# Euroopa Liidu C 69/2020

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 69 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 63. aastakäik3. märts 2020 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 69

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

63. aastakäik3. märts 2020

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 69/01 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.9751 — Elliott/Apollo/EP Energy) (
  1
  ) | 1 |
| 2020/C 69/02 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.9768 — OFL/Trenitalia/ILSA) (
  1
  ) | 2 |

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2020/C 69/01

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.9751 — Elliott/Apollo/EP Energy) (
  1
  )

1

1

2020/C 69/02

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.9768 — OFL/Trenitalia/ILSA) (
  1
  )

1

2

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Nõukogu |
| 2020/C 69/03 | Nõukogu järeldused parema õigusloome kohta Konkurentsivõime ning kestliku ja kaasava majanduskasvu tagamine (muu kui seadusandlik tegevus) | 3 |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 69/04 | Euroopa Keskpanga poolt peamistel refinantseerimistoimingutel rakendatav intressimäär: 0,00 % 1. märts 2020 — Euro vahetuskurss | 7 |
| 2020/C 69/05 | Komisjoni otsus, 2. märts 2020, 2021. aasta puhkepäevade kohta | 8 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2020/C 69/06 | Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 16 lõikele 4 Avaliku teenindamise kohustused regulaarlennuliinidel EMPs kohaldatav tekst | 10 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

2020/C 69/03

Nõukogu järeldused parema õigusloome kohta Konkurentsivõime ning kestliku ja kaasava majanduskasvu tagamine (muu kui seadusandlik tegevus)

3

Euroopa Komisjon

2020/C 69/04

Euroopa Keskpanga poolt peamistel refinantseerimistoimingutel rakendatav intressimäär: 0,00 % 1. märts 2020 — Euro vahetuskurss

7

2020/C 69/05

Komisjoni otsus, 2. märts 2020, 2021. aasta puhkepäevade kohta

8

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2020/C 69/06

Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 16 lõikele 4 Avaliku teenindamise kohustused regulaarlennuliinidel EMPs kohaldatav tekst

10

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 69/07 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.9663 — Vossloh Rail Services/Rhomberg Sersa Rail Holding/Vossloh Rail Maintenance (Railway switches repair and maintenance)) Võimalik lihtsustatud korras menetlemine | 11 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 69/08 | Sellise koonddokumendi avaldamine, mida on muudetud pärast väikese muudatuse heakskiitmist kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 teise lõiguga. | 13 |
| 2020/C 69/09 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3. | 17 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2020/C 69/07

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.9663 — Vossloh Rail Services/Rhomberg Sersa Rail Holding/Vossloh Rail Maintenance (Railway switches repair and maintenance)) Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

11

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2020/C 69/08

Sellise koonddokumendi avaldamine, mida on muudetud pärast väikese muudatuse heakskiitmist kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 teise lõiguga.

13

2020/C 69/09

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3.

17

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 3.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 69/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 69/1

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.9751 — Elliott/Apollo/EP Energy)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2020/C 69/01)

25. veebruaril 2020 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32020M9751 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32020M9751 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 3.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 69/2 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 69/2

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.9768 — OFL/Trenitalia/ILSA)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2020/C 69/02)

25. veebruaril 2020 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32020M9768 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32020M9768 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

| 3.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 69/3 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 69/3

---

Nõukogu järeldused parema õigusloome kohta „Konkurentsivõime ning kestliku ja kaasava majanduskasvu tagamine“ (muu kui seadusandlik tegevus)

(2020/C 69/03)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU

RÕHUTAB, et parem õigusloome on kestliku ja kaasava majanduskasvu üks peamisi tõukejõude, edendab konkurentsivõimet, innovatsiooni, digiteerimist ja töökohtade loomist, suurendab läbipaistvust ja tagab üldsuse toetuse ELi õigusaktidele;

KORDAB vajadust tagada, et ELi õigusloome oleks läbipaistev ja lihtne ning koostatav minimaalse kuluga, võttes alati arvesse tarbijate, tervise, kliima ja keskkonna ning töötajate kõrgel tasemel kaitset;

RÕHUTAB parema õigusloome olulist rolli kliimaneutraalsuse eesmärgi saavutamisel;

TULETAB MEELDE seost parema õigusloome ning ELi õiguse rakendamise, kohaldamise ja jõustamise vahel, et tagada parem õigusloome ELi tasandil ning täielikult toimiv ühtne turg;

TULETAB MEELDE nõukogu 2014. aasta detsembri, (1) 2016. aasta mai, (2) 2018. aasta novembri (3) ning 2019. aasta novembri (4) järeldusi;

TULETAB MEELDE komisjoni 2019. aasta aprilli teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Parem õigusloome: kokkuvõtete tegemine ja pingutuste jätkamine“; (5)

Mõjuhinnang

| 1. | PEAB TERVITATAVAKS komisjoni jätkuvat pühendumist tõenditel põhineva poliitikakujundamise tavale;
  KORDAB TAAS, kui oluline on alati vaadata komisjoni seadusandlikud ettepanekud läbi koos vastava mõjuhinnanguga, nagu on sätestatud institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes; |
| --- | --- |

1.

KORDAB TAAS, kui oluline on alati vaadata komisjoni seadusandlikud ettepanekud läbi koos vastava mõjuhinnanguga, nagu on sätestatud institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes;

| 2. | TOONITAB, et tõhususe suurendamiseks tuleks uutes ettepanekutes sisalduvate meetmete puhul alati austada põhiõigusi ja võrdsust seaduse ees, samuti subsidiaarsuse, proportsionaalsuse ja õiguskindluse põhimõtteid, ning eriti tuleks võtta arvesse väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEde), sealhulgas mikroettevõtjate vajadusi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | RÕHUTAB ELi õigusloome mõju mõõtmise tähtsust, võttes arvesse nii kulusid kui ka kasu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | TOONITAB, kui oluline on integreeritud lähenemisviisi osana süstemaatiliselt kohaldada põhimõtet „kõigepealt mõtle väikestele“, innovatsioonipõhimõtet ja põhimõtet „digitaalsus normiks“;
  KUTSUB komisjoni ÜLES neid põhimõtteid poliitika kujundamise etapis kohaldama ning oma mõjuhinnangutes süstemaatiliselt kontrollima seadusandlike ettepanekute võimalikke tagajärgi VKEdele, innovatsioonile, digiteerimisele ja jätkusuutlikkusele, kui see on asjakohane, ning andma selgitusi, kui mõju kõnealustele teguritele ei peeta asjakohaseks;
  TULETAB MEELDE nõukogu 2016. aasta mai järeldustes nimetatud innovatsioonipõhimõtte tähtsust ning KUTSUB komisjoni ÜLES koostöös liikmesriikidega täpsemalt selgitama kõnealuse põhimõtte kasutamist ja selle võimalikku mõju; TULETAB ka MEELDE ettevaatuspõhimõtte tähtsust; |
| --- | --- |

4.

KUTSUB komisjoni ÜLES neid põhimõtteid poliitika kujundamise etapis kohaldama ning oma mõjuhinnangutes süstemaatiliselt kontrollima seadusandlike ettepanekute võimalikke tagajärgi VKEdele, innovatsioonile, digiteerimisele ja jätkusuutlikkusele, kui see on asjakohane, ning andma selgitusi, kui mõju kõnealustele teguritele ei peeta asjakohaseks;

TULETAB MEELDE nõukogu 2016. aasta mai järeldustes nimetatud innovatsioonipõhimõtte tähtsust ning KUTSUB komisjoni ÜLES koostöös liikmesriikidega täpsemalt selgitama kõnealuse põhimõtte kasutamist ja selle võimalikku mõju; TULETAB ka MEELDE ettevaatuspõhimõtte tähtsust;

| 5. | KUTSUB komisjoni ÜLES:






  — | vastavalt institutsioonidevahelisele parema õigusloome kokkuleppele koostama mõjuhinnanguid oma seadusandlike ja muude kui seadusandlike algatuste, delegeeritud õigusaktide ja rakendusmeetmete puhul, millel on tõenäoliselt märkimisväärne majanduslik, keskkonnaalane või sotsiaalne mõju, ning tagama, et komisjoni tööprogrammis või ühisavalduses sisalduvatele algatustele lisatakse üldjuhul mõjuhinnang; |
| --- | --- | --- |

5.

