmanto apūdeņošanai), papildina pārtikas higiēnas noteikumus. Pārtikas (un barības) higiēnas noteikumus piemēro no primārās ražošanas posma, kas ietver apūdeņošanu un visus tās aspektus, visiem ūdens avotiem.

2.5.   
  Atļaujas

Saskaņā ar regulas 6. panta 1. punktu, lai sagatavotu un piegādātu pārgūto ūdeni, kas paredzēts lauksaimnieciskai apūdeņošanai, ir vajadzīga atļauja. Visu atļauju pamatā ir ūdens atkalizmantošanas riska pārvaldības plāns, un tajās nosaka pārgūšanas iekārtas operatora un attiecīgā gadījumā citu atbildīgo pušu pienākumus atbilstoši 6. panta 3. punktam.

Regulā aprakstīta informācija, kas jāapskata atļaujās, tomēr dalībvalstis nosaka atļauju piešķiršanas procedūru detaļas, piemēram, izraugās kompetentās iestādes un paredz termiņus.

Tāpēc šajā iedaļā nav apskatīti jautājumi, kas saistīti ar procedūru, izņemot to, ka regulā dalībvalstīm ir nepārprotami atļauts piemērot esošās atļauju piešķiršanas procedūras, ja tās ir pielāgotas, lai izpildītu regulā noteiktās prasības.

2.5.1.   Iestādes, kas piešķir atļauju

Ūdens atkalizmantošanas atļaujas var piešķirt tikai dalībvalstu izraudzītas kompetentās iestādes. Starp pusēm, kuras atbildīgas par ūdens atkalizmantošanas riska pārvaldības plāna projekta un atļaujas pieteikuma izstrādi, un iestādi, kura piešķir atļauju pārgūtā ūdens sagatavošanai un piegādei, nedrīkst pastāvēt interešu konflikts.

Pieteikuma novērtēšanas nolūkā kompetentā iestāde apspriežas un apmainās ar informāciju ar citām attiecīgajām iestādēm, jo īpaši ūdens apsaimniekošanas un veselības jomas iestādēm, ja tās nav kompetentā iestāde, un jebkuru citu pusi, ko kompetentā iestāde uzskata par svarīgu.

Piemēri

Valsts līmenī ir iespējamas dažādas sistēmas, kā parādīts piemēros zemāk.

1. piemērs. Ja pārgūšanas iekārta un attiecīgi tās operators ir tāda pati kā komunālo notekūdeņu attīrīšanas stacija, kompetentā iestāde varētu būt iestāde, kas piešķir atļauju komunālo notekūdeņu attīrīšanai, un tādējādi tā var atšķirties no ūdens apsaimniekošanas vai veselības jomas iestādēm.

Šādos gadījumos ir nepieciešama cieša sadarbība starp dažādām iestādēm, lai nodrošinātu, ka i) tiek ievēroti piemērojamie ūdens standarti un ka netiek pārsniegts maksimālais līmenis, kad virszemes ūdensobjektā tiek novadīts mazāks ūdens daudzums, un ii) ka tiek ievēroti veselības aizsardzības standarti, kad ūdeni izmanto apūdeņošanai.

Šādos gadījumos ūdens apsaimniekošanas vai veselības jomas iestādes var dot ieguldījumu riska pārvaldības plāna un atļaujas pieteikuma sagatavošanas procesā, jo tad nepastāv interešu konflikts ar iestādi, kas piešķir atļauju.

2. piemērs. Ja pārgūšanas iekārta un attiecīgi tās operators atšķiras no komunālo notekūdeņu attīrīšanas stacijas, ūdens atkalizmantošanas atļaujas kompetentā iestāde varētu atšķirties no iestādes, kas piešķir atļauju komunālo notekūdeņu attīrīšanas iekārtai.

Tā, piemēram, varētu būt ūdens apsaimniekošanas vai veselības jomas iestāde. Šādā gadījumā šī iestāde nevar iesaistīties atļaujas pieteikuma vai riska pārvaldības plāna sagatavošanā, jo tas radītu interešu konfliktu starp iestādi, kas piešķir atļauju, un pusēm, kuras sagatavo atļaujas pieteikumu un riska pārvaldības plānu.

Tomēr šīm iestādēm varētu lūgt sniegt datus vai citu informāciju izmantošanai šajā procesā, piemēram, ūdens resursu monitoringa datus vai citus vides datus, dodot norādījumus par ievērojamajām procedūrām vai līdzīgām prasībām.

3. piemērs. Ja pārgūšanas stacija pieder kompetentajai iestādei, jānosaka procedūras, lai izvairītos no interešu konflikta, nodrošinātu, ka visas atbildīgās puses attiecīgi sagatavo atļaujas pieteikumu un riska pārvaldības plānu un ka nenotiek iejaukšanās tās personas vai nodaļas darbā, kas atbild par atļaujas piešķiršanu.

Ja izpildītas visas atļaujas piešķiršanas prasības, dalībvalsts kompetentajai iestādei (saskaņā ar 6. panta 5. punktu) bez liekas kavēšanās būtu jāpiešķir atļauja, kurā norādīti visi nepieciešamie nosacījumi un pasākumi, kas izklāstīti ūdens atkalizmantošanas riska pārvaldības plānā. Tas jādara, lai panāktu regulatīvo noteiktību visām iesaistītajām pusēm.

Ja pieteikuma sarežģītības dēļ kompetentajai iestādei lēmuma pieņemšanai par to, vai piešķirt atļauju, vajadzīgi vairāk nekā 12 mēneši pēc pilnīga pieteikuma saņemšanas, tā pieteikuma iesniedzējam(-iem) paziņo sava lēmuma paredzamo pieņemšanas datumu.

2.5.2.   Pieteikums atļaujas saņemšanai

Saskaņā ar 6. panta 2. punktu ūdens atkalizmantošanas sistēmas satvarā atbildīgās puses, tostarp galalietotāji saskaņā ar valsts tiesību aktiem, var iesniegt pieteikumu atļaujas saņemšanai vai esošas atļaujas grozīšanai. Tām iesniegums jāiesniedz tās dalībvalsts kompetentajai iestādei, kurā kurā notiek vai tiek plānota pārgūšanas iekārtas ekspluatācija.

Dažos ūdens atkalizmantošanas projektos pārgūšanas stacijas operators pārgūto ūdeni pārvada tieši galalietotājam. Tomēr citos projektos svarīgas kļūst citas puses un var būt nepieciešams pārgūtā ūdens sadales operators un pārgūtā ūdens uzglabāšanas operators.

Šādos gadījumos dalībvalstis var izvēlēties prasīt šādiem operatoriem un galalietotājiem saņemt īpašu atļauju atbilstoši 6. panta 7. punktam. Šajās īpašajās atļaujās tad jāizklāsta pienākumi, arī jebkādas papildu prasības un attiecīgajai shēmai izstrādātajā ūdens atkalizmantošanas riska pārvaldības plānā noteiktās barjeras, kā minēts 5. panta 4. punktā.

2.5.3.   Atļaujas saturs

Kā izklāstīts 6. panta 3. punktā, atļaujai vai atļaujām, ja īpaša atļauja ir jāsaņem atbildīgajām pusēm, kas nav pārgūšanas stacijas operators, (6. panta 7. punkts), pamatā jābūt ūdens atkalizmantošanas riska pārvaldības plānam.

Ūdens atkalizmantošanas riska pārvaldības plānu sagatavo saskaņā ar regulas II pielikumu. Tajā paredz nosacījumus, kuri jāizpilda, lai nodrošinātu atbilstību ūdens kvalitātes, izmantošanas un monitoringa prasībām, kas izklāstītas regulas I pielikumā.

Atļaujā norāda:

| — | pārgūtā ūdens kvalitātes klasi(-es) un lauksaimniecisko izmantojumu, attiecībā uz ko ir atļauts izmantot pārgūto ūdeni; |
| --- | --- |

—

pārgūtā ūdens kvalitātes klasi(-es) un lauksaimniecisko izmantojumu, attiecībā uz ko ir atļauts izmantot pārgūto ūdeni;

| — | atļautās izmantošanas vietu vai vietas; |
| --- | --- |

—

atļautās izmantošanas vietu vai vietas;

| — | pārgūšanas iekārtas, kas, piemēram, ietver iekārtas(-u) atrašanās vietu, operatora kontaktinformāciju un sagatavojamā pārgūtā ūdens paredzamo tilpumu gadā; |
| --- | --- |

—

pārgūšanas iekārtas, kas, piemēram, ietver iekārtas(-u) atrašanās vietu, operatora kontaktinformāciju un sagatavojamā pārgūtā ūdens paredzamo tilpumu gadā;

| — | nosacījumus par ūdens kvalitātes un monitoringa minimālajām prasībām, kas izklāstītas I pielikuma 2. iedaļā un kas varētu ietvert specifikācijas attiecībā uz attīrīšanas veidu; |
| --- | --- |

—

nosacījumus par ūdens kvalitātes un monitoringa minimālajām prasībām, kas izklāstītas I pielikuma 2. iedaļā un kas varētu ietvert specifikācijas attiecībā uz attīrīšanas veidu;

| — | jebkādus nosacījumus, kuri saistīti ar papildu prasībām pārgūšanas iekārtas operatoram, kas izklāstītas ūdens atkalizmantošanas riska pārvaldības plānā; |
| --- | --- |

—

jebkādus nosacījumus, kuri saistīti ar papildu prasībām pārgūšanas iekārtas operatoram, kas izklāstītas ūdens atkalizmantošanas riska pārvaldības plānā;

| — | jebkādus citus nosacījumus, kas vajadzīgi, lai izslēgtu jebkādu nepieņemamu risku videi vai cilvēku un dzīvnieku veselībai. Tas varētu ietvert informāciju par citu sistēmas atbildīgo pušu precīzu lomu, uzdevumiem, darbībām un pienākumiem vai informāciju par pienākumiem, kas saistīti ar vides monitoringa sistēmām atkarībā no riska pārvaldības plāna iznākuma, un turpmākām procedūrām, ja rodas negatīvas sekas videi; |
| --- | --- |

—

jebkādus citus nosacījumus, kas vajadzīgi, lai izslēgtu jebkādu nepieņemamu risku videi vai cilvēku un dzīvnieku veselībai. Tas varētu ietvert informāciju par citu sistēmas atbildīgo pušu precīzu lomu, uzdevumiem, darbībām un pienākumiem vai informāciju par pienākumiem, kas saistīti ar vides monitoringa sistēmām atkarībā no riska pārvaldības plāna iznākuma, un turpmākām procedūrām, ja rodas negatīvas sekas videi;

| — | atļaujas derīguma termiņu; |
| --- | --- |

—

atļaujas derīguma termiņu;

| — | atbilstības punktu, kur tiks veiktas pārbaudes, lai verificētu, ka operators ir izpildījis savus pienākumus attiecībā uz pārgūtā ūdens kvalitāti. |
| --- | --- |

—

atbilstības punktu, kur tiks veiktas pārbaudes, lai verificētu, ka operators ir izpildījis savus pienākumus attiecībā uz pārgūtā ūdens kvalitāti.

Kā noteikts 6. panta 6. punktā, atļaujas regulāri jāpārskata un nepieciešamības gadījumā jāatjaunina. Atļaujas pārskata un atjaunina vismaz tad, kad rodas tālāk norādītās izmaiņas:

| — | būtiskas izmaiņas stacijas jaudā; |
| --- | --- |

—

būtiskas izmaiņas stacijas jaudā;

| — | aprīkojums tiek modernizēts vai tiek pievienots jauns aprīkojums vai process, kā rezultātā pirms darbības jāveic validācijas monitorings (A klases ūdenim); |
| --- | --- |

—

aprīkojums tiek modernizēts vai tiek pievienots jauns aprīkojums vai process, kā rezultātā pirms darbības jāveic validācijas monitorings (A klases ūdenim);

| — | izmaiņas klimatiskajos vai citos apstākļos, kam ir būtiska ietekme uz virszemes ūdensobjektu ekoloģisko stāvokli. |
| --- | --- |

—

izmaiņas klimatiskajos vai citos apstākļos, kam ir būtiska ietekme uz virszemes ūdensobjektu ekoloģisko stāvokli.

2.5.4.   Atbrīvojums pētniecības projektiem un pilotprojektiem

Saskaņā ar 2. panta 1. punktu regulu piemēro vienmēr, kad lauksaimnieciskajai apūdeņošanai izmanto pārgūto ūdeni. Tomēr saskaņā ar 2. panta 3. punktu pētniecības projektiem un pilotprojektiem var noteikt atbrīvojumu no šī noteikuma, ja ir izpildīti noteikti nosacījumi. Lai dotu atļauju izmantot atbrīvojumu, kompetentajai iestādei jāpārliecinās, ka ir izpildīti tālāk norādītie kritēriji:

| — | pētniecības projektu vai pilotprojektu neveic ūdensobjektā, ko izmanto dzeramā ūdens ieguvei vai attiecīgā aizsargjoslā, kas noteikta, ievērojot Direktīvu 2000/60/EK; |
| --- | --- |

—

pētniecības projektu vai pilotprojektu neveic ūdensobjektā, ko izmanto dzeramā ūdens ieguvei vai attiecīgā aizsargjoslā, kas noteikta, ievērojot Direktīvu 2000/60/EK;

| — | pētniecības projektu vai pilotprojektu pienācīgi uzrauga. |
| --- | --- |

—

pētniecības projektu vai pilotprojektu pienācīgi uzrauga.

Kompetentā iestāde katrā atsevišķā gadījumā nosaka monitoringa nosacījumus un biežumu, kas jāievēro, lai panāktu atbilstību Ūdens pamatdirektīvai un citiem piemērojamajiem tiesību aktiem.

Atbrīvojuma ilgums nedrīkst būt garāks par pieciem gadiem. Turklāt kultūraugus, kurus audzē pētniecības projektā vai pilotprojektā, kam piemēro atbrīvojumu no šīs regulas, nevar laist tirgū.

2.6.   
  Atbilstības pārbaudes

Atbilstības pārbaudes veic kompetentās iestādes, lai nodrošinātu, ka dažādas ūdens atkalizmantošanas sistēmā iesaistītās puses ievēro atļaujās izklāstītās prasības.

Šīs prasības atbilstoši ūdens atkalizmantošanas riska pārvaldības plānam atbilstības punktā var attiekties uz pārgūšanas stacijas operatoru vai uz jebkuru citu atbildīgo pusi vai galalietotāju.

Ja šie dalībnieki darbojas dažādās dalībvalstīs, piemēram, 2.3. iedaļā norādītajā pārrobežu projektā, kompetentās iestādes, kam ir jurisdikcija saistībā ar attiecīgo dalībnieku, veic šādas pārbaudes.

2.7.   
  Sankcijas

Saskaņā ar 15. pantu dalībvalstis paredz noteikumus par sankcijām, ko piemēro par šīs regulas pārkāpumiem, un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to piemērošanu. Sankcijām vajadzētu būt efektīvām, samērīgām un atturošām.

Nosakot sankcijas, varētu ņemt vērā šādus kritērijus:

| a) | pārkāpuma būtība, smaguma pakāpe, apmērs un ilgums; |
| --- | --- |

a)

pārkāpuma būtība, smaguma pakāpe, apmērs un ilgums;

| b) | pārkāpuma apzināta pieļaušana vai pieļaušana nevērības dēļ; |
| --- | --- |

b)

pārkāpuma apzināta pieļaušana vai pieļaušana nevērības dēļ;

| c) | pārkāpuma skartās zonas, jo īpaši jutīgās zonas; |
| --- | --- |

c)

pārkāpuma skartās zonas, jo īpaši jutīgās zonas;

| d) | atbildīgo pušu no pārkāpuma gūtais ieguvums (lai nodrošinātu, ka atbildīgās puses nesaņem šo ieguvumu); |
| --- | --- |

d)

atbildīgo pušu no pārkāpuma gūtais ieguvums (lai nodrošinātu, ka atbildīgās puses nesaņem šo ieguvumu);

| e) | pārkāpuma recidīvs (lai atturētu no turpmākiem tāda paša veida pārkāpumiem). |
| --- | --- |

e)

pārkāpuma recidīvs (lai atturētu no turpmākiem tāda paša veida pārkāpumiem).

Dalībvalstīm būtu jāīsteno atbilstības panākšanas pasākumi, lai novērstu un atklātu pārkāpumus un piemērotu sankcijas. Atbilstības panākšana ietver visas darbības, kuras publiskas iestādes veic, lai nodrošinātu, ka uzņēmumi un citas (atbildīgās) personas ievēro savus ar vidi saistītos pienākumus, kas cita starpā ietver pārbaudes un izpildes panākšanas pasākumus.

Vispārīgi varētu apsvērt trīs darbību kategorijas:

| — | atbilstības monitorings:

  analīze, novērtējumi, uzraudzība, inspekcijas, izmeklēšana, revīzijas un citas pārbaudes un iejaukšanās darbības, ko kompetentā iestāde veic vai ko tās vārdā vai uzraudzībā veic, lai izvērtētu, vai atbildīgās puses izpilda pildāmos pienākumus; |
| --- | --- |

—

atbilstības monitorings:

analīze, novērtējumi, uzraudzība, inspekcijas, izmeklēšana, revīzijas un citas pārbaudes un iejaukšanās darbības, ko kompetentā iestāde veic vai ko tās vārdā vai uzraudzībā veic, lai izvērtētu, vai atbildīgās puses izpilda pildāmos pienākumus;

| — | turpmāki pasākumi un izpildes panākšana:

  darbība, kuru kompetentā iestāde saskaņā ar administratīvām tiesībām, civiltiesībām vai krimināltiesībām veic, lai reaģētu uz neatbilstību vai aizdomām par neatbilstību izpildāmajam pienākumam; kā arī |
| --- | --- |

—

turpmāki pasākumi un izpildes panākšana:

darbība, kuru kompetentā iestāde saskaņā ar administratīvām tiesībām, civiltiesībām vai krimināltiesībām veic, lai reaģētu uz neatbilstību vai aizdomām par neatbilstību izpildāmajam pienākumam; kā arī

| — | atbilstības veicināšana un neatbilstības novēršana:

  darbība, lai sekmētu izpildāmā pienākuma izpildi, bet nav atbilstības monitorings vai turpmāki pasākumi un izpildes panākšana. |
| --- | --- |

—

atbilstības veicināšana un neatbilstības novēršana:

darbība, lai sekmētu izpildāmā pienākuma izpildi, bet nav atbilstības monitorings vai turpmāki pasākumi un izpildes panākšana.

Šis noteikums ir piemērojams visiem regulas aspektiem, kas ietver noteikumus, kurus dalībvalstis var izlemt ieviest attiecībā uz to teritorijām, kur ūdens atkalizmantošana netiek uzskatīta par piemērotu, vai zinātniskiem vai izmēģinājuma pētniecības projektiem.

2.8.   
  Izpratnes veicināšana un informācijas kopīgošana

Saskaņā ar 9. pantu dalībvalstīm, kur ūdens tiek atkalizmantots lauksaimnieciskajai apūdeņošanai, jāorganizē izpratnes veicināšanas vispārējas kampaņas, kas varētu ietvert informāciju par ūdens drošas atkalizmantošanas sniegtajām priekšrocībām.

Dalībvalstis var pielāgot šādu kampaņu tvērumu un nostāju saviem apstākļiem, kas ietver arī ūdens atkalizmantošanas mērogu. Tās var arī izveidot īpašas informācijas kampaņas galalietotājiem, lai attiecīgā gadījumā sekmētu pārgūtā ūdens izmantošanu kā drošu un ilgtspējīgu alternatīvu apūdeņošanas vajadzībām un lai nodrošinātu šāda ūdens optimālu un drošu izmantošanu, panākot vides un cilvēku un dzīvnieku veselības augsta līmeņa aizsardzību.

Šādas informācijas kampaņas var būt noderīgas, lai mazinātu iespējamās sabiedrības bažas par ūdens atkalizmantošanu, un var palīdzēt nodrošināt plašu atbalstu ūdens atkalizmantošanas shēmas izveidei. Lai radītu uzticību un pieņemšanu, šajā kontekstā ieteicams agrīni iesaistīt ieinteresētās personas un rūpīgi pielāgot vēstījumus, ņemot vērā personīgo pieredzi un risinot konkrētai vietai raksturīgas problēmas.

Laba prakse liecina, ka dažādu sabiedrības līmeņu un ieinteresēto personu iesaiste var ļaut rezultatīvi sasniegt plašu auditoriju. Šāda iesaiste var iekļaut gan mērķtiecīgas izpratnes veicināšanas kampaņas, gan apspriešanās, gan augstāka līmeņa ieinteresēto personu iesaisti plānošanā un lēmumu pieņemšanā.

2016. gada “CIS vadlīnijās par ūdens atkalizmantošanas integrēšanu ūdens resursu plānošanā un apsaimniekošanā Ūdens pamatdirektīvas kontekstā (13) kopumā ieteikts informēšanas un izpratnes veicināšanas kampaņu organizēšanai apkopt šādu ievadinformāciju:

| — | pamatojums vajadzībai atkalizmantot ūdeni, piemēram, ūdens trūkuma apstākļos, kas ietver turpmākus klimata nosacījumus; |
| --- | --- |

—

pamatojums vajadzībai atkalizmantot ūdeni, piemēram, ūdens trūkuma apstākļos, kas ietver turpmākus klimata nosacījumus;

| — | attīrīšanas un sadales sistēmu uzstādīšanas izmaksas; |
| --- | --- |

—

attīrīšanas un sadales sistēmu uzstādīšanas izmaksas;

| — | ieguvumi un trūkumi/riski videi; |
| --- | --- |

—

ieguvumi un trūkumi/riski videi;

| — | sociālekonomiskie ieguvumi un trūkumi/riski; atklāta informācija par ekspozīcijas riskiem sabiedrībai, to risināšanu un piemērojamajiem attīrīšanas standartiem. |
| --- | --- |

—

sociālekonomiskie ieguvumi un trūkumi/riski; atklāta informācija par ekspozīcijas riskiem sabiedrībai, to risināšanu un piemērojamajiem attīrīšanas standartiem.

Ir arī svarīgi ņemt vērā kultūraugu zuduma izmaksas, kas rodas apūdeņošanai pieejamā ūdens neesamības dēļ un ko varētu samazināt, izmantojot uzticamu un paredzamāku ūdens avotu, piemēram, pārgūto ūdeni.

Regulas 10. un 11. pantā ir iekļauti noteikumi par sabiedrībai atklājamo informāciju un informācija par šo noteikumu īstenošanu. Šai informācijai jābūt pieejamai Eiropas Komisijai, Eiropas Vides aģentūrai un Eiropas Slimību profilakses un kontroles centram.

Sabiedrībai regulāri atklājamā informācija ietver šādas ziņas:

| — | piegādātā pārgūtā ūdens daudzums un kvalitāte; |
| --- | --- |

—

piegādātā pārgūtā ūdens daudzums un kvalitāte;

| — | attīrīto komunālo notekūdeņu kopējā daudzuma procentuālā daļa, kas atbilst pārgūtajam ūdenim, ja šādi dati ir pieejami; |
| --- | --- |

—

attīrīto komunālo notekūdeņu kopējā daudzuma procentuālā daļa, kas atbilst pārgūtajam ūdenim, ja šādi dati ir pieejami;

| — | atbilstības pārbaužu rezultāti; |
| --- | --- |

—

atbilstības pārbaužu rezultāti;

| — | izraudzītie kontaktpunkti; kā arī |
| --- | --- |

—

izraudzītie kontaktpunkti; kā arī

| — | visi lēmumi, kas pieņemti saskaņā ar 2. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

—

visi lēmumi, kas pieņemti saskaņā ar 2. panta 2. punktu.

Turklāt dalībvalstīm būs jāpublicē datu kopas ar papildu informāciju par atbilstības pārbaužu rezultātiem, kā arī papildu informācija par neatbilstības gadījumiem un pasākumiem to novēršanai.

Dalībvalstis var izvēlēties visatbilstošāko formātu un līdzekļus, kā atklāt sabiedrībai 10. pantā paredzēto informāciju, kas pielāgota vietējiem apstākļiem.

Attiecībā uz 11. pantu, kurā sīki izklāstīta informācija par īstenošanu, kas dalībvalstīm jādara pieejama, šo datu formāts un izklāsts jānosaka īstenošanas aktos, kurus Komisija var izstrādāt kopā ar komiteju, kas izveidota saskaņā ar Direktīvu 2000/60/EK un 14. pantā izklāstīto procedūru.

3.   Tehniskie aspekti

Šajā iedaļā ir apskatīti šādi jautājumi: visi ar riska pārvaldību saistītie aspekti; kultūraugu veidi un pārgūtā ūdens klases; validēšanas monitorings.

3.1.   
  Riska pārvaldība

Kā norādīts regulas 5. panta 1. punktā, kompetentā iestāde ir galīgi atbildīga par to, ka tiek izstrādāts riska pārvaldības plāns, kur iekļauti visi iespējamie ūdens atkalizmantošanas projekta aspekti, ieskaitot pārgūtā ūdens sagatavošanu, piegādi un izmantošanu, kā arī tā nosaka atbildību par katru atkalizmantošanas projekta pārvaldības aspektu.

Lai gan kompetentā iestāde atbild par to, lai riska pārvaldības plāns tiktu izstrādāts, tas attiecīgā gadījumā ir jāizstrādā pārgūšanas iekārtas operatoram, citām atbildīgajām pusēm un galalietotājiem.

Atbilstoši valsts tiesību aktiem persona(-as)/vienība, kas faktiski izstrādā un sagatavo riska pārvaldības plānu, var būt kāda no atbildīgajām pusēm, kura iesaistīta ūdens atkalizmantošanas sistēmā, vai galalietotājs. Lai pareizi īstenotu regulu, nav svarīgi, kurš faktiski sagatavo vai sastāda plānu, ja vien ir notikusi pienācīga nepieciešamā apspriešanās ar visām attiecīgajām atbildīgajām pusēm un galalietotājiem atbilstoši ūdens atkalizmantošanas shēmas būtībai, atrašanās vietai un iezīmēm.

Riska pārvaldības plāns var aptvert vienu vai vairākas ūdens atkalizmantošanas sistēmas, ja tajā ir konkrēti apskatīti visi regulā prasītie aspekti. Tā rezultātā var tikt izveidota sistēma, kurā noteikti vairāki standarta pamatelementi (piemēram, gadījumos, kad apkalpotajā teritorijā tiek audzēti līdzīgi kultūraugi un izmantota līdzīga apūdeņošanas prakse, vai labas prakses kodeksā), kas var kļūt par pamatu individualizētākam riska pārvaldības plānam noteiktām ūdens atkalizmantošanas sistēmām.

Riska pārvaldības plānā apskatāmie aspekti (kā to prasa regula) ietver visas papildu prasības stacijas operatoram, kas jāizpilda pirms ūdens novadīšanas nākamajam ķēdes dalībniekam. Tāpat jānorāda pienācīgi preventīvie/korektīvie pasākumi un barjeras, monitoringa un citas prasības, kas citiem sistēmas dalībniekiem jāpiemēro ūdens atkalizmantošanas sistēmā, lai panāktu tās drošību pēc atbilstības punkta.

Riska pārvaldības plānā apraksta uzdevumus un prasības un skaidri nosaka shēmas attiecīgo dalībnieku pienākumus.

Var būt gadījumi, kad noteikti galalietotāji vēl nav noteikti. Šādos gadījumos riska pārvaldības plānu varētu izstrādāt, pamatojoties uz pārgūtā ūdens paredzēto izmantojumu noteiktā teritorijā (piemēram, pamatojoties uz visbiežāk izmantoto lauksaimniecības praksi un kultūraugiem).

Ja pēc riska pārvaldības plāna tiek noteikts jauns galalietotājs, jāveic izvērtējums, lai noteiktu, vai plāns ir jāpielāgo. Piemēram, jaunā galalietotāja apūdeņošanas prakse un kultūraugi var atšķirties no tiem, kam ūdeni jau nodrošina pārgūšanas iekārtas stacija (piemēram, ir vajadzīga augstāka ūdens kvalitātes klase).

Šādā gadījumā riska pārvaldības plānā var būt jāpārvērtē visi jauno izmantojumu veidu riski, preventīvie pasākumi un barjeras. Šajā nolūkā var būt jāpielāgo ūdens atkalizmantošanas shēma (kā arī attiecīgā gadījumā atļauja, kuras pamatā ir riska pārvaldības plāns). Pārvērtēšana attiecīgi jāveic kādai no atbildīgajām pusēm vai galalietotājam.

3.1.1.   Galvenie riska pārvaldības elementi

Riska pārvaldības plānam jābalstās uz riska pārvaldības elementiem, kas uzskaitīti regulas II pielikumā. Tā sagatavošanā jāizmanto sistemātiska pieeja, kas ietver ūdens atkalizmantošanas sistēmas strukturētu analīzi, nosakot potenciālos apdraudējumus un bīstamos notikumus (kā arī apdraudētās populācijas un vides un saistītos ekspozīcijas ceļus), un attiecīgā gadījumā iespējamo preventīvo pasākumu un barjeru plānošana, lai pārvaldītu un mazinātu novērtēto risku.

Tajā arī būtu jāiekļauj noteikumi par iesaistīto pušu saziņu un sadarbību, lai nodrošinātu, ka vajadzības gadījumā tiek veiktas korektīvas darbības un ka par tām tiek paziņots. Galvenie rika pārvaldības plāna elementi (KRM) ir pamats drošai pārgūtā ūdens izmantošanai un pārvaldībai, lai aizsargātu cilvēku un dzīvnieku veselību un vidi.

Regulas II pielikumā ir noteikti 11 galvenie elementi (KRM), kas sadalīti A, B un C daļā un ir pamats rosinātajai vispārējai pieejai riska pārvaldības plānam.

Tie ir aprakstīti tālāk.

| | A daļa — galvenie riska pārvaldības elementi






  1. | Sistēmas apraksts (KRM Nr. 1) — aprakstīta visa ūdens atkalizmantošanas sistēma, sākot no ieplūšanas punkta komunālo notekūdeņu attīrīšanas stacijā un beidzot ar izmantošanas punktu. |
| --- | --- | --- |

A daļa — galvenie riska pārvaldības elementi

1.

Sistēmas apraksts (KRM Nr. 1) — aprakstīta visa ūdens atkalizmantošanas sistēma, sākot no ieplūšanas punkta komunālo notekūdeņu attīrīšanas stacijā un beidzot ar izmantošanas punktu.

| 2. | Dalībnieki un lomas (KRM Nr. 2) — norādītas visas puses, kas iesaistītas ūdens atkalizmantošanas sistēmā, kā arī to lomas un pienākumi. |
| --- | --- |

2.

Dalībnieki un lomas (KRM Nr. 2) — norādītas visas puses, kas iesaistītas ūdens atkalizmantošanas sistēmā, kā arī to lomas un pienākumi.

| 3. | Apdraudējumu identificēšana (KRM Nr. 3) — identificēti potenciālie apdraudējumi (patogēni un piesārņotāji) un bīstami notikumi (piemēram, attīrīšanas traucējumi), kas saistīti ar ūdens atkalizmantošanas sistēmu. |
| --- | --- |

3.

Apdraudējumu identificēšana (KRM Nr. 3) — identificēti potenciālie apdraudējumi (patogēni un piesārņotāji) un bīstami notikumi (piemēram, attīrīšanas traucējumi), kas saistīti ar ūdens atkalizmantošanas sistēmu.

| 4. | Apdraudētā vide un iedzīvotāju grupas un ekspozīcijas ceļi (KRM Nr. 4) — identificē populācijas un vides, kas varētu tikt eksponētas katram identificētajam apdraudējumam. |
| --- | --- |

4.

Apdraudētā vide un iedzīvotāju grupas un ekspozīcijas ceļi (KRM Nr. 4) — identificē populācijas un vides, kas varētu tikt eksponētas katram identificētajam apdraudējumam.

| 5. | Vides un veselības riska novērtējumi (KRM Nr. 5) — katram iepriekš identificētajam apdraudējumam attiecībā uz katru ekspozīcijas ceļu katram recipientam (cilvēkiem, dzīvniekiem, kultūraugiem vai augiem, citai sauszemes biotai, ūdens biotai, augsnei vai videi kopumā) nosaka potenciālo saistīto risku. |
| --- | --- |

5.

Vides un veselības riska novērtējumi (KRM Nr. 5) — katram iepriekš identificētajam apdraudējumam attiecībā uz katru ekspozīcijas ceļu katram recipientam (cilvēkiem, dzīvniekiem, kultūraugiem vai augiem, citai sauszemes biotai, ūdens biotai, augsnei vai videi kopumā) nosaka potenciālo saistīto risku.

Riska novērtējumu varētu veikt ar kvalitatīvām un puskvantitatīvām metodēm. Kvantitatīvajam riska novērtējumam nepieciešams pietiekams daudzums datu. Šajā riska novērtējumā būtu arī jāņem vērā visi pienākumi un prasības, kas izklāstīti regulā norādītajos ES tiesību aktos, kā arī attiecīgajos valsts un vietējos tiesību aktos.

| | B daļa — nosacījumi attiecībā uz papildu prasībām






  6. | Papildu prasības (KRM Nr. 6) — riska novērtējuma rezultātos var noteikt papildu vai stingrākas ūdens kvalitātes un monitoringa prasības nekā tās, kas paredzētas regulas I pielikuma 2. iedaļā. |
| --- | --- | --- |

B daļa — nosacījumi attiecībā uz papildu prasībām

6.

Papildu prasības (KRM Nr. 6) — riska novērtējuma rezultātos var noteikt papildu vai stingrākas ūdens kvalitātes un monitoringa prasības nekā tās, kas paredzētas regulas I pielikuma 2. iedaļā.

Ja tiek iekļauti papildu parametri vai robežvērtības, tam būtu jābalstās uz riska novērtējuma rezultātiem un zinātniskiem pierādījumiem par to, ka tās/tie izriet no ūdens atkalizmantošanas sistēmas un ne no citiem avotiem.

Šie papildu parametri var arī iekļaut šādus piesārņotājus: smagie metāli, pesticīdi, dezinfekcijas blakusprodukti, zāles, citas vielas, par kurām rodas jaunas bažas, baktērijas, kam ir rezistence pret antimikrobiāliem līdzekļiem.

| | C daļa — preventīvie pasākumi






  7. | Preventīvi pasākumi (KRM Nr. 7) — identificē preventīvus pasākumus vai barjeras (papildu vai jau esošas), kas būtu jāpiemēro ūdens atkalizmantošanas sistēmas daļām, lai ierobežotu vai mazinātu jebkādu identificēto risku. Piemēram, piekļuves kontroles metodes, papildu ūdens attīrīšana vai specifiskas apūdeņošanas tehnoloģijas vai barjeras. |
| --- | --- | --- |

C daļa — preventīvie pasākumi

7.

Preventīvi pasākumi (KRM Nr. 7) — identificē preventīvus pasākumus vai barjeras (papildu vai jau esošas), kas būtu jāpiemēro ūdens atkalizmantošanas sistēmas daļām, lai ierobežotu vai mazinātu jebkādu identificēto risku. Piemēram, piekļuves kontroles metodes, papildu ūdens attīrīšana vai specifiskas apūdeņošanas tehnoloģijas vai barjeras.

| 8. | Kvalitātes kontroles sistēmas (KRM Nr. 8) — nosaka kvalitātes kontroles pasākumus, tostarp protokolus pārgūtā ūdens monitoringam attiecībā uz relevantajiem parametriem, un iekārtu apkopes programmas, lai nodrošinātu attīrīšanas ķēdes un pieņemto preventīvo pasākumu lietderību. |
| --- | --- |

8.

Kvalitātes kontroles sistēmas (KRM Nr. 8) — nosaka kvalitātes kontroles pasākumus, tostarp protokolus pārgūtā ūdens monitoringam attiecībā uz relevantajiem parametriem, un iekārtu apkopes programmas, lai nodrošinātu attīrīšanas ķēdes un pieņemto preventīvo pasākumu lietderību.

| 9. | Vides monitoringa sistēma (KRM Nr. 9) — izveido vides monitoringa sistēmu, ar kuru kontrolē identificēto piesārņotāju nokļūšanu eksponētajos vidiskajos recipientos (piemēram, saldūdenī, pazemes ūdeņos, augsnē). Monitoringa sistēma varētu ietvert esošas dokumentētas procedūras, lai attiecīgā gadījumā nodrošinātu pastāvīgu vides aizsardzību, vai arī šīs procedūras var papildus izstrādāt vai pielāgot atkarībā no vides riska novērtējuma rezultātiem. |
| --- | --- |

9.

Vides monitoringa sistēma (KRM Nr. 9) — izveido vides monitoringa sistēmu, ar kuru kontrolē identificēto piesārņotāju nokļūšanu eksponētajos vidiskajos recipientos (piemēram, saldūdenī, pazemes ūdeņos, augsnē). Monitoringa sistēma varētu ietvert esošas dokumentētas procedūras, lai attiecīgā gadījumā nodrošinātu pastāvīgu vides aizsardzību, vai arī šīs procedūras var papildus izstrādāt vai pielāgot atkarībā no vides riska novērtējuma rezultātiem.

| 10. | Ārkārtas situāciju pārvaldība (KRM Nr. 10) — protokolu izveide, lai pārvaldītu incidentus un ārkārtas situācijas. |
| --- | --- |

10.

Ārkārtas situāciju pārvaldība (KRM Nr. 10) — protokolu izveide, lai pārvaldītu incidentus un ārkārtas situācijas.

| 11. | Koordinācija (KRM Nr. 11) — dažādu ūdens atkalizmantošanas sistēmā iesaistīto dalībnieku koordinācijas un saziņas mehānismi. |
| --- | --- |

11.

Koordinācija (KRM Nr. 11) — dažādu ūdens atkalizmantošanas sistēmā iesaistīto dalībnieku koordinācijas un saziņas mehānismi.

Viena iespējamā struktūra, kas palīdzētu organizēt KRM elementu analīzi, ir aprakstīta Kopīgā pētniecības centra (JRC) tehniskajā ziņojumā “Tehniskie norādījumi — ūdens atkalizmantošanas riska pārvaldība lauksaimnieciskās apūdeņošanas shēmām Eiropā” (14). Šajā JRC ziņojumā rosināta moduļu struktūra (sk. 1. attēlu), kur katrā modulī apskatīts konkrēts riska pārvaldības plāna aspekts un iekļauti vairāki KRM:

| — | I modulis — sagatavošana (KRM Nr. 1 un 2); |
| --- | --- |

—

I modulis — sagatavošana (KRM Nr. 1 un 2);

| — | II modulis — riska novērtējums (KRM Nr. 3, 4, 5 un 6); |
| --- | --- |

—

II modulis — riska novērtējums (KRM Nr. 3, 4, 5 un 6);

| — | III modulis — monitorings (KRM Nr. 6 un 9); |
| --- | --- |

—

III modulis — monitorings (KRM Nr. 6 un 9);

| — | IV modulis — pārvaldība, vadība un saziņa (KRM Nr. 7, 8, 9, 10 un 11). |
| --- | --- |

—

IV modulis — pārvaldība, vadība un saziņa (KRM Nr. 7, 8, 9, 10 un 11).

1. attēls

Ūdens atkalizmantošanas galvenie riska pārvaldības elementi (KRM), kas sadalīti četros moduļos, lai palīdzētu sagatavot riska pārvaldības plānu

Image 1

3.1.2.   Sistēmas apraksts

Sīks sistēmas apraksts (KRM Nr. 1) ir sākums pilnīgam visas ūdens atkalizmantošanas sistēmas raksturojumam, sākot no neattīrītu notekūdeņu ieplūdes punkta komunālo notekūdeņu attīrīšanas stacijā un beidzot ar pārgūtā ūdens galīgo izmantojumu. Tajā būtu jāiekļauj detalizēts komunālo notekūdeņu attīrīšanas iekārtas un/vai pārgūšanas iekārtas apraksts, kā arī visas tādas infrastruktūras apraksts, kas saistīta ar sūknēšanu, uzglabāšanu un sadali, apūdeņošanas sistēmu un galīgā izmantojuma apraksts noteiktās sistēmas robežās (sk. piemēru 2. attēlā).

Lai apkopotu riska novērtējumam vajadzīgos datus, sistēmas aprakstam būtu arī jāiekļauj tādu notekūdeņu avotu ūdens kvalitātes apraksts, kas nonāk komunālo notekūdeņu attīrīšanas iekārtā, dati par ūdens daudzumu, izmaiņām un laikapstākļu notikumiem, kā arī apkārtējās vides matricu apraksts (augsne, pazemes ūdeņi un virszemes ūdeņi, ekosistēmas).

2. attēls

Ūdens atkalizmantošanas sistēmas galvenie elementi, riska novērtējumā nosakot recipientus

Image 2

3.1.3.   Dalībnieki un lomas

Katram ūdens atkalizmantošanas sistēmas elementam būtu jānosaka visi dalībnieki un to lomas un pienākumi (KRM Nr. 2).

Šai informācijai būtu jāiekļauj dalībnieki, kas atbildīgi par i) staciju ekspluatāciju (komunālo notekūdeņu attīrīšanas staciju un pārgūšanas iekārtu operatori), ii) attiecīgā gadījumā par transportēšanu un uzglabāšanu un par iii) apūdeņotajiem laukiem (lauksaimnieki). Tai būtu arī jāiekļauj visas attiecīgās iestādes vai struktūras (piemēram, ūdens apsaimniekošanas iestādes, sabiedrības veselības aizsardzības iestādes, vides aizsardzības iestādes) vai citas puses, piemēram, lauksaimnieku asociācijas un apūdeņotāju konsorciji.

3.1.4.   Apdraudējumu identificēšana un apdraudētās vides un populācijas

KRM Nr. 3 un
  KRM Nr. 4 iekļauj:

| 1) | visu tādu potenciālo apdraudējumu (piesārņotāji un patogēni) vai bīstamu notikumu (attīrīšanas traucējumi, nejauša noplūde, kontaminācija) identificēšanu, kas izriet no ūdens atkalizmantošanas sistēmas un var radīt risku sabiedrības veselībai un/vai videi; |
| --- | --- |

1)

visu tādu potenciālo apdraudējumu (piesārņotāji un patogēni) vai bīstamu notikumu (attīrīšanas traucējumi, nejauša noplūde, kontaminācija) identificēšanu, kas izriet no ūdens atkalizmantošanas sistēmas un var radīt risku sabiedrības veselībai un/vai videi;

| 2) | katra apdraudējuma potenciālo ekspozīcijas ceļu raksturošanu identificētajiem cilvēku, dzīvnieku vai vidiskajiem recipientiem (eksponētās populācijas un vides). Šie elementi ir vajadzīgi, lai pēc tam novērtētu veselības un vides risku (KRM Nr. 5). |
| --- | --- |

2)

katra apdraudējuma potenciālo ekspozīcijas ceļu raksturošanu identificētajiem cilvēku, dzīvnieku vai vidiskajiem recipientiem (eksponētās populācijas un vides). Šie elementi ir vajadzīgi, lai pēc tam novērtētu veselības un vides risku (KRM Nr. 5).

Apdraudējumu identificēšanā (KRM Nr. 3) būtu jāiekļauj visi patogēni un piesārņotāji pārgūtajā ūdenī, kas var radīt risku cilvēku un dzīvnieku veselībai un videi.

Mikrobu patogēni (piemēram, E. coli un citas baktērijas, vīrusi un parazīti) pārgūtajā ūdenī, ko izmanto lauksaimnieciskajā apūdeņošanā, varētu būt atbildīgi par tādu slimību uzliesmojumiem, ko izraisa piesārņots ūdens, (piemēram, gastroenterīts) un citu akūtu ietekmi (15).

Ķīmiskie piesārņotāji, kas joprojām var atrasties pārgūtajā ūdenī, arī var radīt risku cilvēku veselībai. Tomēr sadzīves notekūdeņu efluentā ķīmisko kontaminantu koncentrācija komunālo notekūdeņu attīrīšanas iekārtās parasti ir zema, un ir vajadzīga ilgāka ekspozīcija, lai tā izraisītu slimību vai akūtas reakcijas; tāpēc šo piesārņotāju izraisītais risks caurmērā ir zemāks nekā patogēniem.

Ir svarīgi noteikt visas nozares, kas atrodas tādu komunālo notekūdeņu attīrīšanas iekārtu darbības teritorijā, kuru novadītais ūdens komunālajā savākšanas sistēmā var sekmēt konkrētu ķīmisko piesārņotāju augstu koncentrāciju komunālajos notekūdeņos (piemēram, farmācijas nozare, galvanizācijas nozare).

Nekontrolēta ķīmisko apdraudējumu koncentrācija komunālo notekūdeņu attīrīšanas iekārtu efluentā varētu rasties bīstamu notikumu, piemēram, nejaušas un neatbilstošas novadīšanas, rezultātā. Šādu notikumu varbūtību var mazināt atbilstoši preventīvi pasākumi (16).

Pārgūtā ūdens pilnīga atbilstība visiem tiesību aktiem, kas piemērojami ūdens atkalizmantošanas sistēmai un kas regulē gan mikrobioloģiskos, gan ķīmiskos piesārņotājus, kā arī lauksaimnieciskās apūdeņošanas prasībām, kas izklāstītas barības un pārtikas higiēnas tiesību aktos, nodrošinātu vides un cilvēku un dzīvnieku veselības aizsardzību.