—

vastavalt institutsioonidevahelisele parema õigusloome kokkuleppele koostama mõjuhinnanguid oma seadusandlike ja muude kui seadusandlike algatuste, delegeeritud õigusaktide ja rakendusmeetmete puhul, millel on tõenäoliselt märkimisväärne majanduslik, keskkonnaalane või sotsiaalne mõju, ning tagama, et komisjoni tööprogrammis või ühisavalduses sisalduvatele algatustele lisatakse üldjuhul mõjuhinnang;

| — | olema läbipaistev kriteeriumide puhul, mille alusel määratakse kindlaks, kas komisjoni seadusandlikel ja muudel kui seadusandlikel ettepanekutel võiks olla märkimisväärne mõju, millisel juhul tuleks neile lisada mõjuhinnang; |
| --- | --- |

—

olema läbipaistev kriteeriumide puhul, mille alusel määratakse kindlaks, kas komisjoni seadusandlikel ja muudel kui seadusandlikel ettepanekutel võiks olla märkimisväärne mõju, millisel juhul tuleks neile lisada mõjuhinnang;

| — | selgitama, miks komisjoni ettepanekute mõjuhinnangutes ei ole võimalik kulu ja kasu kvantitatiivne mõõtmine; |
| --- | --- |

—

selgitama, miks komisjoni ettepanekute mõjuhinnangutes ei ole võimalik kulu ja kasu kvantitatiivne mõõtmine;

| — | tagama kõigi asjakohaste uute ettepanekute puhul kliimamõjude parem hindamine vastavalt komisjoni rohelises kokkuleppes sätestatule, ning tagama, et ettepaneku muid mõjusid kõikidele poliitikavaldkondadele võetakse võrdselt arvesse; |
| --- | --- |

—

tagama kõigi asjakohaste uute ettepanekute puhul kliimamõjude parem hindamine vastavalt komisjoni rohelises kokkuleppes sätestatule, ning tagama, et ettepaneku muid mõjusid kõikidele poliitikavaldkondadele võetakse võrdselt arvesse;

| — | parandama oma mõjuhinnangutes kvantitatiivset ja kvalitatiivset mõõdet ning kaaluma piisavalt erinevaid võimalusi ELi meetmete võtmiseks; |
| --- | --- |

—

parandama oma mõjuhinnangutes kvantitatiivset ja kvalitatiivset mõõdet ning kaaluma piisavalt erinevaid võimalusi ELi meetmete võtmiseks;

| — | tagama, et nõukogule ja Euroopa Parlamendile edastatud mõjuhinnang sobiks vastava seadusandliku ettepanekuga ja hõlmaks seda; |
| --- | --- |

—

tagama, et nõukogule ja Euroopa Parlamendile edastatud mõjuhinnang sobiks vastava seadusandliku ettepanekuga ja hõlmaks seda;

| — | võtma nõuetekohaselt arvesse võimalust, et omal algatusel või Euroopa Parlamendi või nõukogu palvel täiendada oma mõjuhinnanguid või teha vajalikuks peetavat täiendavat analüütilist tööd institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes kokku lepitud tingimustel, kui ettepanekut seadusandliku protsessi käigus oluliselt muudetakse; |
| --- | --- |

—

võtma nõuetekohaselt arvesse võimalust, et omal algatusel või Euroopa Parlamendi või nõukogu palvel täiendada oma mõjuhinnanguid või teha vajalikuks peetavat täiendavat analüütilist tööd institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes kokku lepitud tingimustel, kui ettepanekut seadusandliku protsessi käigus oluliselt muudetakse;

| — | konsulteerima seadusandlike ettepanekute ettevalmistamise käigus paljude erinevate sidusrühmadega; |
| --- | --- |

—

konsulteerima seadusandlike ettepanekute ettevalmistamise käigus paljude erinevate sidusrühmadega;

| — | parandama seadusandlike ettepanekute ettevalmistamisel konsulteerimisprotsessis kasutatavate küsimustike selgust ja neutraalsust ning parandama konsulteeritud sidusrühmadele antavat tagasisidet nii sisu kui ka ajastuse osas; |
| --- | --- |

—

parandama seadusandlike ettepanekute ettevalmistamisel konsulteerimisprotsessis kasutatavate küsimustike selgust ja neutraalsust ning parandama konsulteeritud sidusrühmadele antavat tagasisidet nii sisu kui ka ajastuse osas;

| 6. | KINNITAB TAAS, et institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes kokku lepitud tingimustel viib nõukogu, kui ta peab seda õigusloomeprotsessi jaoks asjakohaseks ja vajalikuks, läbi komisjoni ettepanekusse tehtavate sisuliste muudatuste mõjuhinnangud;
  TULETAB MEELDE sisuliste muudatuste mõjuhinnanguid käsitlevat nõukogu katseprojekti ning RÕHUTAB, kui oluline on seda jätkata, et seda võimaluse ja vajaduse korral kohaldada konkreetsete sisuliste muudatuste puhul;
  TOONITAB katseprojekti õigeaegse hindamise tähtsust; |
| --- | --- |

6.

TULETAB MEELDE sisuliste muudatuste mõjuhinnanguid käsitlevat nõukogu katseprojekti ning RÕHUTAB, kui oluline on seda jätkata, et seda võimaluse ja vajaduse korral kohaldada konkreetsete sisuliste muudatuste puhul;

TOONITAB katseprojekti õigeaegse hindamise tähtsust;

Õiguskontroll

| 7. | PEAB TERVITATAVAKS komisjoni kohustust tugevdada õiguskontrollikomitee volitusi ning TOONITAB õiguskontrollikomitee olulist rolli poliitikatsüklis;
  VÕTAB siiski TEADMISEKS Euroopa Kontrollikoja märkuse, et õiguskontrollikomiteel ei ole komisjoni peasekretariaadist hierarhiliselt eraldatud sekretariaati; (6)

  JULGUSTAB komisjoni andma õiguskontrollikomiteele võimaluse esitada arvamusi, kui komisjon ei ole mõjuhinnangut läbi viinud; |
| --- | --- |

7.

VÕTAB siiski TEADMISEKS Euroopa Kontrollikoja märkuse, et õiguskontrollikomiteel ei ole komisjoni peasekretariaadist hierarhiliselt eraldatud sekretariaati; (6)

JULGUSTAB komisjoni andma õiguskontrollikomiteele võimaluse esitada arvamusi, kui komisjon ei ole mõjuhinnangut läbi viinud;

Regulatiivne tõhusus

| 8. | TULETAB MEELDE nõukogu 2019. aasta mai järeldusi, (7) milles kutsuti üles võtma konkreetsed kohustused ja seadma konkreetsed eesmärgid, et hoida ära ja kõrvaldada tarbetu regulatiivne koormus; VÕTAB sellega seoses TEADMISEKS komisjoni hiljutise teadaande, et hakatakse töötama välja ja kohaldama põhimõttele „üks sisse, üks välja“ toetuvat vahendit, millega tagatakse, et uute halduskohustuste kehtestamise korral vähendataks samavõrra inimeste ja ettevõtjate, eriti VKEde, muid halduskulusid selles poliitikavaldkonnas; RÕHUTAB, et kõnealuse põhimõtte alusel ei saa siiski kehtestada vähem rangeid sotsiaalseid või keskkonnanõudeid ning seda ei kohaldata mehhaaniliselt, samas peaks see maksimeerima õigusloomest tulenevat kasu ettevõtjatele ja kodanikele;
  TULETAB MEELDE kolme institutsiooni võtud kohustust edendada kõige tõhusamaid regulatiivseid vahendeid, nagu ühtlustamine ja vastastikune tunnustamine, et vältida ülereguleerimist ja halduskoormust ning täita aluslepingute eesmärke; |
| --- | --- |

8.

TULETAB MEELDE kolme institutsiooni võtud kohustust edendada kõige tõhusamaid regulatiivseid vahendeid, nagu ühtlustamine ja vastastikune tunnustamine, et vältida ülereguleerimist ja halduskoormust ning täita aluslepingute eesmärke;

| 9. | RÕHUTAB, et „üks sisse, üks välja“ põhimõttele toetuv vahend peaks käima käsikäes kvalitatiivse lähenemisviisiga, mis tähendab tihedat dialoogi sidusrühmadega, tagamaks, et jõupingutused koormuse vähendamiseks viiksid lahendusteni, mille tulemuseks on nende jaoks märgatav erinevus, nõrgendamata seejuures asjaomaste õigusaktidega taotletavaid eesmärke; |
| --- | --- |

9.

| 10. | TOONITAB, kui oluline on töötada koostöös kaasseadusandjate ja liikmesriikidega välja täiendavaid lihtsustamise ja koormuse vähendamise meetmeid eriti koormavates valdkondades; |
| --- | --- |

10.

| 11. | INNUSTAB komisjoni uue „üks sisse, üks välja“ vahendi ELi tasandil väljatöötamise ajal tagama, et võiks kaaluda ka nõuete täitmisega seotud kulude ja halduskoormuse hõlmamist; INNUSTAB komisjoni sellise vahendi loomisel ja kohaldamisel võimalikult suurel määral tuginema olemasolevatele andmetele ja praegustele parema õigusloome vahenditele, vältides tarbetut koormust liikmesriikidele ja sidusrühmadele; RÕHUTAB, et liikmesriikidel peaks olema võimalik panustada vabatahtlikkuse alusel; |
| --- | --- |

11.

VKEd, sealhulgas mikroettevõtjad

| 12. | RÕHUTAB VKEde, sealhulgas mikroettevõtjate tähtsust innovatsiooni, keskkonnasäästlikule majandusele ülemineku, digiteerimise, tööhõive, kestliku ja kaasava majanduskasvu ning sotsiaalse ühtekuuluvuse peamise tõukejõuna meie ühiskonnas. VKEde, sealhulgas mikroettevõtjate huvid ja vajadused tuleks paremini välja selgitada ELi tasandi otsustusprotsessi kõigis etappides, et minimaalsete kuludega tagada õigusaktide selgus ja prognoositavus ning nende proportsionaalsus ettevõtete suurusega; |
| --- | --- |

12.

| 13. | TUNNISTAB VKEde, sealhulgas mikroettevõtjate ja idufirmade vajadusi, jätkates teabevahetust VKEde saadikute võrgustikuga ja rakendades järjekindlalt põhimõtet „kõigepealt mõtle väikestele“; |
| --- | --- |

13.

| 14. | KUTSUB komisjoni ÜLES töötama välja konsulteerimise strateegia kõige asjakohasemate tegevuste, meetodite ja vahendite kindlaksmääramiseks, et tagada VKEde, eelkõige mikroettevõtjate, ja liikmesriikide laialdane osalemine avalikus konsulteerimises, jättes samas huvitatud sidusrühmadele piisavalt aega oma seisukohtade väljendamiseks; |
| --- | --- |

14.

| 15. | KUTSUB komisjoni ÜLES:






  — | võtma oma mõjuhinnangutes süstemaatiliselt arvesse seadusandlike ettepanekute mõju VKEdele, eelkõige mikroettevõtjatele, ning kohaldama võimaluse korral alati VKE-testi ning |
| --- | --- | --- |

15.

—

võtma oma mõjuhinnangutes süstemaatiliselt arvesse seadusandlike ettepanekute mõju VKEdele, eelkõige mikroettevõtjatele, ning kohaldama võimaluse korral alati VKE-testi ning

| — | rakendama mehhanismi VKE-testi elluviimise ja kvaliteedi jälgimiseks ja hindamiseks ELi tasandil; |
| --- | --- |

—

rakendama mehhanismi VKE-testi elluviimise ja kvaliteedi jälgimiseks ja hindamiseks ELi tasandil;

REFITi platvormi kogemustele tuginemine

| 16. | TUNNISTAB, et REFITi platvorm oli komisjoni parema õigusloome raamistiku oluline osa; PEAB TERVITATAVAKS komisjoni eelseisvat REFITi platvormi ümberkujundamist, millega laiendatavad volitused tagavad vaikimisi digitaalse ja tulevikukindla ELi õigusloome; KUTSUB komisjoni ÜLES tagama hiljuti väljakuulutatud tulevikukindluse platvormi „Fit for Future“ nähtavuse ja sellalase teadlikkuse, kuna sellega asendatakse parema õigusloome tegevuskava raames REFITi platvorm, ning tõhustama teabevahetust sidusrühmadega; |
| --- | --- |

16.

| 17. | JULGUSTAB suurendama läbipaistvust ettevõtjaid, sotsiaalpartnereid ja kodanikuühiskonda esindavate liikmete valimisel, samuti laiendama kõnealuste liikmete eksperditeadmiste spektrit ja geograafilist, sealhulgas saarepiirkondade, esindatust, mis peaks olema kooskõlas paljude erinevate küsimustega, mida hakatakse REFITi platvormi asendava platvormi raames arutama; |
| --- | --- |

17.

| 18. | RÕHUTAB, et seoses kohalike ja piirkondlike ametiasutuste suurema esindatusega REFITi platvormi asendavas platvormis, ei saa liikmesriikide esindajaid asendada kohalike ja piirkondlike ametiasutuste esindajatega; |
| --- | --- |

18.

| 19. | TOONITAB, et REFITi platvormi peamine lisaväärtus oli selle keskendumine sidusrühmade konkreetsetele soovitustele kehtivate ELi õigusaktide tõhususe ja tulemuslikkuse suurendamiseks, vähendades samal ajal nendest tulenevat koormust kodanikele, ettevõtjatele ja haldusasutustele ning järgides kehtivaid kaitsestandardeid ja õigusaktide poliitilisi eesmärke; RÕHUTAB, et REFITi platvormi asendava platvormi töös tuleks endiselt keskenduda kõnealustele konkreetsetele lihtsustamisettepanekutele, vaadates läbi kehtivad ELi õigusaktid ja tagades nende sobivuse digitaalajastusse, vähendades seeläbi halduskoormust, ning et REFITi platvormi asendavas platvormis tuleks säilitada ja kohaldada REFITi platvormi praeguseid kõrvalejätmise kriteeriumeid; |
| --- | --- |

19.

ELi õigusaktide järelhindamine

| 20. | TOONITAB ELi õigusaktide järelhindamise tähtsust komisjoni parema õigusloome poliitika ühe peamise sambana; |
| --- | --- |

20.

| 21. | TULETAB MEELDE nõukogu 2018. aasta novembri järeldusi, milles kutsuti komisjoni üles tagama põhimõtte „kõigepealt hinda“ parem rakendamine, määrama kindlaks minimaalsed kvaliteedinõuded järelhindamiste jaoks, mis ei ole hindamised, ning andma õiguskontrollikomiteele õiguse kontrollida järelhindamisi, mis ei ole hindamised; |
| --- | --- |

21.

| 22. | RÕHUTAB komisjoni poolt ette valmistatud järelhindamiste tähtsust nõukogu töö jaoks ja järelmeetmete võtmist;
  TULETAB MEELDE laiema REFITi programmi tähtsust komisjoni parema õigusloome raamistiku järelhindamise olulise osana. |
| --- | --- |

22.

TULETAB MEELDE laiema REFITi programmi tähtsust komisjoni parema õigusloome raamistiku järelhindamise olulise osana.