Tāpēc riska pārvaldības sistēmai būtu jānodrošina, ka pārgūtā ūdens izmantošana nerada kontaminantu kaitīgu koncentrāciju noteiktā vides matricē (piemēram, pazemes ūdeņos) un ka tiek veikti atbilstoši preventīvi pasākumi minētā nepieļaušanai (piemēram, atbilstoša attīrīšana, lai samazinātu piesārņotāju daudzumu līdz norādītajai robežvērtībai, vai jebkādas nejaušanas noplūdes apkārtējā vidē samazināšana).

Papildus pārgūtā ūdens raksturojumam var noteikt arī attiecīgo apdraudējumu (patogēnu un ķīmisko piesārņotāju) sākotnējā skrīninga sarakstu, arī ņemot vērā visus būtiskos ES, valsts un vietējos tiesību aktus, kā arī prasības tiesību aktos (uzskaitīti regulas II pielikuma 5. punktā) par virszemes ūdeņu un pazemes ūdeņu resursu aizsardzību. Šie tiesību akti ir: Ūdens pamatdirektīva 2000/60/EK, Gruntsūdeņu direktīva 2006/118/EK, Vides kvalitātes standartu direktīva 2008/105/EK, Nitrātu direktīva 91/676/EEK un attiecīgā gadījumā Peldvietu ūdens direktīva 2006/7/EK un Dzeramā ūdens direktīva 2020/2184.

Pārgūtajam ūdenim piemērojamās prasības ir atkarīgas no konkrētās vietas apstākļiem ūdens atkalizmantošanas sistēmā un novērtējuma par to, kā pārgūtā ūdens izmantošana lauksaimnieciskajai apūdeņošanai varētu pa potenciālajiem ceļiem (piemēram, apūdeņošanas ūdens notece, infiltrācija pazemes ūdeņos utt.) ietekmēt apkārtējo vidi.

Jo īpaši tad, ja pārgūtais ūdens varētu nonākt ūdensobjektos (virszemes vai pazemes) teritorijā, kas iekļauta ūdens atkalizmantošanas sistēmā, novērtējumā būtu jāņem vērā, vai uztverošie ūdensobjekti joprojām atbilstu Ūdens pamatdirektīvas 4. panta vides aizsardzības mērķiem (proti, labs virszemes ūdeņu ekoloģiskais un ķīmiskais stāvoklis un labs pazemes ūdeņu ķīmiskais stāvoklis (ko sīkāk nosaka Vides kvalitātes standartu direktīvā un Gruntsūdeņu direktīvā)).

Virszemes ūdeņiem labs ekoloģiskais un ķīmiskais stāvoklis nozīmē atbilstību ES un valsts vides kvalitātes standartiem (VKS). ES vides kvalitātes standarti ir noteikti atbilstoši VKS direktīvai, bet valsts standartos var būt iekļauti valstī problemātiski piesārņotāji, proti, upju baseiniem specifiski piesārņotāji, kas ir daļa no laba virszemes ekoloģiskā stāvokļa.

VKS direktīvā ir arī paredzēts novērojamo vielu saraksta mehānisms, lai apkopotu monitoringa datus ES līmenī par piesārņotājiem, par kuriem rodas jaunas bažas, un vielām, kas var radīt risku ūdens videi vai ar ūdens vides palīdzību un par ko ir nepietiekami riska dati, lai noteiktu vides kvalitātes standartu.

Dalībvalstu upju baseinu apsaimniekošanas plānos noteikto saldūdens ķīmisko statusu var apskatīt WISE sistēmā (17).

Papildu informāciju par vides kvalitātes standartiem prioritārajām vielām var skatīt ECHA datubāzē (18).

Būtisku informāciju par konkrētu piesārņotāju emisijām var skatīt Eiropas piesārņojošo vielu un izmešu pārneses reģistrā (piemērojams komunālo notekūdeņu attīrīšanas iekārtām ar jaudu 100 000 cilvēkekvivalenti) (19).

Konkrētai vietai var tikt piemēroti arī citi nosacījumi, lai aizsargātu virszemes ūdeņus un pazemes ūdeņus. Piemēram, ja ūdens atkalizmantošanas sistēma un apūdeņotās teritorijas atrodas pie nitrātjutīgas zonas, kas noteikta saskaņā ar Nitrātu direktīvu.

Lai gan ūdens atkalizmantošana lauksaimniecībā varētu būt veids, kā atgūt barības vielas apūdeņošanai, būtu rūpīgi jāapsver, kā izvairīties no ūdens resursu piesārņošanas ar nitrātiem, pārgūtajā ūdenī samazinot nitrātu daudzumu, lai tas būtu mazāks par bīstamo līmeni.

Līdzīgi, ja pārgūtais ūdens varētu nonākt ūdensobjektos, kas atzīti par dzeramā ūdens aizsardzības zonām, ir svarīgi i) noteikt visus dzeramā ūdens avotu kontaminācijas riskus, ko rada regulēti piesārņotāji pārgūtajā ūdenī, un ii) plānot visa veida attīrīšanu, kas vajadzīga, lai šo piesārņotāju līmenis tiktu samazināts līdz pieņemamam līmenim.

Turklāt, ja pārgūtais ūdens notek virszemes ūdeņos, ko izmanto peldēšanai un atpūtai, var tikt iekļautas papildu prasības patogēniem, kas izriet no Peldvietu ūdens direktīvas. Šo tiesību aktu mērķis ir aizsargāt vidi un cilvēku veselību, nosakot standartus un/vai monitoringa pienākumus attiecībā uz patogēniem un ķīmiskām vielām, kas ietver smagos metālus, dezinfekcijas blakusproduktus, zāles un citas vielas, kas klasificētas kā prioritāri piesārņotāji.

Tā kā pārgūto ūdeni izmanto lauksaimnieciskai apūdeņošanai, regulas II pielikuma 5. punktā ir noteikti papildu tiesību akti, ar ko aizsargā pārtiku un barību, augsni, kultūraugus un dzīvniekus. Šo tiesību aktu prasību būtiskums noteiktai ūdens atkalizmantošanas sistēmai ir atkarīgs no zemes apstrādes veida (piemēram, barības vai pārtikas ražošana) un prakses (piemēram, pesticīdu, notekūdeņu dūņu izmantošana) laukā, ko apūdeņo ar pārgūtu ūdeni.

Šīs prasības ietver: prasības par pārtikas produktu higiēnu (Regula (EK) Nr. 852/2004), barības higiēnu (Regula (EK) Nr. 183/2005), mikrobioloģiskajiem kritērijiem (Regula (EK) Nr. 2073/200), kontaminantu maksimāli pieļaujamo koncentrāciju pārtikā (Regula (EK) Nr. 1881/2006), pesticīdu līmeni pārtikā un barībā (Regula (EK) Nr. 396/2005), notekūdeņu dūņu izmantošanu (Direktīva 86/278/EEK) un dzīvnieku veselības aizsardzību (Regulas (EK) Nr. 1069/2009 un (ES) Nr. 142/2011).

3. attēlā ir grafisks piemērs, kā noteikt, kura direktīva vai regula ir piemērojama ūdens atkalizmantošanas sistēmai, pieņemot, ka potenciālie pārgūtā ūdens ceļi uz vides matricēm (saldūdens avotiem) rodas nejaušas noplūdes vai noteces no apūdeņotajiem laukiem dēļ.

Attēlā ir arī redzamas regulas un direktīvas, kas uzskaitītas II pielikuma 5. punktā un varētu būt piemērojamas atkarībā no lauksaimniecības prakses. Tabula ar informāciju par šo prasību piemērojamību ūdens atkalizmantošanas sistēmai ir arī iekļauta šā paziņojuma 2. pielikumā.

3. attēls

Piemērs: i) kā noteikt ūdens atkalizmantošanas sistēmai piemērojamās direktīvas un regulas, pamatojoties uz potenciāliem pārgūtā ūdens ceļiem uz apkārtējo vidi (virszemes ūdeņiem un pazemes ūdeņiem), un ii) kā noteikt regulas un direktīvas, ko varētu piemērot lauksaimnieciskajai apūdeņošanai atkarībā no konkrētas lauksaimniecības prakses

Image 3

Būtu jāņem vērā arī citi konkrēti aspekti, kas saistīti ar pārgūtā ūdens kvalitātes parametru ietekmi uz agronomiskajām īpašībām, kas ietver apdraudējumus augsnei un kultūraugiem/augiem. Saskaņā ar ISO 16075-1:2020 pārgūtā ūdens agronomiskie apdraudējumi, kas varētu kaitēt augsnei un apūdeņotajiem kultūraugiem, ir šādi: i) ķīmiskas vielas, piemēram, sāļums, bors, noteiktu jonu toksiskums; ii) citi ķīmiskie elementi; iii) barības vielas.

No komunālo notekūdeņu attīrīšanas staciju efluentiem pārgūtajā ūdenī parasti nav patogēnu, kas varētu izraisīt augu vai kultūraugu slimības. Tomēr to klātbūtni pārgūtajā ūdenī varētu novērtēt tad, ja konkrētā vietā ir attiecīgi apstākļi (piemēram, ar augu patogēniem inficēta apūdeņošanas ūdens notece).

Šā paziņojuma 2. pielikumā ir informatīvi piemēri un tabulas ar patogēniem un piesārņotājiem, kas parasti sastopami komunālo notekūdeņu attīrīšanas iekārtu efluentā un ko regulē dažas iepriekš minētās direktīvas un regulas, kā arī piemēri ar agronomiskiem apdraudējumiem, kas varētu ietekmēt augsni, kultūraugus, saldūdeni un pazemes ūdeni lauksaimnieciskās apūdeņošanas laikā.

Tajā ir arī bīstamu notikumu un ekspozīcijas ceļu piemēri veselības un vides riska novērtēšanai, kā arī apdraudēto populāciju un vides piemēri.

Tomēr ņemiet vērā, ka pielikumā norādītie resursu saraksti nav jāuzskata par izsmeļošiem, un tie tiek piedāvāti tikai informācijai. Katrai konkrētai ūdens atkalizmantošanas sistēmai pareizi jāidentificē apdraudējumi, ņemot vērā pārgūtā ūdens raksturojumu un visas piemērojamās prasības.

Daži citi piesārņotāji, kuri vēl netiek regulēti un kurus nevar atrast norādītajās direktīvās un regulās (piemēram, mikroplastmasa vai daži savienojumi, par kuriem rodas jaunas bažas), varētu tikt iekļauti apdraudējumu sarakstā, ja risku cilvēku un dzīvnieku veselībai vai videi pamato zinātniskie pierādījumi un ja tiek pierādīts, ka minētie kontaminanti nāk no ūdens atkalizmantošanas sistēmām, nevis no citiem avotiem. Riska novērtējumā varētu arī noteikt šo kontaminantu avotus, piemēram, noteiktas industrijas, un plānot preventīvus pasākumus.

3.1.5.   Vides un veselības riska novērtēšanas metodes

Vides un veselības riska novērtējums (KRM Nr. 5) būtu jāveic, ņemot vērā iepriekš identificētos apdraudējumus (atsevišķi vai grupās) un bīstamos notikumus, potenciālos ekspozīcijas ceļus un ūdens atkalizmantošanas sistēmā identificētos recipientus.

Riska novērtējumu varētu veikt ar kvalitatīvām vai puskvantitatīvām metodēm. Kvalitatīvais riska novērtējums ieteicams kā vispiemērotākā un ekonomiski pamatotākā metode. Kvantitatīvo riska novērtējumu varētu izmantot projektiem ar lielu risku un tad, kad ir pieejams pietiekams daudzums datu to īstenošanai.

Attiecībā uz metodiku jānorāda, ka šādu novērtējumu veikšanai var izmantot kvalitatīvas, puskvantitatīvas un kvalitatīvas metodes. Veselības riska novērtējumā izvērtē jebkādu risku cilvēku un dzīvnieku veselībai, bet vides riska novērtējuma mērķis ir noteikt, vai pārgūtajā ūdenī konstatētie kontaminanti ietekmē vides matricu kvalitātes statusu.

Kvalitatīvus un puskvantitatīvus riska novērtējumus var izstrādāt, izmantojot vairākas pieejas, piemēram, notikumu kokus, matrices vai rādītājus. Parastā metodika balstās uz kombinētu izvērtējumu par to, cik liela ir apdraudējuma ietekmes iespējamība un mērogs / smaguma pakāpe attiecībā uz eksponēto recipientu.

Varbūtības analīzi var veikt, izmantojot vēsturisko datu pārskatu vai cilvēciskās kļūdas novērtējumu, kļūmju kokus un notikumu kokus. Ietekmes analīzi parasti veic, sadalot kategorijās atbilstoši ietekmes aizvien lielākai smaguma pakāpei.

Publicētās vadlīnijās un standartos ir vairākas kvalitatīvās un puskvantitatīvās riska novērtēšanas metodes, ko var ievērot (piemēram, PVO 2006. gada vadlīnijas; ISO 20426 (2018); FAO un PVO, 2019) (20).

Šā paziņojuma 3. pielikumā ir apskatītas kvalitatīvas un puskvantitatīvas metodes veselības riska novērtēšanai, izmantojot matrices, lai noteiktu ietekmes varbūtību un smaguma pakāpi. Tajā arī apskatīta puskvantitatīva metodika, kas piemērojama ūdens resursiem. JRC tehniskajā ziņojumā (21) arī ir sniegti praktiski piemēri.

Kvantitatīvos riska novērtējumos var norādīt riska skaitlisko aplēsi, piemēram, konkrētas mikrobioloģiskās infekcijas ietekmi viena gada laikā noteiktā scenārijā.

Šāds cilvēku un dzīvnieku veselībai pastāvošā riska raksturojums parasti balstās uz devas un atbildreakcijas sakarību, lai noteiktu, vai apdraudējumam vai bīstamajam notikumam varētu būt bijusi ietekme uz veselību.

Mikrobioloģiskā apdraudējuma veselības riska novērtējumu var veikt, izmantojot kvantitatīvo mikrobioloģiskā riska novērtējumu (QMRA), kura pamatā ir devas un atbildreakcijas sakarības izvērtējums par apdraudējumu koncentrāciju un tās iespējamo ietekmi uz recipientiem. Šīs metodes rezultāti atbilst nelabvēlīgas ietekmes uz veselību iespējamības vērtībām, un tos izsaka kā infekcijas varbūtību vai invaliditātes koriģēto dzīves gadu (DALY) rādītāju.

Šī pieeja ļauj atbildēt uz konkrētiem jautājumiem, kas attiecas uz konkrētu punktu. Tāpēc, lai aptvertu visu projektu un palielinātu drošības līmeni, to var apvienot ar kvalitatīvām vai puskvantitatīvām metodēm.

Ar QMRA un DALY metodiku un kritērijiem var iepazīties PVO vadlīnijās (2006) un PVO QMRA vadlīnijās (2016) (22).

Kvantitatīvā pieeja vides riska novērtēšanai (kvantitatīvais ķīmiskā riska novērtējums, QCRA) parasti balstās uz:

| — | paredzamās koncentrācijas vidē attiecību, ko aprēķina ar sarežģītiem modeļiem saistībā ar apriti un noteikta piesārņotāja pārnesi uz noteiktu vidi; kā arī |
| --- | --- |

—

paredzamās koncentrācijas vidē attiecību, ko aprēķina ar sarežģītiem modeļiem saistībā ar apriti un noteikta piesārņotāja pārnesi uz noteiktu vidi; kā arī

| — | paredzamo beziedarbības koncentrāciju vai maksimālo atļauto piesārņotāja koncentrāciju, kas noteikta piemērojamajos tiesību aktos (piemēram, vides kvalitātes standarti, kas piemērojami ūdensobjektiem saskaņā ar to kvalitātes statusu). |
| --- | --- |

—

paredzamo beziedarbības koncentrāciju vai maksimālo atļauto piesārņotāja koncentrāciju, kas noteikta piemērojamajos tiesību aktos (piemēram, vides kvalitātes standarti, kas piemērojami ūdensobjektiem saskaņā ar to kvalitātes statusu).

Šādas pieejas īstenošanai ir vajadzīgs ievērojams apjoms monitoringa datu no ūdens atkalizmantošanas projektiem un sīks apkārtējās vides raksturojums. Tas nozīmē, ka šāda pieeja ir piemērojama tikai projektiem, kur ir pieejams pietiekams daudzums datu un kur pieņēmumus atbalsta zinātniskie pierādījumi.

3.1.6.   Nosacījumi attiecībā uz papildu prasībām

Veselības un vides riska novērtējuma iznākums palīdzēs noteikt, vai kādas konkrētas papildu prasības (KRM Nr. 6) parametriem būtu jāiekļauj attiecībā uz ūdens kvalitāti un monitoringu (papildus tām, kas norādītas I pielikuma 2. iedaļā, vai stingrākas par tām).

Tas var ietvert papildu patogēnus vai piesārņotājus, kas noteikti veselības un vides riska novērtējumā, ņemot vērā konkrētās vietas apstākļus un piemērojamās direktīvas un regulas, kas aprakstītas iepriekš.

Piemēram, riska novērtējumā varētu konstatēt, ka konkrēts piesārņotājs (piemēram, nitrāti) pārgūtajā ūdenī varētu negatīvi ietekmēt tuvumā esošo ūdensobjektu (piemēram, eitrofikācijas ceļā), ja tā daudzums pārgūtajā ūdenī ir lielāks nekā paredzamā maksimāli atļautā koncentrācija.

Tāpēc pārgūtā ūdens kvalitātei varētu noteikt robežvērtību, pamatojoties uz maksimāli atļauto koncentrāciju, kas izriet no riska novērtējuma, un šo parametru varētu iekļaut uzraugāmo parametru skaitā.

Maksimālā atļautā koncentrācija varētu būt vienāda arī ar piemērojamajām robežvērtībām, piemēram, noteiktai eksponētā ūdensobjekta kvalitātes klasei (kā vides kvalitātes standarti, VKS). Papildu parametru sarakstu un noteiktās robežvērtības varētu iekļaut ūdens kvalitātes un monitoringa veikšanai, ja ir skaidrs, ka šie parametri izriet no ūdens atkalizmantošanas sistēmas un to atsauces vērtības apstiprina riska novērtējums un pietiekamas zinātniskās zināšanas.

3.1.7.   Preventīvi pasākumi

KRM Nr. 7 būtu jāiekļauj preventīvi pasākumi un barjeras, kas piemērojami ūdens atkalizmantošanas sistēmai, lai novērstu vai līdz pieņemamam līmenim samazinātu identificētos apdraudējumus, kas var radīt risku.

Preventīvie pasākumi ir visa veida attīrīšana, darbības vai procedūras, kas jau ir īstenotas vai noteiktas riska novērtējuma laikā un ko var piemērot dažādās ūdens atkalizmantošanas sistēmas daļās. Piemēram: i) komunālo notekūdeņu attīrīšanas iekārtā (proti, izvērtējot esošo procesu un/vai nosakot papildu attīrīšanu); ii) pārgūšanas iekārtā (piemēram, papildu iedarbīgākas attīrīšanas veidu iekļaušana); iii) apūdeņotajos laukos (piemēram, apsverot alternatīvas apūdeņošanas metodes, kas līdz minimumam samazina eksponētības risku, nodrošinot buferzonas utt.), aizsargājot darbiniekus un lauksaimniekus (piemēram, nosakot konkrētus IAL vai higiēnas protokolus papildus iespējamajiem pasākumiem, kas jau veikti, lai izpildītu darba aizsardzības noteikumus).

Barjeru un esošo apūdeņošanas sistēmu izmaiņu noteikšana varētu balstīties uz esošo metožu izvērtējumu, kultūraugu veidu un ūdens klasi, un lēmums ir jāpieņem, apspriežoties ar lauksaimniekiem un citiem ūdens atkalizmantošanas sistēmas dalībniekiem. Skatiet šā dokumenta 4. pielikumu, lai uzzinātu par preventīvo pasākumu un barjeru piemēriem.

3.1.8.   Kvalitātes kontroles un vides monitoringa sistēmas

KRM Nr. 8 un KRM Nr. 9 elementi iekļauj visas monitoringa darbības, kas plānotas ūdens atkalizmantošanas sistēmai — sistēmas kvalitātes kontroles un vides monitoringa sistēmas (VMS) procedūru un protokolu noteikšana.

Ekspluatācijas un vides monitoringa programmas sniedz garantiju darbiniekiem, sabiedrībai un iestādēm par pienācīgu sistēmas sniegumu. Tām būtu jāiekļauj protokoli, programmas (piemēram, atrašanās vieta, parametri, biežums) un procedūras vismaz prasībām par kārtējo monitoringu, kā arī jebkādi papildu parametri un robežvērtības, kas noteiktas kā papildu prasības riska novērtējumā (KRM Nr. 6).

Kvalitātes vadības sistēmu, kas izstrādāta saskaņā ar ISO 9001 standartiem, vai līdzvērtīgu sistēmu attiecīgā brīdī var arī sagatavot stacijas operators.

VMS protokoli varētu balstīties uz vides riska novērtējuma rezultātiem, lai nodrošinātu vides pastāvīgu aizsardzību, izmantojot pārgūto ūdeni. Protokoliem jāatbilst esošajiem tiesību aktiem, piemēram, ūdens resursu monitoringam būtu jāatbilst Direktīvai 90/2009/EK (23), lai nodrošinātu, ka rezultāti ir salīdzināmi ar tiem, kas iegūti, veicot monitoringu saskaņā ar Ūdens pamatdirektīvu.

3.1.9.   Ārkārtas pārvaldība un koordinācija

KRM Nr. 10 un KRM Nr. 11 ietver pārvaldības, ārkārtas un sakaru protokolus, kas saistīti ar elementiem KRM Nr. 10 (ārkārtas pārvaldība) un KRM Nr. 11 (koordinācija).

Šīs programmas ir pamats iedarbīgai saziņai starp personām, kas atbildīgas par riska pārvaldības plānu un iesaistītajiem dalībniekiem.

KRM Nr. 11 būtu jāiekļauj protokoli par to, kā informācija tiks paziņota dažādiem dalībniekiem, kāds būs tās formāts un atbilstoši kādai procedūrai ziņos par negadījumiem un ārkārtas situācijām, kādas būs paziņošanas procedūras, informācijas avoti un konsultācijas procesi.

Ar šā paziņojuma 5. pielikumu var iepazīties, lai uzzinātu par i) incidentu un ārkārtas situāciju pārvaldības protokolu un ii) saziņas protokolu piemēriem.

3.2.   
  Kultūraugu veidi un pārgūtā ūdens klases

Lai droši izmantotu pārgūto ūdeni, regulas I pielikuma 1. tabulā ir izklāstītas pārgūtā ūdens kvalitātes atļautās klases (A, B, C un D), kas, pamatojoties uz izvēlēto apūdeņošanas metodi, jāizmanto noteiktas kultūraugu kategorijas apūdeņošanai.

Ūdens kvalitātes minimālās prasības katrai I pielikuma 2. tabulā norādītajai klasei galvenokārt atšķiras atkarībā no E. coli koncentrācijas, kā arī citiem kopējiem parametriem.

Izmantojot kultūraugu veidu un akreditēto barjeru (piemēram, apūdeņošanas metožu) skaita un veidu kombināciju, risku var maksimāli samazināt, izvairoties no pārgūtā ūdens saskares ar apūdeņoto augu ēdamajām daļām (sk. šā paziņojuma 4. pielikumu, lai iepazītos ar piemēriem).

Lai to izdarītu, ir svarīgi no sākuma noteikt, vai kultūrauga ēdamā daļa varētu nonākt saskarē ar pārgūto ūdeni. Saskares risks ir jānovērtē katrai konkrētajai ūdens atkalizmantošanas sistēmai, izvērtējot paredzamo attālumu no kultūraugu ēdamās daļas līdz apūdeņotajai augsnei un potenciālos pārgūtā ūdens ceļus, to izsmidzinot, pilinot vai izlejot.

Ja kultūraugiem veic papildu apstrādi (piemēram, termiski apstrādā vai industriāli pārstrādā), kas samazina potenciālo kontamināciju, arī tas jāņem vērā.

Saskaņā ar regulu pārgūto ūdeni var izmantot lauksaimnieciskajai apūdeņošanai tālāk norādītajos gadījumos.

| — | Pārtikas kultūraugi, ko patērē svaigus — kultūraugi, ko audzē patēriņam cilvēku uzturā un ko papildus neapstrādā. Pamatojoties uz kultūrauga ēdamās daļas attālumu (24) līdz zemei, sīkāka klasifikācija ir šāda:






  — | sakņaugi — aug zem zemes augsnē, ēdama ir sakņu daļa (piemēram, burkāni, sīpoli, bietes), |
| --- | --- | --- |

—

Pārtikas kultūraugi, ko patērē svaigus — kultūraugi, ko audzē patēriņam cilvēku uzturā un ko papildus neapstrādā. Pamatojoties uz kultūrauga ēdamās daļas attālumu (24) līdz zemei, sīkāka klasifikācija ir šāda:

—

sakņaugi — aug zem zemes augsnē, ēdama ir sakņu daļa (piemēram, burkāni, sīpoli, bietes),

| — | zemu virs zemes augoši kultūraugi — aug virs zemes, daļēji saskaroties ar augsni. Šos kultūraugus var sīkāk iedalīt kultūraugos, kas aug uz augsnes virsmas, piemēram, lapaugi (kā salāti), un kultūraugos, kas aug virs zemes un kam ēdamā daļa ir < 25 cm no augsnes virsmas (kā tomāti, pipari), |
| --- | --- |

—

zemu virs zemes augoši kultūraugi — aug virs zemes, daļēji saskaroties ar augsni. Šos kultūraugus var sīkāk iedalīt kultūraugos, kas aug uz augsnes virsmas, piemēram, lapaugi (kā salāti), un kultūraugos, kas aug virs zemes un kam ēdamā daļa ir < 25 cm no augsnes virsmas (kā tomāti, pipari),

| — | augstu virs zemes augoši kultūraugi — aug virs zemes, ēdamā daļa > 50 cm no augsnes virsmas, tāpēc parasti nepieskaras augsnei (kā augļu koki). |
| --- | --- |

—

augstu virs zemes augoši kultūraugi — aug virs zemes, ēdamā daļa > 50 cm no augsnes virsmas, tāpēc parasti nepieskaras augsnei (kā augļu koki).

| — | Pārstrādāti pārtikas kultūraugi — kultūraugi patēriņam cilvēku uzturā, kam veic papildu apstrādi (proti, termiski vai industriāli apstrādā) un ko neēd neapstrādātus (kā rīsi, kvieši). |
| --- | --- |

—

Pārstrādāti pārtikas kultūraugi — kultūraugi patēriņam cilvēku uzturā, kam veic papildu apstrādi (proti, termiski vai industriāli apstrādā) un ko neēd neapstrādātus (kā rīsi, kvieši).

| — | Nepārtikas kultūraugi (barība) — kultūraugi, kas paredzēti nevis patēriņam cilvēku uzturā, bet ganībām, lopbarībai vai citiem mērķiem (rūpnieciskiem, enerģētiskiem vai kā sēklas augi). |
| --- | --- |

—

Nepārtikas kultūraugi (barība) — kultūraugi, kas paredzēti nevis patēriņam cilvēku uzturā, bet ganībām, lopbarībai vai citiem mērķiem (rūpnieciskiem, enerģētiskiem vai kā sēklas augi).

Apūdeņošanas metodes parasti klasificē šādi:

| — | atvērtās vai pašplūsmas apūdeņošanas sistēmas — ūdens tiek liets tieši uz augsnes virsmas un nav zem spiediena. Tas ietver plūdveida un vagu apūdeņošanu; |
| --- | --- |

—

atvērtās vai pašplūsmas apūdeņošanas sistēmas — ūdens tiek liets tieši uz augsnes virsmas un nav zem spiediena. Tas ietver plūdveida un vagu apūdeņošanu;

| — | smidzinātāju apūdeņošanas sistēmas — ūdens tiek smidzināts gaisā un nokrīt uz augsnes virsmas kā lietus; |
| --- | --- |

—

smidzinātāju apūdeņošanas sistēmas — ūdens tiek smidzināts gaisā un nokrīt uz augsnes virsmas kā lietus;

| — | mikroapūdeņošanas sistēmas — ūdens tiek pievadīts lokāli ar pilienveida vai tērču sistēmām (virszemes vai pazemes) vai ar mikroizsmidzināšanu. |
| --- | --- |

—

mikroapūdeņošanas sistēmas — ūdens tiek pievadīts lokāli ar pilienveida vai tērču sistēmām (virszemes vai pazemes) vai ar mikroizsmidzināšanu.

Apūdeņošanas metodes būtu jānovērtē kā ceļi, pa kuriem kontaminanti var sasniegt kultūraugus. Piemēram, ja izmanto izsmidzināšana sistēmas, augstu virs zemes augošie kultūraugi (piemēram, augļu koki) varētu tikt eksponēti kontaminācijai ar krītošiem pilieniem, tāpēc parasti vajadzētu izvēlēties augstākas kvalitātes ūdeni.

Lokalizētām sistēmām (piemēram, pilienveida apūdeņošana) kontaminācijas risks ir zemāks, jo ūdens tiek pievadīts kultūrauga neēdamajai daļai. Var izmantot papildu atbilstošas un akreditētas barjeras, lai panāktu nepieciešamo ūdens kvalitātes klasi (sk. 3.2.2. iedaļu un 4. pielikumu).

Ir arī jānovērtē risks darbiniekiem un cilvēkiem, kas dzīvo apūdeņotās teritorijas tuvumā. Piemēram, aerosoli no smidzinātāju apūdeņošanas sistēmām var sasniegt personas, kas dzīvo apūdeņoto teritoriju tuvumā. Ar aerosolu saistīts risks jo īpaši ir atkarīgs no apūdeņošanas ūdens kvalitātes un vēja ātruma (kas izplata aerosolus apūdeņotās teritorijas tuvumā).

Ņemiet vērā, ka apūdeņošanas metodes un preventīvie pasākumi vai barjeras, kas norādītas iedaļās tālāk, ir rosinātās pieejas piemēri attiecībā uz to, kā interpretēt I pielikuma 1. tabulu. Šo metožu, pasākumu un barjeru saraksts nav izsmeļošs.

Esošās vai plānotās apūdeņošanas sistēmas un preventīvie pasākumi vai barjeras būtu jānovērtē, lai noteiktu, vai papildu prasības (piemēram, papildu attīrīšana vai barjeras, izmaiņas apūdeņošanas sistēmā) varētu būt nepieciešamas, lai samazinātu kultūraugu potenciālo kontamināciju atkarībā no pārgūtā ūdens klases.

3.2.1.   Apūdeņošanas metožu un kultūraugu veidu piemēri

4. attēlā ir norādīti shematiski piemēri, kuri varētu palīdzēt noteikt pārgūtā ūdens klases, kas nodrošina pietiekamu aizsardzību patērētājiem un darbiniekiem pret E. coli, veicot apūdeņošanu ar a) pašplūsmu vai spiediena metodēm, vai b) lokalizētām sistēmām.

Neatkarīgi no ūdens klases shēmā ņemtas vērā papildu mikrobiālās prasības, kad pārgūto ūdeni izmanto, lai apūdeņotu ganības vai lopbarības augus (zarnu nematodes, 4. attēla 3. piezīme) vai ja ir aerosolu veidošanās risks (Legionella spp, 4. attēla 1. piezīme).

4. attēls

Shematisks piemērs pārgūtā ūdens klases izvēlei (saskaņā ar regulu) a) atklātas apūdeņošanas metodēm vai b) lokalizētas apūdeņošanas metodēm

Image 4

Image 5

Tālāk norādītais piemērs no PVO Drošības plāna vadlīnijām (Worked Example: SSP in Newtown — hipotētisks) ir pielāgots šīs regulas prasībām, lai redzētu, kā iepriekš norādīto shēmu var piemērot praksē.

Tika apsvērti tikai tādi šīs shēmas elementi, kas atļauti regulā. Pārgūto ūdeni izmantoja, lai audzētu vairāku veidu kultūraugus, izmantojot dažādas apūdeņošanas metodes (1. tabula).

1. tabula

Kultūraugu veidi un apūdeņošanas metodes, kas izmantotas piemērā

| Kultūraugu kategorijas | Apūdeņošanas metodes | Kultūraugu galamērķis (*1) |
| --- | --- | --- |
| — | Sakņaugi, ko patērē svaigus (sīpoli, burkāni) |

Kultūraugu kategorijas

Apūdeņošanas metodes

Kultūraugu galamērķis (*1)

—

Sakņaugi, ko patērē svaigus (sīpoli, burkāni)

| — | Zemi lapaugi, ko patērē svaigus (salāti, pipari) |
| --- | --- |

—

Zemi lapaugi, ko patērē svaigus (salāti, pipari)

| — | Augsti kultūraugi, ko patērē svaigus (augļi) |
| --- | --- |

—

Augsti kultūraugi, ko patērē svaigus (augļi)

| — | Plūdi |
| --- | --- |

—

Plūdi

| — | Atklātas vagas |
| --- | --- |

—

Atklātas vagas

| — | Manuāla liešana (piemēram, kausi, lejkannas) |
| --- | --- |

—

Manuāla liešana (piemēram, kausi, lejkannas)

| — | Izsmidzināšana |
| --- | --- |

—

Izsmidzināšana

| — | Patērē lauksaimnieki un viņu ģimenes |
| --- | --- |

—

Patērē lauksaimnieki un viņu ģimenes

| — | Pārdod vietējā kopienā patēriņam |
| --- | --- |

—

Pārdod vietējā kopienā patēriņam

| — | Pārdod tuvējās pilsētās patēriņam |
| --- | --- |

—

Pārdod tuvējās pilsētās patēriņam

Šajā gadījumā saskaņā ar regulas I pielikuma 1. un 2. tabulu vajadzētu izvēlēties tālāk norādītās klases, ņemot vērā potenciālos ceļus, pa kādiem pārgūtais ūdens varētu sasniegt kultūraugus:

| — | sakņaugiem un lapaugiem, ko patērē svaigus, ja tiek izmantota plūdveida, vagu vai izsmidzināšanas apūdeņošana, A klase (E. coli ≤ 10 skaitlis/100 ml); |
| --- | --- |

—

sakņaugiem un lapaugiem, ko patērē svaigus, ja tiek izmantota plūdveida, vagu vai izsmidzināšanas apūdeņošana, A klase (E. coli ≤ 10 skaitlis/100 ml);

| — | pārtikas kultūraugiem, kas ir zemi un ko patērē svaigus (piemēram, pipari) — ja tiek izmantota plūdveida, vagu vai izsmidzināšanas apūdeņošana, A klase (E. coli ≤ 10 skaitlis/100 ml); ja tiek izmantotas pilienveida vai pazemes apūdeņošanas sistēmas, B klase (E. coli ≤ 100 skaitlis/100 ml); |
| --- | --- |

—

pārtikas kultūraugiem, kas ir zemi un ko patērē svaigus (piemēram, pipari) — ja tiek izmantota plūdveida, vagu vai izsmidzināšanas apūdeņošana, A klase (E. coli ≤ 10 skaitlis/100 ml); ja tiek izmantotas pilienveida vai pazemes apūdeņošanas sistēmas, B klase (E. coli ≤ 100 skaitlis/100 ml);

| — | pārtikas kultūraugiem, ko audzē augstu virs zemes un bez tieša kontakta ar pārgūto ūdeni (proti, augļu kokiem), bet tikai tad, ja izmanto vagu vai plūdveida apūdeņošanu, B klase (E. coli ≤ 100 skaitlis/100 ml). |
| --- | --- |

—

pārtikas kultūraugiem, ko audzē augstu virs zemes un bez tieša kontakta ar pārgūto ūdeni (proti, augļu kokiem), bet tikai tad, ja izmanto vagu vai plūdveida apūdeņošanu, B klase (E. coli ≤ 100 skaitlis/100 ml).

Pamatojoties uz sīkāku riska izvērtējumu, ja ir augļi ar ēdamu miziņu, ja izmanto izsmidzināšanas apūdeņošanu, var būt jāpiemēro A klase, lai izvairītos no augļu potenciālās kontaminācijas ar izsmidzināto ūdeni. Augļiem ar neēdamu miziņu var būt piemērota B klase, lai gan ūdens kvalitātes galīgajai izvēlei būtu jābalstās uz riska novērtējumu.

3.2.2.   Barjeru izmantošanas piemēri nepieciešamās ūdens kvalitātes klases sasniegšanai

Regulas 2. panta 4. punktā noteikts, ka pārtikas apritē iesaistītie uzņēmēji var panākt tādu ūdens kvalitāti, kas nepieciešama, lai nodrošinātu atbilstību Regulai (EK) Nr. 852/2004, pēc atbilstības punkta izmantojot vairākus ūdens attīrīšanas paņēmienus vienus pašus vai kombinācijā ar paņēmieniem, kas nav attīrīšana.

Saskaņā ar vairākubarjeru pieeju logaritmiskais samazinājums, kas vajadzīgs, lai iegūtu nepieciešamo ūdens kvalitātes klasi, var tikt panākts, izmantojot dažādu attīrīšanas un citu apstrādes pasākumu kombināciju (barjeras).

Saskaņā ar regulas 3. panta 12. punktu, kad pārgūto ūdeni izmanto apūdeņošanai, barjera tiek definēta šādi:

| — | jebkurš līdzeklis, tostarp fizikālas vai ar procesu saistītas darbības vai izmantošanas nosacījumi, kas samazina vai novērš cilvēka inficēšanas risku, novēršot pārgūtā ūdens kontaktu ar i) uzņemamo produktu un ii) tieši eksponētajām personām, |
| --- | --- |

—

jebkurš līdzeklis, tostarp fizikālas vai ar procesu saistītas darbības vai izmantošanas nosacījumi, kas samazina vai novērš cilvēka inficēšanas risku, novēršot pārgūtā ūdens kontaktu ar i) uzņemamo produktu un ii) tieši eksponētajām personām,

| — | vai cits līdzeklis, kas, piemēram, samazina mikroorganismu koncentrāciju pārgūtajā ūdenī vai novērš to izdzīvošanu uz uzņemamā produkta. |
| --- | --- |

—

vai cits līdzeklis, kas, piemēram, samazina mikroorganismu koncentrāciju pārgūtajā ūdenī vai novērš to izdzīvošanu uz uzņemamā produkta.

Citiem vārdiem sakot, kā arī saskaņā ar regulas I pielikuma 2. iedaļu barjera būtu jāuzskata par līdzekli riska samazināšanai tā, lai attiecīgais līmenis atbilstu izvēlētajiem kultūraugiem nepieciešamajai ūdens kvalitātes klasei.

Ar dažādām barjerām var panākt dažādu logaritmisko samazinājumu, un, lai panāktu tādu kopējo logaritmisko samazinājumu, kas vajadzīgs, lai minimizētu visus riskus, pamatojoties uz izvēlēto ūdens kvalitātes klasi, var izmantot barjeru kombināciju.

2. tabulā ir ieteikts barjeru skaits, kas, balstoties uz kultūraugu veidu, būtu jāizmanto pārgūtā ūdens kvalitātes klasē, lai panāktu vēlamo augstākas klases līmeņa ekvivalentu.

3. tabulā ir ieteikti akreditēto barjeru veidi, kā arī to saistītais logaritmiskais samazinājums.

Šā paziņojuma 4. pielikumā ir piemēri tam, kā noteikt barjeru veidu un skaitu, pamatojoties uz kultūraugu veidu un ūdens kvalitātes klasi.

2. tabula

Ieteicamais barjeru skaits apūdeņošanai ar pārgūto ūdeni atbilstoši kvalitātei (pielāgots no ISO 16075:2020 3. tabulas)

NB. Izmaiņas ISO tabulā veiktas tikai tāpēc, lai no šīs tabulas izslēgtu ūdens klases un kultūraugu veidus, kas nav apskatīti Ūdens atkalizmantošanas regulā. Sk. tālāk esošo tabulu, lai iepazītos ar papildu skaidrojumiem par to, kā šo tabulu interpretēt saistībā ar Ūdens atkalizmantošanas regulu.

| Kategorija(1) | Apūdeņošana dārzeņiem, ko patērē svaigus(2) | Apūdeņošana dārzeņiem pēc pārstrādes un ganībām(3) | Apūdeņošana pārtikas kultūraugiem, kas nav dārzeņi (augļu dārzi, vīnogulāju dārzi) un hortikultūra(4) | Apūdeņošana lopbarības augiem un sēklaugiem(5) | Apūdeņošana rūpnieciskiem un enerģētiskiem kultūraugiem(6) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| B | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| C | 3 | 1 | 1 | 0 | 0 |
| D | aizliegts | aizliegts | 3 | 1 (*) | 0 |
| Tālāk norādītās definīcijas katrā tabulas ailē atbilst Ūdens atkalizmantošanas regulas 1. pielikuma 1. tabulai un ir paredzētas, lai palīdzētu lasītājam atrast kultūraugu kategoriju, kas kopumā atbilst ISO kategorijām, tādējādi nosakot, kādas papildu barjeras varētu vajadzēt izmantot.







  (1) | Pārgūtā ūdens minimālā kvalitātes klase. |

Kategorija(1)

Apūdeņošana dārzeņiem, ko patērē svaigus(2)

Apūdeņošana dārzeņiem pēc pārstrādes un ganībām(3)

Apūdeņošana pārtikas kultūraugiem, kas nav dārzeņi (augļu dārzi, vīnogulāju dārzi) un hortikultūra(4)

Apūdeņošana lopbarības augiem un sēklaugiem(5)

Apūdeņošana rūpnieciskiem un enerģētiskiem kultūraugiem(6)

A

0

0

0

0

0

B

1

0

0

0

0

C

3

1

1

0

0

D

aizliegts

aizliegts

3

1 (*)

0

Tālāk norādītās definīcijas katrā tabulas ailē atbilst Ūdens atkalizmantošanas regulas 1. pielikuma 1. tabulai un ir paredzētas, lai palīdzētu lasītājam atrast kultūraugu kategoriju, kas kopumā atbilst ISO kategorijām, tādējādi nosakot, kādas papildu barjeras varētu vajadzēt izmantot.

(1)

Pārgūtā ūdens minimālā kvalitātes klase.

| (2) | Visi svaigā veidā patērējami pārtikas kultūraugi, kuru ēdamā daļa ir tiešā saskarē ar pārgūto ūdeni, un svaigā veidā patērējami sakņaugi. |
| --- | --- |

(2)

Visi svaigā veidā patērējami pārtikas kultūraugi, kuru ēdamā daļa ir tiešā saskarē ar pārgūto ūdeni, un svaigā veidā patērējami sakņaugi.

| (3) | Pārstrādāti pārtikas kultūraugi un nepārtikas kultūraugi, arī kultūraugi, ko izmanto piena un gaļas dzīvnieku barošanai. |
| --- | --- |

(3)

Pārstrādāti pārtikas kultūraugi un nepārtikas kultūraugi, arī kultūraugi, ko izmanto piena un gaļas dzīvnieku barošanai.

| (4) | Pārtikas kultūraugi, ko patērē svaigus, ja ēdamā daļa atrodas virs zemes un nav tiešā saskarē ar pārgūto ūdeni. |
| --- | --- |

(4)

Pārtikas kultūraugi, ko patērē svaigus, ja ēdamā daļa atrodas virs zemes un nav tiešā saskarē ar pārgūto ūdeni.

| (5) | Pārtikas kultūraugi, ko patērē svaigus, ja ēdamā daļa atrodas virs zemes un nav tiešā saskarē ar pārgūto ūdeni; pārstrādāti pārtikas kultūraugi un nepārtikas kultūraugi, arī kultūraugi, ko izmanto gaļas un piena dzīvnieku barošanai (abos gadījumos, ja izmanto pilienveida apūdeņošanas vai citu apūdeņošanas metodi, izvairoties no tiešas saskares ar kultūraugu ēdamo daļu). NB. Šeit minētie kultūraugi var būt sēklas patēriņam cilvēku uzturā vai izmantošanai dzīvnieku barībā. |
| --- | --- |

(5)

Pārtikas kultūraugi, ko patērē svaigus, ja ēdamā daļa atrodas virs zemes un nav tiešā saskarē ar pārgūto ūdeni; pārstrādāti pārtikas kultūraugi un nepārtikas kultūraugi, arī kultūraugi, ko izmanto gaļas un piena dzīvnieku barošanai (abos gadījumos, ja izmanto pilienveida apūdeņošanas vai citu apūdeņošanas metodi, izvairoties no tiešas saskares ar kultūraugu ēdamo daļu). NB. Šeit minētie kultūraugi var būt sēklas patēriņam cilvēku uzturā vai izmantošanai dzīvnieku barībā.

| (6) | Rūpnieciskie, enerģētiskie kultūraugi un sēklas kultūraugi (paredzēti sējamu sēklu iegūšanai). |
| --- | --- |

(6)

Rūpnieciskie, enerģētiskie kultūraugi un sēklas kultūraugi (paredzēti sējamu sēklu iegūšanai).

| (*) | Piezīme no ISO 16075:2020: ēdamas sēklas vai sēšanai paredzētas sēklas, ko apūdeņo mazāk nekā 30 dienas pirms novākšanas. Ja periods pirms novākšanas ir 30 dienas vai vairāk, bez ierobežojuma var būt tieši piemērojama D klase (proti, nav vajadzīgas papildu barjeras). |
| --- | --- |

(*)

Piezīme no ISO 16075:2020: ēdamas sēklas vai sēšanai paredzētas sēklas, ko apūdeņo mazāk nekā 30 dienas pirms novākšanas. Ja periods pirms novākšanas ir 30 dienas vai vairāk, bez ierobežojuma var būt tieši piemērojama D klase (proti, nav vajadzīgas papildu barjeras).

3. tabula

Akreditēto barjeru veidi un attiecīgo patogēnu logaritmiskais samazinājums (pielāgots no ISO 16075:2020 2. tabulas)

Izmaiņas veiktas tikai tāpēc, lai no šīs tabulas izslēgtu ūdens kvalitātes klases un kultūraugu veidus, kas nav apskatīti Ūdens atkalizmantošanas regulā.

| Barjeras veids | Izmantojums | Patogēnu skaita logaritmiskais samazinājums | Barjeru skaits |
| --- | --- | --- | --- |
| PĀRTIKAS KULTŪRAUGU APŪDEŅOŠANA |
| Pilienveida apūdeņošana | Pilienveida apūdeņošana zemu augošiem kultūraugiem, piemēram, tādiem, kas ir vismaz 25 cm virs augsnes virsmas | 2 | 1 |
| Pilienveida apūdeņošana augstu augošiem kultūraugiem, piemēram, tādiem, kas ir vismaz 50 cm virs augsnes virsmas | 4 | 2 |
| Pazemes pilienveida apūdeņošana, kad ūdens pa augsnes kapilārajiem kanāliem nenonāk līdz augsnes virsmai | 6 | 3 |
| Smidzināšanas apūdeņošana | Apūdeņošana ar smidzinātājiem un mikrosmidzinātājiem zemu augošiem augiem, piemēram, vismaz 25 cm attālumā no ūdens strūklas | 2 | 1 |
| Apūdeņošana ar smidzinātājiem un mikrosmidzinātājiem augļu kokiem, piemēram, vismaz 50 cm attālumā no ūdens strūklas | 4 | 2 |
| Papildu dezinfekcija uz lauka | Zema līmeņa dezinfekcija (kopējais hlora daudzums < 1 mg/l, pēc 30 minūšu apstrādes ar hloru) | 2 | 1 |
| Augsta līmeņa dezinfekcija (kopējais hlora daudzums ≥1 mg/l, pēc 30 minūšu apstrādes ar hloru) | 4 | 2 |
| Pret saules stariem izturīgs pārklājs | Pilienveida apūdeņošana, ja pārklājs atdala apūdeņošanas sistēmu no dārzeņiem | 2 –4 | 1 |
| Patogēnu iznīkšana | Nokalšanas sekmēšana, pastāvīgi vai uz laiku pārtraucot apūdeņošanu pirms ražas novākšanas | 0,5 –2  dienā | 1 –2 |
| Produktu mazgāšana pirms pārdošanas klientiem | Salātu, dārzeņu un augļu mazgāšana ar dzeramo ūdeni | 1 | 1 |
| Produktu dezinfekcija pirms pārdošanas klientiem | Salātu, dārzeņu un augļu mazgāšana ar vieglu dezinfekcijas šķīdumu un skalošana ar dzeramo ūdeni | 1 | 1 |
| Produktu mizošana | Augļu un sakņaugu mizošana | 2 | 1 |
| LOPBARĪBAS AUGU UN SĒKLAUGU APŪDEŅOŠANA |
| Piekļuves kontrole | Piekļuves ierobežošana apūdeņotajam laukam 24 h vai vairāk pēc apūdeņošanas, piemēram, attiecībā uz dzīvniekiem ganībās vai darbiniekiem uz lauka | 0,5 –2 | 1 |
| Piekļuves ierobežošana apūdeņotajam laukam piecas dienas vai vairāk pēc apūdeņošanas | 2 –4 | 2 |
| Lopbarības kultūraugu izkaltēšana saulē | Lopbarības kultūraugi un citi kultūraugi, kurus izkaltē saulē un pirms patēriņa novāc | 2 –4 | 2 |
| Piezīme: apūdeņotajā laukā jau var būt barjeras; kultūraugu ierobežojumi un apūdeņošanas metodes kā barjeras jau ir iekļautas regulā, izvēloties pārgūtā ūdens kvalitātes klasi un kultūraugu veidu. |

Barjeras veids

Izmantojums

Patogēnu skaita logaritmiskais samazinājums

Barjeru skaits

PĀRTIKAS KULTŪRAUGU APŪDEŅOŠANA

Pilienveida apūdeņošana

Pilienveida apūdeņošana zemu augošiem kultūraugiem, piemēram, tādiem, kas ir vismaz 25 cm virs augsnes virsmas

2

1

Pilienveida apūdeņošana augstu augošiem kultūraugiem, piemēram, tādiem, kas ir vismaz 50 cm virs augsnes virsmas

4

2

Pazemes pilienveida apūdeņošana, kad ūdens pa augsnes kapilārajiem kanāliem nenonāk līdz augsnes virsmai

6

3

Smidzināšanas apūdeņošana

Apūdeņošana ar smidzinātājiem un mikrosmidzinātājiem zemu augošiem augiem, piemēram, vismaz 25 cm attālumā no ūdens strūklas

2

1

Apūdeņošana ar smidzinātājiem un mikrosmidzinātājiem augļu kokiem, piemēram, vismaz 50 cm attālumā no ūdens strūklas

4

2

Papildu dezinfekcija uz lauka

Zema līmeņa dezinfekcija (kopējais hlora daudzums < 1 mg/l, pēc 30 minūšu apstrādes ar hloru)

2

1

Augsta līmeņa dezinfekcija (kopējais hlora daudzums ≥1 mg/l, pēc 30 minūšu apstrādes ar hloru)

4

2

Pret saules stariem izturīgs pārklājs

Pilienveida apūdeņošana, ja pārklājs atdala apūdeņošanas sistēmu no dārzeņiem

2 –4

1

Patogēnu iznīkšana

Nokalšanas sekmēšana, pastāvīgi vai uz laiku pārtraucot apūdeņošanu pirms ražas novākšanas

0,5 –2  dienā

1 –2

Produktu mazgāšana pirms pārdošanas klientiem

Salātu, dārzeņu un augļu mazgāšana ar dzeramo ūdeni

1

1

Produktu dezinfekcija pirms pārdošanas klientiem

Salātu, dārzeņu un augļu mazgāšana ar vieglu dezinfekcijas šķīdumu un skalošana ar dzeramo ūdeni

1

1

Produktu mizošana

Augļu un sakņaugu mizošana

2

1

LOPBARĪBAS AUGU UN SĒKLAUGU APŪDEŅOŠANA

Piekļuves kontrole

Piekļuves ierobežošana apūdeņotajam laukam 24 h vai vairāk pēc apūdeņošanas, piemēram, attiecībā uz dzīvniekiem ganībās vai darbiniekiem uz lauka

0,5 –2

1

Piekļuves ierobežošana apūdeņotajam laukam piecas dienas vai vairāk pēc apūdeņošanas

2 –4

2

Lopbarības kultūraugu izkaltēšana saulē

Lopbarības kultūraugi un citi kultūraugi, kurus izkaltē saulē un pirms patēriņa novāc

2 –4

2

Piezīme: apūdeņotajā laukā jau var būt barjeras; kultūraugu ierobežojumi un apūdeņošanas metodes kā barjeras jau ir iekļautas regulā, izvēloties pārgūtā ūdens kvalitātes klasi un kultūraugu veidu.

3.3.   
  Validācijas monitorings

3.3.1.   Vispārīgi principi

Validācijas monitorings ir nepieciešams, lai pierādītu, ka jauno ūdens atkalizmantošanas sistēmu konstrukcija vai jebkādas izmaiņas esošās attīrīšanas līnijās uzticami un konsekventi panāks noteiktu mikrobioloģisko rādītāju inaktivācijas līmeni pārgūtā ūdens kvalitātes A klasei (4. tabula, regulas I pielikums). Mikrobioloģisko rādītāju inaktivācija tiek izteikta kā log10 samazinājums (25).

Validācijas monitorings atšķiras no parastā kārtējā monitoringa, ko veic operators (3. tabula, regulas I pielikums), lai pārliecinātos, ka attīrīšanas process atbilst regulas prasībām. Tas būtu jāuzskata par īsu intensīvu darbību, ko veic pirms nodošanas ekspluatācijā vai jaunu attīrīšanas iekārtu vai procesu palaides posmā, vai kad iekārtas vai procesi tiek modernizēti.

Izmaiņas ūdens atkalizmantošanas sistēmā, kas ietver procesu atjauninājumus, var būt jāveic strukturālu izmaiņu dēļ šādos posmos:

| 1) | notekūdeņu caurplūdums un/vai kvalitāte, jo notekūdeņu sistēmā ir jaunas novadīšanas atļaujas; |
| --- | --- |

1)

notekūdeņu caurplūdums un/vai kvalitāte, jo notekūdeņu sistēmā ir jaunas novadīšanas atļaujas;

| 2) | komunālo notekūdeņu attīrīšanas stacijas cilvēkekvivalents; |
| --- | --- |

2)

komunālo notekūdeņu attīrīšanas stacijas cilvēkekvivalents;

| 3) | klimatiskie apstākļi (sezonālo nokrišņu pieaugums vai sausuma periodi); |
| --- | --- |

3)

klimatiskie apstākļi (sezonālo nokrišņu pieaugums vai sausuma periodi);

| 4) | citi apstākļi, kuri nav apskatīti riska pārvaldības plānā un kuru gadījumā jāatjaunina izmantotā tehnoloģija/procesi. |
| --- | --- |

4)

citi apstākļi, kuri nav apskatīti riska pārvaldības plānā un kuru gadījumā jāatjaunina izmantotā tehnoloģija/procesi.

Tā kā esošā atļauja ir jāpārskata vai jāatjaunina (6. panta 6. punkts), būtiski mainoties komunālo notekūdeņu attīrīšanas iekārtu kapacitātei vai modernizējot atkalizmantošanas sistēmas attīrīšanas līniju, validācijas monitoringu ieteicams pabeigt pirms apstiprināšanas procedūras sākuma.

Jebkurā gadījumā validācijas darbību laikā pārgūto ūdeni var nenodrošināt paredzētajam galaizmantojumam, līdz netiek pabeigts monitorings. Šajā laikā pārgūto ūdeni varētu sūtīt atpakaļ uz komunālo notekūdeņu attīrīšanas iekārtu ieplūdes punktu vai uz noteiktu novadīšanas punktu, līdz validācijas mikrobioloģiskās kvalitātes prasības ir izpildītas.

Kad validācijas monitoringa rezultātā tiek apstiprināts, ka jaunā sistēma vai tehnoloģija atbilst mikrobioloģisko rādītāju prasībām, ar to pietiek, lai turpinātu kārtējā monitoringa prasību ievērošanu.

Lai sekmētu validācijas darbības, var sagatavot ziņojumu ar validācijas monitoringa pieejas aprakstu, eksperimentālo struktūru un ieplūdes un izplūdes paraugu analīzi nepieciešamajiem mikrobioloģiskajiem rādītājiem. Ziņojums būtu jāsagatavo kvalificētam notekūdeņu speciālistam.

Attiecībā uz pārgūšanas iekārtām, kuras 2020. gada 25. jūnijā jau darbojās un joprojām atbilst pārgūtā ūdens kvalitātes prasībām, kas izklāstītas 2. tabulas a) daļā, nav pienākuma veikt validācijas monitoringu.

3.3.2.   Validācijas monitoringa protokoli

Regulas I pielikuma 4. tabulā norādīts, ka jāpanāk log10 samazinājums, izmantojot attīrīšanas ķēdes validācijas monitoringu (proti, no neattīrītu notekūdeņu ieplūdes punkta komunālo notekūdeņu attīrīšanas iekārtā uz atbilstības punktu) baktērijām, vīrusiem un protozojiem (E. coli, Campylobacter, kopējais kolifāgu skaits / F-specifiskie kolifāgi / somatiskie kolifāgi / kolifāgi, rotavīruss, Clostridium perfringens sporas vai sporveidotājas sulfātreducējošās baktērijas un Cryptosporidium).

Tā kā pārgūšanas iekārtās nepieciešamo log10 samazinājumu var panākt, kombinējot dažādus procesus, nevar noteikt vienotu, saskaņotu validācijas monitoringa protokolu. Notekūdeņu speciālistiem šāds protokols būtu jānosaka un jāīsteno katrā konkrētā gadījumā.

Nosakot validācijas protokolu ūdens atkalizmantošanas sistēmai, nepieciešamo attīrīšanas reižu skaitu un līmeni noteiks atšķirība starp koncentrāciju neattīrītā notekūdenī un mērķa ūdens kvalitātes klasē (5. attēls).

Plaši izmantotiem attīrīšanas procesiem log10 samazinājuma standartvērtības bieži ir pieejamas tehniskajās vadlīnijās, mācību grāmatās un publicētajos datos; novatoriskiem procesiem būtu jāizstrādā testēšanas protokols, lai apkopotu log10 samazinājuma datus.

5. attēlā ir redzams, kā mērķa log10
  E. coli samazinājumu var panākt ar vairāku attīrīšanas reižu summu. Būtu jānorāda, ka, lai gan sākotnējā un otrreizējā attīrīšana var samazināt patogēno baktēriju skaitu par dažiem log, dezinfekcija un terciārā attīrīšana ir saistītas ar vislielāko logaritmisko samazinājumu un būtu rūpīgi jāapraksta.

Ja sistēma paredz vairākus attīrīšanas veidus, log samazinājuma vērtības varētu noteikt ar tehniskām vērtībām vai ar pirmstestēšanas protokolu īstenošanu uz vietas objektā vai ārpus objekta. Tad validācijas analīzi uz vietas objektā varētu veikt iekārtās, analizējot ieplūdes un izplūdes paraugus. Validācijas monitoringa standartizācijai valsts vai citā līmenī var izstrādāt vadlīnijas vai standartus.

5. attēls

Brīvi izveidotas, vairākbarjeru ūdens atkalizmantošanas sistēmas novērtējums saistībā ar E coli samazinājumu par nepieciešamo log10 vērtību A klases apūdeņošanā (log10 samazinājuma diapazoni pieņemti Austrālijas vadlīniju 3.4. tabulā; sk. 3.3.4. iedaļu)

Image 6

Kad ir apzināta attīrīšana pārgūšanas iekārtā, ir vairākas stratēģijas, kā veikt validācijas monitoringu, kas galvenokārt ietver ārpusobjekta testus vai sākotnējos testus uz vietas objektā. Validācijai var izmantot jebkuru no šīm pieejām. Tomēr, ja ar ārpusobjekta testiem nepietiek, tos var papildināt ar testēšana uz vietas objektā. Lai ievērotu regulas validācijas prasības, pietiktu tikai ar testa ieplūdes un izplūdes efluenta paraugu testēšanu.

Tālāk ir norādītas darbības, kuras jāizpilda pirmstestēšanas protokola īstenošanai.

| — | Pieejamos snieguma datus par attīrīšanu mikrobioloģisko rādītāju novēršanai no sākuma varētu apkopot, skatot piegādātāju tehnisko datu lapas, publicēto zinātnisko un tehnisko literatūru, likumdošanas iestāžu un profesionālu organizāciju vadlīnijas un vēsturiskos datus. Tā tiktu noteikts, vai kāds process ir plaši izplatīts un vai nepieciešama pirmstestēšana. |
| --- | --- |

—

Pieejamos snieguma datus par attīrīšanu mikrobioloģisko rādītāju novēršanai no sākuma varētu apkopot, skatot piegādātāju tehnisko datu lapas, publicēto zinātnisko un tehnisko literatūru, likumdošanas iestāžu un profesionālu organizāciju vadlīnijas un vēsturiskos datus. Tā tiktu noteikts, vai kāds process ir plaši izplatīts un vai nepieciešama pirmstestēšana.

| — | Ja ir pieejams pietiekams daudzums tehnisko datu, lai pierādītu, ka attīrīšana atbildīs validācijas prasībām, pirmstestēšanas protokols var nebūt vajadzīgs. |
| --- | --- |

—

Ja ir pieejams pietiekams daudzums tehnisko datu, lai pierādītu, ka attīrīšana atbildīs validācijas prasībām, pirmstestēšanas protokols var nebūt vajadzīgs.

Tomēr tas joprojām būs vajadzīgs, lai veiktu regulas I pielikuma 4. tabulā prasīto analīzi attiecībā uz validācijas monitoringu palaides posmā ieplūdes un izplūdes efluentā, lai pierādītu, ka ir panākts log10 mikrobiālais samazinājums.

Sākotnējos testus varētu veikt noteiktam procesam/tehnoloģijai attiecībā uz visproblemātiskāko organismu katrā mikrobioloģisko rādītāju grupā (baktērijām, vīrusiem un protozojiem), un tad validēt visām grupām.

| Inovatīvām tehnoloģijām var veikt laboratorijas testus (ārpus objekta) vai pilottestus (uz vietas objektā vai ārpus objekta), lai savāktu konkrētus konstrukcijas parametrus vai tad, ja nav datu par tehnoloģijas sniegumu. |
| --- |

Inovatīvām tehnoloģijām var veikt laboratorijas testus (ārpus objekta) vai pilottestus (uz vietas objektā vai ārpus objekta), lai savāktu konkrētus konstrukcijas parametrus vai tad, ja nav datu par tehnoloģijas sniegumu.

Eksperimentālu konstrukciju var izstrādāt, pamatojoties uz pieejamo informāciju un notekūdeņu speciālistu zināšanām. Laboratorijas testus varētu veikt reālam notekūdenim vai, ja tas nav iespējams, ar mērķorganismiem inokulētam šķīdumam. Laboratorisko novērojumu apstiprināšanai paraugus pēc tam varētu analizēt tālāk uz vietas objektā.

| — | Kas attiecas uz testiem uz vietas objektā, validācijas monitoringu varētu veikt pārgūšanas iekārtas operators pēc tam, kad ir izveidots protokols. Ja nepieciešams, tiem var palīdzēt neatkarīgi un kvalificēti profesionāļi, kuri veic darbību pārraudzību. Validācijas monitoringa analīze būtu jāveic neatkarīgai, sertificētai laboratorijai. |
| --- | --- |

—

Kas attiecas uz testiem uz vietas objektā, validācijas monitoringu varētu veikt pārgūšanas iekārtas operators pēc tam, kad ir izveidots protokols. Ja nepieciešams, tiem var palīdzēt neatkarīgi un kvalificēti profesionāļi, kuri veic darbību pārraudzību. Validācijas monitoringa analīze būtu jāveic neatkarīgai, sertificētai laboratorijai.

| — | Kas attiecas uz mikrobioloģisko monitoringu, ir svarīgi, lai paraugi tiktu analizēti statistiski derīgā skaitā, proti, lai varētu veikt vidējo vērtību un standartnoviržu aprēķinu, katrā paraugošanas punktā jāņem vismaz trīs paraugi. |
| --- | --- |

—

Kas attiecas uz mikrobioloģisko monitoringu, ir svarīgi, lai paraugi tiktu analizēti statistiski derīgā skaitā, proti, lai varētu veikt vidējo vērtību un standartnoviržu aprēķinu, katrā paraugošanas punktā jāņem vismaz trīs paraugi.

Ieteicams, lai paraugu standartnovirze nebūtu lielāka par 1 log10. Snieguma mērķrādītājiem jāatbilst vismaz 90 % paraugu. Validācijas monitoringa biežums un ilgums būtu jānosaka, pamatojoties uz konkrētajam gadījumam izstrādāto protokolu.

| — | Ja pārgūtajā ūdenī nav bioloģiska rādītāja, validācijas prasības nav jāpilda. Jo īpaši tad, ja mikrobioloģiskā rādītāja nav neattīrītos notekūdeņos vai ja tā koncentrācija ir maza, tiek uzskatīts, ka validācijas monitoringā šis rādītājs ir apstiprināts. |
| --- | --- |

—

Ja pārgūtajā ūdenī nav bioloģiska rādītāja, validācijas prasības nav jāpilda. Jo īpaši tad, ja mikrobioloģiskā rādītāja nav neattīrītos notekūdeņos vai ja tā koncentrācija ir maza, tiek uzskatīts, ka validācijas monitoringā šis rādītājs ir apstiprināts.

3.3.3.   Validācijas monitoringa piemēri

Tālāk norādītais gadījums ir izvēlēts no Austrālijas vadlīnijām kā piemērs tam, kā varētu īstenot validācijas monitoringa protokolu atbilstoši regulas prasībām.

Šajā gadījumā tika plānota salātu smidzināšanas apūdeņošana ar pārgūto ūdeni no komunālo notekūdeņu attīrīšanas iekārtas. Validācijas monitorings bija nepieciešams laikā, kad ekspluatācijā tika nodota jauna stacija, kā arī pirms ūdens atkalizmantošanas sistēmas apstiprināšanas (regulas izpratnē — pirms atļaujas piešķiršanas).

Šajā piemērā sistēma netika projektēta uz pieejamo tehnisko standartu pamata, tādējādi logaritmiskā samazinājuma standartvērtības nav pieejamas. Tāpēc bija nepieciešams laboratoriskās testēšanas plāns un pilotmērogs, lai iegūtu snieguma datus par atlasīto mikrobu inaktivāciju.

Ūdens atkalizmantošanas sistēmas attīrīšanas ķēde ietvēra: otrreizējo attīrīšanu, lagūnu, koagulāciju, izšķīdušā gaisa flotāciju un filtrāciju, kā arī hlorēšanu. 2. tabulā ir iekļauta informācija par veiktās analīzes sākotnējo un galīgo koncentrāciju. Atsauces vajadzībām pēdējā ailē norādītas minimālās regulā paredzētās prasības.

2. tabula

Validācijas monitoringa rezultāti atbilstoši piemēram, kas pieejams Austrālijas vadlīnijās

| Indikatormikroorganismi (*2) | Sākotnējā koncentrācija neattīrītos notekūdeņos | Koncentrācija attīrītos notekūdeņos | Kopējais logaritmiskais samazinājums | Regulā norādītais snieguma mērķrādītājs
  (I pielikuma 4. tabula) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Cryptosporidium | 2 000 /litrā | <1 /50  litri | 5  logaritmiskās pakāpes | ≥5  logaritmiskās pakāpes |
| Giardia | 20 000 /litrā | <1 /50  litri | N | N |
| Adenovīrusi, reovīrusi, enterovīrusi, hepatīts A | 8 000 /litrā | <1 /50  litri | 5,5  logaritmiskās pakāpes | N |
| E. coli | N | <1  KVV/100  ml | >6  logaritmiskās pakāpes | ≥5  logaritmiskās pakāpes |

Indikatormikroorganismi (*2)

Sākotnējā koncentrācija neattīrītos notekūdeņos

Koncentrācija attīrītos notekūdeņos

Kopējais logaritmiskais samazinājums

Regulā norādītais snieguma mērķrādītājs

(I pielikuma 4. tabula)

Cryptosporidium

2 000 /litrā

<1 /50  litri

5  logaritmiskās pakāpes

≥5  logaritmiskās pakāpes

Giardia

20 000 /litrā

<1 /50  litri

N

N

Adenovīrusi, reovīrusi, enterovīrusi, hepatīts A

8 000 /litrā

<1 /50  litri

5,5  logaritmiskās pakāpes

N

E. coli

N

<1  KVV/100  ml

>6  logaritmiskās pakāpes

≥5  logaritmiskās pakāpes

3.3.4.   Papildu resursi

Tā kā validācijas monitoringa procedūra būtu jāizstrādā, lai ietvertu konkrēta veida attīrīšanu, šeit ziņots par dažiem ārējiem resursiem, lai tos apsvērtu notekūdeņu jomas praktiķi un lai tie palīdzētu īstenot noteiktu protokolu.

| Validācijas aspekts | Atsauce |
| --- | --- |
| Tipisks log10 samazinājuma diapazons mikrobioloģiskajiem rādītājiem parastos notekūdeņu attīrīšanas procesos (26) | — | 3.4. tabula, 3. nodaļa, Austrālijas ūdens reciklēšanas vadlīnijas. Veselības un vides risku pārvaldība, 2006. |

Validācijas aspekts

Atsauce

Tipisks log10 samazinājuma diapazons mikrobioloģiskajiem rādītājiem parastos notekūdeņu attīrīšanas procesos (26)

—

3.4. tabula, 3. nodaļa, Austrālijas ūdens reciklēšanas vadlīnijas. Veselības un vides risku pārvaldība, 2006.

| — | 1. tabula. Globālā ūdens patogēnu projekta ceturtā daļa. Ekskrētu un notekūdeņu patogēnu samazināšanas un izdzīvošanas riska pārvaldība pilnīgas attīrīšanas procesā, 2019. |
| --- | --- |

—

1. tabula. Globālā ūdens patogēnu projekta ceturtā daļa. Ekskrētu un notekūdeņu patogēnu samazināšanas un izdzīvošanas riska pārvaldība pilnīgas attīrīšanas procesā, 2019.

| — | Metcalf & Eddy Inc., et al. Waste Water Engineering: Treatment and Resource Recovery. 5th ed., McGraw-Hill Professional, 2013. |
| --- | --- |

—

Metcalf & Eddy Inc., et al. Waste Water Engineering: Treatment and Resource Recovery. 5th ed., McGraw-Hill Professional, 2013.

Validēšanas protokoli dezinfekcijas sistēmām

| — | ISO 20468-4 Ūdens atkalizmantošanas sistēmu attīrīšanas tehnoloģiju snieguma izvērtējuma vadlīnijas. 4. daļa. UV dezinfekcija. |
| --- | --- |

—

ISO 20468-4 Ūdens atkalizmantošanas sistēmu attīrīšanas tehnoloģiju snieguma izvērtējuma vadlīnijas. 4. daļa. UV dezinfekcija.

| — | USEPA: 2006. UV dezinfekcijas norāžu rokasgrāmata galīgajam ilgtermiņa 2. uzlabotas virszemes ūdeņu attīrīšanas noteikumam. EPA 815-R-06-007. ASV Vides aizsardzības aģentūra, Ūdens birojs, Vašingtona, Kolumbijas apgabals. ASV Vides aizsardzības aģentūra, Ūdens birojs, Vašingtona, DC.USEPA, 2005. Filtrēšanas membrānu norāžu rokasgrāmata. EPA 815-R-06-009. ASV Vides aizsardzības aģentūra, Ūdens birojs, Vašingtona, Kolumbijas apgabals. |
| --- | --- |

—

USEPA: 2006. UV dezinfekcijas norāžu rokasgrāmata galīgajam ilgtermiņa 2. uzlabotas virszemes ūdeņu attīrīšanas noteikumam. EPA 815-R-06-007. ASV Vides aizsardzības aģentūra, Ūdens birojs, Vašingtona, Kolumbijas apgabals. ASV Vides aizsardzības aģentūra, Ūdens birojs, Vašingtona, DC.USEPA, 2005. Filtrēšanas membrānu norāžu rokasgrāmata. EPA 815-R-06-009. ASV Vides aizsardzības aģentūra, Ūdens birojs, Vašingtona, Kolumbijas apgabals.

| — | Metcalf & Eddy Inc., et al. Waste Water Engineering: Treatment and Resource Recovery. 5th ed., McGraw-Hill Professional, 2013.W |
| --- | --- |

—

Metcalf & Eddy Inc., et al. Waste Water Engineering: Treatment and Resource Recovery. 5th ed., McGraw-Hill Professional, 2013.W

---

(1)  Gan aprites ekonomikas rīcības plānā (COM/2020/98 final), gan jaunajā ES Klimatadaptācijas stratēģijā (COM/2021/82 final) ir minēta ūdens atkalizmantošana, jo ES spējas reaģēt uz ūdens resursu augošo noslodzi varētu uzlabot attīrītu notekūdeņu plašāka atkalizmantošana. Papildus apūdeņošanai ūdens atkalizmantošanu var arī noderīgi piemērot rūpniecības nozarē, sekmējot tādu mērķu īstenošanu, kas izklāstīti Komisijas priekšlikumā pārskatītajai Direktīvai par rūpnieciskajām emisijām (COM(2022) 156 final/2).

(2)  OV L 177, 5.6.2020., 32. lpp.

(3)  Ūdens atkalizmantošana var sekmēt ES pārtikas sistēmas vidiskās un klimatiskās pēdas samazināšanu, kā izklāstīts stratēģijā “No lauka līdz galdam” (COM/2020/381 final).

(4)  OV L 135, 30.5.1991., 40. lpp., saskaņā ar Komunālo notekūdeņu attīrīšanas direktīvu attīrīti notekūdeņi jāizmanto atkal, kad vien tas ir pieņemami. Šī direktīva pašlaik tiek pārskatīta, un tiek plānots, ka nākotnes tiesību akts pastiprinās saikni ar ūdens atkalizmantošanas praksi. Tāpēc jebkādas šajā paziņojumā sniegtās atsauces uz minēto direktīvu nākotnē attieksies uz plānoto pārskatīto tiesību aktu par komunālo notekūdeņu attīrīšanu.

(5)  Iepriekš saukta par Ad hoc ūdens atkalizmantošanas darba grupu, ko 2022. gadā izveidoja kā pastāvīgu darba grupu.

(6)  Plašāku informāciju par šo grupu sk. https://circabc.europa.eu/ui/group/9ab5926d-bed4-4322-9aa7-9964bbe8312d/library/3644e20b-f5c5-46de-9d2f-3d9efb965fac?p=1&n=10&sort=modified_DESC.

(7)  5. panta 4. punkts Regulā (ES) 2021/1119, ar ko izveido klimatneitralitātes panākšanas satvaru un groza Regulas (EK) Nr. 401/2009 un (ES) 2018/1999, OV L 243, 9.7.2021., 1. lpp.; 19. panta 1. punkts Regulā (ES) 2018/1999 par enerģētikas savienības un rīcības klimata politikas jomā pārvaldību, OV L 328, 21.12.2018., 1. lpp.

(8)  Regula EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu, OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.

(9)  Regula (EK) Nr. 852/2004 par pārtikas produktu higiēnu, OV L 139, 30.4.2004., 1. lpp.

(10)  Komisijas Regula (EK) Nr. 2073/2005 par pārtikas produktu mikrobioloģiskajiem kritērijiem, OV L 338, 22.12.2005., 1. lpp.

(11)  Regula (ES) 2017/625 par oficiālajām kontrolēm un citām oficiālajām darbībām, kuras veic, lai nodrošinātu, ka tiek piemēroti pārtikas un barības aprites tiesību akti, noteikumi par dzīvnieku veselību un labturību, augu veselību un augu aizsardzības līdzekļiem, OV L 95, 7.4.2017., 1. lpp.

(12)  Komisijas paziņojums par vadlīnijām par mikrobioloģisko risku novēršanu svaigu augļu un dārzeņu primārajā ražošanā, ievērojot labu higiēnu, OV C 163, 23.5.2017., 1. lpp.

(13)  https://ec.europa.eu/environment/water/pdf/Guidelines_on_water_reuse.pdf

(14)  R. Maffettone, B. M. Gawlik (2022), Technical Guidance: Water Reuse Risk Management for Agricultural Irrigation Schemes in Europe, Eiropas Komisija, Luksemburga, JRC 129596.

(15)  Akūta ietekme — ietekme uz veselību, kas parasti rodas ātri īstermiņa ekspozīcijas rezultātā. Hroniska ietekme — nevēlama ietekme uz veselību, ko rada ilgtermiņa eksponētība vielai.

(16)  WHO Guidelines for the Safe Use of Wastewater, Excreta and Greywater [PVO vadlīnijas par notekūdeņu, ekskrētu un saimniecības notekūdeņu drošu izmantošanu] (PVO, 2006).

(17)  WISE saldūdens resursu katalogs: https://water.europa.eu/freshwater/data-maps-and-tools/metadata#surface-water-bodies-priority-substances-2nd-rbmp-overview-chart.

(18)  Vides kvalitātes standarti, ECHA: https://echa.europa.eu/environmental-quality-standards.

(19)  Eiropas piesārņojošo vielu un izmešu pārneses reģistrs: https://ec.europa.eu/environment/industry/stationary/e-prtr/legislation.htm.

(20)  FAO un PVO, 2019. Pārtikas ražošanā un pārstrādē izmantotā ūdens nekaitīgums un kvalitāte. Mikrobioloģiska riska novērtējums, sērija Nr. 33, Roma: https://www.fao.org/3/ca6062en/CA6062EN.pdf.

(21)  R. Maffettone, B. M. Gawlik (2022), Technical Guidance: Water Reuse Risk Management for Agricultural Irrigation Schemes in Europe, Eiropas Komisija, Luksemburga, JRC 129596.

(22)  PVO, 2016. Kvantitatīvais mikrobioloģiskā riska novērtējums. Piemērošana ūdens nekaitīguma pārvaldībai. Pasaules Veselības organizācija, Ženēva, Šveice: https://apps.who.int/iris/handle/10665/246195.

(23)  Komisijas Direktīva 2009/90/EK (2009. gada 31. jūlijs), ar ko atbilstoši Direktīvai 2000/60/EK nosaka tehniskās specifikācijas ūdens stāvokļa ķīmiskajām analīzēm un monitoringam, OV L 201, 1.8.2009., 36. lpp.

(24)  Piemērus par attālumu no kultūrauga ēdamās daļas līdz apūdeņotajai zemei skatiet 4. pielikumā.

(*1)  Neskarot pašreizējos tiesību aktus un norāžu dokumentus, kas jau ir pieņemti attiecībā uz pārtikas nekaitīgumu un higiēnu. Ņemiet vērā, ka saskaņā ar robežām 2. attēlā riska novērtējums beidzas punktā, kur kultūraugs tiek ražots.

(25)  1 logaritmiskā pakāpe = 90 % samazinājums mērķa organisma blīvumā, 2 logaritmiskās pakāpes = 99 % samazinājums, 3 logaritmiskās pakāpes = 99,9 % samazinājums utt.

(*2)  Detektē, izmantojot šūnu kultūru, izņemot A hepatīta gadījumā, ko detektē, izmantojot polimerāzes ķēdes reakciju.

(26)  Samazinājuma ātrums ir atkarīgs no konkrētiem ekspluatācijas apstākļiem, piemēram, aizturlaika, kontaktlaika un izmantoto ķimikāliju koncentrācijas, poru izmēra, filtru dziļuma, pirmsattīrīšanas un citiem faktoriem. Norādītie diapazoni nebūtu jāizmanto par konstrukcijas vai regulējuma bāzi, jo to mērķis ir sniegt relatīvu salīdzinājumu validācijas monitoringa protokola izstrādes laikā.

---

1. PIELIKUMS

Glosārijs

Tālāk norādītie termini ir bieži izmantoti šajā dokumentā, un to nozīme izriet no sniegtajiem skaidrojumiem. Tās nav juridiskas definīcijas, izņemot definīcijas, kas norādītas Regulas (ES) 2020/741 par ūdens atkalizmantošanu 3. pantā vai Direktīvas 91/271/EEK par komunālo notekūdeņu attīrīšanu 2. pantā.

| — | Akūta toksicitāte — ātra blakusparādības iestāšanās (piem., nāve), ko izraisa viela dzīvā organismā. To var izmantot, lai definētu ekspozīciju vai atbildes reakciju uz eksponētību (ietekmi) (NRMMC–EPHC–AHMC, 2006). |
| --- | --- |

—

Akūta toksicitāte — ātra blakusparādības iestāšanās (piem., nāve), ko izraisa viela dzīvā organismā. To var izmantot, lai definētu ekspozīciju vai atbildes reakciju uz eksponētību (ietekmi) (NRMMC–EPHC–AHMC, 2006).

| — | Barjera — ir jebkurš līdzeklis, tostarp fizikālas vai ar procesu saistītas darbības vai izmantošanas nosacījumi, kas samazina vai novērš cilvēka inficēšanas risku, novēršot pārgūtā ūdens kontaktu ar uzņemamo produktu un tieši eksponētajām personām, vai cits līdzeklis, kas, piemēram, samazina mikroorganismu koncentrāciju pārgūtajā ūdenī vai novērš to izdzīvošanu uz uzņemamā produkta (3. panta 12. punkts, Regula (ES) 2020/741). |
| --- | --- |

—

Barjera — ir jebkurš līdzeklis, tostarp fizikālas vai ar procesu saistītas darbības vai izmantošanas nosacījumi, kas samazina vai novērš cilvēka inficēšanas risku, novēršot pārgūtā ūdens kontaktu ar uzņemamo produktu un tieši eksponētajām personām, vai cits līdzeklis, kas, piemēram, samazina mikroorganismu koncentrāciju pārgūtajā ūdenī vai novērš to izdzīvošanu uz uzņemamā produkta (3. panta 12. punkts, Regula (ES) 2020/741).

| — | Kompetentā iestāde — ir iestāde vai struktūra, kuru dalībvalsts izraudzījusies, lai tā pildītu pienākumus saskaņā ar šo regulu attiecībā uz atļauju piešķiršanu pārgūta ūdens sagatavošanai vai piegādei, attiecībā uz atbrīvojumiem pētniecības projektiem vai pilotprojektiem un attiecībā uz atbilstības pārbaudēm (3. panta 1. punkts, Regula (ES) 2020/741). |
| --- | --- |

—

Kompetentā iestāde — ir iestāde vai struktūra, kuru dalībvalsts izraudzījusies, lai tā pildītu pienākumus saskaņā ar šo regulu attiecībā uz atļauju piešķiršanu pārgūta ūdens sagatavošanai vai piegādei, attiecībā uz atbrīvojumiem pētniecības projektiem vai pilotprojektiem un attiecībā uz atbilstības pārbaudēm (3. panta 1. punkts, Regula (ES) 2020/741).

| — | Kontaminants — fiziska, ķīmiska, bioloģiska vai radioloģiska viela vai daļiņas ūdenī. Kontaminantu klātbūtne ne vienmēr nozīmē to, ka ūdens rada veselības risku (ISO 20670:2018). |
| --- | --- |

—

Kontaminants — fiziska, ķīmiska, bioloģiska vai radioloģiska viela vai daļiņas ūdenī. Kontaminantu klātbūtne ne vienmēr nozīmē to, ka ūdens rada veselības risku (ISO 20670:2018).

| — | Invaliditātes koriģēto dzīves gadu skaits (DALY) — slimības dēļ zaudētie populācijas metriskie dzīves gadi, ko izsaka kā slimības, invaliditātes vai priekšlaicīgas nāves rezultātā zaudēto gadu skaitu. PVO 2006. gada vadlīnijās ieteiktais, uz veselību balstītais mērķrādītājs ir 10-6
  DALY vienai personai gadā (PVO, 2006a). |
| --- | --- |

—

Invaliditātes koriģēto dzīves gadu skaits (DALY) — slimības dēļ zaudētie populācijas metriskie dzīves gadi, ko izsaka kā slimības, invaliditātes vai priekšlaicīgas nāves rezultātā zaudēto gadu skaitu. PVO 2006. gada vadlīnijās ieteiktais, uz veselību balstītais mērķrādītājs ir 10-6
  DALY vienai personai gadā (PVO, 2006a).

| — | Dezinfekcija — process, kurā iznīcina, inaktivē vai izvada mikroorganismus, līdz ir sasniegts pienācīgs līmenis (ISO 20670:2018). |
| --- | --- |

—

Dezinfekcija — process, kurā iznīcina, inaktivē vai izvada mikroorganismus, līdz ir sasniegts pienācīgs līmenis (ISO 20670:2018).

| — | Devas un atbildes reakcijas novērtējums — sakarības noteikšana starp eksponētības pakāpi (devu) ķīmiskam, bioloģiskam vai fizikālam aģentam un saistītās nevēlamās ietekmes uz veselību (atbildes reakcijas) smaguma pakāpi un/vai biežumu (PVO, 2006a). |
| --- | --- |

—

Devas un atbildes reakcijas novērtējums — sakarības noteikšana starp eksponētības pakāpi (devu) ķīmiskam, bioloģiskam vai fizikālam aģentam un saistītās nevēlamās ietekmes uz veselību (atbildes reakcijas) smaguma pakāpi un/vai biežumu (PVO, 2006a).

| — | Galalietotājs — fiziska vai juridiska persona, kas var būt publisko vai privāto tiesību subjekts, kurš pārgūto ūdeni izmanto lauksaimnieciskajai apūdeņošanai (3. panta 2. punkts, Regula (ES) 2020/741). |
| --- | --- |

—

Galalietotājs — fiziska vai juridiska persona, kas var būt publisko vai privāto tiesību subjekts, kurš pārgūto ūdeni izmanto lauksaimnieciskajai apūdeņošanai (3. panta 2. punkts, Regula (ES) 2020/741).

| — | Vide — apkārtējā vide, kurā tiek ekspluatēta ūdens atkalizmantošanas sistēma, ieskaitot gaisu, ūdeni, zemi, dabas resursus, floru, faunu, cilvēkus un to savstarpējās attiecības (ISO 20670:2018). |
| --- | --- |

—

Vide — apkārtējā vide, kurā tiek ekspluatēta ūdens atkalizmantošanas sistēma, ieskaitot gaisu, ūdeni, zemi, dabas resursus, floru, faunu, cilvēkus un to savstarpējās attiecības (ISO 20670:2018).

| — | Ekspozīcija vai eksponētība — ķīmiska, fizikāla vai bioloģiska aģenta saskare ar organisma ārpusi (piemēram, ieelpojot, norijot vai nonākot saskarē ar ādu) (PVO, 2016a) |
| --- | --- |

—

Ekspozīcija vai eksponētība — ķīmiska, fizikāla vai bioloģiska aģenta saskare ar organisma ārpusi (piemēram, ieelpojot, norijot vai nonākot saskarē ar ādu) (PVO, 2016a)

| — | Eksponētības novērtējums — mēroga, biežuma, ilguma, ceļa un pakāpes aplēse (kvalitatīva un kvantitatīva) par eksponētību vienai vai vairākām kontaminētajām vidēm (PVO, 2016a). |
| --- | --- |

—

Eksponētības novērtējums — mēroga, biežuma, ilguma, ceļa un pakāpes aplēse (kvalitatīva un kvantitatīva) par eksponētību vienai vai vairākām kontaminētajām vidēm (PVO, 2016a).

| — | Lopbarības kultūraugi — kultūraugi, kas nav paredzēti lietošanai pārtikā. Piemēram: ganības un lopbarības augi, šķiedraugi, dekoratīvi augi, sēklas kultūraugi, mežaudze un zālāji (ISO 20670:2018) |
| --- | --- |

—

Lopbarības kultūraugi — kultūraugi, kas nav paredzēti lietošanai pārtikā. Piemēram: ganības un lopbarības augi, šķiedraugi, dekoratīvi augi, sēklas kultūraugi, mežaudze un zālāji (ISO 20670:2018)

| — | Pārtikas kultūraugi — kultūraugi lietošanai pārtikā. Pārtikas kultūraugus bieži sīkāk iedala atbilstoši tam, vai attiecīgais kultūraugs tiek termiski apstrādāts, pārstrādāts vai patērēts svaigs (ISO 20670:2018). |
| --- | --- |

—

Pārtikas kultūraugi — kultūraugi lietošanai pārtikā. Pārtikas kultūraugus bieži sīkāk iedala atbilstoši tam, vai attiecīgais kultūraugs tiek termiski apstrādāts, pārstrādāts vai patērēts svaigs (ISO 20670:2018).

| — | Apdraudējums — ir bioloģisks, ķīmisks, fizikāls vai radioloģisks aģents, kas var nodarīt kaitējumu cilvēkiem, dzīvniekiem, kultūraugiem vai citiem augiem, citai sauszemes biotai, ūdens biotai, augsnei vai videi kopumā (3. panta 7. punkts, Regula (ES) 2020/741). |
| --- | --- |

—

Apdraudējums — ir bioloģisks, ķīmisks, fizikāls vai radioloģisks aģents, kas var nodarīt kaitējumu cilvēkiem, dzīvniekiem, kultūraugiem vai citiem augiem, citai sauszemes biotai, ūdens biotai, augsnei vai videi kopumā (3. panta 7. punkts, Regula (ES) 2020/741).

| — | Bīstams notikums — notikums, kurā cilvēki tiek eksponēti apdraudējumam sistēmā. Tas var būt incidents vai situācija, kurā tiek radīts vai atbrīvots apdraudējums videi, kurā cilvēki dzīvo vai strādā; palielina apdraudējuma koncentrāciju vai nenovērš apdraudējumu cilvēku videi (PVO, 2016a). |
| --- | --- |

—

Bīstams notikums — notikums, kurā cilvēki tiek eksponēti apdraudējumam sistēmā. Tas var būt incidents vai situācija, kurā tiek radīts vai atbrīvots apdraudējums videi, kurā cilvēki dzīvo vai strādā; palielina apdraudējuma koncentrāciju vai nenovērš apdraudējumu cilvēku videi (PVO, 2016a).

| — | Veselības risks — kaitējuma veselībai rašanās varbūtības un šā kaitējuma smaguma pakāpes kombinācija (ISO 20670:2018). |
| --- | --- |