---

(1)  Dok 16000/14.

(2)  Dok 9580/16.

(3)  Dok 14137/18.

(4)  Dok 14656/19.

(5)  COM(2019) 178 final.

(6)  Dok 14137/18.

(7)  9706/19 ja 9743/19.

---

Euroopa Komisjon

| 3.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 69/7 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 69/7

---

Euroopa Keskpanga poolt peamistel refinantseerimistoimingutel rakendatav intressimäär (1):

0,00 % 1. märts 2020

Euro vahetuskurss (2)

2. märts 2020

(2020/C 69/04)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,1122 |
| JPY | Jaapani jeen | 119,82 |
| DKK | Taani kroon | 7,4730 |
| GBP | Inglise nael | 0,87113 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,6063 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,0655 |
| ISK | Islandi kroon | 141,70 |
| NOK | Norra kroon | 10,4043 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,525 |
| HUF | Ungari forint | 336,92 |
| PLN | Poola zlott | 4,3276 |
| RON | Rumeenia leu | 4,8106 |
| TRY | Türgi liir | 6,9253 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6998 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4857 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,6525 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,7738 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,5449 |
| KRW | Korea vonn | 1 325,85 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 17,4202 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,7469 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,4835 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 15 909,41 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,6751 |
| PHP | Filipiini peeso | 56,511 |
| RUB | Vene rubla | 74,5600 |
| THB | Tai baat | 34,968 |
| BRL | Brasiilia reaal | 4,9938 |
| MXN | Mehhiko peeso | 21,9963 |
| INR | India ruupia | 80,9170 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,1122

JPY

Jaapani jeen

119,82

DKK

Taani kroon

7,4730

GBP

Inglise nael

0,87113

SEK

Rootsi kroon

10,6063

CHF

Šveitsi frank

1,0655

ISK

Islandi kroon

141,70

NOK

Norra kroon

10,4043

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,525

HUF

Ungari forint

336,92

PLN

Poola zlott

4,3276

RON

Rumeenia leu

4,8106

TRY

Türgi liir

6,9253

AUD

Austraalia dollar

1,6998

CAD

Kanada dollar

1,4857

HKD

Hongkongi dollar

8,6525

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,7738

SGD

Singapuri dollar

1,5449

KRW

Korea vonn

1 325,85

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

17,4202

CNY

Hiina jüaan

7,7469

HRK

Horvaatia kuna

7,4835

IDR

Indoneesia ruupia

15 909,41

MYR

Malaisia ringit

4,6751

PHP

Filipiini peeso

56,511

RUB

Vene rubla

74,5600

THB

Tai baat

34,968

BRL

Brasiilia reaal

4,9938

MXN

Mehhiko peeso

21,9963

INR

India ruupia

80,9170

---

(1)  Kurss kohaldatud viimastele toimingutele, mis on sooritatud enne osutatud kuupäeva. Muutuva intressimääraga pakkumismenetluse puhul on tegemist marginaalse intressimääraga.

(2)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 3.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 69/8 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 69/8

---

KOMISJONI OTSUS,

2. märts 2020,

2021. aasta puhkepäevade kohta

(2020/C 69/05)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Liidu ametnike personalieeskirju ja Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimusi, mis on sätestatud nõukogu määruses (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68, (1) eriti personalieeskirjade artiklit 61 ning teenistustingimuste artikleid 16 ja 91,

võttes arvesse ühiseid eeskirju, millega määratakse kindlaks Euroopa ühenduste ametnike puhkepäevad, (2) eriti nende artikli 1 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade artiklile 61 ja Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimuste artiklitele 16 ja 91 on asjakohane määrata kindlaks Brüsselis ja Luxembourgis töötavate ametnike ja teenistujate puhkepäevad 2021. aastal. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade artiklile 61 ja Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimuste artiklitele 16 ja 91 on asjakohane määrata kindlaks Brüsselis ja Luxembourgis töötavate ametnike ja teenistujate puhkepäevad 2021. aastal.

| (2) | Esimene ülestõusmispüha on 2021. aastal 4. aprill. |
| --- | --- |

(2)

Esimene ülestõusmispüha on 2021. aastal 4. aprill.

| (3) | 23. detsember on 2021. aastal neljapäev. |
| --- | --- |

(3)

23. detsember on 2021. aastal neljapäev.

| (4) | Haldusjuhtide kogu arvamust 2021. aasta puhkepäevade kohta küsiti 6. novembril 2019, |
| --- | --- |

(4)

Haldusjuhtide kogu arvamust 2021. aasta puhkepäevade kohta küsiti 6. novembril 2019,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Brüsselis ja Luxembourgis töötavatel ametnikel ja muudel teenistujatel on 2021. aastal järgmised puhkepäevad:

| 1. jaanuar | uusaasta, reede |
| --- | --- |
| 1. aprill | suur neljapäev |
| 2. aprill | suur reede |
| 5. aprill | ülestõusmispühade järgne esmaspäev |
| 13. mai | taevaminemispüha, neljapäev |
| 14. mai | taevaminemispüha järgne reede |
| 24. mai | nelipühade järgne esmaspäev |
| 23. juuni* | Luksemburgi rahvuspüha, kolmapäev
  *Luxembourgis töötavatel ametnikel ja muudel teenistujatel |
| 21. juuli* | Belgia rahvuspüha, kolmapäev
  *Brüsselis töötavatel ametnikel ja muudel teenistujatel |
| 1. november | pühakutepäev, esmaspäev |
| 2. november | hingedepäev, teisipäev |
| 23. detsember
  kuni
  31. detsember | neljapäev | )
  ) 7 päeva aasta lõpuni |
| reede | ) |

1. jaanuar

uusaasta, reede

1. aprill

suur neljapäev

2. aprill

suur reede

5. aprill

ülestõusmispühade järgne esmaspäev

13. mai

taevaminemispüha, neljapäev

14. mai

taevaminemispüha järgne reede

24. mai

nelipühade järgne esmaspäev

23. juuni*

Luksemburgi rahvuspüha, kolmapäev

*Luxembourgis töötavatel ametnikel ja muudel teenistujatel

21. juuli*

Belgia rahvuspüha, kolmapäev

*Brüsselis töötavatel ametnikel ja muudel teenistujatel

1. november

pühakutepäev, esmaspäev

2. november

hingedepäev, teisipäev

23. detsember

kuni

31. detsember

neljapäev

)

) 7 päeva aasta lõpuni

reede

)

KOKKU

17 päeva

Artikkel 2

Uus tööaasta algab esmaspäeval, 3. jaanuaril 2022.

Brüssel, 2. märts 2020

Komisjoni nimel

Johannes HAHN

komisjoni liige

---

(1)  EÜT L 56, 4.3.1968, lk 1.

1

(2)  Personalieeskirjade konsolideeritud versioon, mille komisjoni talitused avaldasid 2003. aasta jaanuaris, lk IV-2.