—

Veselības risks — kaitējuma veselībai rašanās varbūtības un šā kaitējuma smaguma pakāpes kombinācija (ISO 20670:2018).

| — | Veselības riska novērtējums — pieejamās informācijas izmantošana, lai noteiktu apdraudējumus veselībai un lai aplēstu veselības risku (ISO 20670:2018 (mainīts šā paziņojuma vajadzībām)). |
| --- | --- |

—

Veselības riska novērtējums — pieejamās informācijas izmantošana, lai noteiktu apdraudējumus veselībai un lai aplēstu veselības risku (ISO 20670:2018 (mainīts šā paziņojuma vajadzībām)).

| — | Apūdeņošanas sistēma — cauruļu, komponentu un ierīču kopums, kas uzstādīts uz lauka nolūkā apūdeņot noteiktu teritoriju (ISO 20670:2018). |
| --- | --- |

—

Apūdeņošanas sistēma — cauruļu, komponentu un ierīču kopums, kas uzstādīts uz lauka nolūkā apūdeņot noteiktu teritoriju (ISO 20670:2018).

| — | Logaritmiskais samazinājums — organismu skaita samazinājuma efektivitāte: 1 logaritmiskā vienība = 90 %; 2 logaritmiskās vienības = 99 %; 3 logaritmiskās vienības = 99,9 %; utt. (PVO, 2016a). |
| --- | --- |

—

Logaritmiskais samazinājums — organismu skaita samazinājuma efektivitāte: 1 logaritmiskā vienība = 90 %; 2 logaritmiskās vienības = 99 %; 3 logaritmiskās vienības = 99,9 %; utt. (PVO, 2016a).

| — | Nenovērotās nelabvēlīgās ietekmes līmenis vai koncentrācija — lielākā vielas koncentrācija vai daudzums, ko atklāj ar novērošanas vai eksperimenta palīdzību un kas neizraisa nosakāmu ietekmi (EVA glosārijs, avots: PVO, 2004). |
| --- | --- |

—

Nenovērotās nelabvēlīgās ietekmes līmenis vai koncentrācija — lielākā vielas koncentrācija vai daudzums, ko atklāj ar novērošanas vai eksperimenta palīdzību un kas neizraisa nosakāmu ietekmi (EVA glosārijs, avots: PVO, 2004).

| — | Patogēns — slimību izraisošs organisms (piem., baktērijas, helminti, protozoji vai vīrusi) (PVO, 2016a). |
| --- | --- |

—

Patogēns — slimību izraisošs organisms (piem., baktērijas, helminti, protozoji vai vīrusi) (PVO, 2016a).

| — | Piesārņotājs — viela, kas atsevišķi vai kopā ar citām vielām vai saistībā ar to sadalīšanas produktiem vai emisijām var negatīvi ietekmēt cilvēku veselību vai vidi (ISO 20670:2018). |
| --- | --- |

—

Piesārņotājs — viela, kas atsevišķi vai kopā ar citām vielām vai saistībā ar to sadalīšanas produktiem vai emisijām var negatīvi ietekmēt cilvēku veselību vai vidi (ISO 20670:2018).

| — | Preventīvs pasākums — atbilstoša darbība vai rīcība, ar ko var novērst vai likvidēt risku veselībai vai videi, vai ar ko šādu risku var samazināt līdz pieņemamam līmenim (3. panta 10. punkts, Regula (ES) 2020/741). |
| --- | --- |

—

Preventīvs pasākums — atbilstoša darbība vai rīcība, ar ko var novērst vai likvidēt risku veselībai vai videi, vai ar ko šādu risku var samazināt līdz pieņemamam līmenim (3. panta 10. punkts, Regula (ES) 2020/741).

| — | Recipients — noteikta struktūra, kas ir neaizsargāta pret bīstamas vielas vai aģenta nevēlamo ietekmi. Piemēram: cilvēki, dzīvnieki, ūdens, veģetācija, ēku pakalpojumi (ISO 20670:2018). |
| --- | --- |

—

Recipients — noteikta struktūra, kas ir neaizsargāta pret bīstamas vielas vai aģenta nevēlamo ietekmi. Piemēram: cilvēki, dzīvnieki, ūdens, veģetācija, ēku pakalpojumi (ISO 20670:2018).

| — | Pārgūtais ūdens — ir komunālie notekūdeņi, kas attīrīti saskaņā ar Direktīvā 91/271/EEK izklāstītajām prasībām un pēc tam tālāk attīrīti pārgūšanas iekārtā saskaņā ar Regulas (ES) 2020/741 I pielikuma 2. iedaļu (3. panta 4. punkts, Regula (ES) 2020/741). |
| --- | --- |

—

Pārgūtais ūdens — ir komunālie notekūdeņi, kas attīrīti saskaņā ar Direktīvā 91/271/EEK izklāstītajām prasībām un pēc tam tālāk attīrīti pārgūšanas iekārtā saskaņā ar Regulas (ES) 2020/741 I pielikuma 2. iedaļu (3. panta 4. punkts, Regula (ES) 2020/741).

| — | Pārgūšanas iekārta — ir komunālo notekūdeņu attīrīšanas stacija vai cita iekārta, kurā tālāk attīra Direktīvā 91/271/EEK izklāstītajām prasībām atbilstošus komunālos notekūdeņus nolūkā sagatavot ūdeni, kas ir piemērots kādam no šīs regulas I pielikuma 1. iedaļā norādītajiem izmantojumiem (3. panta 5. punkts, Regula (ES) 2020/741). |
| --- | --- |

—

Pārgūšanas iekārta — ir komunālo notekūdeņu attīrīšanas stacija vai cita iekārta, kurā tālāk attīra Direktīvā 91/271/EEK izklāstītajām prasībām atbilstošus komunālos notekūdeņus nolūkā sagatavot ūdeni, kas ir piemērots kādam no šīs regulas I pielikuma 1. iedaļā norādītajiem izmantojumiem (3. panta 5. punkts, Regula (ES) 2020/741).

| — | Pārgūšanas iekārtas operators — fiziska vai juridiska persona, kas pārstāv privātu vienību vai publisku iestādi un kas ekspluatē vai kontrolē pārgūšanas iekārtu (3. panta 6. punkts, Regula (ES) 2020/741). |
| --- | --- |

—

Pārgūšanas iekārtas operators — fiziska vai juridiska persona, kas pārstāv privātu vienību vai publisku iestādi un kas ekspluatē vai kontrolē pārgūšanas iekārtu (3. panta 6. punkts, Regula (ES) 2020/741).

| — | 1 cilvēkekvivalents (c. e.) — bioloģiski attīrāmu notekūdeņu daudzums, kas piecas dienas pēc kārtas bioķīmiski piesaista 60 g skābekļa dienā (2. panta 6. punkts, Direktīva 91/271/EEK). |
| --- | --- |

—

1 cilvēkekvivalents (c. e.) — bioloģiski attīrāmu notekūdeņu daudzums, kas piecas dienas pēc kārtas bioķīmiski piesaista 60 g skābekļa dienā (2. panta 6. punkts, Direktīva 91/271/EEK).

| — | Atbilstības punkts — ir punkts, kur pārgūšanas iekārtas operators pārgūto ūdeni piegādā nākamajam ķēdes dalībniekam (3. panta 11. punkts, Regula (ES) 2020/741). |
| --- | --- |

—

Atbilstības punkts — ir punkts, kur pārgūšanas iekārtas operators pārgūto ūdeni piegādā nākamajam ķēdes dalībniekam (3. panta 11. punkts, Regula (ES) 2020/741).

| — | Ūdens atkalizmantošanas sistēma — ir infrastruktūra un citi tehniski elementi, kas nepieciešami pārgūta ūdens sagatavošanai, piegādei un izmantošanai; tā ietver visus elementus no komunālo notekūdeņu ieplūšanas punkta attīrīšanas stacijā līdz punktam, kur pārgūto ūdeni izmanto lauksaimnieciskajai apūdeņošanai, tostarp — attiecīgā gadījumā — sadales un uzglabāšanas infrastruktūru (3. panta 15. punkts, Regula (ES) 2020/741). |
| --- | --- |

—

Ūdens atkalizmantošanas sistēma — ir infrastruktūra un citi tehniski elementi, kas nepieciešami pārgūta ūdens sagatavošanai, piegādei un izmantošanai; tā ietver visus elementus no komunālo notekūdeņu ieplūšanas punkta attīrīšanas stacijā līdz punktam, kur pārgūto ūdeni izmanto lauksaimnieciskajai apūdeņošanai, tostarp — attiecīgā gadījumā — sadales un uzglabāšanas infrastruktūru (3. panta 15. punkts, Regula (ES) 2020/741).

| — | Risks — varbūtība, ka identificētie apdraudējumi konkrētā periodā nodarīs kaitējumu, kombinācijā ar seku smagumu (3. panta 8. punkts, Regula (ES) 2020/741). |
| --- | --- |

—

Risks — varbūtība, ka identificētie apdraudējumi konkrētā periodā nodarīs kaitējumu, kombinācijā ar seku smagumu (3. panta 8. punkts, Regula (ES) 2020/741).

| — | Riska novērtēšana — process, kas īstenojams, lai saprastu riska raksturu un noteiktu riska līmeni (ISO 20670:2018). |
| --- | --- |

—

Riska novērtēšana — process, kas īstenojams, lai saprastu riska raksturu un noteiktu riska līmeni (ISO 20670:2018).

| — | Riska pārvaldība — ir sistemātiska pārvaldība, ar ko pastāvīgi nodrošina to, ka ūdens atkalizmantošana ir droša specifiskā kontekstā (3. panta 9. punkts, Regula (ES) 2020/741). |
| --- | --- |

—

Riska pārvaldība — ir sistemātiska pārvaldība, ar ko pastāvīgi nodrošina to, ka ūdens atkalizmantošana ir droša specifiskā kontekstā (3. panta 9. punkts, Regula (ES) 2020/741).

| — | Ieinteresētā persona — personas, grupas, organizācijas vai aģentūras, kam ir interese par ūdens atkalizmantošanas darbībām, notikumiem, un/vai lēmumiem, kas iesaistītas minētajā un/vai ko skar minētais (ISO 20670:2018). |
| --- | --- |

—

Ieinteresētā persona — personas, grupas, organizācijas vai aģentūras, kam ir interese par ūdens atkalizmantošanas darbībām, notikumiem, un/vai lēmumiem, kas iesaistītas minētajā un/vai ko skar minētais (ISO 20670:2018).

| — | Sistēmas robeža — robežas, kurās īsteno riska pārvaldības plānu (PVO, 2016b (mainīts šā paziņojuma nolūkiem)). |
| --- | --- |

—

Sistēmas robeža — robežas, kurās īsteno riska pārvaldības plānu (PVO, 2016b (mainīts šā paziņojuma nolūkiem)).

| — | Attīrīšanas process — vienības process, kas izstrādāts, lai mainītu ūdens kvalitāti ar fizikāliem, bioloģiskiem un/vai ķīmiskiem līdzekļiem (ISO 20670:2018). |
| --- | --- |

—

Attīrīšanas process — vienības process, kas izstrādāts, lai mainītu ūdens kvalitāti ar fizikāliem, bioloģiskiem un/vai ķīmiskiem līdzekļiem (ISO 20670:2018).

| — | Attīrīšanas sistēma — savstarpēji saistītu vai mijiedarbojošos attīrīšanas procesu kopa (ISO 20670:2018). |
| --- | --- |

—

Attīrīšanas sistēma — savstarpēji saistītu vai mijiedarbojošos attīrīšanas procesu kopa (ISO 20670:2018).

| — | Attīrīšanas tehnoloģija — notekūdeņu attīrīšanas vienības process vai integrētu vienības procesu grupa, kas izstrādāta, lai mainītu ūdens kvalitāti ar fizikāliem, bioloģiskiem un/vai ķīmiskiem līdzekļiem (ISO 20670:2018). |
| --- | --- |

—

Attīrīšanas tehnoloģija — notekūdeņu attīrīšanas vienības process vai integrētu vienības procesu grupa, kas izstrādāta, lai mainītu ūdens kvalitāti ar fizikāliem, bioloģiskiem un/vai ķīmiskiem līdzekļiem (ISO 20670:2018).

| — | Komunālie notekūdeņi — sadzīves notekūdeņi vai sadzīves notekūdeņu un rūpniecisko notekūdeņu un/vai lietus notekūdeņu sajaukums (2. panta 1. punkts, Direktīva 91/271/EEK). |
| --- | --- |

—

Komunālie notekūdeņi — sadzīves notekūdeņi vai sadzīves notekūdeņu un rūpniecisko notekūdeņu un/vai lietus notekūdeņu sajaukums (2. panta 1. punkts, Direktīva 91/271/EEK).

| — | Komunālo notekūdeņu attīrīšanas stacija — iekārta, kas izstrādāta, lai attīrītu komunālos notekūdeņus, kombinējot fiziskus, ķīmiskus un bioloģiskus procesus, lai sagatvotu ūdeni, kas atbilst Direktīvā 91/271/EEK izklāstītajām prasībām (Regula (ES) 2020/741). |
| --- | --- |

—

Komunālo notekūdeņu attīrīšanas stacija — iekārta, kas izstrādāta, lai attīrītu komunālos notekūdeņus, kombinējot fiziskus, ķīmiskus un bioloģiskus procesus, lai sagatvotu ūdeni, kas atbilst Direktīvā 91/271/EEK izklāstītajām prasībām (Regula (ES) 2020/741).

| — | Pirmreizējā attīrīšana — komunālo notekūdeņu attīrīšana fiziskā un/vai ķīmiskā procesā, to skaitā suspendēto daļiņu nosēdināšana vai citi procesi, kuros ienākošo notekūdeņu BSP5 samazina par vismaz 20 % pirms novadīšanas un kopējais ienākošo notekūdeņu suspendēto daļiņu daudzums tiek samazināts par vismaz 50 % (2. panta 7. punkts, Direktīva 91/271/EEK). |
| --- | --- |

—

Pirmreizējā attīrīšana — komunālo notekūdeņu attīrīšana fiziskā un/vai ķīmiskā procesā, to skaitā suspendēto daļiņu nosēdināšana vai citi procesi, kuros ienākošo notekūdeņu BSP5 samazina par vismaz 20 % pirms novadīšanas un kopējais ienākošo notekūdeņu suspendēto daļiņu daudzums tiek samazināts par vismaz 50 % (2. panta 7. punkts, Direktīva 91/271/EEK).

| — | Otrreizējā attīrīšana — komunālo notekūdeņu attīrīšana procesā, kas ietver bioloģisko attīrīšanu ar otrreizējo nosēdināšanu vai citu procesu, kurā tiek ievērotas 1. tabulas prasības, kas noteiktas I pielikumā, Direktīvā 91/271/EEK (2. panta 8. punkts, Direktīva 91/271/EEK). |
| --- | --- |

—

Otrreizējā attīrīšana — komunālo notekūdeņu attīrīšana procesā, kas ietver bioloģisko attīrīšanu ar otrreizējo nosēdināšanu vai citu procesu, kurā tiek ievērotas 1. tabulas prasības, kas noteiktas I pielikumā, Direktīvā 91/271/EEK (2. panta 8. punkts, Direktīva 91/271/EEK).

| — | Atļauja — ir kompetentās iestādes izdota rakstiska atļauja sagatavot pārgūtu ūdeni vai to piegādāt lauksaimnieciskajai apūdeņošanai saskaņā ar šo regulu (3. panta 13. punkts, Regula (ES) 2020/741). |
| --- | --- |

—

Atļauja — ir kompetentās iestādes izdota rakstiska atļauja sagatavot pārgūtu ūdeni vai to piegādāt lauksaimnieciskajai apūdeņošanai saskaņā ar šo regulu (3. panta 13. punkts, Regula (ES) 2020/741).

| — | Atbildīgā puse — puse, kas ūdens atkalizmantošanas sistēmas satvarā veic kādu pienākumu vai darbību, tostarp pārgūšanas iekārtas operators, komunālo notekūdeņu attīrīšanas stacijas operators, ja tas nav pārgūšanas iekārtas operators, relevantā iestāde, kas nav izraudzītā kompetentā iestāde, pārgūtā ūdens sadales operators vai pārgūtā ūdens uzglabāšanas operators (3. panta 14. punkts, Regula (ES) 2020/741). |
| --- | --- |

—

Atbildīgā puse — puse, kas ūdens atkalizmantošanas sistēmas satvarā veic kādu pienākumu vai darbību, tostarp pārgūšanas iekārtas operators, komunālo notekūdeņu attīrīšanas stacijas operators, ja tas nav pārgūšanas iekārtas operators, relevantā iestāde, kas nav izraudzītā kompetentā iestāde, pārgūtā ūdens sadales operators vai pārgūtā ūdens uzglabāšanas operators (3. panta 14. punkts, Regula (ES) 2020/741).

Atsauces —

| | PVO, 1994. Assessing human health risks of chemicals: derivation of guidance values for health-based exposure limits (Environmental health criteria 170) [Novērtējot ķimikāliju radīto risku cilvēka veselībai. Norāžu vērtību iegūšana uz veselību balstītām ekspozīcijas robežvērtībām (170 vides veselības kritēriji)]. Pasaules Veselības organizācija, Ženēva, Šveice. |
| --- | --- |

PVO, 1994. Assessing human health risks of chemicals: derivation of guidance values for health-based exposure limits (Environmental health criteria 170) [Novērtējot ķimikāliju radīto risku cilvēka veselībai. Norāžu vērtību iegūšana uz veselību balstītām ekspozīcijas robežvērtībām (170 vides veselības kritēriji)]. Pasaules Veselības organizācija, Ženēva, Šveice.

| | PVO, 2016a. Quantitative Microbial Risk Assessment: Application for Water Safety Management [Kvantitatīvais mikrobioloģiskā riska novērtējums. Ūdens kvalitātes pārvaldības piemērošana]. Pasaules Veselības organizācija, Ženēva, Šveice. |
| --- | --- |

PVO, 2016a. Quantitative Microbial Risk Assessment: Application for Water Safety Management [Kvantitatīvais mikrobioloģiskā riska novērtējums. Ūdens kvalitātes pārvaldības piemērošana]. Pasaules Veselības organizācija, Ženēva, Šveice.

| | PVO, 2016b. Sanitation safety planning: manual for safe use and disposal of wastewater, greywater and excreta [Sanitārijas drošības plānošana. Rokasgrāmata notekūdeņu, saimniecības notekūdeņu un ekskrētu drošai izmantošanai un likvidēšanai]. Pasaules Veselības organizācija, Ženēva, Šveice. |
| --- | --- |

PVO, 2016b. Sanitation safety planning: manual for safe use and disposal of wastewater, greywater and excreta [Sanitārijas drošības plānošana. Rokasgrāmata notekūdeņu, saimniecības notekūdeņu un ekskrētu drošai izmantošanai un likvidēšanai]. Pasaules Veselības organizācija, Ženēva, Šveice.

| | ISO 20670, 2018. Ūdens atkalizmantošana — vārdnīca. Starptautiskā Standartizācijas organizācija, Ženēva, Šveice. Pieejama apskatei. |
| --- | --- |

ISO 20670, 2018. Ūdens atkalizmantošana — vārdnīca. Starptautiskā Standartizācijas organizācija, Ženēva, Šveice. Pieejama apskatei.

| | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/741 (2020. gada 25. maijs) par ūdens atkalizmantošanas minimālajām prasībām. |
| --- | --- |

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/741 (2020. gada 25. maijs) par ūdens atkalizmantošanas minimālajām prasībām.

| | Padomes Direktīva 91/271/EEK (1991. gada 21. maijs) par komunālo notekūdeņu attīrīšanu. |
| --- | --- |

Padomes Direktīva 91/271/EEK (1991. gada 21. maijs) par komunālo notekūdeņu attīrīšanu.

| | NRMMC–EPHC–AHMC, 2006. Australian guidelines for water recycling: managing health and environmental risks (phase 1). National Water Quality Management Strategy. Natural Resource Management Ministerial Council, Environment Protection and Heritage Council, Australian Health Ministers’ Conference [Austrālijas ūdens reciklēšanas vadlīnijas. Veselības un vides risku pārvaldība (1. posms). Valsts ūdens kvalitātes pārvaldības stratēģija. Dabas resursu pārvaldības ministru padome, Vides aizsardzības un mantojuma padome, Austrālijas veselības ministru konference]. Kanbera, Austrālija. |
| --- | --- |

NRMMC–EPHC–AHMC, 2006. Australian guidelines for water recycling: managing health and environmental risks (phase 1). National Water Quality Management Strategy. Natural Resource Management Ministerial Council, Environment Protection and Heritage Council, Australian Health Ministers’ Conference [Austrālijas ūdens reciklēšanas vadlīnijas. Veselības un vides risku pārvaldība (1. posms). Valsts ūdens kvalitātes pārvaldības stratēģija. Dabas resursu pārvaldības ministru padome, Vides aizsardzības un mantojuma padome, Austrālijas veselības ministru konference]. Kanbera, Austrālija.

---

2. PIELIKUMS

Vides un veselības apdraudējumu un ekspozīcijas ceļu piemēri

Šajā pielikumā ir sniegti piemēri ar bieži sastopamiem apdraudējumiem un bīstamiem notikumiem, ekspozīcijas ceļiem un recipientiem, kas var būt lauksaimnieciskajā apūdeņošanā izmantotajā ūdens atkalizmantošanas sistēmā. Tajā ir arī kontrolsaraksts, lai izvērtētu regulā uzskaitīto direktīvu un regulu piemērojamību konkrētai ūdens atkalizmantošanas sistēmai. Minētie elementi ir atlasīti no relevantajām ES direktīvām un regulām, kā arī publicētajiem standartiem un vadlīnijām (proti, ISO 20426 (2018) (1), ISO 16075-1 (2020) (2), PVO vadlīnijām (2006) (3), PVO Sanitārijas drošības plānošanas rokasgrāmatas (2016) (4), Austrālijas vadlīnijām (2006) (5). Mērķis ir piedāvāt piemērus, lai palīdzētu noteikt elementus, kas vajadzīgi riska novērtējuma izstrādei. Šeit norādītie elementi ir tikai piemēri — to pareiza noteikšana un novērtēšana jābalsta uz konkrētu ūdens atkalizmantošanas sistēmu.

Regulas II pielikuma 5. punktā uzskaitītās direktīvas un regulas

2.1. tabula

II pielikuma 5. punktā uzskaitītās direktīvas un regulas un to piemērošanas izvērtējums ūdens atkalizmantošanas sistēmā

| Direktīva/regula | Prasības atbilstoši II pielikuma 5. punktam | Piemērojamība |
| --- | --- | --- |
| NITRĀTU DIREKTĪVA 91/676/EEK
  attiecībā uz ūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitrāti | Samazināt un novērst ūdens piesārņojumu ar nitrātiem. | Ja riska novērtējumā identificē virszemes ūdeņus un pazemes ūdeņus, ko regulē ar šo direktīvu (piem., kas atzīti par nitrātjutīgu zonu) un kas potenciāli varētu tikt eksponēti, pārgūto ūdeni atkalizmantojot lauksaimnieciskā apūdeņošanā (piem., attiecīgi noteces vai infiltrācijas dēļ). |
| DZERAMĀ ŪDENS DIREKTĪVA (ES) 2020/2184
  par dzeramā ūdens kvalitāti | Izpildīt prasības dzeramā ūdens aizsardzības zonām, proti, aizsardzības zonām dzeramā ūdens iegūšanai (DzŪAZ). | Ja riska novērtējumā identificē virszemes ūdeņus un pazemes ūdeņus, kas klasificēti kā DzŪAZ un kas potenciāli varētu tikt eksponēti, pārgūto ūdeni izmantojot lauksaimnieciskā apūdeņošanā (piem., attiecīgi noteces vai infiltrācijas dēļ). |
| ŪDENS PAMATDIREKTĪVA 2000/60/EK,
  ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā | Sasniegt vides aizsardzības mērķus attiecībā uz virszemes ūdeņiem un pazemes ūdeņiem un attiecībā uz vides kvalitātes standartiem virszemes ūdeņu piesārņotajiem valsts mērogā (īpašām piesārņojošām vielām upju baseinos) | Ja riska novērtējumā identificē potenciālo risku virszemes ūdeņiem un pazemes ūdeņiem (piem., attiecīgi noteces vai infiltrācijas dēļ), kam noteikts ķīmiskais stāvoklis (labs virszemes ūdeņu ķīmiskais stāvoklis un labs pazemes ūdeņu ķīmiskais stāvoklis). |
| GRUNTSŪDEŅU DIREKTĪTVA 2006/118/EK
  par gruntsūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu un pasliktināšanos | Novērst pazemes ūdeņu piesārņošanu. | Ja riska novērtējumā identificē pazemes ūdeņu resursus, ko regulē minētā direktīva un kas potenciāli varētu tikt eksponēti, pārgūto ūdeni izmantojot lauksaimnieciskā apūdeņošanā. |
| VIDES KVALITĀTES STANDARTU DIREKTĪVA
  2008/105/EK par vides kvalitātes standartiem ūdens resursu politikas jomā | Ievērot vides kvalitātes standartus prioritārajām vielām un dažām citām piesārņojošajām vielām. | Ja riska novērtējumā identificē virszemes ūdeņus (vai nogulsnes vai biotas), kas potenciāli varētu tikt eksponēti pārgūtā ūdens izmantošanai (piem., noteces dēļ) un kam upju baseinu apsaimniekošanas plānā (UBPP) ir noteiktas prioritārās vielas un vides kvalitātes standarti (VKS). |
| PELDVIETU ŪDENS DIREKTĪVA 2006/7/EK
  par peldvietu ūdens kvalitātes pārvaldību | Izpildīt peldvietu ūdens kvalitātes standartus | Ja riska novērtējumā nosaka ūdensobjektus, ko izmanto peldēšanai un kas varētu tikt pakļauti pārgūtā ūdens izmantošanai (piem., noteces dēļ). |
| NOTEKŪDEŅU DŪŅU DIREKTĪVA 86/278/EEK
  par vides, jo īpaši augsnes, aizsardzību, lauksaimniecībā izmantojot notekūdeņu dūņas | |Aizsargāt vidi un augsni. | Ja notekūdeņu dūņas izmanto ūdens atkalizmantošanas sistēmas lauksaimniecības laukā. |
| Regula (EK) Nr. 852/2004
  par pārtikas produktu higiēnu | Novērst mikrobioloģisko risku svaigiem augļiem un dārzeņiem primārajā ražošanā, ievērojot labu higiēnu. | Ja lauksaimniecības lauks, kas tiek apūdeņots ar pārgūto ūdeni, tiek izmantots svaigu augļu un dārzeņu ražošanai. |
| Regula (EK) Nr. 183/2005,
  ar ko paredz barības higiēnas prasības | Izpildīt barības higiēnas prasības. | Ja lauksaimniecības lauks, kas tiek apūdeņots ar pārgūto ūdeni, tiek izmantots barības ražošanai (piem., nepārtikas kultūraugiem, arī kultūraugiem, ko izmanto piena un gaļas dzīvnieku barošanai). |
| Regula (EK) Nr. 2073/2005
  par pārtikas produktu mikrobioloģiskajiem kritērijiem | Izpildīt attiecīgos mikrobioloģiskos kritērijus. | Ja lauksaimniecības lauks, kas tiek apūdeņots ar pārgūto ūdeni, tiek izmantots pārtikas ražošanai. |
| Regula (EK) Nr. 1881/2006,
  ar ko nosaka konkrētu kontaminantu maksimāli pieļaujamo koncentrāciju pārtikas produktos | Izpildīt prasības par konkrētu kontaminantu maksimāli pieļaujamo koncentrāciju pārtikas produktos | Ja lauksaimniecības lauks, kas tiek apūdeņots ar pārgūto ūdeni, tiek izmantots pārtikas ražošanai. |
| Regula (EK) Nr. 396/2005,
  ar ko paredz maksimāli pieļaujamos pesticīdu atlieku līmeņus augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un barībā | Izpildīt prasības par maksimāli pieļaujamajiem pesticīdu atlieku līmenņiem pārtikā un barībā. | Ja lauksaimniecības lauks, kas tiek apūdeņots ar pārgūto ūdeni, tiek izmantots tādas pārtikas un barības ražošanai, kas tiek apstrādāta ar pesticīdiem. |
| Regulas (EK) Nr. 1069/2009 un (ES) Nr. 142/2011,
  ar ko nosaka dzīvnieku veselības prasības | Izpildīt prasības par dzīvnieku veselību | Ja pārgūtā ūdens izmantošana varētu ietekmēt dzīvnieku veselību (barība vai eksponētība uz lauka). |

Direktīva/regula

Prasības atbilstoši II pielikuma 5. punktam

Piemērojamība

NITRĀTU DIREKTĪVA 91/676/EEK

attiecībā uz ūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitrāti

Samazināt un novērst ūdens piesārņojumu ar nitrātiem.

Ja riska novērtējumā identificē virszemes ūdeņus un pazemes ūdeņus, ko regulē ar šo direktīvu (piem., kas atzīti par nitrātjutīgu zonu) un kas potenciāli varētu tikt eksponēti, pārgūto ūdeni atkalizmantojot lauksaimnieciskā apūdeņošanā (piem., attiecīgi noteces vai infiltrācijas dēļ).

DZERAMĀ ŪDENS DIREKTĪVA (ES) 2020/2184

par dzeramā ūdens kvalitāti

Izpildīt prasības dzeramā ūdens aizsardzības zonām, proti, aizsardzības zonām dzeramā ūdens iegūšanai (DzŪAZ).

Ja riska novērtējumā identificē virszemes ūdeņus un pazemes ūdeņus, kas klasificēti kā DzŪAZ un kas potenciāli varētu tikt eksponēti, pārgūto ūdeni izmantojot lauksaimnieciskā apūdeņošanā (piem., attiecīgi noteces vai infiltrācijas dēļ).

ŪDENS PAMATDIREKTĪVA 2000/60/EK,

ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā

Sasniegt vides aizsardzības mērķus attiecībā uz virszemes ūdeņiem un pazemes ūdeņiem un attiecībā uz vides kvalitātes standartiem virszemes ūdeņu piesārņotajiem valsts mērogā (īpašām piesārņojošām vielām upju baseinos)

Ja riska novērtējumā identificē potenciālo risku virszemes ūdeņiem un pazemes ūdeņiem (piem., attiecīgi noteces vai infiltrācijas dēļ), kam noteikts ķīmiskais stāvoklis (labs virszemes ūdeņu ķīmiskais stāvoklis un labs pazemes ūdeņu ķīmiskais stāvoklis).

GRUNTSŪDEŅU DIREKTĪTVA 2006/118/EK

par gruntsūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu un pasliktināšanos

Novērst pazemes ūdeņu piesārņošanu.

Ja riska novērtējumā identificē pazemes ūdeņu resursus, ko regulē minētā direktīva un kas potenciāli varētu tikt eksponēti, pārgūto ūdeni izmantojot lauksaimnieciskā apūdeņošanā.

VIDES KVALITĀTES STANDARTU DIREKTĪVA

2008/105/EK par vides kvalitātes standartiem ūdens resursu politikas jomā

Ievērot vides kvalitātes standartus prioritārajām vielām un dažām citām piesārņojošajām vielām.

Ja riska novērtējumā identificē virszemes ūdeņus (vai nogulsnes vai biotas), kas potenciāli varētu tikt eksponēti pārgūtā ūdens izmantošanai (piem., noteces dēļ) un kam upju baseinu apsaimniekošanas plānā (UBPP) ir noteiktas prioritārās vielas un vides kvalitātes standarti (VKS).

PELDVIETU ŪDENS DIREKTĪVA 2006/7/EK

par peldvietu ūdens kvalitātes pārvaldību

Izpildīt peldvietu ūdens kvalitātes standartus

Ja riska novērtējumā nosaka ūdensobjektus, ko izmanto peldēšanai un kas varētu tikt pakļauti pārgūtā ūdens izmantošanai (piem., noteces dēļ).

NOTEKŪDEŅU DŪŅU DIREKTĪVA 86/278/EEK

par vides, jo īpaši augsnes, aizsardzību, lauksaimniecībā izmantojot notekūdeņu dūņas

|Aizsargāt vidi un augsni.

Ja notekūdeņu dūņas izmanto ūdens atkalizmantošanas sistēmas lauksaimniecības laukā.

Regula (EK) Nr. 852/2004

par pārtikas produktu higiēnu

Novērst mikrobioloģisko risku svaigiem augļiem un dārzeņiem primārajā ražošanā, ievērojot labu higiēnu.

Ja lauksaimniecības lauks, kas tiek apūdeņots ar pārgūto ūdeni, tiek izmantots svaigu augļu un dārzeņu ražošanai.

Regula (EK) Nr. 183/2005,

ar ko paredz barības higiēnas prasības

Izpildīt barības higiēnas prasības.

Ja lauksaimniecības lauks, kas tiek apūdeņots ar pārgūto ūdeni, tiek izmantots barības ražošanai (piem., nepārtikas kultūraugiem, arī kultūraugiem, ko izmanto piena un gaļas dzīvnieku barošanai).

Regula (EK) Nr. 2073/2005

par pārtikas produktu mikrobioloģiskajiem kritērijiem

Izpildīt attiecīgos mikrobioloģiskos kritērijus.

Ja lauksaimniecības lauks, kas tiek apūdeņots ar pārgūto ūdeni, tiek izmantots pārtikas ražošanai.

Regula (EK) Nr. 1881/2006,

ar ko nosaka konkrētu kontaminantu maksimāli pieļaujamo koncentrāciju pārtikas produktos

Izpildīt prasības par konkrētu kontaminantu maksimāli pieļaujamo koncentrāciju pārtikas produktos

Ja lauksaimniecības lauks, kas tiek apūdeņots ar pārgūto ūdeni, tiek izmantots pārtikas ražošanai.

Regula (EK) Nr. 396/2005,

ar ko paredz maksimāli pieļaujamos pesticīdu atlieku līmeņus augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un barībā

Izpildīt prasības par maksimāli pieļaujamajiem pesticīdu atlieku līmenņiem pārtikā un barībā.

Ja lauksaimniecības lauks, kas tiek apūdeņots ar pārgūto ūdeni, tiek izmantots tādas pārtikas un barības ražošanai, kas tiek apstrādāta ar pesticīdiem.

Regulas (EK) Nr. 1069/2009 un (ES) Nr. 142/2011,

ar ko nosaka dzīvnieku veselības prasības

Izpildīt prasības par dzīvnieku veselību

Ja pārgūtā ūdens izmantošana varētu ietekmēt dzīvnieku veselību (barība vai eksponētība uz lauka).

Bīstami notikumi un ekspozīcijas ceļi

Katram potenciāli eksponētajam recipientam (apdraudētajam cilvēkam vai videi) katrā ūdens atkalizmantošanas sistēmas posmā jāidentificē bīstami notikumi un ekspozīcijas ceļi. Bīstams notikumi var norisināties sistēmas normālas darbības laikā (piem., defektīva infrastruktūra, sistēmas pārslogošana, apkopes trūkums, nedroša rīcība), jo sistēmā radies traucējums vai negadījums, vai arī tas var būt saistīts ar sezonāliem vai klimatiskiem faktoriem. 2.2. tabulā sniegti daži bīstamu notikumu piemēri, kā arī potenciāli eksponētie recipienti un ekspozīcijas ceļi. Papildu paraugi ir aprakstīti ieteiktajos standartos un vadlīnijās.

2.2. tabula

Bīstamu notikumu, potenciāli eksponētu recipientu un ekspozīcijas ceļu piemēri ūdens atkalizmantošanas sistēmā (avots: Austrālijas vadlīnijas (2006), ISO 20426, (2018))

| Bīstams notikums | Eksponētais recipients | Ekspozīcijas ceļš |
| --- | --- | --- |
| — | Attīrīšanas traucējumi |

Bīstams notikums

Eksponētais recipients

Ekspozīcijas ceļš

—

Attīrīšanas traucējumi

| — | Nejauša vai nelikumīga novadīšana |
| --- | --- |

—

Nejauša vai nelikumīga novadīšana

| — | Darbinieki (pārgūšanas iekārtu operatori) |
| --- | --- |

—

Darbinieki (pārgūšanas iekārtu operatori)

| — | Galalietotāji (lauksaimnieki) |
| --- | --- |

—

Galalietotāji (lauksaimnieki)

| — | Apkārtējie cilvēki |
| --- | --- |

—

Apkārtējie cilvēki

| — | Vide (saldūdens, jūras ūdens, augsne un saistītās biotas) |
| --- | --- |

—

Vide (saldūdens, jūras ūdens, augsne un saistītās biotas)

| — | Kultūraugi |
| --- | --- |

—

Kultūraugi

| — | Tieša saskare ar pārgūto ūdeni |
| --- | --- |

—

Tieša saskare ar pārgūto ūdeni

| — | Nejauša norīšana |
| --- | --- |

—

Nejauša norīšana

| — | Uzsūkšanās kultūraugos |
| --- | --- |

—

Uzsūkšanās kultūraugos

| — | Pārgūtā ūdens neatbilstība attīrīšanas traucējumu dēļ |
| --- | --- |

—

Pārgūtā ūdens neatbilstība attīrīšanas traucējumu dēļ

| — | Uzglabāšanas un sadales sistēmas kontaminācija |
| --- | --- |

—

Uzglabāšanas un sadales sistēmas kontaminācija

| — | Darbinieki (pārgūšanas iekārtu operatori) |
| --- | --- |

—

Darbinieki (pārgūšanas iekārtu operatori)

| — | Galalietotāji (lauksaimnieki) |
| --- | --- |

—

Galalietotāji (lauksaimnieki)

| — | Vide (saldūdens, jūras ūdens, augsne un saistītās biotas) |
| --- | --- |

—

Vide (saldūdens, jūras ūdens, augsne un saistītās biotas)

| — | Tieša saskare ar pārgūto ūdeni |
| --- | --- |

—

Tieša saskare ar pārgūto ūdeni

| — | Nejauša norīšana |
| --- | --- |

—

Nejauša norīšana

| — | Infiltrācija pazemes ūdeņos |
| --- | --- |

—

Infiltrācija pazemes ūdeņos

| — | Notece virszemes ūdeņos |
| --- | --- |

—

Notece virszemes ūdeņos

| — | Nejauša eksponētība pārgūtajam ūdenim, kam par iemeslu ir ar konstrukciju vai ekspluatāciju saistīti negadījumi — caurule pārplīsusi vai no tās ir noplūde, neatbilstošs apūdeņošanas laiks |
| --- | --- |

—

Nejauša eksponētība pārgūtajam ūdenim, kam par iemeslu ir ar konstrukciju vai ekspluatāciju saistīti negadījumi — caurule pārplīsusi vai no tās ir noplūde, neatbilstošs apūdeņošanas laiks

| — | Darbinieki (pārgūšanas iekārtu operatori) |
| --- | --- |

—

Darbinieki (pārgūšanas iekārtu operatori)

| — | Galalietotāji (lauksaimnieki) |
| --- | --- |

—

Galalietotāji (lauksaimnieki)

| — | Apkārtējie cilvēki — vide (saldūdens, jūras ūdens, augsne un saistītās biotas) |
| --- | --- |

—

Apkārtējie cilvēki — vide (saldūdens, jūras ūdens, augsne un saistītās biotas)

| — | Tieša saskare ar pārgūto ūdeni |
| --- | --- |

—

Tieša saskare ar pārgūto ūdeni

| — | Nejauša norīšana |
| --- | --- |

—

Nejauša norīšana

| — | Noplūdes no pārgūtā ūdens cauruļvadiem vai sadales sistēmām |
| --- | --- |

—

Noplūdes no pārgūtā ūdens cauruļvadiem vai sadales sistēmām

| — | Vide (saldūdens, jūras ūdens, augsne un saistītās biotas) |
| --- | --- |

—

Vide (saldūdens, jūras ūdens, augsne un saistītās biotas)

| — | Infiltrācija pazemes ūdeņos |
| --- | --- |

—

Infiltrācija pazemes ūdeņos

| — | Notece virszemes ūdeņos |
| --- | --- |

—

Notece virszemes ūdeņos

| — | Nejauša eksponētība pārgūtajam ūdenim, kam par iemeslu ir galaizmantošanas sistēmas traucējumi |
| --- | --- |

—

Nejauša eksponētība pārgūtajam ūdenim, kam par iemeslu ir galaizmantošanas sistēmas traucējumi

| — | Galalietotāji (lauksaimnieki) |
| --- | --- |

—

Galalietotāji (lauksaimnieki)

| — | Apkārtējie cilvēki |
| --- | --- |

—

Apkārtējie cilvēki

| — | Kultūraugi |
| --- | --- |

—

Kultūraugi

| — | Tieša saskare ar pārgūto ūdeni |
| --- | --- |

—

Tieša saskare ar pārgūto ūdeni

| — | Nejauša norīšana |
| --- | --- |

—

Nejauša norīšana

| — | Ieelpošana (aerosoli) |
| --- | --- |

—

Ieelpošana (aerosoli)

| — | Cilvēciskā kļūda neatbilstošas apmācības un informācijas par atļauto izmantošanu dēļ |
| --- | --- |

—

Cilvēciskā kļūda neatbilstošas apmācības un informācijas par atļauto izmantošanu dēļ

| — | Galalietotāji (lauksaimnieki) |
| --- | --- |

—

Galalietotāji (lauksaimnieki)

| — | Apkārtējie cilvēki |
| --- | --- |

—

Apkārtējie cilvēki

| — | Kultūraugi |
| --- | --- |

—

Kultūraugi

| — | Tieša saskare ar pārgūto ūdeni |
| --- | --- |

—

Tieša saskare ar pārgūto ūdeni

| — | Nejauša norīšana |
| --- | --- |

—

Nejauša norīšana

| — | Kultūraugu kontaminācija |
| --- | --- |

—

Kultūraugu kontaminācija

Veselības un vides apdraudējumi pārgūtajā ūdenī

Bīstami notikumi var izraisīt tāda pārgūtā ūdens noplūdi, kurā ir mikrobioloģiskas un ķīmiskas vielas, kas varētu apdraudēt eksponētos cilvēku un vides recipientus. Apdraudējumu identificēšanai pārgūtajā ūdenī jābalstās uz konkrētu ūdens atkalizmantošanas sistēmu, ņemot vērā komunālo notekūdeņu efluenta iezīmes un visas piemērojamās juridiskās prasības vietā, kur atrodas ūdens atkalizmantošanas sistēma (sk. šā paziņojuma 3. attēlu). Skrīninga līmeņa posms varētu palīdzēt identificēt apdraudējumus, atrodot konkrētajā pārgūtajā ūdenī konstatētajiem kontaminantiem atbilstošas robežvērtības, kas izklāstītas piemērojamajās direktīvās, regulās un vadlīnijās. Tabulās tālāk ir sniegti piemēri par to, kā veikt potenciālo apdraudējumu skrīningu. Vielu saraksts ir tikai indikatīvs, un to nevajadzētu uzskatīt par izsmeļošu. Riska pārvaldības plānu izstrādātāji atbild par konkrētas ūdens atkalizmantošanas sistēmas apdraudējumu identificēšanu.

2.3. tabulā ir mikrobioloģisko patogēnu saraksts, kā arī šo patogēnu references jeb atsauces patogēni, kas attiecīgajos standartos un vadlīnijās, kas var būt relevanti atkarībā no vietējā konteksta, ieteikti veselības riska novērtējumam. Šie apdraudējumi var būt sakārtoti grupās, un riska novērtējums balstīts uz atsauces patogēnu. Citas mikrobioloģiskās prasības ir izklāstītas piemērojamajās regulās par barības un pārtikas higiēnu (Regula (EK) Nr. 852/2004, Regula (EK) Nr. 183/2005, Regula (EK) Nr. 2073/2005 un Regula (EK) Nr. 1881/2006).

2.3. tabula

Neattīrītos notekūdeņos parasti atklāto mikrobioloģisko apdraudējumu saraksts un šo apdraudējumu ietekme uz veselību, un atsauces patogēni (ISO 20426:2018 A1. tabula)
   (7)

| Patogēns | Piemēri | Slimība | Atsauces patogēns (6) |
| --- | --- | --- | --- |
| Baktērijas | Shigella | Šigeloze (bakteriālā dizentērija) | E. coli O157:H7

  Campylobacter |
| Salmonellas | Salmoneloze, gastroenterīts (diareja, vemšana, drudzis), reaktīvais atrīts, vēdertīfs |
| Vibrio cholera | Holera |
| Patogēns E. coli | Gastroenterīts un septicēmija, hemolītiski urēmiskais sindroms |
| Campylobacter | Gastroenterīts, reaktīvais artrīts, Gijēna-Barē sindroms |
| Protozoji | Entamoeba | Amebiāze (amēbiskā dizentērija) | Cryptosporidium |
| Giardia | žiardiāze (gastroenterīts) |
| Cryptosporidium | Kriptosporidioze, diareja, drudzis |
| Helminti | Ascaris | Askaridoze (apaļtārpu infekcija) | Zarnu nematodes (helmintu olas) |
| Ancylostoma | Ankilostomoze (cērmju infekcija) |
| Necator | Nekatoroze (apaļtārpu infekcija) |
| Trichuris | Trihuriāze (matgalvju infekcija) |
| Vīrusi | Enterovīrusi | Gastroenterīts, sirds anomālijas, meningīts, elpceļu slimība, nervu traucējumi, cits | Rotavīruss |
| Adenovīruss | Elpceļu slimība, acu infekcija, gastroenterīts |
| Rotavīruss | Gastroenterīts |

Patogēns

Piemēri

Slimība

Atsauces patogēns (6)

Baktērijas

Shigella

Šigeloze (bakteriālā dizentērija)

E. coli O157:H7

Campylobacter

Salmonellas

Salmoneloze, gastroenterīts (diareja, vemšana, drudzis), reaktīvais atrīts, vēdertīfs

Vibrio cholera

Holera

Patogēns E. coli

Gastroenterīts un septicēmija, hemolītiski urēmiskais sindroms

Campylobacter

Gastroenterīts, reaktīvais artrīts, Gijēna-Barē sindroms

Protozoji

Entamoeba

Amebiāze (amēbiskā dizentērija)

Cryptosporidium

Giardia

žiardiāze (gastroenterīts)

Cryptosporidium

Kriptosporidioze, diareja, drudzis

Helminti

Ascaris

Askaridoze (apaļtārpu infekcija)

Zarnu nematodes (helmintu olas)

Ancylostoma

Ankilostomoze (cērmju infekcija)

Necator

Nekatoroze (apaļtārpu infekcija)

Trichuris

Trihuriāze (matgalvju infekcija)

Vīrusi

Enterovīrusi

Gastroenterīts, sirds anomālijas, meningīts, elpceļu slimība, nervu traucējumi, cits

Rotavīruss

Adenovīruss

Elpceļu slimība, acu infekcija, gastroenterīts

Rotavīruss

Gastroenterīts

Pārgūtā ūdens izmantošana lauksaimniecībā no komunālo notekūdeņu attīrīšanas staciju efluentiem varētu ietekmēt cilvēku patēriņam paredzēto ūdeņu kvalitāti un ūdens ekosistēmu stāvokli (sk. šā Komisijas paziņojuma 3. attēlu). Ūdensobjektu kvalitātes mērķi ir definēti ES tiesību aktos, lai aizsargātu cilvēku, dzīvnieku un vides veselību. Kvalitātes standartus, piemēram, nosaka koliformu indikatoriem peldvietu ūdenī, barības vielām (slāpeklis, fosfors), bioķīmiskajam skābekļa patēriņam (BSP) un ķīmiskajām vielām ūdens ekosistēmās, kā arī nitrātiem un ķīmiskajām vielām ūdens resursos, ko izmanto dzeramā ūdens sagatavošanai.

2.4. tabulā ir sniegts pārskats par Pelvietu dūdens direktīvā noteiktajām mikrobioloģiskajām robežvērtībām. Ar šiem parametriem var iepazīties, ja riska novērtējumā tiek konstatēts tāda ūdensobjekta kontaminācijas potenciālais risks, ko aizsargā ar šo direktīvu.

2.4. tabula

Peldvietu ūdens direktīvā (2006/7/EK) noteiktie kvalitātes standarti zarnu enterokokiem un E. coli

| | Zarnu enterokoki (KVV/100 ml) | E. coli (KVV/100 ml) |
| --- | --- | --- |
| Kvalitātes klase | Iekšējie ūdeņi | Piekrastes un pārejas ūdeņi | Iekšējie ūdeņi | Piekrastes un pārejas ūdeņi |
| Izcila | 200  (8) | 100  (8) | 500  (8) | 250  (8) |
| Laba | 400  (8) | 200  (8) | 1 000  (8) | 500  (8) |
| Pietiekama | 330  (9) | 185  (9) | 900  (9) | 500  (9) |
| Avots: Direktīva 2006/7/EK; atlasīts JRC (2019) (). |

Zarnu enterokoki (KVV/100 ml)

E. coli (KVV/100 ml)

Kvalitātes klase

Iekšējie ūdeņi

Piekrastes un pārejas ūdeņi

Iekšējie ūdeņi

Piekrastes un pārejas ūdeņi

Izcila

200  (8)

100  (8)

500  (8)

250  (8)

Laba

400  (8)

200  (8)

1 000  (8)

500  (8)

Pietiekama

330  (9)

185  (9)

900  (9)

500  (9)

Avots: Direktīva 2006/7/EK; atlasīts JRC (2019) ().

Ja ūdens atkalizmantošanas sistēma atrodas dzeramā ūdens aizsardzības zonas tuvumā, jāveic rūpīga analīze par jebkādu risku, kas radies infiltrācijas un noteces dēļ. Visi pasākumi, kas jāveic Ūdens pamatdirektīvā noteikto pienākumu izpildei un Dzeramā ūdens direktīvas 2020/2184 prasību izpildei, arī ir jāīsteno. Apsaimniekošanas praksi dzeramā ūdens avotu aizsardzībai skatiet ISO 16075–3 6.6. iedaļā.

2.5. tabulā ir saraksts ar parametriem, kas izvēlēti no Dzeramā ūdens direktīvas un kas varētu atrasties efluentā no komunālo notekūdeņu attīrīšanas stacijām. Tas ir indikatīvs piesārņotāju saraksts, ko varētu izmantot, lai veiktu skrīningu attiecībā uz visiem potenciālajiem apdraudējumiem dzeramā ūdens resursiem, kā arī lai raksturotu notekūdeņu avotus un, piemēram, rūpniecisko ražotņu izvietojumu attiecīgajā teritorijā. Līdzīgu pieeju varētu izmantot, lai veiktu skrīningu attiecībā uz pārgūtajā ūdenī potenciāli esošiem apdraudējumiem, kas varētu ietekmēt citas vides. Piemēram, ir jāskata arī piesārņotāju saraksts Vides kvalitātes standartu (VKS) direktīvā. Sk. 2.6. tabulu, lai iepazītos ar tādu piesārņotāju piemēriem no VKS direktīvas, kas varētu būt efluentā no komunālo notekūdeņu attīrīšanas stacijām.

2.5. tabula

Tādu dažu ķīmisko parametru piemēri, kas uzskaitīti Dzeramā ūdens direktīvā un var atrasties komunālajos notekūdeņos

| Parametrs | Vērtība |
| --- | --- |
| Nitrāts (NO3) | 50  mg/l |
| Varš | 2,0  mg/l |
| Urāns | 30  μg/l |
| Hroms | 25  μg/l |
| Niķelis | 20  μg/l |
| Arsēns, trihloretēns un tetrahloretēns | 10  μg/l |
| Selēns | 20  μg/l |
| Kadmijs, svins | 5  μg/l |
| Antimons | 10  μg/l |
| 1,2-dihloretāns | 3  μg/l |
| Dzīvsudrabs, benzols | 1,0  μg/l |
| Vinilhlorīds | 0,50  μg/l |
| PFAS kopā (perfluoralkilētu un polifluoralkilētu vielu kopums) | 0,50  μg/l |
| PFAS summa (tādu perfluoralkilētu un polifluoralkilētu vielu summa, kuras uzskata par problemātiskām attiecībā uz dzeramo ūdeni) | 0,10  μg/l |
| Akrilamīds, policikliskie aromātiskie ogļūdeņraži (PAH), epihlorhidrīns | 0,10  μg/l |
| Benz(a)pirēns | 10  μg/l |
| Bisfenols A | 2,5  μg/l |
| Trihalometāni kopā | 100  μg/l |
| Halogēnetiķskābes (HAA) | 60  μg/L |
| Avots: Direktīvas 2020/2184 I pielikuma (Dzeramā ūdens kvalitātes novērtēšanai izmantotās minimālās parametru vērtības) B daļa. Atlasīts JRC (2019) un pielāgots, ņemot vērā jaunās Dzeramā ūdens direktīvas pārskatījumus un vielas, ko varētu konstatēt pēc dezinfekcijas.
  Direktīvā 2020/2184 ir paredzēts kontrolsaraksta mehānisms draudus radošiem savienojumiem, piemēram, savienojumiem, kas izraisa endokrīnās sistēmas darbības traucējumus, farmaceitiskiem līdzekļiem un mikroplastmasai. Komisijas 2022. gada 19. janvāra Īstenošanas lēmumā noteikti tālāk norādītie savienojumi, kas izraisa endokrīnās sistēmas darbības traucējumus un kas iekļaujami kontrolsarakstā, kurā ietilpst vielas vai savienojumi, kas rada bažas attiecībā uz dzeramo ūdeni.






  — | 17-beta-estradiols ≤ 1 ng/l |

Parametrs

Vērtība

Nitrāts (NO3)

50  mg/l

Varš

2,0  mg/l

Urāns

30  μg/l

Hroms

25  μg/l

Niķelis

20  μg/l

Arsēns, trihloretēns un tetrahloretēns

10  μg/l

Selēns

20  μg/l

Kadmijs, svins

5  μg/l

Antimons

10  μg/l

1,2-dihloretāns

3  μg/l

Dzīvsudrabs, benzols

1,0  μg/l

Vinilhlorīds

0,50  μg/l

PFAS kopā (perfluoralkilētu un polifluoralkilētu vielu kopums)

0,50  μg/l

PFAS summa (tādu perfluoralkilētu un polifluoralkilētu vielu summa, kuras uzskata par problemātiskām attiecībā uz dzeramo ūdeni)

0,10  μg/l

Akrilamīds, policikliskie aromātiskie ogļūdeņraži (PAH), epihlorhidrīns

0,10  μg/l

Benz(a)pirēns

10  μg/l

Bisfenols A

2,5  μg/l

Trihalometāni kopā

100  μg/l

Halogēnetiķskābes (HAA)

60  μg/L

Avots: Direktīvas 2020/2184 I pielikuma (Dzeramā ūdens kvalitātes novērtēšanai izmantotās minimālās parametru vērtības) B daļa. Atlasīts JRC (2019) un pielāgots, ņemot vērā jaunās Dzeramā ūdens direktīvas pārskatījumus un vielas, ko varētu konstatēt pēc dezinfekcijas.

Direktīvā 2020/2184 ir paredzēts kontrolsaraksta mehānisms draudus radošiem savienojumiem, piemēram, savienojumiem, kas izraisa endokrīnās sistēmas darbības traucējumus, farmaceitiskiem līdzekļiem un mikroplastmasai. Komisijas 2022. gada 19. janvāra Īstenošanas lēmumā noteikti tālāk norādītie savienojumi, kas izraisa endokrīnās sistēmas darbības traucējumus un kas iekļaujami kontrolsarakstā, kurā ietilpst vielas vai savienojumi, kas rada bažas attiecībā uz dzeramo ūdeni.

—

17-beta-estradiols ≤ 1 ng/l

| — | nonilfenols: ≤ 300 ng/l |
| --- | --- |

—

nonilfenols: ≤ 300 ng/l

6. 2tabula

Piemērs ar prioritāriem piesārņotājiem, kas uzskaitīti Vides kvalitātes standartu direktīvā kā tādi, kas varētu atrasties komunālajos notekūdeņos
   (11)

| Parametrs | Gada vidējā (GV) vērtība (μg/l) | Maksimāli pieļaujamā koncentrācija (μg/l) | μg/kg mitrā svara |
| --- | --- | --- | --- |
| | Iekšējie virszemes ūdeņi (12) | Citi virszemes ūdeņi | Iekšējie virszemes ūdeņi (12) | Citi virszemes ūdeņi | Biota |
| Antracēns | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,1 | - |
| Benzols | 10 | 8 | 50 | 50 | - |
| Brominēti difenilēteri
  (radniecīgo vielu numuriem 28, 47, 99, 100, 153 un 154 atbilstošo koncentrāciju summa) | - | - | 0,14 | 0,14 | 0,0085 |
| Kadmijs un tā savienojumi (atkarībā no ūdens cietības pakāpes) | no 0,08 līdz 0,25 | 0,2 | no 0,45 līdz 1,5 | no 0,45 līdz 1,5 | - |
| C10–13 hloralkāni
  (Šai vielu grupai indikatīvais parametrs nav noteikts. Indikatīvais parametrs vai parametri jānosaka ar analītisku metodi.) | 0,4 | 0,4 | 1,4 | 1,4 | - |
| 1,2-dihloretāns | 10 | 10 | Nepiemēro | Nepiemēro | - |
| Dihlormetāns | 20 | 20 | Nepiemēro | Nepiemēro | - |
| Di(2-etilheksil)-ftalāts (DEHP) | 1,3 | 1,3 | Nepiemēro | Nepiemēro | - |
| Fluorantēns | 0,0063 | 0,0063 | 0,12 | 0,12 | 30 |
| Heksahlorbenzols | - | - | 0,05 | 0,05 | 10 |
| Heksahlorbutadiēns | - | - | 0,6 | 0,6 | 55 |
| Svins un tā savienojumi | 1,2 (bioloģiski pieejamās vielu koncentrācijas) | 1,3 | 14 | 14 | - |
| Dzīvsudrabs un tā savienojumi | - | - | 0,07 | 0,07 | 20 |
| Naftalīns | 2 | 2 | 130 | 130 | - |
| Niķelis un tā savienojumi | 4
  (bioloģiski pieejamās vielu koncentrācijas) | 8,6 | 34 | 34 | - |
| Nonilfenols (4-nonilfenols) | 0,3 | 0,3 | 2,0 | 2,0 | - |
| Oktilfenoli ((4-(1,1′,3,3′- tetrametilbutil)-fenols)) | 0,1 | 0,01 | Nepiemēro | Nepiemēro | - |
| Pentahlorbenzols | 0,007 | 0,0007 | Nepiemēro | Nepiemēro | - |
| PAH Benz(a)pirēns (13) | 1,7 × 10–4 | 1,7 × 10–4 | 0,27 | 0,027 | - |
| Tributilalvas savienojumi (tributilalvas katjons) | 0,0002 | 0,0002 | 0,0015 | 0,0015 | - |
| Trihlorbenzoli | 0,4 | 0,4 | Nepiemēro | Nepiemēro | - |
| Trihlormetāns | 2,5 | 2,5 | Nepiemēro | Nepiemēro | - |
| Perfluoroktānsulfoskābe un tās atvasinājumi (PFOS) | 6,5 × 10–4 | 1,3 × 10–4 | 36 | 7,2 | 9,1 |
| Heksabromciklododekāni (HBCDD) | 0,0016 | 0,0008 | 0,5 | 0,05 | 167 |
| Avots: VKS direktīva 2013/39/ES; atlasīts JRC, 2019. |

Parametrs

Gada vidējā (GV) vērtība (μg/l)

Maksimāli pieļaujamā koncentrācija (μg/l)

μg/kg mitrā svara

Iekšējie virszemes ūdeņi (12)

Citi virszemes ūdeņi

Iekšējie virszemes ūdeņi (12)

Citi virszemes ūdeņi

Biota

Antracēns

0,1

0,1

0,1

0,1

-

Benzols

10

8

50

50

-

Brominēti difenilēteri

(radniecīgo vielu numuriem 28, 47, 99, 100, 153 un 154 atbilstošo koncentrāciju summa)

-

-

0,14

0,14

0,0085

Kadmijs un tā savienojumi (atkarībā no ūdens cietības pakāpes)

no 0,08 līdz 0,25

0,2

no 0,45 līdz 1,5

no 0,45 līdz 1,5

-

C10–13 hloralkāni

(Šai vielu grupai indikatīvais parametrs nav noteikts. Indikatīvais parametrs vai parametri jānosaka ar analītisku metodi.)

0,4

0,4

1,4

1,4

-

1,2-dihloretāns

10

10

Nepiemēro

Nepiemēro

-

Dihlormetāns

20

20

Nepiemēro

Nepiemēro

-

Di(2-etilheksil)-ftalāts (DEHP)

1,3

1,3

Nepiemēro

Nepiemēro

-

Fluorantēns

0,0063

0,0063

0,12

0,12

30

Heksahlorbenzols

-

-

0,05

0,05

10

Heksahlorbutadiēns

-

-

0,6

0,6

55

Svins un tā savienojumi

1,2 (bioloģiski pieejamās vielu koncentrācijas)

1,3

14

14

-

Dzīvsudrabs un tā savienojumi

-

-

0,07

0,07

20

Naftalīns

2

2

130

130

-

Niķelis un tā savienojumi

4

(bioloģiski pieejamās vielu koncentrācijas)

8,6

34

34

-

Nonilfenols (4-nonilfenols)

0,3

0,3

2,0

2,0

-

Oktilfenoli ((4-(1,1′,3,3′- tetrametilbutil)-fenols))

0,1

0,01

Nepiemēro

Nepiemēro

-

Pentahlorbenzols

0,007

0,0007

Nepiemēro

Nepiemēro

-

PAH Benz(a)pirēns (13)

1,7 × 10–4

1,7 × 10–4

0,27

0,027

-

Tributilalvas savienojumi (tributilalvas katjons)

0,0002

0,0002

0,0015

0,0015

-

Trihlorbenzoli

0,4

0,4

Nepiemēro

Nepiemēro

-

Trihlormetāns

2,5

2,5

Nepiemēro

Nepiemēro

-

Perfluoroktānsulfoskābe un tās atvasinājumi (PFOS)

6,5 × 10–4

1,3 × 10–4

36

7,2

9,1

Heksabromciklododekāni (HBCDD)

0,0016

0,0008

0,5

0,05

167

Avots: VKS direktīva 2013/39/ES; atlasīts JRC, 2019.

Apdraudējumu novērtējumā varētu ietvert pazemes ūdeņu un virszemes ūdeņu ķīmiskās kvalitātes stāvokļa izvērtējumu, noteiktās nitrātjutīgās zonas, upju baseiniem specifiskos piesārņotājus.

2.7. tabulā iekļautie resursi varētu palīdzēt personām, kas atbild par riska pārvaldības plānu, apkopot informāciju, kas ir būtiska attiecīgajai ūdens atkalizmantošanas sistēmai un vietējam kontekstam.

2.7. tabula

Tiešsaistes datu avoti

| Avots | Pieejamā informācija | Saikne |
| --- | --- | --- |
| WISE Ūdens pamatdirektīvas (ŪPD) aizsargāto zonu telpisko datu kopa | — | Dzeramā ūdens aizsardzības zonas |

Avots

Pieejamā informācija

Saikne

WISE Ūdens pamatdirektīvas (ŪPD) aizsargāto zonu telpisko datu kopa

—

Dzeramā ūdens aizsardzības zonas

| — | Noteiktās zonas, piemēram, zivju aizsardzības zonas un gliemju aizsardzības zonas |
| --- | --- |

—

Noteiktās zonas, piemēram, zivju aizsardzības zonas un gliemju aizsardzības zonas

| — | Nitrātjutīgās zonas |
| --- | --- |

—

Nitrātjutīgās zonas

| — | Komunālo notekūdeņu jutīgās zonas |
| --- | --- |

—

Komunālo notekūdeņu jutīgās zonas

| — | Peldvietu ūdens aizsardzības zonas |
| --- | --- |

—

Peldvietu ūdens aizsardzības zonas

https://sdi.eea.europa.eu/catalogue/water/eng/catalog.search#/home

WISE EIONET telpisko datu kopa

Informācija par Eiropas upju baseinu apgabaliem, šo apgabalu apakšvienībām, virszemes ūdensobjektiem, pazemes ūdensobjektiem un monitoringa vietām.

https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/data/wise-eionet-spatial-3

WISE Ūdens pamatdirektīvas kvalitātes faktoru karte

Informācija no otrajiem upju baseinu apsaimniekošanas plāniem, ko ES dalībvalstis un Norvēģija iesniedza saskaņā ar Ūdens pamatdirektīvas (ŪPD) 13. pantu. Kartē ir redzams virszemes ūdensobjektu ekoloģiskais stāvoklis vai potenciāls, pamatojoties uz to kvalitātes faktoru stāvokļa vērtību.

https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/explore-interactive-maps/water-framework-directive-quality-elements

WISE pazemes ūdeņu ķīmiskā stāvokļa datubāze

Informācija par pazemes ūdeņu ķīmisko stāvokli (labs, nezināms, slikts) katrā upju baseinu apsaimniekošanas plānā un valstī.

https://water.europa.eu/freshwater/data-maps-and-tools/water-framework-directive-groundwater-data-products/groundwater-chemical-status

WISE saldūdens informācijas sistēma

Informācija un dati par Eiropas upju, ezeru, pazemes ūdeņu stāvokli un to noslodzi, par pasākumiem un darbībām, kas veikti, lai aizsargātu un saglabātu ūdens vidi.

https://water.europa.eu/freshwater

Ūdens un lauksaimniecības zināšanu centrs

Ūdens un lauksaimniecības informācijas rīks

| — | Virszemes ūdeņu kvalitāte |
| --- | --- |

—

Virszemes ūdeņu kvalitāte

| — | Pazemes ūdeņu kvalitāte |
| --- | --- |

—

Pazemes ūdeņu kvalitāte

| — | Ūdensobjektu ekoloģiskais stāvoklis |
| --- | --- |

—

Ūdensobjektu ekoloģiskais stāvoklis

| — | Ūdensobjektu ķīmiskais stāvoklis |
| --- | --- |

—

Ūdensobjektu ķīmiskais stāvoklis

https://water.jrc.ec.europa.eu/

Eiropas Ķimikāliju aģentūras (ECHA) vides kvalitātes standartu datubāze

Vides kvalitātes standarti (VKS), kas ietver gada vidējās vērtības un maksimāli pieļaujamo koncentrāciju, prioritārām vielām un citiem noteiktiem piesārņotājiem, kā noteikts Direktīvas 2000/60/EK 16. pantā.

https://echa.europa.eu/environmental-quality-standards

Eiropas Piesārņojošo vielu un izmešu pārneses reģistrs (E-PRTR)

Vides dati no industriālajiem kompleksiem Eiropas Savienības dalībvalstīs

https://ec.europa.eu/environment/industry/stationary/e-prtr/legislation.htm

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) ķīmisko apdraudējumu datubāze OpenFoodTox

Atvērtā avota dati par vielu raksturošanu, Eiropas pamata tiesību aktiem un kopsavilkums par ļoti svarīgiem toksikoloģiskiem beigupunktiem un atsauces vērtībām.

https://www.efsa.europa.eu/en/data-report/chemical-hazards-database-openfoodtox

Agronomiskie apdraudējumi pārgūtajā ūdenī

2.8. tabulā ir iekļauti daži agronomiskie apdraudējumi, kas var atrasties pārgūtajā ūdenī, kurš varētu ietekmēt augsni, saldūdens resursus un kultūraugus apūdeņošanas laikā. Šie apdraudējumi ir saistīti ar ķīmiskajām vielām pārgūtajā ūdenī.

2.8. tabula

Galvenie vides apdraudējumi, vides recipienti un pārgūtā ūdens, ko izmanto lauksaimnieciskai apūdeņošanai, iespējamā negatīvā ietekme (avots: Austrālijas vadlīnijas (2006), ISO 16075-1: 2020)

| Apdraudējums | Vides recipients | Iespējamā ietekme |
| --- | --- | --- |
| Slāpeklis | Augsne
  Pazemes ūdeņi (izskalošanās)
  Virszemes ūdeņi (notece)
  Kultūraugi | Barības vielas līdzsvara trūkums kultūraugos; eitrofikācija; toksiska ietekme uz sauszemes biotu
  Kontaminācija
  Eitrofikācija |
| Fosfors | Augsne
  Virszemes ūdeņi | Eitrofikācija / toksiska ietekme uz biotu
  Eitrofikācija |
| Hlorēšanas atliekas | Virszemes ūdeņi
  Kultūraugi | Toksiskums ūdens biotai
  Toksiskums kultūraugiem |
| Sāļums (kopējās izšķīdušās cietās vielas, vadītspēja) | Augsne (sasāļošanās)
  Virszemes ūdeņi
  Pazemes ūdeņi | Kaitējums augsnei; spriedze kultūraugiem; kadmija uzņemšana augos
  Lielāks sāļums |
| Bors | Augsne (uzkrāšanās) | Toksiskums kultūraugiem |
| Hlorīds | Kultūraugi
  Augsne
  Virszemes ūdeņi
  Pazemes ūdeņi (izskalošanās) | Toksiskums kultūraugiem (smidzināšana uz lapām)
  Toksiskums kultūraugiem, uzsūcot no saknēm
  Toksiskums ūdens biotai |
| Nātrijs | Kultūraugi
  Augsne | Toksiskums kultūraugiem (smidzināšana uz lapām)
  Kaitējums augsnei (toksiskums kultūraugiem) |
| Neorganiskie adsorbējamie piesārņotāji (piem., smagie metāli) | Uzkrāšanās augsnē | Toksiskums kultūraugiem |

Apdraudējums

Vides recipients

Iespējamā ietekme

Slāpeklis

Augsne

Pazemes ūdeņi (izskalošanās)

Virszemes ūdeņi (notece)

Kultūraugi

Barības vielas līdzsvara trūkums kultūraugos; eitrofikācija; toksiska ietekme uz sauszemes biotu

Kontaminācija

Eitrofikācija

Fosfors

Augsne

Virszemes ūdeņi

Eitrofikācija / toksiska ietekme uz biotu

Eitrofikācija

Hlorēšanas atliekas

Virszemes ūdeņi

Kultūraugi

Toksiskums ūdens biotai

Toksiskums kultūraugiem

Sāļums (kopējās izšķīdušās cietās vielas, vadītspēja)

Augsne (sasāļošanās)

Virszemes ūdeņi

Pazemes ūdeņi

Kaitējums augsnei; spriedze kultūraugiem; kadmija uzņemšana augos

Lielāks sāļums

Bors

Augsne (uzkrāšanās)

Toksiskums kultūraugiem

Hlorīds

Kultūraugi

Augsne

Virszemes ūdeņi

Pazemes ūdeņi (izskalošanās)

Toksiskums kultūraugiem (smidzināšana uz lapām)

Toksiskums kultūraugiem, uzsūcot no saknēm

Toksiskums ūdens biotai

Nātrijs

Kultūraugi

Augsne

Toksiskums kultūraugiem (smidzināšana uz lapām)

Kaitējums augsnei (toksiskums kultūraugiem)

Neorganiskie adsorbējamie piesārņotāji (piem., smagie metāli)

Uzkrāšanās augsnē

Toksiskums kultūraugiem

Šo parametru atsauces vērtības ir atkarīgas no vietējā konteksta (piem., augsnes veids, augsnes skābums, klimatiskie apstākļi, apūdeņoto kultūraugu veids un panesamība). Piemērojamie tiesību akti un atsauces standarti varētu palīdzēt noteikt maksimāli pieļaujamo koncentrāciju konkrētiem identificētiem apdraudējumiem. Vides un agronomisko risku piemēri, kas saistīti ar kultūraugiem un augsnēm, ir norādīti ISO 16075-1 (2020). Var arī skatīt ISO 16075-1 (2020) B un C pielikumu, lai uzzinātu par iespējamiem vides apdraudējumu standartiem un riska pārvaldību lauksaimnieciskajā apūdeņošanā ar pārgūto ūdeni. Pieejamā informācija ir norādīta zemāk.

| — | Ar augsni saistītu risku pārskats (B2. tabula), piem., neorganisko adsorbējamo piesārņotāju mobilizēšana, augsnes sasāļošanās, augsnes augšējā slāņa sakaļķošanās, bora mobilizācija, fosfora uzkrāšanās un mobilitāte. |
| --- | --- |

—

Ar augsni saistītu risku pārskats (B2. tabula), piem., neorganisko adsorbējamo piesārņotāju mobilizēšana, augsnes sasāļošanās, augsnes augšējā slāņa sakaļķošanās, bora mobilizācija, fosfora uzkrāšanās un mobilitāte.

| — | Barības vielu maksimālā līmeņa piemēri attīrītos notekūdeņos, ko izmanto apūdeņošanai (C1. tabula); apūdeņošanas ūdens maksimālās vadītspējas piemērs atbilstoši augu panesamībai, kad augus apūdeņo ar smidzināšanu no augšas (C2. tabula); noteiktu kultūraugu relatīvā noturība pret lapu bojājumiem, kurus izraisa sāļš ūdens, ko smidzina ar smidzinātājiem no augšas (C3. tabula); apūdeņošanas ūdens vadītspējas un nātrija adsorbcijas rādītāja (NAR) kombinētā ietekme uz iespējamām ūdens infiltrācijas (caurlaidības) problēmām (C4. tabula); sāļuma rādītāja maksimālā līmeņa piemērs attīrītiem notekūdeņiem, ko izmanto apūdeņošanai atbilstoši kultūraugu jutības pakāpei (C5. tabula). |
| --- | --- |

—

Barības vielu maksimālā līmeņa piemēri attīrītos notekūdeņos, ko izmanto apūdeņošanai (C1. tabula); apūdeņošanas ūdens maksimālās vadītspējas piemērs atbilstoši augu panesamībai, kad augus apūdeņo ar smidzināšanu no augšas (C2. tabula); noteiktu kultūraugu relatīvā noturība pret lapu bojājumiem, kurus izraisa sāļš ūdens, ko smidzina ar smidzinātājiem no augšas (C3. tabula); apūdeņošanas ūdens vadītspējas un nātrija adsorbcijas rādītāja (NAR) kombinētā ietekme uz iespējamām ūdens infiltrācijas (caurlaidības) problēmām (C4. tabula); sāļuma rādītāja maksimālā līmeņa piemērs attīrītiem notekūdeņiem, ko izmanto apūdeņošanai atbilstoši kultūraugu jutības pakāpei (C5. tabula).

| — | Citu ķīmisko elementu vidējās vērtības un maksimālās vērtības piemērs attīrītā notekūdenī (C6. tabula) — tur norādītas ieteicamās vērtības pārgūtā ūdenī, kas, visticamāk, būtu toksiskas augiem, augi šos elementus pārmērīgi uzsūktu, kam sekotu citu ķīmisko elementu toksiska līmeņa uzkrāšanās augu audos, un citi ķīmiskie elementi nonāktu pazemes ūdeņos. |
| --- | --- |

—

Citu ķīmisko elementu vidējās vērtības un maksimālās vērtības piemērs attīrītā notekūdenī (C6. tabula) — tur norādītas ieteicamās vērtības pārgūtā ūdenī, kas, visticamāk, būtu toksiskas augiem, augi šos elementus pārmērīgi uzsūktu, kam sekotu citu ķīmisko elementu toksiska līmeņa uzkrāšanās augu audos, un citi ķīmiskie elementi nonāktu pazemes ūdeņos.

---

(1)  ISO 20426:2018. Vadlīnijas veselības riska novērtēšanai un pārvaldībai attiecībā uz nedzeramā ūdens atkalizmantošanu.

(2)  ISO 16075-1, 2020. Vadlīnijas attīrītu notekūdeņu izmantošanai apūdeņošanas projektos. 1. daļa. Apūdeņošanai paredzēta atkalizmantošanas projekta pamats.

(3)  PVO, 2006. WHO guidelines on the safe use of wastewater, excreta and greywater – Vol II: Wastewater in agriculture [PVO vadlīnijas notekūdeņu, ekskrētu un saimniecības notekūdeņu drošai izmantošanai. II sēj. Notekūdeņi lauksaimniecībā].

(4)  PVO, 2016. Sanitation safety planning: manual for safe use and disposal of wastewater, greywater and excreta [Sanitārijas drošības plānošana. Rokasgrāmata notekūdeņu, saimniecības notekūdeņu un ekskrētu drošai izmantošanai un likvidēšanai].

(5)  NRMMC–EPHC–AHMC, 2006. Austrālijas ūdens reciklēšanas vadlīnijas. Veselības un vides risku pārvaldība (1. posms). Valsts ūdens kvalitātes pārvaldības stratēģija.

(6)  Avots: Minimālās kvalitātes prasības ūdens atkalizmantošanai lauksaimnieciskajā apūdeņošanā un ūdens nesējslāņu papildināšanā, JRC (2017).

(7)  JRC, 2017. Minimum quality requirements for water reuse in agricultural irrigation and aquifer recharge. JRC Science for Policy Report [Minimālās kvalitātes prasības ūdens atkalizmantošanai lauksaimnieciskajā apūdeņošanā un ūdens nesējslāņu papildināšanā. JRC ziņojums par zinātni politikas vajadzībām].

(8)  Izmērīto koncentrāciju 95. procentīle.

(9)  Izmērīto koncentrāciju 90. procentīle.

(10)  JRC, 2019. Water quality in Europe: effects of the Urban Wastewater Treatment Directive. JRC Science for Policy Report [Ūdens kvalitāte Eiropā. Komunālo notekūdeņu attīrīšanas direktīvas ietekme. JRC ziņojums par zinātni politikas vajadzībām].

(11)  Atlasīts no 45 prioritārajām vielām, kuras izklāstītas VKS direktīvā, kas ietver pesticīdus, sadzīves un rūpnieciskās ķimikālijas.

(12)  Iekšzemes virszemes ūdeņi ietver upes un ezerus un saistītus mākslīgus vai stipri pārveidotus ūdensobjektus.

(13)  Poliaromātisko ogļūdeņražu (PAH) (Nr. 28) prioritāro vielu grupai biotas VKS un atbilstošie GVL-VKS ūdenī attiecas uz tādu benz(a)pirēnu koncentrāciju, uz kuru toksicitāti tie balstās. Benz(a)pirēnu var uzskatīt par citu PAH marķieri, līdz ar to, lai salīdzinātu ar biotas VKS vai attiecīgajiem GVL-VKS ūdenī, nepieciešams veikt tikai benz(a)pirēna monitoringu.

---

3. PIELIKUMS

Riska novērtēšanas metodiku piemēri

Vides un veselības risku var novērtēt, izmantojot dažādas pieejas ar dažādu sarežģītības pakāpi un datu prasībām, kas atkarīgas no konkrētās ūdens atkalizmantošanas sistēmas. Ilustrācijas nolūkos šajā pielikumā ir arī norādītas dažas kvalitatīvas un puskvantitatīvas riska novērtēšanas metodes un rīki, kas atlasīti no tiem, kuri rosināti publicētos prakses dokumentos un standartos: ISO 20426 (2018) (1), PVO Sanitārijas drošības plānošanas (SDP) (2) rokasgrāmata (2016), ISO 16075-1 un 2 (2020) (3), Austrālijas vadlīnijas (2006) (4).

Ūdens atkalizmantošanas sistēmas paraugprakse un piemēri, kas attiecināmi uz vairākām dalībvalstīm, ir pieejami arī JCR tehniskajā ziņojumā (5).

Veselības riska novērtējums

Veicot kvalitatīvu vai puskvantitatīvu riska novērtējumu, katra identificētā apdraudējuma riska līmenis izriet no kombinēta izvērtējuma, kurā ietverta notikuma varbūtības pakāpe un tā seku līmenis vai smaguma pakāpe, kā norādīts šajā vienādojumā:

riska līmenis = varbūtība x sekas (vai smaguma pakāpe)

Varbūtība ir iespēja, ka noteiktā laika posmā notiks bīstams notikums, kuram var būt bīstamas sekas. Iespējamību var novērtēt, pārskatot pieejamos vēsturiskos datus vai novērtējot cilvēcisko kļūdu, izmantojot kļūmju vai notikumu kokus. Ūdens atkalizmantošanas sistēmā šāda iespējamība var izrietēt no šādas kombinācijas: varbūtība, ka pārgūtajam ūdenim, kas satur bīstamu elementu (piem., E. coli), var tikt eksponēts cilvēks (piem., ja ūdens tiek norīts) un varbūtība, ka pārgūtajā ūdenī ir apdraudējums (piem., noticis tāds bīstams notikums kā nejauša noplūde).

Sekas vai smaguma pakāpe ir iespējamās nevēlamās sekas veselībai, kas izriet no eksponētības apdraudējumam. Seku līmeni var noteikt ar kvalitatīvu izvērtējumu, pamatojoties uz iznākuma aprakstu, vai izmantojot citus rīkus (piem., lēmumu kokus), ņemot vērā apdraudējumus un bīstamus notikumus.

Veicot kvalitatīvu un puskvantitatīvu riska novērtējumu, apdraudējumi / bīstami notikumi un to varbūtības un seku līmeņa noteikšana balstās uz riska novērtēšanas grupas spriedumiem un pieredzi. Riska līmeni var klasificēt kā ļoti zemu, zemu, vidēju, augstu vai ļoti augstu, apvienojot varbūtības un seku līmeni (3.1. tabula).

3.1. tabula

Kvalitatīvā riska novērtējuma matrices piemērs (avots: 4. tabula, ISO 20426: 2018)

| VARBŪTĪBA | SEKAS |
| --- | --- |
| 1 — nebūtiskas | 2 — nelielas | 3 — vidējas | 4 — būtiskas | 5 — katastrofālas |
| A — reti | Ļoti zemu | Ļoti zemu | Zemu | Zemu | Vidēji |
| B — mazticami | Ļoti zemu | Zemu | Zemu | Vidēji | Augstu |
| C — iespējami | Zemu | Zemu | Vidēji | Augstu | Augstu |
| D — visticamāk | Zemu | Vidēji | Augstu | Augstu | Ļoti augstu |
| E — gandrīz noteikti | Vidēji | Augstu | Augstu | Ļoti augstu | Ļoti augstu |

VARBŪTĪBA

SEKAS

1 — nebūtiskas

2 — nelielas

3 — vidējas

4 — būtiskas

5 — katastrofālas

A — reti

Ļoti zemu

Ļoti zemu

Zemu

Zemu

Vidēji

B — mazticami

Ļoti zemu

Zemu

Zemu

Vidēji

Augstu

C — iespējami

Zemu

Zemu

Vidēji

Augstu

Augstu

D — visticamāk

Zemu

Vidēji

Augstu

Augstu

Ļoti augstu

E — gandrīz noteikti

Vidēji

Augstu

Augstu

Ļoti augstu

Ļoti augstu

Alternatīva risku matrice, kas piedāvāta PVO Sanitārijas drošības plānošanas rokasgrāmatā (2016), balstās uz puskvantitatīvo metodi, kuras gadījumā vajadzīga aktīvāka pieeja (piem., izmantojot formulas), lai katram identificētajam apdraudējumam vai bīstamajam notikumam aprēķinātu konkrētu varbūtības un smaguma pakāpes skaitlisko vērtību un lai beigu beigās iegūtu riska līmeni vai vērtību (3.2. tabula).

3.2. tabula

Puskvantitatīvā riska novērtēšanas matrice (avots: 3.4. rīks, PVO Sanitārijas drošības plānošanas rokasgrāmata, 2016)

| VARBŪTĪBA | SMAGUMA PAKĀPE |
| --- | --- |
| 1 — nebūtiska | 2 — neliela | 4 — vidēja | 8 — būtiska | 16 — katastrofāla |
| Reti (ļoti mazticams) — 1 | 1 | 2 | 4 | 8 | 16 |
| Mazticams — 2 | 2 | 4 | 8 | 16 | 32 |
| Iespējams — 3 | 3 | 6 | 12 | 24 | 48 |
| Iespējams — 4 | 4 | 8 | 16 | 32 | 64 |
| Gandrīz noteikti — 5 | 5 | 10 | 20 | 40 | 80 |
| Riska rādītājs R = L x S | <6 | 7 –12 | 13 –32 | >32 |
| Riska līmenis | Zems risks | Vidējs risks | Augsts risks | Ļoti augsts risks |

VARBŪTĪBA

SMAGUMA PAKĀPE

1 — nebūtiska

2 — neliela

4 — vidēja

8 — būtiska

16 — katastrofāla

Reti (ļoti mazticams) — 1

1

2

4

8

16

Mazticams — 2

2

4

8

16

32

Iespējams — 3

3

6

12

24

48

Iespējams — 4

4

8

16

32

64

Gandrīz noteikti — 5

5

10

20

40

80

Riska rādītājs R = L x S

<6

7 –12

13 –32

>32

Riska līmenis

Zems risks

Vidējs risks

Augsts risks

Ļoti augsts risks

Izmantojot puskvantitatīvo pieeju, ir jādefinē varbūtība / iespējamības līmenis, pamatojoties uz apdraudējumiem vai bīstamiem notikumiem, kā arī seku līmenis / smaguma pakāpe, piemēram, ņemot vērā gadījumus, kad pārgūtajā ūdenī tiek pārsniegtas bīstamo vielu aizsardzības robežvērtības, kā arī ar to saistītās ietekmes uz veselību mērogu. Šīs definīcijas būtu jāizstrādā uz konkrētas ūdens atkalizmantošanas sistēmas un vietējā konteksta pamata, kā arī vienmēr jāņem vērā sabiedrības veselības aizsardzības princips un visa veida regulatīvā ietekme. 3.3. un 3.4. tabulā ir norādītas dažas definīcijas no ISO 20426 (2018) un PVO Sanitārijas drošības plānošanas rokasgrāmatas (2016).

3.3. tabula

Rosinātie pasākumi saistībā ar sekām vai ietekmes smaguma pakāpi (ISO 20426:2018 2. tabula un PVO, 2016, 3.3. rīks)

| SEKAS (VAI SMAGUMA PAKĀPE) |
| --- |
| Līmenis — deskriptors | Piemēra apraksts |
| 1 — NEBŪTISKS | Apdraudējums vai bīstams notikums, kas neietekmē vai nebūtiski ietekmē veselību (6), salīdzinājumā ar pamata līmeni. |
| 2 — MAZS | Apdraudējums vai bīstams notikums, kas var radīt mazu ietekmi uz veselību (7) |
| 3 — VIDĒJS | Apdraudējums vai bīstams notikums, kas var radīt pašierobežojošu ietekmi uz veselību vai vieglu slimību (8). |
| 4 — LIELS | Apdraudējums vai bīstams notikums, kas var radīt slimību vai traumu (9) un kā rezultātā var tikt iesniegta juridiska sūdzība vai paustas bažas. |
| 5 — KATASTROFĀLS | Apdraudējums vai bīstams notikums, kas var radīt smagu slimību vai traumu (10) vai pat dzīvības zaudēšanu un/vai kā rezultātā regulators veic plašu izmeklēšanu un rosina iespējamu kriminālvajāšanu. |

SEKAS (VAI SMAGUMA PAKĀPE)

Līmenis — deskriptors

Piemēra apraksts

1 — NEBŪTISKS

Apdraudējums vai bīstams notikums, kas neietekmē vai nebūtiski ietekmē veselību (6), salīdzinājumā ar pamata līmeni.

2 — MAZS

Apdraudējums vai bīstams notikums, kas var radīt mazu ietekmi uz veselību (7)

3 — VIDĒJS

Apdraudējums vai bīstams notikums, kas var radīt pašierobežojošu ietekmi uz veselību vai vieglu slimību (8).

4 — LIELS

Apdraudējums vai bīstams notikums, kas var radīt slimību vai traumu (9) un kā rezultātā var tikt iesniegta juridiska sūdzība vai paustas bažas.

5 — KATASTROFĀLS

Apdraudējums vai bīstams notikums, kas var radīt smagu slimību vai traumu (10) vai pat dzīvības zaudēšanu un/vai kā rezultātā regulators veic plašu izmeklēšanu un rosina iespējamu kriminālvajāšanu.

3.4. tabula

Rosinātie pasākumi saistībā ar ekspozīcijas notikumu varbūtību (ISO 20426:2018 3. tabula un PVO, 2016, 3.3. rīks)

| VARBŪTĪBA |
| --- |
| Līmenis — deskriptors | Piemēra apraksts |
| A — RETI | Nav noticis pagātnē, un ir ļoti maza iespēja, ka tas notiks saprātīgā laika periodā (11). |
| B — MAZTICAMI | Nav noticis pagātnē, bet var notikt izņēmuma gadījumā saprātīgā laika periodā. |
| C — IESPĒJAMS | Var būt noticis pagātnē un/vai var notikt parastos apstākļos saprātīgā laika periodā. |
| D — VISTICAMĀK | Noticis pagātnē un/vai visticamāk notiks parastos apstākļos saprātīgā laika periodā. |
| E — GANDRĪZ NOTEIKTI | Noticis pagātnē un/vai gandrīz garantēti notiks vairumā apstākļos saprātīgā laika periodā. |

VARBŪTĪBA

Līmenis — deskriptors

Piemēra apraksts

A — RETI

Nav noticis pagātnē, un ir ļoti maza iespēja, ka tas notiks saprātīgā laika periodā (11).

B — MAZTICAMI

Nav noticis pagātnē, bet var notikt izņēmuma gadījumā saprātīgā laika periodā.

C — IESPĒJAMS

Var būt noticis pagātnē un/vai var notikt parastos apstākļos saprātīgā laika periodā.

D — VISTICAMĀK

Noticis pagātnē un/vai visticamāk notiks parastos apstākļos saprātīgā laika periodā.

E — GANDRĪZ NOTEIKTI

Noticis pagātnē un/vai gandrīz garantēti notiks vairumā apstākļos saprātīgā laika periodā.

Riska pārvaldības prioritātes un preventīvos pasākumus, kas samazinās risku vai riskus, nosaka katram ekspozīcijas ceļam un recipientam apzinātie riska līmeņi, kas saistīti ar apdraudējumu / bīstamiem notikumiem. Piemēram, riska līmenis ar preventīvu pasākumu jāsamazina tad, ja riska līmenis ir vidējs vai augstāks. Šajā izvērtējumā varētu iekļaut jebkādu esošu preventīvu pasākumu novērtējumu un papildu pasākumu/darbību noteikšanu apdraudējumiem, kam nav esošu vai iedarbīgu pasākumu. Ja ar preventīvo pasākumu var pietiekami kontrolēt risku, nepieciešamās darbības var būt monitoringa un citu darbības kontroles metožu izveide, lai kontrolētu tā funkcionalitāti. Vairākbarjeru pieeja, kad tiek izmantoti vairāki preventīvi pasākumi un barjeras, nodrošina uzticamāku riska pārvaldību nekā viens pasākums vai barjera. Izvēlētie preventīvie pasākumi un barjeras pēc tam būtu atkārtoti jānovērtē, lai verificētu, ka riska līmeņi ir samazinājušies, kā parādīts piemērā 3.5. tabulā.