2

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 3.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 69/10 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 69/10

---

Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 16 lõikele 4

Avaliku teenindamise kohustused regulaarlennuliinidel

EMPs kohaldatav tekst

(2020/C 69/06)

| Liikmesriik | Itaalia |
| --- | --- |
| Lennuliin | Comiso – Roma Fiumicino ja Roma Fiumicino – Comiso
  Comiso – Milano Linate ja Milano Linate – Comiso
  Comiso – Milano Malpensa ja Milano Malpensa – Comiso
  Comiso – Bergamo Orio al Serio ja Bergamo Orio al Serio – Comiso |
| Avaliku teenindamise kohustuste jõustumise kuupäev | 1. august 2020 |
| Aadress, millelt on võimalik saada avaliku teenindamise kohustuste teksti ning mis tahes asjakohast teavet ja/või dokumente | Lisateave:





  Ministero delle Infrastrutture e dei trasporti |
| Dipartimento per i trasporti, la navigazione, gli affari generali ed il personale |
| Direzione Generale per Aeroporti e il Trasporto Aereo |
| Via Giuseppe Caraci 36 |
| 00157 Roma |
| ITALIA |
| Tel +39 0641583690 |

Liikmesriik

Itaalia

Lennuliin

Comiso – Roma Fiumicino ja Roma Fiumicino – Comiso

Comiso – Milano Linate ja Milano Linate – Comiso

Comiso – Milano Malpensa ja Milano Malpensa – Comiso

Comiso – Bergamo Orio al Serio ja Bergamo Orio al Serio – Comiso

Avaliku teenindamise kohustuste jõustumise kuupäev

1. august 2020

Aadress, millelt on võimalik saada avaliku teenindamise kohustuste teksti ning mis tahes asjakohast teavet ja/või dokumente

Lisateave:

Ministero delle Infrastrutture e dei trasporti

Dipartimento per i trasporti, la navigazione, gli affari generali ed il personale

Direzione Generale per Aeroporti e il Trasporto Aereo

Via Giuseppe Caraci 36

00157 Roma

ITALIA

Tel +39 0641583690

| Ente Nazionale per l’Aviazione Civile (ENAC) |
| --- |
| Direzione Sviluppo Trasporto Aereo e Licenze |
| Viale Castro Pretorio 118 |
| 00185 Roma |
| ITALIA |
| Tel +39 0644596515 |

Ente Nazionale per l’Aviazione Civile (ENAC)

Direzione Sviluppo Trasporto Aereo e Licenze

Viale Castro Pretorio 118

00185 Roma

ITALIA

Tel +39 0644596515

| Veebisait | http://www.mit.gov.it
  http://www.enac.gov.it |
| --- | --- |
| Epost | dg.ta@pec.mit.gov
  osp@enac.gov.it |

Veebisait

http://www.mit.gov.it

http://www.enac.gov.it

Epost

dg.ta@pec.mit.gov

osp@enac.gov.it

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 3.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 69/11 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 69/11

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.9663 — Vossloh Rail Services/Rhomberg Sersa Rail Holding/Vossloh Rail Maintenance (Railway switches repair and maintenance))

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2020/C 69/07)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Vossloh Rail Services GmbH („Vossloh Rail Services“, Saksamaa), mis kuulub gruppi Vossloh AG („Vossloh“, Saksamaa), |
| --- | --- |

—

Vossloh Rail Services GmbH („Vossloh Rail Services“, Saksamaa), mis kuulub gruppi Vossloh AG („Vossloh“, Saksamaa),

| — | Rhomberg Sersa Rail Holding GmbH („Rhomberg Sersa“, Austria), |
| --- | --- |

—

Rhomberg Sersa Rail Holding GmbH („Rhomberg Sersa“, Austria),

| — | Vossloh Rail Maintenance GmbH („Vossloh Rail Maintenance“, Saksamaa), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal Vossloh Rail Services. |
| --- | --- |

—

Vossloh Rail Maintenance GmbH („Vossloh Rail Maintenance“, Saksamaa), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal Vossloh Rail Services.

Vossloh Rail Services ja Rhomberg Sersa omandavad ühiselt kontrollitava ühisettevõtte Rhomberg Sersa Vossloh GmbH („RSV“, Saksamaa) kaudu Vossloh Rail Maintenance’i teatava osa üle ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b ja artikli 3 lõike 4 tähenduses. Koondumine hõlmab Vossloh Rail Maintenance’i pöörmete hoolduse tegevusharu omandamist.

Koondumine toimub varade ostu teel.

2.

| — | Vossloh Rail Services: pakub spetsialiseeritud raudteetaristu teenuseid. Vossloh Rail Services kuulub gruppi Vossloh, mis on üleilmselt tegutsev raudteetehnoloogia ettevõte, mille põhitegevus toimub raudteetaristu valdkonnas, |
| --- | --- |

—

Vossloh Rail Services: pakub spetsialiseeritud raudteetaristu teenuseid. Vossloh Rail Services kuulub gruppi Vossloh, mis on üleilmselt tegutsev raudteetehnoloogia ettevõte, mille põhitegevus toimub raudteetaristu valdkonnas,

| — | Rhomberg Sersa: raudteetehnoloogia ettevõte, mis pakub suurt hulka eri tooteid raudteeehituse, -varustuse ja -teenuste valdkonnas, |
| --- | --- |

—

Rhomberg Sersa: raudteetehnoloogia ettevõte, mis pakub suurt hulka eri tooteid raudteeehituse, -varustuse ja -teenuste valdkonnas,

| — | Vossloh Rail Maintance: pakub rööbaste ja pöörmete hooldusteenuseid. |
| --- | --- |

—

Vossloh Rail Maintance: pakub rööbaste ja pöörmete hooldusteenuseid.

Ühisettevõte RSV pakub pöörmete hooldusteenuseid.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.9663 — Vossloh Rail Services/Rhomberg Sersa Rail Holding/Vossloh Rail Maintenance (Railway switches repair and maintenance)

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 3.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 69/13 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 69/13

---

Sellise koonddokumendi avaldamine, mida on muudetud pärast väikese muudatuse heakskiitmist kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 teise lõiguga.

(2020/C 69/08)

Euroopa Komisjon on kõnealuse väikese muudatuse heaks kiitnud kooskõlas komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 664/2014 (1) artikli 6 lõike 2 kolmanda lõiguga.

Väikese muudatuse heakskiitmise taotluse leiab Euroopa Komisjoni andmebaasist eAmbrosia.

KOONDDOKUMENT

„TERNERA GALLEGA“

ELi nr: PGI-ES-0012-AM02 – 9. oktoober 2019

KPN ( ) KGT (X)

1.   Nimetus(ed)

„Ternera Gallega“

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Hispaania

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Klass 1.1. Värske liha (ja rups)

3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

Värske liha ja rupskid, mida saadakse tõugudesse Rubia Gallega ja Morenas Gallegas kuuluvatelt veistelt, nende omavahelistelt ristanditelt ja ristanditelt järgmiste lihatõugudega: Asturiana de los Valles, Limusina ja Rubia de Aquitania. Samuti sobivad mis tahes eelnevalt nimetatud tõugu kuuluvate isasloomade ning Frisona ja Pardo Alpina tõugu emasloomade ristandid.

Vanuse, sööda ja tapmisele eelneva tootmissüsteemi järgi eristatakse järgmisi loomade kategooriaid:

| a) | „Ternera Gallega“: loomad, kes võõrutatakse erinevas vanuses, tapetakse alla 12 kuu vanuselt ja keda söödetakse peamiselt söödataimede ja reguleeriva asutuse lubatud söödakontsentraatidega; |
| --- | --- |

a)

„Ternera Gallega“: loomad, kes võõrutatakse erinevas vanuses, tapetakse alla 12 kuu vanuselt ja keda söödetakse peamiselt söödataimede ja reguleeriva asutuse lubatud söödakontsentraatidega;

| b) | „Ternera Gallega Suprema“: loomad, keda kasvatatakse põllumajanduslikus majapidamises koos ammlehmadega ja keda imetati emapiimaga vähemalt seitse kuud ning kes on tapetud alla 10 kuu vanuselt. |
| --- | --- |

b)

„Ternera Gallega Suprema“: loomad, keda kasvatatakse põllumajanduslikus majapidamises koos ammlehmadega ja keda imetati emapiimaga vähemalt seitse kuud ning kes on tapetud alla 10 kuu vanuselt.

| c) | „Añojo“ (noor lihaveis): loomad, kes tapetakse 12–18 kuu vanuselt. |
| --- | --- |

c)

„Añojo“ (noor lihaveis): loomad, kes tapetakse 12–18 kuu vanuselt.