3.5. tabula

Riska novērtējuma un pārvaldības piemērs iespējamai saskarei ar patogēnu baktēriju pārgūtā ūdenī galaizmantojuma punktā, pielāgota no ISO 20426:2018 5. tabulas

| Apdraudējums | Notekūdeņu avots | Paredzētais galaizmantojums | Bīstams notikums | Maksimāls risks | Preventīvs pasākums | Atlikušais risks |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sekas | Varbūtība | Risks | Sekas | Varbūtība | Risks |
| Patogēnas baktērijas (e.g. E. coli) | Komunālie notekūdeņi | Lauksaimnieciska izmantošana | Infekcija pēc saskares ar pārgūto ūdeni vai tā norīšanas (piem., apūdeņošanas laikā) | Būtiskas | Iespējams | Liels (pamatojoties uz 3.1. tabulu) | Avota kontrole | Būtiskas (12) | Reti (13) | Zems |
| Attīrīšanas kontrole (piem., dezinfekcija) |
| Galaizmantojuma kontrole (piem., barjeru izmantošana un individuālie aizsardzības līdzekļi) |
| N.B. Preventīvu pasākumu un barjeru piemēri norādīti 4. pielikumā. |

Apdraudējums

Notekūdeņu avots

Paredzētais galaizmantojums

Bīstams notikums

Maksimāls risks

Preventīvs pasākums

Atlikušais risks

Sekas

Varbūtība

Risks

Sekas

Varbūtība

Risks

Patogēnas baktērijas (e.g. E. coli)

Komunālie notekūdeņi

Lauksaimnieciska izmantošana

Infekcija pēc saskares ar pārgūto ūdeni vai tā norīšanas (piem., apūdeņošanas laikā)

Būtiskas

Iespējams

Liels (pamatojoties uz 3.1. tabulu)

Avota kontrole

Būtiskas (12)

Reti (13)

Zems

Attīrīšanas kontrole (piem., dezinfekcija)

Galaizmantojuma kontrole (piem., barjeru izmantošana un individuālie aizsardzības līdzekļi)

N.B. Preventīvu pasākumu un barjeru piemēri norādīti 4. pielikumā.

Saldūdens resursu vides riska novērtējums

Lai gan veselības riska novērtējums ir vērsts uz cilvēku recipientiem, vides riska novērtējumā izvērtē jebkādu slodzi uz vidēm, ko var ietekmēt pārgūtā ūdens izmantošana lauksaimnieciskajai apūdeņošanai. Tā veikšanai ir sīki jāapraksta ģeoloģiskie un hidroģeoloģiskie apstākļi vietā, kur atrodas ūdens atkalizmantošanas sistēma. Šajā nolūkā var skatīt WISE EIONET telpisko datu kopu (14), kurā iekļauta informācija par Eiropas upju baseinu apgabaliem, šo apgabalu apakšvienībām, virszemes ūdensobjektiem, pazemes ūdensobjektiem un monitoringa vietām. Šeit ierosinātā procedūra tika izstrādāta saskaņā ar ISO 16075-1 (2020) 6.3. iedaļu un Austrālijas vadlīniju (2006) 4.2. punktu, un tās mērķis ir dot norādes ūdens jomas praktiķiem, lai novērtētu to apdraudējumu ietekmi, ko pārgūtais ūdens rada saldūdens resursos (virszemes ūdeņi un pazemes ūdeņi).

1. darbība. Apdraudējumu skrīnings

Salīdzināt apdraudējumus pārgūtā ūdenī ar zināmām vērtībām, kas noteiktas regulā, direktīvās, standartos un vadlīnijās atkarībā no potenciāli skartās vides (sk. šā paziņojuma 3. attēlu). Tas var iekļaut maksimāli pieļaujamās koncentrācijas vai vides kvalitātes standartus (VKS) regulētiem kontaminantiem potenciāli eksponētajās vidēs, atbilstība kuriem vairumā gadījumā nodrošina eksponētās vides aizsardzību. Var izmantot sliktāko scenāriju, kura gadījumā 95. procentīle vai maksimālā reģistrētā koncentrācija tiek salīdzināta ar tā zemāko vadlīniju vērtību (piem., VKS). Jāidentificē arī bīstamie notikumi, kas saistīti ar šo apdraudējumu izdalīšanos (piem, noplūdes no pārgūtā ūdens cauruļvadiem vai sadales sistēmām).

2. darbība. Iespēja, ka vielas sasniegs vides recipientu

Varbūtību var aplēst, novērtējot, vai apdraudējumi var sasniegt vides recipientu, un apsverot visus esošos preventīvos pasākumus un barjeras. Pazemes ūdeņiem un virszemes ūdeņiem varbūtība atkarīga no hidroloģiski ģeoloģiskajiem attiecīgās vietas apstākļiem (piem., ūdens nesējslāņa esība), varbūtības, ka viela pārvietosies uz nepiesātinātu zonu infiltrācijai (piem., augsnes veids un apdraudējuma iezīmes), un apūdeņošanas nosacījumu veida (piem., lauksaimniecības prakse, kultūraugu vajadzības, augsnes veids, pārgūtā ūdens pārplūdes varbūtība no drenāžas sistēmām).

3. darbība. Sekas / kaitējuma smaguma pakāpe

Sekas vai kaitējuma smaguma pakāpes ir atkarīgas no virszemes ūdeņu vai pazemes ūdeņu sākotnējā kvalitātes statusa. Smaguma pakāpes var noteikt, cik lielā mērā apdraudējuma koncentrācija izraisīs negatīvu ietekmi uz vidi. Piemēram, kaitējuma smaguma pakāpe būs atkarīga no tā, cik lielā mērā apdraudējums varētu sekmēt izvērtējamā ūdensobjekta stāvokļa pasliktināšanos. Seku līmenis varētu ietvert citus faktorus, piem., ja ūdens avotu izmanto dzeramā ūdens iegūšanai.

4. darbība. Riska līmeņu novērtēšana

Kad ir identificēti visi apdraudējumi un to varbūtība un smaguma pakāpe (piešķirot kvalitatīvu līmeni vai skaitlisko vērtību), riska līmeņu (piemēram, veselības riska novērtējumā ierosināto; 3.1. un 3.2. tabula) novērtēšanai var izmantot kvalitatīvo vai puskvantitatīvo matrici.

Varbūtību, ka noteikta viela sasniegs ūdensobjektu, var aplēst, izmantojot tālāk norādītos rīkus no ISO 16075-1 (2020), kur attiecīgi novērtē pazemes ūdeņu un virszemes ūdeņu infiltrācijas iespēju vai pārgūtā ūdens noteces iespēju. Izmantojot šo rīku, virszemes ūdeņi un pazemes ūdeņi tiek iekļauti sešās jutības grupās, kas balstās uz pazemes ūdeņu hidroģeoloģiskajiem apstākļiem un drenāžas sistēmas esību, lai kontrolētu noteci virszemes ūdeņos (3.6. tabula).

3.6. tabula

Jutības grupu definīcijas virszemes ūdeņiem un pazemes ūdeņiem (avots: 6.3.3. iedaļa un D pielikums, ISO 16075-1:2020)

| Jutības grupa | Virszemes ūdens | Pazemes ūdeņi |
| --- | --- | --- |
| Augsta (I) | Virszemes notece apūdeņošanas laikā vai uzkrāšanās virs zemes, kas, visticamāk, izraisīs izskalošanos lietus laikā. | Neierobežota ūdens nesējslāņa esība zem apūdeņotās zonas ar mālu saturu (16), kas ir < 5 % augsnes virsējos 2 m.
  Ūdens nesējslānis dziļāk nekā 5 m. |
| Vidēja (II) | Apūdeņošanas sistēmas konstrukcija un darbība novērš virsmas noteci.
  Seklas pazemes drenāžas sistēma esība (80 cm dziļumā vai seklāka). | Ūdens nesējslāņa esība vairāk nekā 5 m dziļumā no augsnes virsmas, mālu saturs no 15 līdz 40 % augsnes virsējos 2 m. |
| Zema (III) | Apūdeņošanas sistēmas konstrukcija un darbība novērš virsmas noteci.
  Dziļas drenāžas sistēmas esība (vairāk nekā 80 cm dziļumā). | Ūdens nesējslāņa esība vairāk nekā 5 m dziļumā, mālu saturs > 40 % augsnes virsējos 2 m. |
| (Nulles) IV | Apūdeņošanas sistēmas konstrukcija un darbība novērš virsmas noteci.
  Apūdeņošanas sistēmā nav drenāžas (15). | Zem apūdeņotās zonas nav ūdens nesējslāņa un nav hidroģeoloģiskās nepārtrauktības, kā rezultātā ūdens var nonākt tuvumā esošajā ūdens nesējslānī (17) |

Jutības grupa

Virszemes ūdens

Pazemes ūdeņi

Augsta (I)

Virszemes notece apūdeņošanas laikā vai uzkrāšanās virs zemes, kas, visticamāk, izraisīs izskalošanos lietus laikā.

Neierobežota ūdens nesējslāņa esība zem apūdeņotās zonas ar mālu saturu (16), kas ir < 5 % augsnes virsējos 2 m.

Ūdens nesējslānis dziļāk nekā 5 m.

Vidēja (II)

Apūdeņošanas sistēmas konstrukcija un darbība novērš virsmas noteci.

Seklas pazemes drenāžas sistēma esība (80 cm dziļumā vai seklāka).

Ūdens nesējslāņa esība vairāk nekā 5 m dziļumā no augsnes virsmas, mālu saturs no 15 līdz 40 % augsnes virsējos 2 m.

Zema (III)

Apūdeņošanas sistēmas konstrukcija un darbība novērš virsmas noteci.

Dziļas drenāžas sistēmas esība (vairāk nekā 80 cm dziļumā).

Ūdens nesējslāņa esība vairāk nekā 5 m dziļumā, mālu saturs > 40 % augsnes virsējos 2 m.

(Nulles) IV

Apūdeņošanas sistēmas konstrukcija un darbība novērš virsmas noteci.

Apūdeņošanas sistēmā nav drenāžas (15).

Zem apūdeņotās zonas nav ūdens nesējslāņa un nav hidroģeoloģiskās nepārtrauktības, kā rezultātā ūdens var nonākt tuvumā esošajā ūdens nesējslānī (17)

Pazemes ūdeņu un virszemes ūdeņu jutības grupu un infiltrācijas līmeņa pazemes ūdeņos un notecē no virsmas kombinācija var attiecīgi liecināt par ūdensobjekta neaizsargātības līmeni (3.7. tabula).

3.7. tabula

Piemērs ar pazemes ūdeņu un virszemes ūdeņu neaizsargātības (18) līmeni (avots: D tabula, ISO 16075-1:2020)

| INFILTRĀCIJAS RĀDĪTĀJS | Nav infiltrācijas pazemes ūdeņos | Maza infiltrācija pazemes ūdeņos | Vidēja infiltrācija pazemes ūdeņos | Liela infiltrācija pazemes ūdeņos |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| I | II | III | IV |
| Jutība pret pazemes ūdeni | Sekls ūdens nesējslānis vai nav mālu nodrošinātās aizsardzības | I | 1 | 2 | 3 | 3 |
| Dziļš nesējslānis ar mālu nodrošināto aizsardzību | II | 1 | 2 | 2 | 3 |
| Dziļš nesējslānis ar ievērojamu mālu nodrošināto aizsardzību | III | 1 | 1 | 2 | 2 |
| Nav ūdens nesējslāņa, kam attiecīgajā zonā būtu hidroloģiska nepārtrauktība | IV | 1 | 1 | 2 | 2 |
| Jutība pret virszemes ūdeņiem | 3 | 3 | 2 | 1 |
| IV | III | II | I |
| Liela notece no virsmas | Vidēja notece no virsmas | Maza notece no virsmas | Nav noteces no virsmas |
| NOTECE NO VIRSMAS |

INFILTRĀCIJAS RĀDĪTĀJS

Nav infiltrācijas pazemes ūdeņos

Maza infiltrācija pazemes ūdeņos

Vidēja infiltrācija pazemes ūdeņos

Liela infiltrācija pazemes ūdeņos

I

II

III

IV

Jutība pret pazemes ūdeni

Sekls ūdens nesējslānis vai nav mālu nodrošinātās aizsardzības

I

1

2

3

3

Dziļš nesējslānis ar mālu nodrošināto aizsardzību

II

1

2

2

3

Dziļš nesējslānis ar ievērojamu mālu nodrošināto aizsardzību

III

1

1

2

2

Nav ūdens nesējslāņa, kam attiecīgajā zonā būtu hidroloģiska nepārtrauktība

IV

1

1

2

2

Jutība pret virszemes ūdeņiem

3

3

2

1

IV

III

II

I

Liela notece no virsmas

Vidēja notece no virsmas

Maza notece no virsmas

Nav noteces no virsmas

NOTECE NO VIRSMAS

---

(1)  ISO 20426: 2018. Vadlīnijas veselības riska novērtēšanai un pārvaldībai attiecībā uz nedzeramā ūdens atkalizmantošanu.

(2)  PVO, 2016. Sanitārijas drošības plānošana. Rokasgrāmata notekūdeņu, saimniecības notekūdeņu un ekskrētu drošai izmantošanai un likvidēšanai.

(3)  ISO 16075-1:2020. Vadlīnijas attīrītu notekūdeņu izmantošanai apūdeņošanas projektos. 1. daļa. Apūdeņošanai paredzēta atkalizmantošanas projekta pamats. ISO 16075-2:2020. Vadlīnijas attīrītu notekūdeņu izmantošanai apūdeņošanas projektos. 2. daļa. Projekta izstrāde.

(4)  NRMMC–EPHC–AHMC, 2006. Austrālijas ūdens reciklēšanas vadlīnijas. Veselības un vides risku pārvaldība (1. posms). Valsts ūdens kvalitātes pārvaldības stratēģija.

(5)  R. Maffettone, B. M. Gawlik (2022), Technical Guidance: Water Reuse Risk Management for Agricultural Irrigation Schemes in Europe, Eiropas Komisija, Luksemburga, JRC 129596, 81 lpp.

(6)  Nav ietekmes uz veselību vai tā ir nebūtiska: nav novērota ietekme uz veselību.

(7)  Maza ietekme uz veselību: piem., tādi īslaicīgi simptomi kā kairinājums, nelabums un galvassāpes.

(8)  Pašierobežojoša ietekme uz veselību vai viegla slimība: piem., akūta diareja, vemšana, augšējo elpceļu infekcija, neliela trauma.

(9)  Slimība vai trauma: piem., malārija, šistosomiāze, pārtikas izraisīta trematodiāze, hroniska diareja, hroniskas respiratoras problēmas, neiroloģiski traucējumi, kaulu lūzumi.

(10)  Smaga slimība vai trauma: piem., smaga saindēšanās, ekstremitāšu zudums, smagi apdegumi, slīkšana.

(11)  Saprātīgs laika periods ir atkarīgs no riska līmeņa un vietējās jurisdikcijas.

(12)  Sekas (smaguma pakāpe) ir atkarīgas no nevēlamās ietekmes uz veselību, kas radusies pēc tam, kad recipients bijis eksponēts patogēnajām baktērijām, un tās nevar mainīt ar preventīva pasākuma piemērošanu.

(13)  Preventīvo pasākumu (piem., dezinfekcijas, barjeru un individuālo aizsardzības līdzekļu lietošana) izmantošana samazina varbūtību, ka recipients saskarsies ar apdraudējumu.

(14)  Pieejams šeit: https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/data/wise-eionet-spatial-3.

(15)  Šķērsojums pazemes daļā nodrošina kontaminantu filtrēšanu. Iedarbīgas zemes drenāžas esība samazina ūdens daudzumu augsnē, bet var radīt lielāku slodzi virszemes ūdeņu sistēmām.

(16)  Māla saturu var noteikt ar sieta analīzi.

(17)  Grupu izvēlas tikai tad, kad veikta rūpīga hidroģeoloģiskā analīze. Ja nav labu zināšanu par pazemes ģeoloģisko un hidroģeoloģisko stāvokli, attiecīgā vieta jāuzskata par tādu, kurā zem apūdeņotās zonas ir ūdens nesējslānis.

(18)  Ar terminu neaizsargātība aizstāj sākotnējo terminu risks, kas izmantots ISO 16075-1 (2020) C1. tabulā; tas darīts, lai novērstu nepareizu izpratni par terminu riska līmeņi, kas izmantots šajā paziņojumā, lai norādītu uz varbūtības un kaitējuma smaguma pakāpes kombināciju atbilstoši 3.1. un 3.2. tabulai.

---

4. PIELIKUMS

Preventīvi pasākumi un barjeras — ilustratīvi piemēri

Šajā pielikumā ir norādīti preventīvu pasākumu un barjeru piemēri, ko var izmantot ūdens atkalizmantošanas sistēmā saskaņā ar regulas 5. un 6. pantu un I pielikuma 2. iedaļu. Šo piemēru mērķis ir parādīt, kāda veida analīze ir vajadzīga, lai noteiktu preventīvo pasākumu un barjeru veidu un skaitu atkarībā no kultūraugu veida un ūdens kvalitātes klases, pamatojoties uz starptautiskajiem standartiem un klasēm. Jānorāda, ka analīze jāveic katrā gadījumā atsevišķi, ņemot vērā specifisko kontekstu. Tāpēc tālāk norādītie piemēri nebūtu jāsaprot kā tādi, kas piemērojami automātiski visos gadījumos un visos iespējamajos apstākļos.

Piemēri ir izstrādāti uz regulas prasību un esošo starptautisko standartu un prakses pamata: Austrālijas vadlīnijas (2006), PVO vadlīnijas (2006) un ISO 16075-2:2020. 4.1. tabulā ir izklāstīti preventīvie pasākumi, ko varētu apsvērt dažādās ūdens atkalizmantošanas sistēmas daļās.

4.1. tabula

Preventīvo pasākumu piemēri ūdens atkalizmantošanas sistēmai (saraksts nav izsmeļošs) Avoti: regulas II pielikuma 7. punkts, 2.6. lodziņš un 3. pielikums Austrālijas vadlīnijās (2006)
   (2)
  , PVO vadlīnijas (2006)
   (3)

| Preventīvo pasākumu veids | Piemēri | Piezīme |
| --- | --- | --- |
| Komunālo notekūdeņu avotu aizsardzība | — | Rūpnieciskas novadīšanas novēršana vai pārvaldība komunālajos notekūdeņos nodrošina, ka tiek izpildītas visas piemērojamajos ES un vietējos tiesību aktos noteiktās prasības |

Preventīvo pasākumu veids

Piemēri

Piezīme

Komunālo notekūdeņu avotu aizsardzība

—

Rūpnieciskas novadīšanas novēršana vai pārvaldība komunālajos notekūdeņos nodrošina, ka tiek izpildītas visas piemērojamajos ES un vietējos tiesību aktos noteiktās prasības

| — | Lietusūdens aizsardzība no dzīvnieku un cilvēku atkritumiem |
| --- | --- |

—

Lietusūdens aizsardzība no dzīvnieku un cilvēku atkritumiem

| — | Ūdens veida, kas tiek novadīts notekūdeņu sistēmā, kontrolēšana (piem., nosakot robežvērtības) |
| --- | --- |

—

Ūdens veida, kas tiek novadīts notekūdeņu sistēmā, kontrolēšana (piem., nosakot robežvērtības)

-

Komunālo notekūdeņu attīrīšanas staciju efluenta papildu attīrīšana

| — | Attīrīšanas procesi, lai samazinātu mikrobioloģisko un ķīmisko piesārņotāju daudzumu efluentā (piem., papildu dezinfekcija vai piesārņotāju izvadīšanas pasākumi) |
| --- | --- |

—

Attīrīšanas procesi, lai samazinātu mikrobioloģisko un ķīmisko piesārņotāju daudzumu efluentā (piem., papildu dezinfekcija vai piesārņotāju izvadīšanas pasākumi)

-

Pārgūtā ūdens uzglabāšanas sistēmas aizsardzība un apkope

| — | Buferzonu izmantošana |
| --- | --- |

—

Buferzonu izmantošana

| — | Aļģu augšanas novēršana, līdz minimumam samazinot gaismas daudzumu (piem., pārsedzot uzglabāšanas sistēmu) |
| --- | --- |

—

Aļģu augšanas novēršana, līdz minimumam samazinot gaismas daudzumu (piem., pārsedzot uzglabāšanas sistēmu)

| — | Drenāžas un objektu uzturēšana (piem., zemes segums, barības vielu daudzuma līdzsvarošana) |
| --- | --- |

—

Drenāžas un objektu uzturēšana (piem., zemes segums, barības vielu daudzuma līdzsvarošana)

| — | Atpakaļplūsmas novēršana un savstarpējo savienojumu kontrole savienotajos cauruļvados |
| --- | --- |

—

Atpakaļplūsmas novēršana un savstarpējo savienojumu kontrole savienotajos cauruļvados

| — | Ķīmiskā apstrāde, lai izvairītos no nosprostošanās un baktēriju atkārtotas augšanas |
| --- | --- |

—

Ķīmiskā apstrāde, lai izvairītos no nosprostošanās un baktēriju atkārtotas augšanas

Papildu piemērus sk. ISO 20419:2018 (1).

Sadales sistēmu un cauruļvadu kontrole un apkope

| — | Pārgūtā ūdens cauruļvadu prakses kodeksu pieņemšana (piem., kodēšana ar krāsām) |
| --- | --- |

—

Pārgūtā ūdens cauruļvadu prakses kodeksu pieņemšana (piem., kodēšana ar krāsām)

| — | Izvairīšanās no dzeramā ūdens cauruļvadu savienošanas ar pārgūtā ūdens cauruļvadiem (piem., uzstādot gaisa spraugu vai atpakaļplūsmas novēršanas ierīces) |
| --- | --- |

—

Izvairīšanās no dzeramā ūdens cauruļvadu savienošanas ar pārgūtā ūdens cauruļvadiem (piem., uzstādot gaisa spraugu vai atpakaļplūsmas novēršanas ierīces)

Papildu piemērus sk. ISO 20419:2018.

Konkrētas prasības apūdeņošanas sistēmām (piem., pilienveida, pazemes, smidzināšanas, mikrosmidzināšanas) un lauksaimniecības laukam

| — | Minimālā drošības attāluma noteikšana, lai samazinātu cilvēku un vides eksponētību (piem., no virszemes ūdens, kas ietver avotus lauksaimniecības dzīvniekiem, vai tādas darbības kā zivju audzēšana, gliemju akvakultūra, peldēšana un citas aktivitātes ūdenī) |
| --- | --- |

—

Minimālā drošības attāluma noteikšana, lai samazinātu cilvēku un vides eksponētību (piem., no virszemes ūdens, kas ietver avotus lauksaimniecības dzīvniekiem, vai tādas darbības kā zivju audzēšana, gliemju akvakultūra, peldēšana un citas aktivitātes ūdenī)

| — | Nogāzes slīpuma, lauka piesātinājuma ar ūdeni un karstisko zonu kontrole |
| --- | --- |

—

Nogāzes slīpuma, lauka piesātinājuma ar ūdeni un karstisko zonu kontrole

| — | Sprauslu nosprostošanās kontrole pilienveida apūdeņošanas sistēmās |
| --- | --- |

—

Sprauslu nosprostošanās kontrole pilienveida apūdeņošanas sistēmās

| — | Pievadīšanas ātruma kontrole, lai līdz minimumam samazinātu ietekmi uz ūdeni saņemošajām vidēm, kas ietver augsni, pazemes ūdeņus un virszemes ūdeņus (piem., mitruma sensori zemē, ūdens un barības vielu līdzsvara noteikšana, mehānismi, lai samazinātu sāļuma un augsnē esošā slāpekļa ietekmi) |
| --- | --- |

—

Pievadīšanas ātruma kontrole, lai līdz minimumam samazinātu ietekmi uz ūdeni saņemošajām vidēm, kas ietver augsni, pazemes ūdeņus un virszemes ūdeņus (piem., mitruma sensori zemē, ūdens un barības vielu līdzsvara noteikšana, mehānismi, lai samazinātu sāļuma un augsnē esošā slāpekļa ietekmi)

| — | Apūdeņošanas laika kontrole (piem., apūdeņošana tikai naktī) |
| --- | --- |

—

Apūdeņošanas laika kontrole (piem., apūdeņošana tikai naktī)

| — | Hidrauliskās noslodzes un uztveres drenāžas kanālu kontrole |
| --- | --- |

—

Hidrauliskās noslodzes un uztveres drenāžas kanālu kontrole

| — | Konkrētas prasības smidzinātāju apūdeņošanai (piem., maksimālais vēja ātrums, attālums starp smidzinātāju un jutīgajām zonām; jāuzstāda sistēmas, lai līdz minimumam samazinātu aerosolu veidošanos smidzināšanas un pilienveida apūdeņošanas sistēmās) |
| --- | --- |

—

Konkrētas prasības smidzinātāju apūdeņošanai (piem., maksimālais vēja ātrums, attālums starp smidzinātāju un jutīgajām zonām; jāuzstāda sistēmas, lai līdz minimumam samazinātu aerosolu veidošanos smidzināšanas un pilienveida apūdeņošanas sistēmās)

-

Konkrētas prasības kultūraugu apūdeņošanai

| — | Jāizmanto papildu barjeras* |
| --- | --- |

—

Jāizmanto papildu barjeras*

* Sk. šā pielikuma 4.2. tabulu un regulas II pielikuma 1. tabulu.

Piekļuves kontrole un zīmju izmantošana

| — | Žogu izmantošana (piem., vienkāršas margas, drošības tīkls atkarībā no pārgūtā ūdens kvalitātes) |
| --- | --- |

—

Žogu izmantošana (piem., vienkāršas margas, drošības tīkls atkarībā no pārgūtā ūdens kvalitātes)

| — | Tādu zīmju izmantošana, kas parāda, ka ūdens nav piemērots dzeršanai (piem., Pārgūtais ūdens. Nedzert!), vai cita veida zīmju izmantošana (piem., Tiek izmantots pārgūtais ūdens, neienākt apūdeņošanas laikā!) |
| --- | --- |

—

Tādu zīmju izmantošana, kas parāda, ka ūdens nav piemērots dzeršanai (piem., Pārgūtais ūdens. Nedzert!), vai cita veida zīmju izmantošana (piem., Tiek izmantots pārgūtais ūdens, neienākt apūdeņošanas laikā!)

| — | Piekļuves kontrole: lietošanas metodes, ātrums un laiks |
| --- | --- |

—

Piekļuves kontrole: lietošanas metodes, ātrums un laiks

Darbinieku un lauksaimnieku aizsardzība

| — | Jāizmanto individuālie aizsardzības līdzekļi (IAL) |
| --- | --- |

—

Jāizmanto individuālie aizsardzības līdzekļi (IAL)

| — | Izglītība un apmācība par higiēnu (piem., roku biežu mazgāšanu) |
| --- | --- |

—

Izglītība un apmācība par higiēnu (piem., roku biežu mazgāšanu)

| — | Izglītība un apmācība par aprīkojuma kontroli (piem., par atpakaļplūsmas novēršanu un savstarpējo savienojumu kontroli, par cauruļvadu un iekārtu pareizu uzstādīšanu, paraugprakses pārvaldību) |
| --- | --- |

—

Izglītība un apmācība par aprīkojuma kontroli (piem., par atpakaļplūsmas novēršanu un savstarpējo savienojumu kontroli, par cauruļvadu un iekārtu pareizu uzstādīšanu, paraugprakses pārvaldību)

Saskaņā ar regulas I pielikuma 2. iedaļu noteikta kultūraugu kategorija ir jāapūdeņo ar attiecīgās minimālās kvalitātes klases ūdeni, kā norādīts 1. tabulā. Zemāku ūdens klasi var izmantot, ja tiek lietotas pienācīgas papildu barjeras, kā rezultātā tiek izpildītas attiecīgo kultūraugu kategorijas klases kvalitātes prasības. 4.2. tabulā ir norādīti piemēri, kā kombinēt pārgūtā ūdens kvalitātes klases un akreditētās barjeras noteiktas klases kategorijas apūdeņošanai atbilstoši ieteikumiem standartā ISO 16075-2 (2020).

4.2. tabula

Piemēri, kā aprēķināt barjeru skaitu un veidus, pamatojoties uz kultūraugu veidu un nepieciešamajām pārgūtā ūdens kvalitātes klasēm, kā noteikts regulas I pielikuma 1. tabulā, ņemot vērā ISO 16075-2:2020 3. tabulu un 2. tabulu (norādīts šajā paziņojumā attiecīgi 2. un 3. tabulā) un ISO 16075-2:2020 A1. tabulu. Barjeras uzskatāmas par atzītām, ja tiek īstenota laba prakse

| Kultūraugu kategorija
  (Regulas 1. pielikuma 1. tabula) (4) | Kultūraugu piemērs
  (ISO 16075-2:2020 A1. tabula) (5) | Pārgūtā ūdens kvalitātes klase
  (Regulas 1. pielikuma 1. tabula)17 | Vajadzīgo barjeru skaits
  (ISO 16075-2:2020 3. tabula (6) = šā paziņojuma 2. tabula) | Iespējami akreditētas barjeras
  (ISO 16075-2:2020 A1. tabula un ISO 16075-2:2020 2. tabula (7) = šā paziņojuma 3. tabula) | Barjeru skaits (ISO 16075-2:2020 2. tabula = šā paziņojuma 3. tabula) | Piezīme |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Visi svaigā veidā patērējami pārtikas kultūraugi, kuru ēdamā daļa ir tiešā saskarē ar pārgūto ūdeni, un svaigā viedā patērējami sakņaugi | Lapaugi, ko audzē uz augsnes virsmas un patērē svaigus (piem., salāti, spināti, Ķīnas kāposti, kāposti, selerijas).
  Pārtikas kultūraugi, ko patērē svaigus un audzē virs zemes, ēdamā daļa ir < 25 cm virs augsnes virsmas (piem., pipari, tomāti, gurķi, kabači, pupiņas). | A | 0 | - | 0 | - |
| B | 1 | Pret saules stariem izturīgs pārklājs
  VAI
  Papildu dezinfekcija uz lauka (zems līmenis) | 1 | - |
| C | 3 | Augsta līmeņa dezinfekcija +
  Pret saules stariem izturīgs pārklājs | 2+1 | - |
| Pazemes pilienveida apūdeņošana, kad ūdens pa augsnes kapilārajiem kanāliem nenonāk līdz augsnes virsmai
  Pret saules stariem izturīgs pārklājs* | 3 (+1) | *Pret saules stariem izturīgs pārklājs ir papildu barjera, lai novērstu saskari ar pilienveida apūdeņošanas ūdeni kapilārās darbības rezultātā.
  - |
| D | Aizliegts* | - | - | * Saskaņā ar ISO 16075:2020 3. tabulu un A1. tabulas 3. piezīmi. Vidējas kvalitātes efluentus (D) nevajadzētu izmantot dārzeņu apūdeņošanai. |
| Pārtikas kultūraugi, kurus var patērēt svaigus un kuri tiek audzēti augsnē (piem., burkāni, redīsi, sīpoli) | A | 0 | - | - | - |
| B | 1 | Zema līmeņa dezinfekcija | 1 | - |
| C | 3 | Šķiet, ka nav iespējama akreditētu barjeru kombinācija. | - | - |
| D | Aizliegts* | - | - | * Saskaņā ar ISO 16075:2020 3. tabulu un A1. tabulas 3. piezīmi. Vidējas kvalitātes efluentus (D) nevajadzētu izmantot dārzeņu apūdeņošanai. |
| Pārtikas kultūraugi, ko patērē svaigus un audzē virs zemes, ēdamā daļa ir > 25 cm virs augsnes virsmas*
  *ar ēdamu miziņu | A | 0 | - | - | - |
| B | 1 | Pret saules stariem izturīgs pārklājs
  VAI
  Papildu dezinfekcija uz lauka (zema līmeņa) | 1 | - |
| C | 3 | Zema līmeņa dezinfekcija +
  Pilienveida apūdeņošana zemu augošiem kultūraugiem, piemēram, tādiem, kas ir vismaz 25 cm virs augsnes virsmas +
  Pret saules stariem izturīgs pārklājs | 1+1+1 | - |
| C | 3 | Augsta līmeņa dezinfekcija
  - Pilienveida apūdeņošana zemu augošiem kultūraugiem, piemēram, tādiem, kas ir vismaz 25 cm virs augsnes virsmas | 2+1 | - |
| Svaigā veidā patērējami pārtikas kultūraugi, kuru ēdamā daļa atrodas virs zemes un nav tiešā saskarē ar pārgūto ūdeni, pārstrādājami pārtikas kultūraugi un nepārtikas kultūraugi, tostarp kultūraugi, ko izmanto, lai barotu piena vai gaļas lopus | Pārtikas kultūraugi, ko audzē augsnē un ko var patērēt svaigus pēc mizošanas (piem., arbūzi, melones, zirņi) | A | 0 | - | - | - |
| B | 0 | - | - | Neēdama miziņa (vai mizošana) uzskatāma par vienu barjeru |
| C | 2 | Pilienveida apūdeņošana zemu augošiem kultūraugiem, piemēram, tādiem, kas ir vismaz 25 cm virs augsnes virsmas
  VAI
  Apūdeņošana ar smidzinātājiem un mikrosmidzinātājiem zemu augošiem augiem, piemēram, vismaz 25 cm attālumā no ūdens strūklas +
  Pret saules stariem izturīgs pārklājs (pilienveida apūdeņošanas gadījumā, ja pārklājs atdala apūdeņošanas sistēmu no dārzeņiem) | 1+1 | - |
| Zema līmeņa dezinfekcija +
  Pilienveida apūdeņošana zemu augošiem kultūraugiem, piemēram, tādiem, kas ir vismaz 25 cm virs augsnes virsmas | 1+1 | - |
| Pārtikas kultūraugi, ko audzē virs zemes un kuru gadījumā ēdamā daļa ir < 25 cm no augsnes virsmas un ko patērē termiski apstrādātus vai pārstrādātus (piem., baklažāni, ķirbji, zaļās pupas, artišoki) | A | 0 | - | - | - |
| B | 0 | - | - | - |
| C | 2 | Zems dezinfekcijas līmenis +
  Pret saules stariem izturīgs pārklājs | 1+1 | - |
| Pazemes pilienveida apūdeņošana, kad ūdens pa augsnes kapilārajiem kanāliem nenonāk līdz augsnes virsmai
  Pret saules stariem izturīgs pārklājs papildu aizsardzībai | 3+1 | - |
| Pārtikas kultūraugi, ko patērē termiski apstrādātus un ko audzē augsnē (piem., kartupeļi) | B | 0 | -- | - | - |
| C | 2 | Augsta līmeņa dezinfekcija | 2 | - |
| Pārtikas kultūraugi virs zemes, ko var patērēt pēc kaltēšanas un termiskas apstrādes (sausās pupas, pākšaugi) | B | 0 | -- | - | - |
| C | 2 | Augsta līmeņa dezinfekcija
  VAI
  Ilgstoša kaltēšana gaisā* | 2 | * Atbilstoši kultūraugiem un laikapstākļiem |
| Pārtikas kultūraugi, ko audzē virs zemes, piem., > 50 cm virs zemes, un kam ir ēdama miziņa (augļu dārzs augļiem ar ēdamu miziņu: āboli, plūmes, bumbieri, persiki, aprikozes, hurmas, ķirši, citrusaugļi, dateles, vai augļu dārzi augļiem pēc mizošanas: mango, avokado, papaija, granātāboli).
  Augļu dārzi augļiem, ko patērē pēc termiskas apstrādes (piem., olīvas). | B | 0 | - | - | Dabisks attālums no augļiem (augstu augoši kultūraugi, piem., vismaz 50 cm no zemes) līdz apūdeņošanas sistēmai nepieļauj tiešu saskari ar auga ēdamo daļu. |
| C | 0 | - | - |
| D | 3 | Pilienveida apūdeņošana augstu augošiem kultūraugiem, piemēram, tādiem, kas ir vismaz 50 cm virs augsnes virsmas +
  Iznīkšanas sekmēšana, pastāvīgi vai uz laiku pārtraucot apūdeņošanu pirms ražas novākšanas* | 1 + 2 | * Pārtraukt apūdeņošanu vairāk nekā 24 h pirms ražas novākšanas. |
| Riekstu dārzi (piem., mandeles, pistāciju rieksti) | C | 1 | Saulē kaltēti kultūraugi* | 2 | * Atbilstoši kultūraugiem un laikapstākļiem. |
| D | 3 | Iznīkšanas sekmēšana, pastāvīgi vai uz laiku pārtraucot apūdeņošanu pirms ražas novākšanas +
  Saulē kaltēti kultūraugi* | 1(2)*+2 | * Atbilstoši kultūraugiem un laikapstākļiem. |
| Lopbarības kultūraugi piena un gaļas dzīvniekiem (piem., sējas lucerna) | C | 1 | Iznīkšanas sekmēšana, pastāvīgi vai uz laiku pārtraucot apūdeņošanu* pirms dzīvnieku nonākšanas uz lauka | 1 | * Pārtraukt apūdeņošanu vismaz 24 h pirms dzīvnieku nonākšanas uz lauka.
  Dzīvnieki nedrīkst tikt eksponēti lopbarībai, kas audzēta, apūdeņojot ar pārgūtu ūdeni, izņemot gadījumus, kad ir pietiekami daudz datu, kas liecina, ka konkrētajā gadījumā riskus iespējams pārvaldīt.
  Pirms iepakošanas barība ir jāizžāvē vai jāieskābē. |
| D | 3 | Iznīkšanas sekmēšana, pastāvīgi vai uz laiku pārtraucot apūdeņošanu pirms dzīvnieku nonākšanas uz lauka
  +
  Zema līmeņa dezinfekcija | 2+1 | Ganību dzīvniekus nelaiž ganībās piecas dienas pēc pēdējās apūdeņošanas.
  Dzīvnieki nedrīkst tikt eksponēti lopbarībai, kas audzēta, apūdeņojot ar pārgūtu ūdeni, izņemot gadījumus, kad ir pietiekami daudz datu, kas liecina, ka konkrētajā gadījumā riskus iespējams pārvaldīt.
  Pirms iepakošanas barība ir jāizžāvē vai jāieskābē. |

Kultūraugu kategorija

(Regulas 1. pielikuma 1. tabula) (4)

Kultūraugu piemērs

(ISO 16075-2:2020 A1. tabula) (5)

Pārgūtā ūdens kvalitātes klase

(Regulas 1. pielikuma 1. tabula)17

Vajadzīgo barjeru skaits

(ISO 16075-2:2020 3. tabula (6) = šā paziņojuma 2. tabula)

Iespējami akreditētas barjeras

(ISO 16075-2:2020 A1. tabula un ISO 16075-2:2020 2. tabula (7) = šā paziņojuma 3. tabula)

Barjeru skaits (ISO 16075-2:2020 2. tabula = šā paziņojuma 3. tabula)

Piezīme

Visi svaigā veidā patērējami pārtikas kultūraugi, kuru ēdamā daļa ir tiešā saskarē ar pārgūto ūdeni, un svaigā viedā patērējami sakņaugi

Lapaugi, ko audzē uz augsnes virsmas un patērē svaigus (piem., salāti, spināti, Ķīnas kāposti, kāposti, selerijas).

Pārtikas kultūraugi, ko patērē svaigus un audzē virs zemes, ēdamā daļa ir < 25 cm virs augsnes virsmas (piem., pipari, tomāti, gurķi, kabači, pupiņas).

A

0

-

0

-

B

1

Pret saules stariem izturīgs pārklājs

VAI

Papildu dezinfekcija uz lauka (zems līmenis)

1

-

C

3

Augsta līmeņa dezinfekcija +

Pret saules stariem izturīgs pārklājs

2+1

-

Pazemes pilienveida apūdeņošana, kad ūdens pa augsnes kapilārajiem kanāliem nenonāk līdz augsnes virsmai

Pret saules stariem izturīgs pārklājs*

3 (+1)

*Pret saules stariem izturīgs pārklājs ir papildu barjera, lai novērstu saskari ar pilienveida apūdeņošanas ūdeni kapilārās darbības rezultātā.

-

D

Aizliegts*

-

-

* Saskaņā ar ISO 16075:2020 3. tabulu un A1. tabulas 3. piezīmi. Vidējas kvalitātes efluentus (D) nevajadzētu izmantot dārzeņu apūdeņošanai.

Pārtikas kultūraugi, kurus var patērēt svaigus un kuri tiek audzēti augsnē (piem., burkāni, redīsi, sīpoli)

A

0

-

-

-

B

1

Zema līmeņa dezinfekcija

1

-

C

3

Šķiet, ka nav iespējama akreditētu barjeru kombinācija.

-

-

D

Aizliegts*

-

-

* Saskaņā ar ISO 16075:2020 3. tabulu un A1. tabulas 3. piezīmi. Vidējas kvalitātes efluentus (D) nevajadzētu izmantot dārzeņu apūdeņošanai.

Pārtikas kultūraugi, ko patērē svaigus un audzē virs zemes, ēdamā daļa ir > 25 cm virs augsnes virsmas*

*ar ēdamu miziņu

A

0

-

-

-

B

1

Pret saules stariem izturīgs pārklājs

VAI

Papildu dezinfekcija uz lauka (zema līmeņa)

1

-

C

3

Zema līmeņa dezinfekcija +

Pilienveida apūdeņošana zemu augošiem kultūraugiem, piemēram, tādiem, kas ir vismaz 25 cm virs augsnes virsmas +

Pret saules stariem izturīgs pārklājs

1+1+1

-

C

3

Augsta līmeņa dezinfekcija

- Pilienveida apūdeņošana zemu augošiem kultūraugiem, piemēram, tādiem, kas ir vismaz 25 cm virs augsnes virsmas

2+1

-

Svaigā veidā patērējami pārtikas kultūraugi, kuru ēdamā daļa atrodas virs zemes un nav tiešā saskarē ar pārgūto ūdeni, pārstrādājami pārtikas kultūraugi un nepārtikas kultūraugi, tostarp kultūraugi, ko izmanto, lai barotu piena vai gaļas lopus

Pārtikas kultūraugi, ko audzē augsnē un ko var patērēt svaigus pēc mizošanas (piem., arbūzi, melones, zirņi)

A

0

-

-

-

B

0

-

-

Neēdama miziņa (vai mizošana) uzskatāma par vienu barjeru

C

2

Pilienveida apūdeņošana zemu augošiem kultūraugiem, piemēram, tādiem, kas ir vismaz 25 cm virs augsnes virsmas

VAI

Apūdeņošana ar smidzinātājiem un mikrosmidzinātājiem zemu augošiem augiem, piemēram, vismaz 25 cm attālumā no ūdens strūklas +

Pret saules stariem izturīgs pārklājs (pilienveida apūdeņošanas gadījumā, ja pārklājs atdala apūdeņošanas sistēmu no dārzeņiem)

1+1

-

Zema līmeņa dezinfekcija +

Pilienveida apūdeņošana zemu augošiem kultūraugiem, piemēram, tādiem, kas ir vismaz 25 cm virs augsnes virsmas

1+1

-

Pārtikas kultūraugi, ko audzē virs zemes un kuru gadījumā ēdamā daļa ir < 25 cm no augsnes virsmas un ko patērē termiski apstrādātus vai pārstrādātus (piem., baklažāni, ķirbji, zaļās pupas, artišoki)

A

0

-

-

-

B

0

-

-

-

C

2

Zems dezinfekcijas līmenis +

Pret saules stariem izturīgs pārklājs

1+1

-

Pazemes pilienveida apūdeņošana, kad ūdens pa augsnes kapilārajiem kanāliem nenonāk līdz augsnes virsmai

Pret saules stariem izturīgs pārklājs papildu aizsardzībai

3+1

-

Pārtikas kultūraugi, ko patērē termiski apstrādātus un ko audzē augsnē (piem., kartupeļi)

B

0

--

-

-

C

2

Augsta līmeņa dezinfekcija

2

-

Pārtikas kultūraugi virs zemes, ko var patērēt pēc kaltēšanas un termiskas apstrādes (sausās pupas, pākšaugi)

B

0

--

-

-

C

2

Augsta līmeņa dezinfekcija

VAI

Ilgstoša kaltēšana gaisā*

2

* Atbilstoši kultūraugiem un laikapstākļiem

Pārtikas kultūraugi, ko audzē virs zemes, piem., > 50 cm virs zemes, un kam ir ēdama miziņa (augļu dārzs augļiem ar ēdamu miziņu: āboli, plūmes, bumbieri, persiki, aprikozes, hurmas, ķirši, citrusaugļi, dateles, vai augļu dārzi augļiem pēc mizošanas: mango, avokado, papaija, granātāboli).

Augļu dārzi augļiem, ko patērē pēc termiskas apstrādes (piem., olīvas).

B

0

-

-

Dabisks attālums no augļiem (augstu augoši kultūraugi, piem., vismaz 50 cm no zemes) līdz apūdeņošanas sistēmai nepieļauj tiešu saskari ar auga ēdamo daļu.

C

0

-

-

D

3

Pilienveida apūdeņošana augstu augošiem kultūraugiem, piemēram, tādiem, kas ir vismaz 50 cm virs augsnes virsmas +

Iznīkšanas sekmēšana, pastāvīgi vai uz laiku pārtraucot apūdeņošanu pirms ražas novākšanas*

1 + 2

* Pārtraukt apūdeņošanu vairāk nekā 24 h pirms ražas novākšanas.

Riekstu dārzi (piem., mandeles, pistāciju rieksti)

C

1

Saulē kaltēti kultūraugi*

2

* Atbilstoši kultūraugiem un laikapstākļiem.

D

3

Iznīkšanas sekmēšana, pastāvīgi vai uz laiku pārtraucot apūdeņošanu pirms ražas novākšanas +

Saulē kaltēti kultūraugi*

1(2)*+2

* Atbilstoši kultūraugiem un laikapstākļiem.

Lopbarības kultūraugi piena un gaļas dzīvniekiem (piem., sējas lucerna)

C

1

Iznīkšanas sekmēšana, pastāvīgi vai uz laiku pārtraucot apūdeņošanu* pirms dzīvnieku nonākšanas uz lauka

1

* Pārtraukt apūdeņošanu vismaz 24 h pirms dzīvnieku nonākšanas uz lauka.

Dzīvnieki nedrīkst tikt eksponēti lopbarībai, kas audzēta, apūdeņojot ar pārgūtu ūdeni, izņemot gadījumus, kad ir pietiekami daudz datu, kas liecina, ka konkrētajā gadījumā riskus iespējams pārvaldīt.

Pirms iepakošanas barība ir jāizžāvē vai jāieskābē.

D

3

Iznīkšanas sekmēšana, pastāvīgi vai uz laiku pārtraucot apūdeņošanu pirms dzīvnieku nonākšanas uz lauka

+

Zema līmeņa dezinfekcija

2+1

Ganību dzīvniekus nelaiž ganībās piecas dienas pēc pēdējās apūdeņošanas.

Dzīvnieki nedrīkst tikt eksponēti lopbarībai, kas audzēta, apūdeņojot ar pārgūtu ūdeni, izņemot gadījumus, kad ir pietiekami daudz datu, kas liecina, ka konkrētajā gadījumā riskus iespējams pārvaldīt.

Pirms iepakošanas barība ir jāizžāvē vai jāieskābē.

---

(1)  ISO 20419:2018. Attīrītu notekūdeņu atkalizmantošana apūdeņošanai. Vadlīnijas apūdeņošanas sistēmu un prakses pielāgošanai attīrītiem notekūdeņiem.

(2)  NRMMC–EPHC–AHMC, 2006. Austrālijas ūdens reciklēšanas vadlīnijas. Veselības un vides risku pārvaldība (1. posms). Valsts ūdens kvalitātes pārvaldības stratēģija.

(3)  PVO, 2006. PVO vadlīnijas notekūdeņu, ekskrētu un saimniecības notekūdeņu drošai izmantošanai. II sējums: Notekūdeņu izmantošana lauksaimniecībā.

(4)  1. tabula. Pārgūtā ūdens kvalitātes klases, pieļaujamais lauksaimnieciskais izmantojums un apūdeņošanas metode. Regulas 2020/741 I pielikums.

(5)  A1. tabula. Piemēri, kā aprēķināt barjeru skaitu un veidu. ISO 16075-2:2020.

(6)  3. tabula. Ieteicamais barjeru skaits, kas nepieciešams apūdeņošanai ar attīrītu notekūdeni atbilstoši to kvalitātei. ISO 16075-2:2020.

(7)  2. tabula. Ieteicamie barjeru veidi un akreditētais skaits. ISO 16075-2:2020.

---

5. PIELIKUMS

Ārkārtas situāciju pārvaldība un protokoli — piemēri

Šajā pielikumā ir sniegti tādu notikumu un darbību piemēri, ko var apskatīt ārkārtas protokolos. Šie protokoli būtu jāizstrādā, pamatojoties uz konkrētas ūdens atkalizmantošanas sistēmas riska novērtējumu. Būtu jāizveido iekšējās un ārējās saziņas protokoli, iesaistot attiecīgās aģentūras (piem., veselības, vides un citas regulatīvās aģentūras), jo iedarbīgai saziņai ir nozīmīga loma, pārvaldot incidentus un ārkārtas situācijas. 5.1. tabulā ir tādu notikumu saraksts, kas var izraisīt ārkārtas situācijas, kā arī šo situāciju risināšanai nepieciešamie pasākumi.

5.1. tabula

Tādu notikumu piemēri, kas var izraisīt ārkārtas situācijas, kā arī darbības, ko varētu apskatīt ārkārtas situāciju un sakaru protokolos (avots: 2.6. iedaļa, Austrālijas vadlīnijas, 2006)
   (1)

| Notikumi | Protokolos iekļaujamās darbības | Piezīme |
| --- | --- | --- |
| — | Neatbilstība robežvērtībām, vadlīnijās norādītajām vērtībām un citām prasībām |

Notikumi

Protokolos iekļaujamās darbības

Piezīme

—

Neatbilstība robežvērtībām, vadlīnijās norādītajām vērtībām un citām prasībām

| — | Attīrīšanas sistēmu traucējumi (piem., sistēmas traucējums, nepareiza ķīmisko vielu deva, aprīkojuma bojājumi, mehānisks traucējums) |
| --- | --- |

—

Attīrīšanas sistēmu traucējumi (piem., sistēmas traucējums, nepareiza ķīmisko vielu deva, aprīkojuma bojājumi, mehānisks traucējums)

| — | Nejauša vai nelikumīga novadīšana (piem., noplūde sateces baseinā, nelikumīga novadīšana savākšanas sistēmās) |
| --- | --- |

—

Nejauša vai nelikumīga novadīšana (piem., noplūde sateces baseinā, nelikumīga novadīšana savākšanas sistēmās)

| — | Ilgstoši elektrības piegādes traucējumi |
| --- | --- |

—

Ilgstoši elektrības piegādes traucējumi

| — | Ekstrēmu laikapstākļu notikumi |
| --- | --- |

—

Ekstrēmu laikapstākļu notikumi

| — | Dabas katastrofas (piem., ugunsgrēki, zemestrīces, zibens radīti bojājumi elektroierīcēm) |
| --- | --- |

—

Dabas katastrofas (piem., ugunsgrēki, zemestrīces, zibens radīti bojājumi elektroierīcēm)

| — | Cilvēku darbības (piem., smaga kļūda, sabotāža, streiki) |
| --- | --- |

—

Cilvēku darbības (piem., smaga kļūda, sabotāža, streiki)

| — | Slimības uzliesmojumi, kā gadījumā attīrīšanas sistēmā ir lielāks patogēnu skaits |
| --- | --- |

—

Slimības uzliesmojumi, kā gadījumā attīrīšanas sistēmā ir lielāks patogēnu skaits

| — | Bioloģiska plēve vai aļģes, vai mikrobu atkārtota augšana glabātavēs vai ūdensceļos |
| --- | --- |

—

Bioloģiska plēve vai aļģes, vai mikrobu atkārtota augšana glabātavēs vai ūdensceļos

| — | Zivju vai citu ūdens organismu nogalināšana |
| --- | --- |

—

Zivju vai citu ūdens organismu nogalināšana

| — | Bojāti vai nokaltuši kultūraugi, kas radušies, apūdeņojot ar pārgūtu ūdeni (aizdomas) |
| --- | --- |

—

Bojāti vai nokaltuši kultūraugi, kas radušies, apūdeņojot ar pārgūtu ūdeni (aizdomas)

| — | Potenciālo incidentu un ārkārtas situāciju definēšana un procedūru un atbildes reakciju plānu dokumentēšana, iesaistot attiecīgās aģentūras |
| --- | --- |

—

Potenciālo incidentu un ārkārtas situāciju definēšana un procedūru un atbildes reakciju plānu dokumentēšana, iesaistot attiecīgās aģentūras

| — | Atbildes pasākumu definēšana, ieskaitot aktīvāku monitoringu |
| --- | --- |

—

Atbildes pasākumu definēšana, ieskaitot aktīvāku monitoringu

| — | Iekšējo un ārējo dalībnieku atbildības jomu un pilnvaru definēšana |
| --- | --- |

—

Iekšējo un ārējo dalībnieku atbildības jomu un pilnvaru definēšana

| — | Alternatīva ūdens avota noteikšana ārkārtas gadījumiem |
| --- | --- |

—

Alternatīva ūdens avota noteikšana ārkārtas gadījumiem

| — | Darbinieku apmācība un reaģēšanas ārkārtas situācijās plānu regulāra pārbaude |
| --- | --- |

—

Darbinieku apmācība un reaģēšanas ārkārtas situācijās plānu regulāra pārbaude

| — | Protokola definēšana, lai izmeklētu jebkādus incidentus vai ārkārtas situācijās, kā arī to pārskatīšana pēc vajadzības |
| --- | --- |

—

Protokola definēšana, lai izmeklētu jebkādus incidentus vai ārkārtas situācijās, kā arī to pārskatīšana pēc vajadzības

| — | Sakaru protokolu un stratēģiju definēšana (ieskaitot iekšējo un ārējo saziņu) |
| --- | --- |

—

Sakaru protokolu un stratēģiju definēšana (ieskaitot iekšējo un ārējo saziņu)

| — | Galveno atbildīgo pušu un iestāžu ar definētiem pienākumiem kontaktpersonu saraksta iekļaušana, kas ietver arī ārkārtas nakts un nedēļas nogales maiņas |
| --- | --- |

—

Galveno atbildīgo pušu un iestāžu ar definētiem pienākumiem kontaktpersonu saraksta iekļaušana, kas ietver arī ārkārtas nakts un nedēļas nogales maiņas

| — | Darbiniekiem nepieciešamā apmācība par reaģēšanu ārkārtas situācijās un incidentu protokoliem |
| --- | --- |

—

Darbiniekiem nepieciešamā apmācība par reaģēšanu ārkārtas situācijās un incidentu protokoliem

| — | Lauksaimniekiem un citām ieinteresētajām personām nepieciešamā apmācība par labu praksi ūdens atkalizmantošanas kontekstā, jo īpaši saistībā ar reaģēšanu ārkārtas situācijās un incidentu protokoliem |
| --- | --- |

—

Lauksaimniekiem un citām ieinteresētajām personām nepieciešamā apmācība par labu praksi ūdens atkalizmantošanas kontekstā, jo īpaši saistībā ar reaģēšanu ārkārtas situācijās un incidentu protokoliem

| — | Reaģēšanas ārkārtas situācijās plānu regulāra pārskatīšana un īstenošana, tostarp arī pēc parastā darba laika (naktī un nedēļas nogalēs) Šādas darbības uzlabo gatavību un dod iespējas uzlabot plānu efektivitāti pirms ārkārtas situācijas |
| --- | --- |

—

Reaģēšanas ārkārtas situācijās plānu regulāra pārskatīšana un īstenošana, tostarp arī pēc parastā darba laika (naktī un nedēļas nogalēs) Šādas darbības uzlabo gatavību un dod iespējas uzlabot plānu efektivitāti pirms ārkārtas situācijas

| — | Pēc katra incidenta vai ārkārtas situācijas būtu jāveic izmeklēšana un būtu jāinformē visi iesaistītie darbinieki, lai nolūkā nepieļaut jaunas krīzes vai samazināt to ietekmi apspriestu sniegumu un risinātu visas problēmas vai bažas. |
| --- | --- |

—

Pēc katra incidenta vai ārkārtas situācijas būtu jāveic izmeklēšana un būtu jāinformē visi iesaistītie darbinieki, lai nolūkā nepieļaut jaunas krīzes vai samazināt to ietekmi apspriestu sniegumu un risinātu visas problēmas vai bažas.

---

(1)  NRMMC–EPHC–AHMC, 2006. Austrālijas ūdens reciklēšanas vadlīnijas. Veselības un vides risku pārvaldība. 1. posms. Valsts ūdens kvalitātes pārvaldības stratēģija.

---

| 5.8.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 298/56 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 298/56

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.10777 – PLASTIC OMNIUM / VARROC (LIGHTING DIVISION))

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2022/C 298/02)

Komisija 2022. gada 1. augustā nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32022M10777. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32022M10777. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

| 5.8.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 298/57 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 298/57

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.10748 – MACQUARIE / BCI / NATIONAL GRID / NATIONAL GRID GAS)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2022/C 298/03)

Komisija 2022. gada 30. jūnijā nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32022M10748. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32022M10748. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 5.8.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 298/58 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 298/58

---

Euro maiņas kurss (1)

2022. gada 4. augusts

(2022/C 298/04)

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,0181 |
| JPY | Japānas jena | 135,81 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4425 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,84231 |
| SEK | Zviedrijas krona | 10,3740 |
| CHF | Šveices franks | 0,9765 |
| ISK | Islandes krona | 138,70 |
| NOK | Norvēģijas krona | 9,9065 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 24,659 |
| HUF | Ungārijas forints | 395,98 |
| PLN | Polijas zlots | 4,7233 |
| RON | Rumānijas leja | 4,9261 |
| TRY | Turcijas lira | 18,2922 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,4607 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,3070 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 7,9919 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,6172 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,4037 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 333,70 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 17,0352 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 6,8769 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,5150 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 15 200,94 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,5387 |
| PHP | Filipīnu peso | 56,633 |
| RUB | Krievijas rublis | |
| THB | Taizemes bāts | 36,606 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 5,3614 |
| MXN | Meksikas peso | 20,7560 |
| INR | Indijas rūpija | 80,7715 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,0181

JPY

Japānas jena

135,81

DKK

Dānijas krona

7,4425

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,84231

SEK

Zviedrijas krona

10,3740

CHF

Šveices franks

0,9765

ISK

Islandes krona

138,70

NOK

Norvēģijas krona

9,9065

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

24,659

HUF

Ungārijas forints

395,98

PLN

Polijas zlots

4,7233

RON

Rumānijas leja

4,9261

TRY

Turcijas lira

18,2922

AUD

Austrālijas dolārs

1,4607

CAD

Kanādas dolārs

1,3070

HKD

Hongkongas dolārs

7,9919

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,6172

SGD

Singapūras dolārs

1,4037

KRW

Dienvidkorejas vona

1 333,70

ZAR

Dienvidāfrikas rands

17,0352

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

6,8769

HRK

Horvātijas kuna

7,5150

IDR

Indonēzijas rūpija

15 200,94

MYR

Malaizijas ringits

4,5387

PHP

Filipīnu peso

56,633

RUB

Krievijas rublis

THB

Taizemes bāts

36,606

BRL

Brazīlijas reāls

5,3614

MXN

Meksikas peso

20,7560

INR

Indijas rūpija

80,7715

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

| 5.8.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 298/59 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 298/59

---

Atzinums, ko sniegusi Padomdevēja komiteja uzņēmumu apvienošanās jautājumos savā 2022. gada 14. februāra sanāksmē par lēmumu lietā M.10078 — Cargotec/Konecranes

Sanāksme audiokonferences formātā, izmantojot “Skype for Business”

Ziņotāja dalībvalsts: Igaunija

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2022/C 298/05)

Darbība

| 1. | Padomdevēja komiteja (11 dalībvalstis) piekrīt Komisijai, ka darījums ir koncentrācija Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta nozīmē. |
| --- | --- |

1.

Savienības mērogs

| 2. | Padomdevēja komiteja (11 dalībvalstis) piekrīt Komisijai, ka darījums ir Savienības mēroga darījums saskaņā ar Apvienošanās regulas 1. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

2.

Produktu tirgi

| 3. | Padomdevēja komiteja (11 dalībvalstis) piekrīt Komisijas definīcijām par konkrētajiem produktu tirgiem šajā lietā un jo īpaši tam, ka: |
| --- | --- |

3.

| 3.1. | ar gumijas riepām aprīkoti buka celtņi un automatizēti krautņotājceltņi veido atsevišķus produktu tirgus; |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | konteineru kraušanas pašgājēji buka celtņi, konteinervedēji-iekrāvēji, termināļa seglu vilcēji un automatizēti vadāmas transportierīces veido atsevišķus produktu tirgus; |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | autoiekrāvēji ar izbīdāmo celtņa izlici, tukšu konteineru pacēlāji un lieljaudas autokrāvēji (ar celtspēju >10 tonnas) veido atsevišķus produktu tirgus; |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | mobilas satvērējiekārtas un citas satvērējiekārtas (ieskaitot celtņa satvērējiekārtas) veido atsevišķus produktu tirgus. |
| --- | --- |

3.4.

Ģeogrāfiskie tirgi

| 4. | Padomdevēja komiteja (11 dalībvalstis) piekrīt Komisijas definīcijām par konkrētiem ģeogrāfiskajiem produktu tirgiem šajā lietā un jo īpaši tam, ka: |
| --- | --- |

4.

| 4.1. | ar gumijas riepām aprīkotu buka celtņu un automatizētu krautņotājceltņu tirgus ir EEZ mēroga tirgi; |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | attiecībā uz konteineru kraušanas pašgājējiem buka celtņiem un konteinervedējiem-iekrāvējiem var nenoteikt precīzu ģeogrāfiskā tirgus definīciju; |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | autoiekrāvēju ar izbīdāmo celtņa izlici, tukšu konteineru pacēlāju un lieljaudas autokrāvēju (ar celtspēju >10 tonnas) tirgus ir EEZ mēroga tirgi; |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | mobilu satvērējiekārtu tirgi ir EEZ mēroga tirgi. |
| --- | --- |

4.4.

Novērtējums par ietekmi uz konkurenci

| 5. | Padomdevēja komiteja (11 dalībvalstis) piekrīt Komisijas novērtējumam, ka darījums, radot dominējošu stāvokli, būtiski kaitētu efektīvai konkurencei attiecībā uz šādu produktu ražošanu un piegādi: |
| --- | --- |

5.

| 5.1. | ar gumijas riepām aprīkoti buka celtņi; |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | konteineru kraušanas pašgājēji buka celtņi un konteinervedēji-iekrāvēji, un |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | autoiekrāvēji ar izbīdāmo celtņa izlici un lieljaudas autokrāvēji (ar celtspēju >10 tonnas). |
| --- | --- |

5.3.

| 6. | Padomdevēja komiteja (11 dalībvalstis) piekrīt Komisijas novērtējumam, ka darījums, likvidējot svarīgus konkurences ierobežojumus, būtiski kaitētu efektīvai konkurencei attiecībā uz tukšu konteineru pacēlāju un lieljaudas autokrāvēju (ar celtspēju >10 tonnas) ražošanu un piegādi. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Padomdevēja komiteja (11 dalībvalstis) piekrīt Komisijas novērtējumam, ka darījums vertikālās ietekmes (piekļuves ierobežošanas klientiem) dēļ būtiski kaitētu efektīvai konkurencei attiecībā uz mobilu satvērējiekārtu tirgu. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Padomdevēja komiteja (11 dalībvalstis) piekrīt Komisijas novērtējumam, ka darījums neradītu būtisku kaitējumu efektīvai konkurencei attiecībā uz šādu produktu ražošanu un piegādi: |
| --- | --- |

8.

| 8.1. | automatizēti krautņotājceltņi; |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | termināļa seglu vilcēji un automatizēti vadāmas transportierīces, un |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | celtņa satvērējiekārtas. |
| --- | --- |

8.3.

Saistības

| 9. | Padomdevēja komiteja (11 dalībvalstis) piekrīt Komisijai, ka KAS2022. gada 6. janvāra saistības un to 2022. gada 20. janvāra papildinājums novērš bažas par konkurenci attiecībā uz šādu produktu ražošanu un piegādi: |
| --- | --- |

9.

| 9.1. | ar gumijas riepām aprīkoti buka celtņi, |
| --- | --- |

9.1.

| 9.2. | konteineru kraušanas pašgājēji buka celtņi un konteinervedēji-iekrāvēji. |
| --- | --- |

9.2.

| 10. | Padomdevēja komiteja (11 dalībvalstis) piekrīt Komisijai, ka 2022. gada 6. janvāraMEQ saistības novērš bažas par konkurenci attiecībā uz šādu produktu ražošanu un piegādi: |
| --- | --- |

10.

| 10.1. | autoiekrāvēji ar izbīdāmo celtņa izlici; |
| --- | --- |

10.1.

| 10.2. | tukšu konteineru pacēlāji; |
| --- | --- |

10.2.

| 10.3. | lieljaudas autokrāvēji (ar celtspēju >10 tonnas) un |
| --- | --- |

10.3.

| 10.4. | mobilas satvērējiekārtas. |
| --- | --- |

10.4.

| 11. | Padomdevēja komiteja (11 dalībvalstis) piekrīt Komisijai, ka tad, ja KAS un MEQ saistības tiks pilnībā izpildītas, darījums neradītu būtisku kaitējumu efektīvai konkurencei iekšējā tirgū vai nozīmīgā tā daļā. |
| --- | --- |

11.

Saderība ar iekšējo tirgu

| 12. | Padomdevēja komisija (11 dalībvalstis) piekrīt Komisijai, ka darījums attiecīgi būtu jāatzīst par saderīgu ar iekšējo tirgu un EEZ līgumu saskaņā ar Apvienošanās regulas 2. panta 2. punktu un 8. panta 2. punktu un EEZ līguma 57. pantu. |
| --- | --- |

12.

---

| 5.8.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 298/61 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 298/61

---

Uzklausīšanas amatpersonas nobeiguma ziņojums (1)

Lieta M.10078 – Cargotec / Konecranes

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2022/C 298/06)

1.

Komisija 2021. gada 28. maijā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ar kuru uzņēmums Cargotec Corporation (“Cargotec”) plāno īstenot pilnīgu apvienošanos Apvienošanās regulas (2) 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta nozīmē ar Konecranes Plc (“Konecranes”) (“ierosinātais darījums”). Šajā ziņojumā Cargotec un Konecranes kopā tiek saukti par “pusēm”.

2.

2021. gada 2. jūlijā Komisija pieņēma lēmumu sākt procedūru saskaņā ar Apvienošanās regulas 6. panta 1. punkta c) apakšpunktu, jo Komisijas veiktajā pirmā posma izmeklēšanā radās nopietnas šaubas par ierosinātā darījuma saderību ar iekšējo tirgu.

3.

Komisija 2021. gada 20. jūlijā pieņēma divus lēmumus saskaņā ar Apvienošanās regulas 11. panta 3. punktu, kuros tā attiecīgi katrai pusei pieprasīja sniegt informāciju, uz ko attiecās iepriekšējais informācijas pieprasījums. Apvienošanās regulas 10. panta 3. punktā minētā piemērojamā termiņa skaitīšana tika apturēta no 2021. gada 20. jūlija līdz 2021. gada 13. septembrim.

4.

2021. gada 22. oktobrī Komisija pieņēma pusēm adresētu iebildumu paziņojumu (“IP”). Iebildumu paziņojums pusēm tika oficiāli paziņots 2021. gada 25. oktobrī (3), un pusēm tika noteikts termiņš apsvērumu iesniegšanai – 2021. gada 9. novembris.

5.

2021. gada 25. oktobrī pusēm tika nodrošināta piekļuve lietas materiāliem, izmantojot DVD, kā arī datu telpu, kas bija pieejama 2021. gada 25.–29. oktobrī. Pamatojoties uz pieprasījumu, kuru puses 2021. gada 29. oktobrī iesniedza Konkurences ģenerāldirektorātam un kurā tās pieprasīja piekļuvi konkrētai informācijai, ko informāciju iesniegušās trešās personas uzskatīja par konfidenciālu, pusēm laikposmā no 2021. gada 29. oktobra līdz 5. novembrim tika nodrošināta piekļuve sešiem papildu dokumentiem. Papildu piekļuve lietas materiāliem tika nodrošināta arī 2021. gada 3 (4). un 21. decembrī, kā arī 2022. gada 17. janvārī. Pamatojoties uz pušu 2021. gada 22. decembra pieprasījumu, tās saņēma mazāk rediģētas divu dokumentu versijas, kas tām tika iesniegtas attiecīgi 2021. gada 22. decembrī un 2022. gada 10. janvārī.

6.

No pusēm neesmu saņēmusi nevienu iebildumu vai pieprasījumu par piekļuvi lietas materiāliem.

7.

Laikposmā no 2021. gada 21. oktobra līdz 11. novembrim es par ieinteresētajām trešām personām šajā lietā esmu atzinusi astoņus uzņēmumus (pušu konkurentus, piegādātājus un/vai klientus). Ieinteresētajām trešām personām tika iesniegta IP nekonfidenciālā versija un noteikts termiņš, kurā tām jāiesniedz savi apsvērumi. Apsvērumus iesniedza divas ieinteresētās trešās personas. Viena no tām arī lūdza un saņēma atļauju piedalīties mutiskajā uzklausīšanā.

8.

2021. gada 9. novembrī puses iesniedza atbildi uz IP, tādējādi ievērojot atbildes sniegšanas termiņu, kas bija minētajā datumā.

9.

Savā atbildē uz IP puses lūdza oficiālu mutisku uzklausīšanu, kura notika 2021. gada 16.novembrī. Mutiskā uzklausīšana noritēja raiti. Mutiskajā uzklausīšanā neradās nekādas procesuālas problēmas vai netika izvirzīti nekādi procesuāli iebildumi.

10.

2021. gada 23. novembrī Komisija saskaņā ar Apvienošanās regulas 10. panta 3. punkta otro daļu par 20 darbdienām pagarināja Komisijas izmeklēšanas termiņu.

11.

2021. gada 2. decembrī Komisija nosūtīja pusēm faktu vēstuli, kurā bija sniegti papildu un/vai atjaunināti fakti, ko Komisija uzskatīja par tādiem, kuri pamato IP izdarītos sākotnējos secinājumus un kurus tā uzskata par potenciāli būtiskiem sava galīgā lēmuma pamatošanai.

12.

2021. gada 9. decembrī puses iesniedza saistības (“sākotnējās saistības”) ar mērķi padarīt ierosināto darījumu par saderīgu ar iekšējo tirgu un EEZ līguma darbību saskaņā ar Apvienošanās regulas 8. panta 2. punktu. Tajā pašā datumā Komisija sāka tirgus viedokļu noskaidrošanu par sākotnējām saistībām.

13.

2021. gada 10. decembrī puses iesniedza rakstveida apsvērumus par faktu vēstuli.

14.

Saņēmušas Komisijas atsauksmes par sākotnējām saistībām, puses 2022. gada 6. janvārī saskaņā ar Apvienošanās regulas 8. panta 2. punktu un 10. panta 2. punktu iesniedza pārskatītas saistības ar mērķi padarīt ierosināto darījumu par saderīgu ar iekšējo tirgu un EEZ līguma darbību. Tajā pašā datumā Komisija sāka tirgus viedokļu noskaidrošanu par šo pārskatīto sākotnējo saistību daļu. Pēc tam, kad puses 2022. gada 20. janvārī bija iesniegušas vēl vienu papildinājumu minētajai pārskatīto saistību konkrētajai daļai, pārskatīto saistību kopums kļuva galīgs (“galīgās saistības”).

15.

Ar lēmuma projektu ierosinātais darījums tiek atzīts par saderīgu ar iekšējo tirgu un EEZ līgumu, ja pilnībā tiek izpildītas galīgās saistības.

16.

Saskaņā ar Lēmuma 2011/695/ES 16. panta 1. punktu esmu izskatījusi lēmuma projektu un secinu, ka tas skar vienīgi tos iebildumus, par kuriem pusēm tika dota iespēja paust savu viedokli.

17.

Ņemot vērā iepriekš minēto, uzskatu, ka šīs lietas izskatīšanas laikā ir tikusi nodrošināta procesuālo tiesību efektīva īstenošana.

Briselē, 2022. gada 15. februārī

Dorothe Dalheimer

---

(1)  Saskaņā ar 16. un 17. pantu Eiropas Komisijas priekšsēdētāja 2011. gada 13. oktobra Lēmumā 2011/695/ES par uzklausīšanas amatpersonas amatu un darba uzdevumiem noteiktu konkurences lietu izskatīšanā (OV L 275, 20.10.2011., 29. lpp.) (“Lēmums 2011/695/ES”).

1

(2)  Padomes Regula (EK) Nr. 139/2004 (2004. gada 20. janvāris) par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju (EK Apvienošanās Regula) (OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.).

2

(3)  2021. gada 22. oktobrī pusēm informatīvos nolūkos tika iesniegta IP neoficiāla kopija.

3

(4)  2021. gada 6. decembrī bija pieejama cita datu telpa.

4

---

| 5.8.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 298/63 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 298/63

---

Kopsavilkums Komisijas Lēmumam

(2022. gada 24. februāris),

ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar iekšējo tirgu un EEZ līguma darbību

(Lieta M.10078 — Cargotec/Konecranes)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2022)1070)

(Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2022/C 298/07)

Komisija 2022. gada 24. februārī pieņēma lēmumu apvienošanās lietā saskaņā ar Padomes 2004. gada 20. janvāra Regulu (EK) Nr. 139/2004 par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju (1)
  un jo īpaši saskaņā ar minētās regulas 8. panta 2. punktu. Pilns lēmuma nekonfidenciālās versijas teksts angļu valodā ir pieejams Konkurences ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm?clear=1&policy_area_id=2.

I.   PUSES

| (1) | Uzņēmums Cargotec, kura galvenais birojs atrodas Helsinkos, Somijā, piedāvā iekārtas un pakalpojumus, jo īpaši kravu apstrādei ostās, termināļos, kā arī kuģu transportam un autotransportam. Cargotec pamatdarbības ir sadalītas šādi: i) uzņēmums Kalmar, kas piedāvā kravas apstrādes iekārtas un termināļa automatizētus risinājumus; ii) Hiab, kas piedāvā uz ceļa izmantojamas iekārtas kravu celšanai, un iii) MacGregor, kas nodrošina inženierijas risinājumus un pakalpojumus jūrniecības nozarei. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Konecranes, kura galvenais birojs atrodas Hivinkē, Somijā, piedāvā iekārtas un pakalpojumus, jo īpaši kravu celšanai un apstrādei kuģu būvētavās, ostās un termināļos. Konecranes pamatdarbības ir sadalītas šādi: i) ostas risinājumu uzņēmējdarbība, kas piedāvā konteineru apkalpošanas iekārtas un automatizācijas tehnoloģijas; ii) rūpniecības iekārtu uzņēmējdarbība, kas piedāvā pacēlājus, celtņus un materiālu pārvietošanas risinājumus ražošanas un pārstrādes nozarēm. |
| --- | --- |

(2)

II.   DARĪJUMS

| (3) | Komisija 2021. gada 28. maijā atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (“Apvienošanās regula”) 4. pantam saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ar kuru uzņēmums Cargotec Corporation (“Cargotec”, Somija) plāno īstenot pilnīgu apvienošanos Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta nozīmē ar uzņēmumu Konecranes Plc (“Konecranes”, Somija), saskaņā ar Somijas tiesību aktiem veicot likumā paredzētu apvienošanos (“darījums” un “ierosinātais darījums”) (2). Cargotec un Konecranes kopā tiek saukti par “paziņotājām pusēm” vai “pusēm”. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Pamatojoties uz sākotnējo tirgus izpēti, 2021. gada 2. jūlijā Komisija pauda nopietnas šaubas par darījuma saderību ar iekšējo tirgu un EEZ līguma darbību un pieņēma lēmumu par procedūras sākšanu saskaņā ar Apvienošanās regulas 6. panta 1. punkta c) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Komisija 2021. gada 22. oktobrī pieņēma iebildumu paziņojumu (“IP”). Iebildumu paziņojumā Komisija pauda sākotnējo viedokli, ka darījums, iespējams, būtiski kaitēs efektīvai konkurencei iekšējā tirgū Apvienošanās regulas 2. panta nozīmē. Konkrētāk, Komisija izteica iebildumus attiecībā uz ar gumijas riepām aprīkotu buka celtņu tirgu, konteineru kraušanas pašgājēju buka celtņu un konteinervedēju-iekrāvēju tirgu, kā arī šādu mobilo iekārtu tirgiem: autoiekrāvēji ar izbīdāmo celtņa izlici, tukšu konteineru pacēlāji un lieljaudas autokrāvēji (ar celtspēju >10 tonnas). Komisija arī pauda bažas par piekļuves ierobežošanu klientiem attiecībā uz mobilu satvērējiekārtu piegādi. |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Paziņotājas puses 2021. gada 9. novembrī iesniedza atbildi uz IP, un 2021. gada 16. novembrī notika mutiska uzklausīšana. Tā kā Komisija savus iebildumus paturēja spēkā, paziņotājas puses 2021. gada 9. decembrī saskaņā ar Apvienošanās regulas 8. panta 2. punktu iesniedza saistības, lai novērstu IP konstatētās bažas par konkurenci. Ņemot vērā tirgus viedokļu noskaidrošanas rezultātus, paziņotājas puses 2022. gada 6. janvārī iesniedza pārskatītas saistības. Ņemot vērā otrās tirgus viedokļu noskaidrošanas rezultātus, paziņotājas puses 2022. gada 20. janvārī iesniedza parakstītu saistību dokumenta papildinājumu. |
| --- | --- |

(6)

III.   KOPSAVILKUMS

| (7) | Komisija pauda bažas par konkurenci attiecībā uz saderību ar iekšējo tirgu saistībā ar šādiem produktiem: ar gumijas riepām aprīkoti buka celtņi (RTG), konteineru kraušanas pašgājēji buka celtņi / konteinervedēji-iekrāvēji, autoiekrāvēji ar izbīdāmo celtņa izlici, tukšu konteineru pacēlāji un lieljaudas autokrāvēji (ar celtspēju >10 tonnas). Turklāt Komisija arī pauda bažas par piekļuves ierobežošanu klientiem attiecībā uz mobilu satvērējiekārtu piegādi. |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Pamatojoties uz tirgus viedokļu noskaidrošanas rezultātiem un saistību novērtējumu, ar pārskatītajām saistībām tiek novērstas Komisijas konstatētās bažas par konkurenci, kuras izriet no ierosinātā darījuma. |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Tāpēc tiek ierosināts pieņemt apstiprināšanas lēmumu, kam pievienoti nosacījumi, saskaņā ar Apvienošanās regulas 8. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(9)

IV.   PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.1.   KONKRĒTIE PRODUKTU TIRGI

| (10) | Šajā iedaļā ir aprakstīti konkrētie tirgi, par kuriem Komisija pauda sākotnējo viedokli, ka darījums būtiski kaitēs efektīvai konkurencei. Komisija noteica un izpētīja arī citus attiecīgos tirgus, kuros pušu darbības pārklājas vai kuros pastāvēja vertikālas saiknes, bet par kuriem bažas netika paustas (3). |
| --- | --- |

(10)

1.1.1.   Ar gumijas riepām aprīkotu buka celtņu tirgus

| (11) | Lielos konteineru termināļos un specializētos konteineru uzglabāšanas laukumos visbiežāk izmantotā kraušanas sistēma ir ar gumijas riepām aprīkoti buka celtņi (“RTG”). Lai gan lielākā daļa RTG tiek vadīti manuāli, abas puses pārdod arī automatizētus RTG, ko vada, izmantojot programmatūras risinājumu. |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Komisija uzskata, ka (manuāli vadāmu vai automatizētu) RTG tirgi, visticamāk, veido atsevišķus tirgus no citiem buka celtņu tirgiem, piemēram, uz sliedēm montētu buka celtņu (“RMG”) vai automatizētu krautņotājceltņu (“ASC”) tirgiem. |
| --- | --- |

(12)

| (13) | Komisija arī secina, ka piegādātāji, kas darbojas ārpus EEZ, faktiski nerada konkurences ierobežojumus EEZ piegādātājiem, un tāpēc tā uzskata, ka attiecībā uz RTG piegādi konkrētais ģeogrāfiskais tirgus ir EEZ mēroga tirgus. |
| --- | --- |

(13)

1.1.2.   Konteineru kraušanas pašgājēju buka celtņu un konteinervedēju-iekrāvēju tirgus

| (14) | Konteineru kraušanas pašgājēji buka celtņi un konteinervedēji-iekrāvēji pārvietojas uz riteņiem, un tiem ir celšanas konstrukcija konteineru celšanai. Konteineru kraušanas pašgājēji buka celtņi spēj celt un kraut konteinerus līdz pat četru konteineru augstumā. Tos izmanto arī konteineru transportēšanai no laukuma un uz to, kā arī kravas automašīnu un vagonu piekraušanai/izkraušanai. Konteinervedēji-iekrāvēji lielā mērā ir identiski konteineru kraušanas pašgājējiem buka celtņiem, taču to balsti ir īsāki, tāpēc tos galvenokārt izmanto konteineru transportēšanai (nevis kraušanai). |
| --- | --- |

(14)

| (15) | Komisija uzskata, ka konteineru kraušanas pašgājēji buka celtņi un konteinervedēji-iekrāvēji veido atšķirīgu produktu tirgu no citiem horizontālo iekārtu un kraušanas iekārtu veidiem, piemēram, citiem buka celtņiem. Apakšsegmentēšanu konteineru kraušanas pašgājējos buka celtņos un konteinervedējos-iekrāvējos galu galā var neveikt, jo ierosinātais darījums rada bažas gan attiecībā uz abiem šiem apakšsegmentiem, gan attiecībā uz kopējo tirgu. |
| --- | --- |

(15)

| (16) | Komisija uzskata, ka šā lēmuma vajadzībām precīzu ģeogrāfiskā tirgus tvērumu var nenoteikt, jo ierosinātais darījums rada bažas gan attiecībā uz EEZ mēroga, gan pasaules mēroga ģeogrāfisko tirgu. |
| --- | --- |

(16)

1.1.3.   Mobilo iekārtu tirgi

| (17) | Mobilās iekārtas galvenokārt izmanto konteineru, citu kravu un platformu ar gala sienām transportēšanai un celšanai termināļos. Tās parasti ietver (tukšu vai pilnu) konteineru pacēlāji un autokrāvēji, kā arī autoiekrāvēji ar izbīdāmo celtņa izlici. Šīs iekārtas izmanto arī rūpniecības un loģistikas uzņēmumi. |
| --- | --- |

(17)

| (18) | Autoiekrāvējiem ar izbīdāmo celtņa izlici ir konteineru satvērējs, kas konteineru satver no augšas un tādējādi nodrošina vairāku rindu sasniedzamību (proti, tie var satvert konteinerus, kas atrodas konteineru krāvuma otrajā vai trešajā rindā). |
| --- | --- |

(18)

| (19) | Tukšu konteineru pacēlāji ir autoiekrāvēji ar mastu, un tie spēj kraut konteinerus tikai pirmajā rindā. To celtspēja ir mazāka nekā pilnu konteineru pacēlājiem, un tos izmanto, lai krautu tukšus konteinerus, parasti līdz astoņu konteineru augstumam. |
| --- | --- |

(19)

| (20) | Lieljaudas autokrāvēji (ar celtspēju > 10 tonnas) ir autokrāvēji ar dakšām un mastu. Tos izmanto dažādu smagu kravu celšanai, arī konteineros neievietotu preču un kravu celšanai. |
| --- | --- |

(20)

| (21) | Komisija uzskata, ka autoiekrāvēji ar izbīdāmo celtņa izlici, tukšu konteineru pacēlāji un lieljaudas autokrāvēji (ar celtspēju >10 tonnas) veido atsevišķus produktu tirgus, galvenokārt pieprasījuma puses ļoti ierobežotas aizstājamības dēļ un piedāvājuma puses ierobežotas aizstājamības dēļ. |
| --- | --- |

(21)

| (22) | Komisija arī uzskata, ka visi trīs šie produktu tirgi ir EEZ mēroga tirgi, ņemot vērā pieprasījuma īpatnības un dažus piedāvājuma faktorus, piemēram, reģionālās klātbūtnes nepieciešamību. |
| --- | --- |

(22)

1.1.4.   Konteineru satvērēji

| (23) | Konteineru satvērēji ir ierīces, ko izmanto konteineru un viengabalainu kravu satveršanai; parasti tiem katrā stūrī ir bloķēšanas mehānisms, kas satver konteinera četrus stūrus. Tos izmanto visu veidu ostas celtņos, dažās horizontālās transportēšanas iekārtās un dažās mobilajās iekārtās. |
| --- | --- |

(23)

| (24) | Komisija uzskata, ka mobilās satvērējiekārtas veido no cita veida satvērējiekārtām (arī celtņu satvērējiekārtām) atsevišķu tirgu, jo nav pieprasījuma puses aizstājamības un piedāvājuma puses aizstājamība ir ierobežota. |
| --- | --- |

(24)

| (25) | Komisija uzskata, ka konkrētais ģeogrāfiskais tirgus ir vismaz EEZ mēroga tirgus. |
| --- | --- |

(25)

1.2.   KONKURENCES NOVĒRTĒJUMS

| (26) | Šajā iedaļā uzmanība pievērsta arī konkrētajiem tirgiem, par kuriem Komisija uzskatīja, ka darījums varētu būtiski kaitēt efektīvai konkurencei tajos. |
| --- | --- |

(26)

1.2.1.   Horizontāla nekoordinēta ietekme RTG tirgū

| (27) | Apvienotā uzņēmuma kopīgā daļa RTG tirgū EEZ būtu [70–80] %, proti, trīs reizes lielāka nekā tuvākajam konkurentam ZPMC. Kaut arī Cargotec daļa samazinājās, Konecranes joprojām bija neapstrīdams tirgus līderis. ZPMC daļa nesen palielinājās, tomēr tas galvenokārt bija saistīts ar uzvaru vienā konkursā, kas bija lielākais jebkad rīkotais konkurss EEZ. Turklāt EEZ pieprasījuma specifika un augstie šķēršļi ienākšanai tirgū ir izskaidrojums tam, kāpēc citi ārpus EEZ esošie tirgus dalībnieki pēdējo 10 gadu laikā nevienam klientam nav pārdevuši nevienu RTG iekārtu. Pārējie EEZ piegādātāji ir pārāk mazi, lai būtu reāla alternatīva pusēm. Attiecībā uz Cargotec uzņēmējdarbības rentabilitātes samazināšanos pušu sniegtie pierādījumi nav pietiekami, lai secinātu, ka Cargotec izietu no tirgus, ja nenotiktu apvienošanās. |
| --- | --- |

(27)

| (28) | Tāpēc Komisija projektā secina, ka paziņotais darījums būtiski kaitē efektīvai konkurencei, jo tas rada dominējošu stāvokli ar gumijas riepām aprīkotu buka celtņu EEZ tirgū. |
| --- | --- |

(28)

1.2.2.   Horizontāla nekoordinēta ietekme konteineru kraušanas pašgājēju buka celtņu un konteinervedēju-iekrāvēju tirgū

| (29) | Attiecībā uz konteineru kraušanas pašgājējiem buka celtņiem un konteinervedējiem -iekrāvējiem šis apvienošanās darījums būtībā radītu monopolu – [90–100] % tirgus daļu – gan EEZ, gan pasaules mēroga tirgū. Kaut arī nesen tirgū ienācis Ķīnas ZPMC, tas būtu vienīgais (ļoti neliels) tirgū palikušais konkurents. Tirgus izpēte apstiprināja, ka ZPMC tuvāko piecu gadu laikā, visticamāk, nesaņems liela apmēra pasūtījumus. |
| --- | --- |

(29)

| (30) | Tāpēc Komisija secina, ka paziņotais darījums būtiski kaitē efektīvai konkurencei, jo tas rada dominējošu stāvokli. |
| --- | --- |

(30)

1.2.3.   Horizontāla nekoordinēta ietekme mobilo iekārtu tirgos

| (31) | Autoiekrāvēju ar izbīdāmo celtņa izlici tirgū darījuma rezultātā apvienotais uzņēmums iegūtu ļoti lielu tirgus daļu (vairāk nekā 70 %) jau tā koncentrētā tirgū. Tā rezultātā arī tiktu likvidēta konkurence starp paziņotājām pusēm, kas intensīvi un cieši konkurē un plāno palielināt savu daļu. Turklāt nav pietiekamu alternatīvu, kas varētu ierobežot apvienoto uzņēmumu. |
| --- | --- |

(31)

| (32) | Tāpēc Komisija secina, ka paziņotais darījums būtiski kaitē efektīvai konkurencei, jo tas rada dominējošu stāvokli. |
| --- | --- |

(32)

| (33) | Tukšu konteineru pacēlāju tirgū darījums radītu kvazi-duopola situāciju, kurā apvienotais uzņēmums būtu tirgus līderis ar lielu tirgus daļu ([40–50] %) un tikai vienu lielu konkurentu (Hyster). Darījums likvidētu konkurenci starp paziņotājām pusēm, kuras pirms darījuma intensīvi un cieši konkurēja. Turklāt nav pietiekamu alternatīvu, kas varētu ierobežot apvienoto uzņēmumu. Gluži pretēji, darījums, visticamāk, samazinātu konkurences spiedienu uz atlikušajiem konkurentiem, tādējādi, ļoti iespējams, izraisot sekundāru cenu pieaugumu. |
| --- | --- |