Kõik nimetatud loomade kategooriad vastavad samanimelistele kaubanduslikele klassidele, mille organoleptilised omadused, lihakusklass ja rasvasusaste on järgmised:

| a) | Ternera Gallega, klass „Suprema“: liha on heleroosa kuni punase värvusega, kreemja tekstuuriga rasva värvus ulatub pärlmuttervalgest helekollaseni. Lihaskoe struktuur on peen ja konsistents tihke.
  Rümpade lihakusklass: S, E, U, R, O+. Tõugu Morenas Gallegas kuuluvate veiste puhul ei võeta seda näitajat arvesse.
  Rasvasusaste: isasloomadel 2 või 3; emasloomadel 2, 3 või 4. |
| --- | --- |

a)

Ternera Gallega, klass „Suprema“: liha on heleroosa kuni punase värvusega, kreemja tekstuuriga rasva värvus ulatub pärlmuttervalgest helekollaseni. Lihaskoe struktuur on peen ja konsistents tihke.

Rümpade lihakusklass: S, E, U, R, O+. Tõugu Morenas Gallegas kuuluvate veiste puhul ei võeta seda näitajat arvesse.

Rasvasusaste: isasloomadel 2 või 3; emasloomadel 2, 3 või 4.

| b) | Ternera Gallega: liha on roosa kuni helepunase värvusega, ühtlaselt jaotunud rasv on pärlmuttervalge, lihaskoe struktuur on peen ja konsistents tihke.
  Rümpade lihakusklass: S, E, U, R, O+. Tõugu Morenas Gallegas kuuluvate veiste puhul ei võeta seda näitajat arvesse.
  Rasvasusaste: isasloomadel 2 või 3; emasloomadel 2, 3 või 4. |
| --- | --- |

b)

Ternera Gallega: liha on roosa kuni helepunase värvusega, ühtlaselt jaotunud rasv on pärlmuttervalge, lihaskoe struktuur on peen ja konsistents tihke.

Rümpade lihakusklass: S, E, U, R, O+. Tõugu Morenas Gallegas kuuluvate veiste puhul ei võeta seda näitajat arvesse.

Rasvasusaste: isasloomadel 2 või 3; emasloomadel 2, 3 või 4.

| c) | Añojo: liha on helepunase kuni sügavpunase värvusega, rasva värvus ulatub
  pärlmuttervalgest helekollaseni. Lihaskude on tihke konsistentsiga ja väherasvane.
  Rümpade lihakusklass: S, E, U, R.
  Rasvasusaste: 2, 3, 4. |
| --- | --- |

c)

Añojo: liha on helepunase kuni sügavpunase värvusega, rasva värvus ulatub

pärlmuttervalgest helekollaseni. Lihaskude on tihke konsistentsiga ja väherasvane.

Rümpade lihakusklass: S, E, U, R.

Rasvasusaste: 2, 3, 4.

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Traditsioonilistes põllumajanduslikes majapidamistes koosneb sööt põhiliselt ammlehmade piimast, mida võib täiendada teravilja (peamiselt mais), kartuli, naeri, söödataimede ja loomasöödaga. Põllumajanduslikes tootmisettevõtetes saavad loomad põhiliselt söödataimi ja loomasööta.

Kasutatav sööt peab olema taimset päritolu ja koosnema Galicia karjakasvatuses tavapärasest toorainest, mis kuulub järgmistesse rühmadesse:

| — | teravili ja teraviljasaadused; |
| --- | --- |

—

teravili ja teraviljasaadused;

| — | õlitaimed ja õlitaimesaadused; |
| --- | --- |

—

õlitaimed ja õlitaimesaadused;

| — | kaunviljad ja kaunviljasaadused; |
| --- | --- |

—

kaunviljad ja kaunviljasaadused;

| — | mugulad, juured ja neist saadud tooted; |
| --- | --- |

—

mugulad, juured ja neist saadud tooted;

| — | söödataimed; |
| --- | --- |

—

söödataimed;

| — | muud taimed ja neist saadud tooted; |
| --- | --- |

—

muud taimed ja neist saadud tooted;

| — | mineraalained; |
| --- | --- |

—

mineraalained;

| — | muu (pagaritööstuse tooted ja kõrvaltooted jms). |
| --- | --- |

—

muu (pagaritööstuse tooted ja kõrvaltooted jms).

Sööda peamine koostisosa on teravili, mille osakaal sööda kogukaalus peab olema järgmine: vähemalt 60 % viljateri või vähemalt 65 % viljateri ja teraviljasaadusi.

Väga noortele loomadele ette nähtud söödakontsentraadis võib nimetatud osakaalu 5 % võrra vähendada.

Rangelt on keelatud kasutada tooteid, mis võivad mõjutada loomade loomulikku kasvurütmi ja arengut, samuti ei või kasutada ümbertöödeldud loomseid saadusi.

Sööda kontrollimiseks peavad tootjad sõlmima kokkuleppe kaitstud geograafilist tähist „Ternera Gallega“ reguleeriva asutusega.

3.4.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Loomade sünd, kasvatamine ja nuumamine, aga ka tapmine ja rümpade tükeldamine peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas, et säilitada toote eripära ja kontrollida selle valmistamist ja jälgitavust.

Kõik tootmis- ja töötlemisprotsessis osalevad ettevõtjad peavad olema kantud KGT „Ternera Gallega“ reguleeriva asutuse registritesse. Koostatud on järgmisi valdkondi hõlmavad registrid: loomakasvatusettevõtted, nuumamisettevõtted, tapamajad ja tükeldamisettevõtted ning liha hulgi- ja jaemüüjad.

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Sertifitseeritud rümpasid ei tohi müüa tarbijale enne tapmisele järgnevat päeva.

Sertifitseeritud rümbad, veerandrümbad ja jaotustükid, mida sügavkülmutatakse, kaotavad õiguse kaitstud geograafilisele tähisele.

KGT-ga hõlmatud jaotustükke ei või tükeldada samaaegselt muude, KGT-ga hõlmamata jaotustükkidega, ja neid ladustatakse viisil, mis välistab muude lihatükkidega segiajamise võimaluse.

Sertifitseeritud liha võib fileerida, pakendada ja märgistada reguleerivas asutuses registreeritud ettevõtetes või lõppmüügi punktide eriotstarbelistes käitistes, tingimusel et nad on eelnevalt sõlminud reguleeriva asutusega kokkuleppe liha kontrollimiseks, märgistamiseks ja turustamiseks.

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Kõikidele rümpadele, jaotustükkidele ja portsjonitele asetatakse igas tootmisetapis (tapmine, tükeldamine ja/või fileerimine) märgis identifitseerimise ja jälgitavuse tagamiseks. Nimetatud märgised on eri värvi vastavalt toote kirjeldust käsitlevas punktis 3.2 märgitud kategooriatele ning sisaldavad lisaks kohustuslikele andmetele järgmist teavet: „Ternera Gallega“ tunnus ja logo, ELi KGT logo ja jälgitavust hõlmavad andmed. Lisaks märgistele on iga poolrümbaga kaasas dokument, mis sisaldab teavet päritoluettevõtte, looma identifitseerimise ja kategooria, tapavanuse, rümba liigituse ja kaalu, tapamaja ning tapakuupäeva kohta.

Image 1

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Kaitstud geograafilise tähise „Ternera Gallega“ geograafiline piirkond hõlmab kogu Galicia territooriumi.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära

Galicia pinnamoodi iseloomustavad lauged künkad ja tihe jõgede võrgustik, mis koos sademeterohke ja maheda atlantilise kliimaga avaldavad soodsat mõju sööda- ja põllukultuuride viljelemisele. Mulla viljakus on soodustanud piirkonnale omase aktiivse karjakasvatuse arengut ning ka suuremahulise tootva ja töötleva tööstuse rajamist, milles veiselihal on väga oluline roll.

Karjakasvatusega tegeldi pikka aega põllumajanduslikes pereettevõtetes, kus anti põlvest põlve edasi loomakasvatusmeetodite, sööda ja pidamisega seotud traditsioonilist oskusteavet.