(33)

| (34) | Tāpēc Komisija secina, ka darījums būtiski kaitētu efektīvai konkurencei, jo tiktu likvidēti nozīmīgi konkurences ierobežojumi, ko paziņotājas puses viena otrai bija radījušas, un samazinātu konkurences spiedienu uz pārējiem konkurentiem. |
| --- | --- |

(34)

| (35) | Attiecībā uz lieljaudas autokrāvēju (ar celtspēju >10 tonnas) tirgu – darījuma rezultātā apvienotais uzņēmums iegūtu ļoti lielu tirgus daļu (vairāk nekā 50 %) jau tā koncentrētā tirgū. Tā rezultātā arī tiktu likvidēta konkurence starp paziņotājām pusēm, kuras intensīvi un cieši konkurē. Turklāt nav pietiekamu alternatīvu, kas varētu ierobežot apvienoto uzņēmumu. |
| --- | --- |

(35)

| (36) | Tāpēc Komisija uzskata, ka darījums būtiski kaitētu efektīvai konkurencei lieljaudas autokrāvēju (ar celtspēju >10 tonnas) EEZ tirgū, jo tas radītu dominējošu stāvokli un likvidētu būtiskus konkurences ierobežojumus. |
| --- | --- |

(36)

1.2.4.   Piekļuves ierobežošanas klientiem radītā ietekme mobilu satvērējiekārtu tirgū

| (37) | Attiecībā uz vertikālajām saiknēm — Cargotec ar sava meitasuzņēmuma Bromma starpniecību pašlaik nodarbojas ar mobilu satvērējiekārtu piegādi augšupējā tirgū. Uzņēmums Konecranes mobilās satvērējiekārtas iegādājas no vienīgā neatkarīgā ražotāja — Elme. Tāpēc Konecranes ievērojamā pieprasījuma pārvirzīšana uz Bromma ietekmētu Elme un tirgu. Ņemot vērā Cargotec pozīciju augšupējā tirgū, Konecranes nozīmi lejupējā tirgū, kā arī abu uzņēmumu kopējo pozīciju mobilu satvērējiekārtu lejupējā tirgū, apvienotajam uzņēmumam būtu iespēja un stimuls liegt uzņēmumam Elme piekļuvi svarīgam tā klientam. |
| --- | --- |

(37)

1.2.5.   Secinājums

| (38) | Tāpēc lēmumā secināts, ka paziņotā koncentrācija rada nopietnas šaubas par tās saderību ar iekšējo tirgu attiecībā uz RTG, konteineru kraušanas pašgājējiem buka celtņiem / konteinervedējiem-iekrāvējiem, autoiekrāvējiem ar izbīdāmo celtņa izlici, tukšu konteineru pacēlājiem un lieljaudas autokrāvējiem (ar celtspēju >10 tonnas). Turklāt Komisija arī pauž bažas par piekļuves ierobežošanu klientiem attiecībā uz mobilu satvērējiekārtu piegādi. |
| --- | --- |

(38)

1.2.6.   Pušu iesniegtās saistības

| (39) | Lai kliedētu iepriekš minētās bažas par konkurenci, puses ir apņēmušās veikt minētos pasākumus. |
| --- | --- |

(39)

| (40) | Lai novērstu bažas attiecībā uz RTG un konteineru kraušanas pašgājēju buka celtņu / konteinervedēju-iekrāvēju tirgiem, Cargotec apņemas pārdot savu ostas celtņu un konteineru kraušanas pašgājēju buka celtņu / konteinervedēju-iekrāvēju uzņēmējdarbības vienību, kas zināma kā “Kalmar Automation Solutions” jeb “KAS”. KAS pārdošana ietver visus materiālos un nemateriālos aktīvus un personālu, kā aprakstīts saistību grafikā un pielikumos (“KAS pakete”), piemēram:






  (a) | visas produktu līnijas, ar šiem produktiem saistīto gatavo preču, komponentu, izejvielu un rezerves daļu krājumus, kā arī instrumentus un aprīkojumu, ko izmanto ar projektu īstenošanu saistītai uzstādīšanai objektos; |
| --- | --- | --- |

(40)

(a)

visas produktu līnijas, ar šiem produktiem saistīto gatavo preču, komponentu, izejvielu un rezerves daļu krājumus, kā arī instrumentus un aprīkojumu, ko izmanto ar projektu īstenošanu saistītai uzstādīšanai objektos;

| (b) | produktu izstrādes projektus; |
| --- | --- |

(b)

produktu izstrādes projektus;

| (c) | klientu līgumus un — pēc pircēja pieprasījuma — piegādes un izplatīšanas/pārstāvības līgumus; |
| --- | --- |

(c)

klientu līgumus un — pēc pircēja pieprasījuma — piegādes un izplatīšanas/pārstāvības līgumus;

| (d) | patentus un citas intelektuālā īpašuma tiesības un zinātību (IĪT), kas pašlaik tiek izmantotas tikai vai galvenokārt KAS uzņēmējdarbībā. Pēc pircēja pieprasījuma — arī licenci attiecībā uz IĪT, kas pašlaik tiek izmantotas produktos, kuri neietilpst pārdodamās uzņēmējdarbības daļas darbības jomā, bet kas tiek izmantotas arī KAS uzņēmējdarbībā; |
| --- | --- |

(d)

patentus un citas intelektuālā īpašuma tiesības un zinātību (IĪT), kas pašlaik tiek izmantotas tikai vai galvenokārt KAS uzņēmējdarbībā. Pēc pircēja pieprasījuma — arī licenci attiecībā uz IĪT, kas pašlaik tiek izmantotas produktos, kuri neietilpst pārdodamās uzņēmējdarbības daļas darbības jomā, bet kas tiek izmantotas arī KAS uzņēmējdarbībā;

| (e) | zīmola Kalmar pārdošanu izmantošanai saistībā ar ostas celtņu un horizontālās transportēšanas iekārtu piegādi un apkalpošanu, ja pircējam nav zināma zīmola materiālu pārvietošanas vai lieljaudas iekārtu nozarē. Puses patur tiesības izmantot zīmolu Kalmar attiecībā uz jebkurām citām iekārtām, taču tas tiks diferencēts; |
| --- | --- |

(e)

zīmola Kalmar pārdošanu izmantošanai saistībā ar ostas celtņu un horizontālās transportēšanas iekārtu piegādi un apkalpošanu, ja pircējam nav zināma zīmola materiālu pārvietošanas vai lieljaudas iekārtu nozarē. Puses patur tiesības izmantot zīmolu Kalmar attiecībā uz jebkurām citām iekārtām, taču tas tiks diferencēts;

| (f) | ja pircējam šajā nozarē jau ir zināms zīmols, tas var pieprasīt, lai paziņotājas puses desmit (10) gadus pēc pārdošanas darījuma pabeigšanas neizmanto zīmolu Kalmar ostas celtņu un/vai horizontālo iekārtu pārdošanai. Tāpat pēc pircēja izvēles puses un pircējs noslēgs vienošanos, kas ļaus pircējam piecus gadus pārdot ostas celtņus un horizontālās iekārtas, izmantojot zīmolu Kalmar; |
| --- | --- |

(f)

ja pircējam šajā nozarē jau ir zināms zīmols, tas var pieprasīt, lai paziņotājas puses desmit (10) gadus pēc pārdošanas darījuma pabeigšanas neizmanto zīmolu Kalmar ostas celtņu un/vai horizontālo iekārtu pārdošanai. Tāpat pēc pircēja izvēles puses un pircējs noslēgs vienošanos, kas ļaus pircējam piecus gadus pārdot ostas celtņus un horizontālās iekārtas, izmantojot zīmolu Kalmar;

| (g) | pēc pircēja pieprasījuma — pašreizējā montāžas līguma, ko Cargotec noslēdzis ar Ķīnas apakšuzņēmēju, nodošanu un ar Polijas uzņēmumu PTZ noslēgtā galīgās montāžas pakalpojumu līguma nodošanu. |
| --- | --- |

(g)

pēc pircēja pieprasījuma — pašreizējā montāžas līguma, ko Cargotec noslēdzis ar Ķīnas apakšuzņēmēju, nodošanu un ar Polijas uzņēmumu PTZ noslēgtā galīgās montāžas pakalpojumu līguma nodošanu.

| (41) | Pakete paredz arī Cargotec ražotnes, kurā tiek veikta montāža un kura atrodas Stargardā, pārdošanu, izņemot visu personālu un aktīvus, ko izmanto Cargotec iekrāvēju-celtņu uzņēmējdarbības vienība Hiab. Pēc pārraudzības pilnvarnieka atzinuma un Komisijas apstiprinājuma saņemšanas Cargotec no pārdošanas izslēgs visus aktīvus un personālu, kas tiek izmantoti tikai ar mobilajām iekārtām saistītajā Cargotec uzņēmējdarbībā. Šo aktīvu nodošana jāpabeidz divdesmit četru (24) mēnešu laikā pēc pārdošanas darījuma pabeigšanas. Tikmēr Cargotec un pircējs noslēgs pagaidu nomas un pakalpojumu līgumu. |
| --- | --- |

(41)

| (42) | Turklāt paketē ir iekļauta sākotnējā pircēja klauzula un īpaši kritēriji pircējam. |
| --- | --- |

(42)

| (43) | Lai novērstu bažas attiecībā uz mobilo iekārtu tirgiem, Konecranes apņemas pārdot savu uzņēmējdarbību, kas saistīta ar autoiekrāvēju ar izbīdāmo celtņa izlici, pilnu konteineru pacēlāju, tukšu konteineru pacēlāju, kā arī autokrāvēju un ar tiem saistīto rezerves daļu ražošanu un tirdzniecību un tehnisko atbalstu (“MEQ pakete”). Pārdodamie materiālie un nemateriālie aktīvi un personāls ietver:






  (a) | Konecranes mobilo iekārtu pētniecību un izstrādi, ražotni un rezerves daļu izplatīšanas centru Zviedrijā un ražotni un rezerves daļu izplatīšanas centru Ķīnā; |
| --- | --- | --- |

(43)

(a)

Konecranes mobilo iekārtu pētniecību un izstrādi, ražotni un rezerves daļu izplatīšanas centru Zviedrijā un ražotni un rezerves daļu izplatīšanas centru Ķīnā;

| (b) | visas mobilo iekārtu produktu līnijas; visus esošos gatavo preču, komponentu, izejvielu un rezerves daļu krājumus, arī pagaidu pakalpojumu līgumus par rezerves daļu uzglabāšanu, kā arī ražošanas, testēšanas un apkopes iekārtas; |
| --- | --- |

(b)

visas mobilo iekārtu produktu līnijas; visus esošos gatavo preču, komponentu, izejvielu un rezerves daļu krājumus, arī pagaidu pakalpojumu līgumus par rezerves daļu uzglabāšanu, kā arī ražošanas, testēšanas un apkopes iekārtas;

| (c) | pētniecības un izstrādes, kā arī attīstības projektus un ar tiem saistīto informāciju; |
| --- | --- |

(c)

pētniecības un izstrādes, kā arī attīstības projektus un ar tiem saistīto informāciju;

| (d) | klientu, izplatītāju, pārstāvju un piegādes līgumus, ko noslēgušas juridiskās personas, kuras ietilpst pārdodamajā uzņēmējdarbības daļā; |
| --- | --- |

(d)

klientu, izplatītāju, pārstāvju un piegādes līgumus, ko noslēgušas juridiskās personas, kuras ietilpst pārdodamajā uzņēmējdarbības daļā;

| (e) | Konecranes darīs visu iespējamo, lai nodotu līgumus par mobilās tehnikas piegādi, kurus nav noslēgušas juridiskās personas, kas ietilpst nodalāmajā uzņēmējdarbības daļā. Ja klienti nepiekritīs nodošanai, Konecranes darīs visu iespējamo, lai rastu citu risinājumu attiecīgās uzņēmējdarbības daļas nodošanai; |
| --- | --- |

(e)

Konecranes darīs visu iespējamo, lai nodotu līgumus par mobilās tehnikas piegādi, kurus nav noslēgušas juridiskās personas, kas ietilpst nodalāmajā uzņēmējdarbības daļā. Ja klienti nepiekritīs nodošanai, Konecranes darīs visu iespējamo, lai rastu citu risinājumu attiecīgās uzņēmējdarbības daļas nodošanai;

| (f) | zīmolus, patentus, dizainparaugu tiesības un citas intelektuālā īpašuma tehnoloģijas un zinātību, kas pašlaik tiek izmantotas tikai vai galvenokārt ar mobilajām iekārtām saistītajā uzņēmējdarbībā; |
| --- | --- |

(f)

zīmolus, patentus, dizainparaugu tiesības un citas intelektuālā īpašuma tehnoloģijas un zinātību, kas pašlaik tiek izmantotas tikai vai galvenokārt ar mobilajām iekārtām saistītajā uzņēmējdarbībā;

| (g) | pēc pircēja pieprasījuma — licenci izmantot zīmolu Konecranes, lai pārdotu esošos mobilo iekārtu krājumus un rezerves daļas, kā arī aizlieguma periodu, kura laikā ne puses, ne pircējs nedrīkstēs pārdot mobilās iekārtas ar zīmolu Konecranes; |
| --- | --- |

(g)

pēc pircēja pieprasījuma — licenci izmantot zīmolu Konecranes, lai pārdotu esošos mobilo iekārtu krājumus un rezerves daļas, kā arī aizlieguma periodu, kura laikā ne puses, ne pircējs nedrīkstēs pārdot mobilās iekārtas ar zīmolu Konecranes;

| (h) | pēc pircēja pieprasījuma Konecranes piešķirs licenci par tiem patentiem un citu intelektuālo īpašumu, tehnoloģijām un zinātību, ko Konecranes izmanto galvenokārt produktos, kuri neietilpst MEQ pārdodamās uzņēmējdarbības daļas tvērumā, bet kas tiek izmantoti arī ar mobilajām iekārtām saistītajā uzņēmējdarbības daļā; |
| --- | --- |

(h)

pēc pircēja pieprasījuma Konecranes piešķirs licenci par tiem patentiem un citu intelektuālo īpašumu, tehnoloģijām un zinātību, ko Konecranes izmanto galvenokārt produktos, kuri neietilpst MEQ pārdodamās uzņēmējdarbības daļas tvērumā, bet kas tiek izmantoti arī ar mobilajām iekārtām saistītajā uzņēmējdarbības daļā;

| (i) | pēc pircēja pieprasījuma Konecranes piedāvās arī pārejas pakalpojumu līgumus, tostarp attālinātās uzraudzības un tehniskās apkopes pārvaldības platformas. Attiecībā uz TruConnect — pēc pircēja izvēles Konecranes var nodrošināt TruConnect dublikātu mobilajām iekārām. |
| --- | --- |

(i)

pēc pircēja pieprasījuma Konecranes piedāvās arī pārejas pakalpojumu līgumus, tostarp attālinātās uzraudzības un tehniskās apkopes pārvaldības platformas. Attiecībā uz TruConnect — pēc pircēja izvēles Konecranes var nodrošināt TruConnect dublikātu mobilajām iekārām.

| (44) | Šajā paketē ir iekļauta arī sākotnējā pircēja klauzula. |
| --- | --- |

(44)

1.2.7.   Iesniegto saistību novērtējums

| (45) | Komisija uzskata, ka KAS pakete pilnīgi novērš horizontālo pārklāšanos, ko darījums rada RTG un konteineru kraušanas pašgājēju buka celtņu / konteinervedēju-iekrāvēju tirgos. KAS pakete ietver arī dzīvotspējīgu un patstāvīgu uzņēmējdarbības daļu, kas var ilgstoši un efektīvi konkurēt ar apvienoto uzņēmumu. Konkrēti, Stargardas ražotnes apvērstā nodalīšana un licence, kā arī zīmola Kalmar lietošanas aizlieguma periods, jo īpaši veicina pārdodamās uzņēmējdarbības daļas pievilcību un dzīvotspēju. Turklāt šādas pārdošanas īstenošanas riskus mazina sākotnējā pircēja klauzula un tas, ka Stargardes ražotnes aktīvu nodalīšanai ir nepieciešams Komisijas apstiprinājums. |
| --- | --- |

(45)

| (46) | Komisija uzskata, ka MEQ pakete novērš horizontālo pārklāšanos mobilo iekārtu tirgos un ar piekļuves ierobežošanu klientiem saistīto risku mobilo satvērējiekārtu tirgū. MEQ pakete ietver arī dzīvotspējīgu un konkurētspējīgu uzņēmējdarbības daļu, kas var ilgstoši un efektīvi konkurēt ar apvienoto uzņēmumu. Turklāt sākotnējā pircēja klauzula nodrošina, ka darījums tiks īstenots tikai tad, kad Komisija būs apstiprinājusi pircēju, tādējādi ierobežojot iespējamos īstenošanas riskus. |
| --- | --- |

(46)

| (47) | Tāpēc Komisija lēmuma projektā ir secinājusi, ka, pamatojoties uz pušu iesniegtajām saistībām, paziņotā koncentrācija neradīs būtiskus konkurences traucējumus šādos tirgos: ar gumijas riepām aprīkoti buka celtņi, konteineru kraušanas pašgājēji buka celtņi un konteinervedēji-iekrāvēji, autoiekrāvēji ar izbīdāmo celtņa izlici, tukšu konteineru pacēlāji, lieljaudas autokrāvēji un mobilās satvērējiekārtas. |
| --- | --- |

(47)

V.   SECINĀJUMS

| (48) | Iepriekš minēto iemeslu dēļ lēmumā secināts, ka tad, ja puses pilnībā izpildīs iesniegtās saistības, ierosinātā koncentrācija neradīs būtisku kaitējumu efektīvai konkurencei iekšējā tirgū vai nozīmīgā tā daļā. |
| --- | --- |

(48)

| (49) | Tāpēc saskaņā ar Apvienošanās regulas 2. panta 2. punktu un 8. panta 2. punktu un EEZ līguma 57. pantu koncentrācija ir uzskatāma par saderīgu ar iekšējo tirgu un EEZ līguma darbību, ja tiek izpildīti nosacījumi un pienākumi, kas paredzēti, lai nodrošinātu, ka attiecīgie uzņēmumi pilda saistības, ko tie ir uzņēmušies attiecībā pret Komisiju. |
| --- | --- |

(49)

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

(2)  Publikācija OV C 215, 7.6.2021., 8. lpp.

(3)  Šie tirgi attiecas uz horizontālo pārklāšanos kuģa–krasta celtņu tirgū, uz sliedēm montētu buka celtņu tirgū un automatizēto krautņotājceltņu tirgū, potenciālu pārklāšanos automatizēti vadāmo transportierīču tirgū un termināļa seglu vilcēju tirgū, kā arī vertikālo saikni starp celtņa satvērējiekārtu tirgu (augšupējo tirgu) un mobilo ostas celtņu tirgu (lejupējo tirgu).

---

V Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 5.8.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 298/70 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 298/70

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.10814 – HEDIN / MOTOR-CAR)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2022/C 298/08)

1.

Šis paziņojums attiecas uz šādiem uzņēmumiem:

| — | Hedin Group (Zviedrija), |
| --- | --- |

—

Hedin Group (Zviedrija),

| — | Wiesenthal Autohandels AG darbība Slovākijā, kurā ietilpst Motor-Car Bratislava spol s.r.o. (“Motor-Car”, Slovākija) un Mercedes-Benz Financial Services Slovakia s.r.o. (“MBFSS”, Slovākija). |
| --- | --- |

—

Wiesenthal Autohandels AG darbība Slovākijā, kurā ietilpst Motor-Car Bratislava spol s.r.o. (“Motor-Car”, Slovākija) un Mercedes-Benz Financial Services Slovakia s.r.o. (“MBFSS”, Slovākija).

Hedin Group Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē vienpersoniski iegūs pilnīgu kontroli pār MBFSS.

Koncentrācija tiek veikta, iegādājoties daļas.

2.

| — | Hedin Group darbojas jaunu mehānisko transportlīdzekļu un oriģinālā aprīkojuma rezerves daļu vairumtirdzniecībā un mazumtirdzniecībā, lietotu mehānisko transportlīdzekļu un rezerves daļu mazumtirdzniecībā un mehānisko transportlīdzekļu remontā un tehniskajā apkopē Zviedrijā, Beļģijā, Vācijā, Nīderlandē, Norvēģijā, Šveicē un Somijā, |
| --- | --- |

—

Hedin Group darbojas jaunu mehānisko transportlīdzekļu un oriģinālā aprīkojuma rezerves daļu vairumtirdzniecībā un mazumtirdzniecībā, lietotu mehānisko transportlīdzekļu un rezerves daļu mazumtirdzniecībā un mehānisko transportlīdzekļu remontā un tehniskajā apkopē Zviedrijā, Beļģijā, Vācijā, Nīderlandē, Norvēģijā, Šveicē un Somijā,

| — | Motor-Car darbojas mehānisko transportlīdzekļu un rezerves daļu mazumtirdzniecībā, kā arī mehānisko transportlīdzekļu remontā un tehniskajā apkopē galvenokārt Čehijā, Ungārijā un Slovākijā, |
| --- | --- |

—

Motor-Car darbojas mehānisko transportlīdzekļu un rezerves daļu mazumtirdzniecībā, kā arī mehānisko transportlīdzekļu remontā un tehniskajā apkopē galvenokārt Čehijā, Ungārijā un Slovākijā,

| — | MBFSS sniedz finansēšanas un līzinga pakalpojumus, kas saistīti ar Daimler marku transportlīdzekļu izplatīšanu Slovākijā. |
| --- | --- |

—

MBFSS sniedz finansēšanas un līzinga pakalpojumus, kas saistīti ar Daimler marku transportlīdzekļu izplatīšanu Slovākijā.

3.

Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai.

4.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā no šīs publikācijas datuma. Vienmēr jānorāda šāda atsauce:

M.10814 – HEDIN / MOTOR-CAR

Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa e-pastu, faksu vai pastu. Lūdzam izmantot šādu kontaktinformāciju:

E-pasts: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fakss +32 22964301

Pasta adrese:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

1

(2)  OV C 366, 14.12.2013., 5. lpp.

2

---

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

| 5.8.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 298/72 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 298/72

---

Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

(2022/C 298/09)

Šis paziņojums ir publicēts saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 (1) 17. panta 5. punktu.

PAZIŅOJUMS PAR STANDARTA GROZĪJUMU VIENOTAJĀ DOKUMENTĀ

“Coteaux Varois en Provence”

PDO-FR-A0725-AM02

Paziņojuma datums: 18.5.2022.

APSTIPRINĀTĀ GROZĪJUMA APRAKSTS UN PAMATOJUMS

1.   Aizsargātais nosaukums

Aizsargātā nosaukuma “Coteaux Varois en Provence” pareizrakstība tiek vienādota visā specifikācijā, lai “Varois” būtu rakstīts ar lielo “V” burtu.

Šī vienādošana vienoto dokumentu neietekmē.

2.   Teritorijas, kurās tiek veiktas dažādas darbības

Tiek grozīts aizsargātā nosaukuma “Coteaux Varois en Provence” specifikācijas I nodaļas “IV [punkts] – Apgabali un teritorijas, kurās tiek veiktas dažādas darbības”, papildinot ar atsauci uz oficiālo administratīvi teritoriālo vienību klasifikatoru, kurā valsts mērogā atzīts un noteikts pašvaldību teritoriju saraksts katrā departamentā. Šis redakcionālais grozījums ļauj identificēt ģeogrāfisko apgabalu, atsaucoties uz oficiālā administratīvi teritoriālo vienību klasifikatora 2020. gada redakciju; klasifikatoru atjaunina Nacionālais statistikas un ekonomikas pētījumu institūts (INSEE), un tajā ir juridiski definēts ģeogrāfiskais apgabals.

Vienotais dokuments tiek papildināts ar šo atsauci punktā “Ģeogrāfiskais apgabals”, kā arī punktā “Tiešās apkaimes apgabals”.

3.   Vīndārza kopšana

Tiek atjaunināts aizsargātā nosaukuma “Coteaux Varois en Provence” specifikācijas I nodaļas “VI [punkts] – Vīndārza kopšana”, lai pārskatītu kritērijus stādīšanas blīvuma noteikšanai. Svītro vīnkoku minimālo daudzumu uz hektāru. Stādīšanas blīvumu aprēķina tā, lai katram vīnkokam būtu ne vairāk par 2,50 kvadrātmetriem platības. Šo platību aprēķina, rindstarpu platumu reizinot ar atstatumu starp vienas rindas vīnkokiem. Rindstarpu platums nedrīkst būt lielāks par 2,50 metriem, bet atstatums starp vienas rindas vīnkokiem nedrīkst būt mazāks par 0,80 metriem.

Tiek grozīts vienotā dokumenta punkts “Vīndarības metodes”.

4.   Noteikumi par produkcijas laišanu tirgū

Tiek atjaunināts aizsargātā nosaukuma “Coteaux Varois en Provence” specifikācijas I nodaļas IX punkts. -“4°- Noteikumi par produkcijas laišanu tirgū pie patērētāja”, lai svītrotu datumu, sākot no kura vīni var nonākt apritē starp dažādiem tirgotājiem. Šī datuma svītrošana ļauj vīniem atrasties brīvā apritē starp tirgotājiem jau no vinifikācijas pabeigšanas brīža.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

5.   Paziņošanas pienākumi

Tiek grozīts aizsargātā nosaukuma “Coteaux Varois en Provence” specifikācijas II nodaļas “3. [punkts] Paziņošana pirms iepakošanas”, lai vienkārši precizētu, ka jebkuram tirgus dalībniekam, kurš vēlas fasēt aizsargāta nosaukuma vīnu, par attiecīgo partiju ir jāiesniedz deklarācija apstiprinātajā pārbaudes iestādē. Partija ir definēta kā viens veselums no viena vai vairākiem traukiem. Tirgus dalībniekiem uzliktie deklarācijas noteikumi ir norādīti aizsargātā nosaukuma kontroles plānā.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

6.   Specifikācijas galvenie pārbaudāmie punkti

Tiek grozīta aizsargātā nosaukuma “Coteaux Varois en Provence” specifikācijas III nodaļa, lai atjauninātu specifikācijas galvenos punktus, kuros noteikta produktu kontrole.

Šis atjauninājums vienoto dokumentu neietekmē.

Tāpat arī specifikācijas III nodaļā ir atjaunināta apstiprinātās pārbaudes iestādes kontaktinformācija. Šī aktualizācija ir pārcelta uz vienotā dokumenta punktu “Kontaktinformācija”.

VIENOTAIS DOKUMENTS

1.   Nosaukums

“Coteaux Varois en Provence”

2.   Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids

ACVN – aizsargāts cilmes vietas nosaukums

3.   Vīnkopības produktu kategorijas

| 1. | Vīns |
| --- | --- |

1.

Vīns

4.   Vīna vai vīnu apraksts

1.   Analītiskais apraksts

ĪSS APRAKSTS

Aizsargātā nosaukuma “Coteaux Varois en Provence” vīni ir nedzirkstoši vīni, kas pieejami kā sarkanvīnii, sārtvīno un baltvīni.

Sarkanvīnos, kad tos pilda pudelēs, ābolskābes maksimālais saturs ir 0,4 grami uz litru.

Pēc raudzēšanas fermentējamo cukuru (glikozes un fruktozes) saturs vīnos nepārsniedz 4 g/l baltvīnos un sārtvīnos, bet sarkanvīnos tas nepārsniedz 3 g/l.

Spirta dabiskā minimālā tilpumkoncentrācija vīnā ir 11 %.

Pārējie analītiskie rādītāji ir saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem.

| Vispārīgie analītiskie parametri |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | miliekvivalentos uz litru |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgie analītiskie parametri

Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

miliekvivalentos uz litru

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

2.   Organoleptiskais apraksts

ĪSS APRAKSTS

Sausos sārtvīnus, kuriem piemīt dzidra un dzīvīga sārta krāsa, iegūst no trim lieliskajām Provansas vīnogu šķirnēm “Cinsaut N”, “Grenache N” un “Syrah N”, un tiem raksturīgs svaigu augļu vai bieži vien sarkanogu aromāts. Dažas pikantas vai “garigas” notis, kas atgādina timiānu, rozmarīnu, irbuleni, paegli... dažkārt bagātina aromātiskā profila sarežģītību. Šiem vīniem raksturīga patīkama svaiguma un garšas struktūras sabalansētība.

Sarkanvīnus darina galvenokārt no izlīdzināta “Grenache N”, “Syrah N” un “Mourvèdre N” vīnogu šķirņu sajaukuma. Tie ir dāsni, strukturēti un labi uzglabājami vīni ar bagātīgiem un zīdainiem tanīniem, piesātināti ar augļu notīm, kas attīstās garšvielu un garigas aromātu virzienā.

Sausos baltvīnus ražo galvenokārt no “Vermentino B” vīnogu šķirnes, bieži sajaukumā ar “Grenache B”, “Clairette B” un “Sémillon B” vai “Ugni blanc B” vīnogu šķirnēm. Šie vīni ir viegli aromatizēti. Tiem raksturīgs lielisks svaiguma un noapaļotības līdzsvars.

| Vispārīgie analītiskie parametri |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālais kopējais skābums | miliekvivalentos uz litru |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | |

Vispārīgie analītiskie parametri

Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %)

Minimālais kopējais skābums

miliekvivalentos uz litru

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

5.   Vīndarības metodes

5.1.   Īpašās vīndarības metodes

Audzēšanas prakse

Stādījumu biezība:

Katram vīnkokam ir ne vairāk par 2,50 kvadrātmetriem platības. Šo platību aprēķina, rindstarpu platumu reizinot ar atstatumu starp vienas rindas vīnkokiem.

Rindstarpu platums nedrīkst būt lielāks par 2,50 metriem, bet atstatums starp vienas rindas vīnkokiem nedrīkst būt mazāks par 0,80 metriem.

| — | Vīnogulājus apgriež īsi (vainagu veidojot kausveidā vai Ruajā [Royat] kordona formā).
  Uz katra vīnkoka ir ne vairāk kā 6 apgriezti augļzari ar 2 vīnstīgu pumpuriem, proti, 12 vīnstīgu pumpuri uz katra vīnkoka. |
| --- | --- |

—

Vīnogulājus apgriež īsi (vainagu veidojot kausveidā vai Ruajā [Royat] kordona formā).

Uz katra vīnkoka ir ne vairāk kā 6 apgriezti augļzari ar 2 vīnstīgu pumpuriem, proti, 12 vīnstīgu pumpuri uz katra vīnkoka.

| — | Šķirnes “Cabernet-sauvignon N” un “Syrah N” vīnogulāju vainagu var veidot garenā tā sauktajā “Gijo [Guyot] formā” ar ne vairāk kā 10 vīnstīgu pumpuriem uz vīnkoka, no kuriem 8 vīnstīgu pumpuri atrodas uz gari apgrieztā augļzara.
  Apūdeņošana vīnogulāju veģetācijas periodā var tikt atļauta tikai tad, ja iestājas ilgstošs sausums un ja tas traucē vīnogulāju pareizu fizioloģisko attīstību un vīnogu normālu ienākšanos. |
| --- | --- |

—

Šķirnes “Cabernet-sauvignon N” un “Syrah N” vīnogulāju vainagu var veidot garenā tā sauktajā “Gijo [Guyot] formā” ar ne vairāk kā 10 vīnstīgu pumpuriem uz vīnkoka, no kuriem 8 vīnstīgu pumpuri atrodas uz gari apgrieztā augļzara.

Apūdeņošana vīnogulāju veģetācijas periodā var tikt atļauta tikai tad, ja iestājas ilgstošs sausums un ja tas traucē vīnogulāju pareizu fizioloģisko attīstību un vīnogu normālu ienākšanos.

Īpašā vīndarības metode

Sārtvīnu ražošanā attiecībā uz vīnogu misu un vēl nenorūgušu vīnu, kas iegūts pēc vīnogu presēšanas, drīkst izmantot enoloģisko ogli, taču to drīkst darīt tikai tādā apmērā, kas nepārsniedz 20 % no sārtvīnu apjoma, ko attiecīgajā ražas gadā saražojis attiecīgais vīndaris.

Līdztekus še iepriekš minētajiem noteikumiem vīndarības metožu ziņā jāievēro arī Savienības un Lauku un jūras zvejas kodeksa [Code rural et de la pêche maritime] prasības.

5.2.   Maksimālais ražas iznākums

60 hektolitru no hektāra

6.   Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

Vīnogu novākšana, vinifikācija un vīnu gatavošana tiek nodrošināta šādu Vāras [Var] departamenta pašvaldību teritorijā (pamatojoties uz 2020. gada oficiālo administratīvi teritoriālo vienību reģistru): Barjols, Bras, Brignoles, Brue-Auriac, Camps-la-Source, La Celle, Châteauvert, Forcalqueiret, Garéoult, Méounes-lès-Montrieux, Nans-les-Pins, Néoules, Ollières, Pontevès, Rocbaron, La Roquebrussanne, Rougiers, Saint-Maximin-la-Sainte-Baume, Saint-Zacharie, Sainte-Anastasie-sur-Issole, Salernes, Seillons-Source-d’Argens, Signes, Tavernes, Tourves, Le Val, Varages, Villecroze.

7.   Vīna vīnogu šķirne(-es)

“Cabernet-Sauvignon N”

“Carignan N”

“Cinsaut N - Cinsault”

“Clairette B”

“Grenache N”

“Grenache blanc B”

“Mourvèdre N - Monastrell”

“Semillon B”

“Syrah N - Shiraz”

“Tibouren N”

“Ugni blanc B”

“Vermentino B - Rolle”

8.   Saiknes vai saikņu apraksts

8.1.   Saiknes veidošanā ietilpstošo dabas faktoru apraksts

Ģeogrāfiskais apgabals ietilpst “Provansas kaļķa augsnes” dabiskajā reģionā. Dienvidos Tulonas [Monts du Toulonnais] un Sentboma [Sainte-Baume] kalnu, austrumos Senkinisa [Saint-Quinis] kalnu grēdas, ziemeļos Kanžuersas [Canjuers] plato, austrumos Oreljāna [Aurélien] kalna un Senviktuāra [Sainte-Victoire] kalna nolaidenuma iejozts, tas izceļas ar izteiktu reljefu, kura augstums svārstās no 600 līdz 1 000 metriem virs jūras līmeņa Sentboma [Sainte-Baume] masīvā. Tas plešas 28 Vāras [Var] departamenta pašvaldību teritorijās, kas izkārtojušās ap Briņolas [Brignoles] pilsētu.

Ģeogrāfiskajā apgabalā vīnogu ražas novākšanai paredzētu zemesgabalu robežu precīza noteikšana iederas vīndārza izveides praksē.

Tā ģeoloģiju un topogrāfiju raksturo, pirmkārt, mālu un kaļķu krokojumu, kas stiepjas no austrumiem uz rietumiem, virkne, kas mijas ar “gravetes [gravettes]” (apvidus jēdziens, ar ko apzīmē oļainus aluviālos un koluviālos nogulumus) un krama apgabaliem, otrkārt, augsts plato, kas radies no triasa veidojumiem, kurā atrodas galveno Vāras departamenta upju iztekas.

Vīndārzi atrodas no 350 līdz 500 metru augstumā visaugstāk esošo zemesgabalu gadījumā, tāpat arī klinšu masīvu, kas aiztur jūras klimata ietekmes, klātbūtne piešķir šim visumā Vidusjūras ģeogrāfiskajam apgabalam ievērojami kontinentālāku raksturu, ko spilgti parāda akmeņozolu audzes Briņolas reģionā, bet tālāk uz ziemeļiem – pūkaino ozolu audzes. Gada nokrišņu daudzums variē no 700 līdz 900| milimetriem un gada vidējā temperatūra svārstās ap +13°C. Rudeņi un pavasari bieži vien ir ļoti maigi. Vasarām raksturīgas augstas temperatūras dienas karstumā, mērenas – daudz vēsākajās naktīs. Ziemas ir ļoti aukstas un bargas, izteiktākas nekā pārējā Provansas reģionā.

Vīnkopības teritorija, kas izvietota starp mežainiem kaļķakmens masīviem, ir veidota atkaļķota māla zemēs un uz akmeņainu koluviju klātu kaļķakmens nogāžu piekalnēm. Ielejas ir šauras un baseinus katru citādi veido dažādais augstums. To ieskauj aizsargāto cilmes vietu nosaukumu “Côtes de Provence” un “Coteaux d’Aix-en-Provence” ģeogrāfiskie apgabali, bet tas no tiem atšķiras ar savām tikai kaļķa (vai māla un kaļķa) augsnēm un ar savu vēsāko klimatu.

8.2.   Saiknes veidošanā ietilpstošo cilvēkfaktoru apraksts

Vīndārzu klātbūtne šajā reģionā ir kopš Senās Romas laikiem. Tomēr pēc barbaru iebrukumiem 5. un 6. gadsimtā to vēršanās plašumā apstājās. Pēc tam vīnkopība piedzīvoja jaunu uzplaukumu, ko veicināja Senviktora [Saint-Victor] abatijas mūki, pēc tam templieši un Provansas grāfi, kuru rezidence atradās Briņolā [Brignoles]. No Viduslaikiem līdz 19. gadsimta beigām šos vīnus patērēja galvenokārt uz vietas reģionā, proti, uz Provansas grāfu vai Eksas [Aix] parlamenta galdiem.

Ģeogrāfiskā apgabala kontinentālais novietojums lika zemkopjiem dzīvot pilnīgā ekonomiskajā norobežotībā, audzējot vienā un tajā pašā zemesgabalā vīnogulājus, graudaugus un olīvkokus, radot šim reģionam raksturīgo dažādu kultūru stādījumu vienā zemesgabalā jeb uljēru [oullières] ainavu.

Tāpat kā tas ir ar visiem Provansas vīnogulājiem, vīndārzos izmantotās vīnogu šķirnes ir ļoti dažādas, kas saistīts ar apmaiņu uz stratēģiskajiem ceļiem, kas cauri šim reģionam veda uz Spāniju, Itāliju un Ronas ieleju. Pakāpeniski tika atlasīts ducis vīnogu šķirņu, lai tās pielāgotu ģeogrāfiskā apgabala īpatnībām un [attīstītu] to spējas ražot kvalitatīvus vīnus, tostarp it īpaši vīnogu šķirnes “Cinsaut N”, “Grenache N” un “Grenache blanc B”, “Mourvèdre N”, “Syrah N”, “Tibouren N”, “Carignan N”, “Clairette B”, “Ugni B” un “Vermentino B” (vietējais nosaukums “Rolle”).

19. gadsimta beigās boksīta raktuvju attīstība ap Briņolu [Brignoles] veicināja arī vīnkopības attīstību, jo kalnrači meklēja veidus papildu ienākumu gūšanai. Šī vīnkopības attīstība palielināja korporācijas, kas radusies 20. gadsimta sākumā un kurai ir ļoti būtiska vieta “Vāras centrā”, ietekmi.

Nosaukums “Coteaux varois” pirmo reizi parādījās 1945. gadā regulējošā dokumentā, kurā noteiktas vīnu cenas. 1975. gada 29. janvāra rīkojumā, kuru papildināja ar vēl vienu 1978. gada 18. decembra rīkojumu, tika noteiktas “Vin de Pays des Coteaux varois” ražošanas apgabala robežas. 1984. gada 28. jūnija rīkojumā tika atzīts cilmes vietas nosaukums noteiktajā apgabalā ražotajam augstākās kvalitātes vīnam “Coteaux varois”. Cilmes vietas nosaukums kā “Coteaux varois” tika atzīts 1993. gada 26. martā, bet vēlāk 2005. gada 2. augustā kā “Coteaux varois en Provence”.

2009. gadā 2 560 hektāros 81 privātā un 10 kooperatīvos vīndarīšanas pagrabos tika saražoti 117 500 hektolitru.

Sārtvīni veido 85 % produkcijas, sarkanvīni 12,5 % un baltvīni 2,5 % produkcijas.

8.3.   Cēloniskā saikne

Vidusjūras klimats ar kontinentālām ietekmēm, kas ir vēsāks nekā piekrastes apgabalos, apvienojumā ar oļainām māla un kaļķa augsnēm, kurām raksturīgs izlīdzināts apūdeņošanas režīms, ātri iesilstošs, tā kā ūdens trūkums ir minimāls, veicina vīnogu un polifenolu nogatavošanos. Vēsu nakšu un karstu dienu mija, kas ir īpaši raksturīga vasarām šajā ģeogrāfiskajā apgabalā, palīdz pastiprināt polifenolu kvalitāti un nobriešanu it sevišķi periodā pirms vīnogu ražas novākšanas. Tieši šī polifenolu raksturiezīme ir sarkanvīnu tanīnu bagātīguma un smalkuma pamatā.

Vīnogulājus ietekmē mistrāls, ļoti spēcīgs, auksts un sauss ziemeļu vējš, kas tos attīra visā to veģetācijas ciklā, mazinot sēnīšu slimību attīstību, it sevišķi biežajās augusta vētrās.

Visas šīs īpašības veicina labi nogatavojušās un koncentrētas, veselīgas vīnogu ražas novākšanu, no kurām pēc tam iegūst augļainus un sarežģītus vīnus ar tīkamu un raksturīgu noapaļotības un dzīvīguma līdzsvaru.

Aizsargātā cilmes vietas nosaukuma “Coteaux Varois en Provence” vīnu atpazīstamība un reputācija pašā Provansā turpina pieaugt, pateicoties tā ražotāju dinamismam, kuri izmanto Maison des vins [Vīnu namu], kas atrodas agrākajā Lasellas [La Celle] abatijā – klusuma un miera ostā. Tā robežas iezīmē ciprešu aleja, kuras norobežotā teritorija ir tikusi pārveidota par franču stila stādījumu, un tajā ir vairāk nekā 80 Provansas reģiona vīnogu šķirņu kolekcija.

9.   Būtiski papildu nosacījumi (iepakojums, marķējums, citas prasības)

Tiesiskais regulējums:

Valsts tiesību akti.

Papildu nosacījuma veids:

Atkāpe par ražošanu noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

Nosacījuma apraksts:

Tiešās apkaimes apgabalu, kas noteikts ar vinifikācijas un vīnu gatavošanas atkāpi, pamatojoties uz oficiālo 2020. gada administratīvi teritoriālo vienību klasifikatoru, veido šādu pašvaldību teritorija:

| — | Vāras [Var] departamentā: Besse-sur-Issole, Carcès, Correns, Cotignac, Cuers, Entrecasteaux, Flassans-sur-Issole, Montfort-sur-Argens, Pierrefeu-du-Var, Pourcieux; |
| --- | --- |

—

Vāras [Var] departamentā: Besse-sur-Issole, Carcès, Correns, Cotignac, Cuers, Entrecasteaux, Flassans-sur-Issole, Montfort-sur-Argens, Pierrefeu-du-Var, Pourcieux;

| — | Bušdironas [Bouches-du-Rhône] departamentā: Auriol. |
| --- | --- |

—

Bušdironas [Bouches-du-Rhône] departamentā: Auriol.

Tiesiskais regulējums:

Valsts tiesību akti.

Papildu nosacījuma veids:

Papildu noteikumi attiecībā uz marķēšanu

Nosacījuma apraksts:

| a) | Vīnu marķējumā var precizēt lielāko ģeogrāfisko vienību “Vin de Provence”.
  Lielākās ģeogrāfiskās vienības nosaukumā izmantotie burti ne augstumā, ne platumā nedrīkst būt lielāki par tiem burtiem, kādi izmantoti, atveidojot šo aizsargāto cilmes vietas nosaukumu.
  Lielākā ģeogrāfiskā vienība “Vin de Provence” ir redzama tajā pašā vizuālajā laukā, kur norādīts aizsargātais nosaukums. |
| --- | --- |

a)

Vīnu marķējumā var precizēt lielāko ģeogrāfisko vienību “Vin de Provence”.

Lielākās ģeogrāfiskās vienības nosaukumā izmantotie burti ne augstumā, ne platumā nedrīkst būt lielāki par tiem burtiem, kādi izmantoti, atveidojot šo aizsargāto cilmes vietas nosaukumu.

Lielākā ģeogrāfiskā vienība “Vin de Provence” ir redzama tajā pašā vizuālajā laukā, kur norādīts aizsargātais nosaukums.

| b) | Vīnu marķējumā var iekļaut mazākas ģeogrāfiskās vienības nosaukumu ar nosacījumu, ka:






  — | tā ir zemes kadastrā reģistrēta apdzīvota vieta; |
| --- | --- | --- |

b)

Vīnu marķējumā var iekļaut mazākas ģeogrāfiskās vienības nosaukumu ar nosacījumu, ka:

—

tā ir zemes kadastrā reģistrēta apdzīvota vieta;

| — | šis nosaukums ir ierakstīts ražas deklarācijā. |
| --- | --- |

—

šis nosaukums ir ierakstīts ražas deklarācijā.

Kadastrā reģistrētās vietas nosaukuma rakstzīmju lielums ne augstumā, ne platumā nepārsniedz pusi no to rakstzīmju lieluma, ar kurām atveido aizsargāto nosaukumu.

Saite uz produkta specifikāciju

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-56db90a9-1adb-44fb-806d-d89e584cfdf9

---

(1)  OV L 9, 11.1.2019., 2. lpp.

---