5.2.   Toote eripära

Põllumajanduslik tootmissüsteem, mida iseloomustavad väikesed karjakasvatusettevõtted ja kohalike söödavarude kasutamine (piim, söödataimed, põllukultuurid, nagu teravili (peamiselt mais), kartul, naeris jne), põhineb eelkõige sellistel lihatõugudel nagu Rubia Gallega, mida kasutati algselt kolmel põhjusel (tõuomadused, piim, liha), kuid põhiliselt siiski liha tootmiseks.

Traditsiooniliselt tapetakse loomad Galicias alla 10 kuu vanuselt, mille tulemusena saadakse kerged rümbad ja liha, mille organoleptilised omadused eristuvad selgelt pehmuse, värvuse, tekstuuri ja mahlakuse poolest. Suurt osa vasikatest söödetakse peamiselt emapiimaga, mis lisab liha välimusega seotud omadustele (nt rasva värvus, kreemjas tekstuur jne) ja maitsele teatavaid nüansse. Nimetatud loomad ja nende liha kuuluvad KGT klassi „Suprema“. Galicias toodetakse vähemal määral ka liha, mis on saadud vanematelt loomadelt, keda kasvatatakse samuti põllumajanduslikes pereettevõtetes. Nimetatud tootmisel kasutatakse suuremal määral lihatõugude geneetilist suutlikkust ning söödaressursse, eelkõige maisisilo ja teravilja. Sellistelt loomadelt saadud liha erineb vasikate lihast intensiivsema värvuse ning tugevama konsistentsi ja maitse poolest.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Veiseid on kasutatud Galicias juba väga ammustest aegadest liha ja rasva allikana. Kariloomad olid algselt väikesekasvulised, tugevad ja metsiku eluviisiga, ent kui hakati viljelema Ameerikast pärit maisi ja kartulit, kujunesid välja suuremakasvulised loomad, kes sobisid põllutööde tegemiseks ning liha ja piima saamiseks. Karja mitmekülgsus aitas suuresti kaasa maaomandi arengule, kuna lisaks põllumajandusettevõtte sisesele tarbimisele jäi toodangut ka üle, mis omakorda võimaldas maad juurde osta.

18. sajandil omandasid Galicia veised suure tähtsuse Inglismaale suunatud lihaekspordis, mis jätkus kuni 20. sajandi alguseni. Kuni 1960. aastate lõpuni varustas Galicia veiselihaga suurt osa Hispaaniast. Lihatootmine on ka praegu peamine põllumajandustegevus nii ühiskondlikust kui ka maapiirkondade elanikkonna säilimise soodustamise seisukohast.

Täpsemalt toodetakse liha „Ternera Gallega“ perekondlikes põllumajandusettevõtetes, kus järgitakse Galicia traditsioonilisi lihakarjakasvatusmeetodeid ja -tavasid ning seatakse alati eesmärgiks kvaliteet. Nimetatud ettevõtetes valitseb lehmade, vasikate ja keskkonna vahel eriline koosmõju ning Galicia karjakasvatajad kasvatavad loomi traditsioonilise, põlvest põlve edasiantava tootmissüsteemi kohaselt. Selline traditsiooniline oskusteave põhineb ettevõtte enda ressursside kasutamisel ja eelkõige loomade pidamise taval, milles loomi võetakse arvesse põllumajandusettevõtte igapäevase elu ja pärandi osana. Sellisel moel on võimalik toota erakordselt kvaliteetseid põllumajanduslikke tooteid, tänu millele Galicia liha on omandanud hea maine Hispaania turul.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

(viitemääruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

https://mediorural.xunta.gal/fileadmin/arquivos/alimentacion/produtos_calidade/2019/Pliego_de__condiciones_TG_julio_2019.pdf

---

(1)  ELT L 179, 19.6.2014, lk 17.

---

| 3.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 69/17 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 69/17

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3.

(2020/C 69/09)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõikele 5 (1).

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Rueda“

Viitenumber: PDO-ES-A0889-AM03

Teate kuupäev: 2. detsember 2019

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1.   Veinide füüsikalis-keemiliste omadustega seotud muudatus (tootespetsifikaadi punkti 2 alapunkt a ja koonddokumendi punkt 1.4)

Kirjeldus ja põhjused

Ohutuma tehnoloogia kättesaadavusest tulenevad uued suundumused veinitootmises ning kliimamuutustest tingitud keskmiste temperatuuride tõus muudavad vajalikuks kohandada füüsikalis-keemilisi parameetreid, eelkõige üld- ja minimaalse tegeliku alkoholisisalduse ja redutseerivate suhkrute parameetreid. Samuti tuleb kohandada tootmist turu uutele nõudmistele. Piirkonna sortide suurepärane happesus tagab happesuse-alkoholi-suhkru tasakaalu säilimise ning veinide organoleptiliste omaduste säilimise ja paranemise.

Muudatuse liik: STANDARDMUUDATUS (koos koonddokumendi muutmisega).

Muudatus hõlmab füüsikalis-keemiliste omaduste kohandamist, mis ei too kaasa kaitstud toote olulist muutust, kuna jätkuvalt säilivad selle looduslike ja inimtegurite vastastikusest mõjust tulenevad omadused ja profiil, mida on kirjeldatud seoseid käsitlevas punktis. Seepärast ei kuulu kõnealune muudatus ühtegi määruse (EL) 2019/33 artikli 14 lõikes 1 sätestatud kategooriasse.

2.   Organoleptiliste omadustega seotud muudatus (tootespetsifikaadi punkti 2 alapunkt b ja koonddokumendi punkt 1.4)

Kirjeldus ja põhjused

Reguleeriv asutus läbib standardi UNE-EN-ISO 17065 kasutamiseks oma sertifitseerimisülesannete täitmiseks akrediteerimisprotsessi ja see tingib vajaduse muuta kaitstud veinide organoleptilist kirjeldust nii, et nende omadusi saaks seostada standardi UNE-EN-ISO 17025 põhimõtetele vastava degusteerimiskomisjoni hinnatavate tunnustega.

Muudatuse liik: STANDARDMUUDATUS (koos koonddokumendi muutmisega).

Muudatus hõlmab organoleptiliste omaduste kohandamist eesmärgiga neid omadusi organoleptilise analüüsi teel paremini kindlaks teha. Muudatus ei too kaasa toote olulist muutust, kuna jätkuvalt säilivad selle looduslike ja inimtegurite vastastikusest mõjust tulenevad omadused ja profiil, mida on kirjeldatud seoseid käsitlevas punktis. Seepärast ei kuulu kõnealune muudatus ühtegi määruse (EL) 2019/33 artikli 14 lõikes 1 sätestatud kategooriasse.

3.   Kahvatute veinide (vinos pálidos) lisamine liköörveinide hulka (tootespetsifikaadi punkt 2 ja koonddokumendi punkt 1.4)

Kirjeldus ja põhjused

Tootespetsifikaati liköörveinide kategooriasse on lisatud veinid, mida traditsiooniliselt tuntakse nn kahvatutena (pálidos), kuid see ajalooline nimetus oli registreerimata. Sel viisil dokumenteeritakse KPNi „Rueda“ alla kuuluv tootmisviis, mida veinitootjad on alati kasutanud.

Muudatuse liik: STANDARDMUUDATUS (koos koonddokumendi muutmisega).

Muudatus ei hõlma veinikategooria lisamist, väljajätmist ega muutmist, kuna nn kahvatud veinid on samuti liköörveinid (määruse (EL) nr 1308/2013 VII lisa II osas esitatud 3. kategooria), mis juba sisaldusid kehtivas tootespetsifikaadis.

Seepärast ei kuulu kõnealune muudatus ühtegi määruse (EL) 2019/33 artikli 14 lõikes 1 sätestatud kategooriasse.

4.   Istutustiheduse vähendamine, viinapuude kujundamist ja viljelustehnikat käsitleva nõude väljajätmine (tootespetsifikaadi punkti 3 alapunkt a ja koonddokumendi punkt 1.5)

Kirjeldus ja põhjused

Alates 2019. aastast toimivate istanduste puhul peab minimaalne istutustihedus olema 1 100 viinapuud hektari kohta. Lisaks jäetakse välja nõue viinapuude kujundamise ja viljelustehnika kohta. Viimaste aastate kogemused on näidanud, et tänapäevased viinamarjakasvatusmeetodid võimaldavad saada kvaliteetset toorainet, ilma et oleks vaja säilitada varasemaid nõudeid.

Muudatuse liik: STANDARDMUUDATUS (koos koonddokumendi muutmisega).

Muudatus hõlmab üksnes viljelustavade kohandamist tänapäevaste viinamarjakasvatusmeetoditega. See ei too kaasa muutusi lõpptoote omadustes. Seepärast ei kuulu kõnealune muudatus ühtegi määruse (EL) 2019/33 artikli 14 lõikes 1 sätestatud kategooriasse.

5.   Veinivalmistuse tingimused (veinivalmistuse eritavad) (tootespetsifikaadi punkti 3 alapunkt b.1 ja koonddokumendi punkt 1.5)

Kirjeldus ja põhjused

Muudatuse eesmärk on üksnes ajakohastada valmistustingimuste sõnastust, jättes välja need lõigud, mis ei mõjuta kuidagi toote omadusi ja mis sisaldavad ebaselgeid mõisteid, mida on raske kontrollida (näiteks: hoolikalt, täiuslikes tingimustes). Läbivaatamisega on kohandatud tootespetsifikaadi sõnastust standardi UNE-EN-ISO 17065 kriteeriumidega, mille kohast akrediteerimisprotsessi reguleeriv asutus praegu läbib, kuna asjaomased punktid ei ole tõendatavad.

Lisaks jäetakse praeguse tehnoloogia arengu tõttu välja viimane punkt, st punkt 6, sest selles viidatakse mahutite kasutamisele veini saastamise vältimiseks ja mahutite kohustuslikule katmisele epoksüvaikudega.

Muudatuse liik: STANDARDMUUDATUS (koos koonddokumendi muutmisega).

See seisneb üksnes kohandamises praeguste tavadega, mis ei too kaasa muutusi lõpptoote omadustes. Seepärast ei kuulu kõnealune muudatus ühtegi määruse (EL) 2019/33 artikli 14 lõikes 1 sätestatud kategooriasse.

6.   Laagerdumistingimused, millele lisatakse kahvatute veinide valmistustingimused (tootespetsifikaadi punkti 3 alapunkt b.2 ja koonddokumendi punkt 1.5)

Kirjeldus ja põhjused

Tehakse ettepanek muuta punkti 3 alapunkti b.2 „Veinivalmistuse eritavad: laagerdumistingimused“, et lisada kahvatutele veinidele eriomased laagerdumistingimused. Varasem sõnastus oli üldisem, nüüd on peetud asjakohasemaks täpsustada järgmist tüüpi veinide laagerdumistingimused: pálido (kahvatu) ja dorado (kuldne).

Muudatuse liik: STANDARDMUUDATUS (koos koonddokumendi muutmisega).

Kahvatute veinide lisamisel kategooriasse „liköörveinid“ peeti asjakohaseks eraldi sõnastada kuldsete ja kahvatute veinide laagerdumistingimused, mis on nende veinide tootmisel väga olulised. Seepärast ei kuulu kõnealune muudatus ühtegi määruse (EL) 2019/33 artikli 14 lõikes 1 sätestatud kategooriasse.

7.   Veini valmistamise piirangud (tootespetsifikaadi punkti 3 alapunkt c ja koonddokumendi punkt 1.5)

Kirjeldus ja põhjused

Vaja oli muuta eri veinitüüpides kasutatavate sortide minimaalseid protsendimäärasid, et kohandada neid uute tootmismeetodite ja turu nõudmistega. Sordikomponentide selline kohandamine ei muuda siiski kaitstavate veinide põhiomadusi.

STANDARDMUUDATUS (koos koonddokumendi muutmisega).

Nagu eespool märgitud, ei too need muudatused kaasa muutusi KPNiga „RUEDA“ hõlmatud toote põhiomadustes, mis tulenevad looduslike ja inimtegurite koosmõjust. See seos säilib ja seega ei kuulu kõnealune muudatus ühtegi määruse (EL) 2019/33 artikli 14 lõikes 1 sätestatud kategooriasse.

8.   Uued sordid: „sauvignon blanc“ kui põhisort ning sortide „Chardonnay“, „viognier“ ja „Syrah“ lisamine. Nimetatud sortide maksimaalne saagikus (tootespetsifikaadi punktid 5 ja 6 ning koonddokumendi punkti 4 alapunkt a ja punkt 6)

Kirjeldus ja põhjused

Põhisordina lisatakse „Sauvignon Blanc“, mille istandused pärinevad 1970. aastatest ja mida praegu kasvatatakse KPNi „Rueda“ geograafilises piirkonnas 1 195 hektaril. Sort on piirkonnas väga hästi kohanenud ja võimaldab toota ühel sordil põhinevaid kvaliteetveine, milles tuleb täielikult esile piirkonna eripära.

Samuti lisatakse uued kõrvalsordid: kaks valget – „Chardonnay“ ja „Viognier“ – ning üks punane – „Syrah“. Tegemist on viinamarjasortidega, mida on KPNiga hõlmatud piirkonnas juba kaua tulemuslikult kasvatatud ja mis on hästi omaks võetud. Neist sortidest saab toota veine, milles säilib KPNiga hõlmatud veinide iseloomulik profiil.

Sellest tulenevalt muudetakse ka tootespetsifikaadi punkti 5, et lisada nende kahe sordi maksimaalne saagikus hektari kohta.

Muudatuse liik: STANDARDMUUDATUS (koos koonddokumendi muutmisega).

Nimetatud sortide lisamine ei too kaasa lõpptoote omaduste olulist muutust. Sordi „Sauvignon Blanc“ kasutamine oli juba varem lubatud ja sellest valmistati ühel sordil põhinevaid veine. Liigituse muutmise eesmärk on tunnustada sellel sordi laialdast kasutamist. Ülejäänud kolme sordi lisamine kõrvalsortidena ei muuda toote lõppomadusi. Seos säilib igal juhul ja seega ei kuulu kõnealune muudatus ühtegi määruse (EL) 2019/33 artikli 14 lõikes 1 sätestatud kategooriasse.

9.   Seost puudutavad väikesed muudatused (tootespetsifikaadi punkt 7)

Kirjeldus ja põhjused

Kohtuotsuse täitmise tulemusena lisati Orbita haldusüksus (Ávila) ja seega on KPNi „Rueda“ tootmispiirkonna maksimaalne kõrgus merepinnast 870 meetrit.

Tegemist on konkreetse muudatusega, mis ei mõjuta seost.

Samuti on tehtud väikseid muudatusi selle punkti sõnastuses, et muuta mõned mõisted selgemaks ja kavandatavad muudatused arusaadavamaks. See aga ei tähenda mingil juhul seose muutmist.

Muudatuse liik: STANDARDMUUDATUS (koonddokumenti ei muudeta).

Tegemist on väikeste muudatustega, mis ei mõjuta põhjuslikku seost ega koonddokumendis esitatud kokkuvõtet. Seepärast ei kuulu kõnealune muudatus ühtegi määruse (EL) 2019/33 artikli 14 lõikes 1 sätestatud kategooriasse.

10.   Ekstraheerimissaagisega seotud muudatused (tootespetsifikaadi punkti 8 alapunkt b.1)

Kirjeldus ja põhjused

Kogemused on näidanud, et igal veiniaastal on oma eripärad ja et taime mõjutavad looduslikud muutujad (temperatuur, sademed, ebasoodsad tegurid, nagu külm, kahjurid ja haigused), millel on mõju viinamarjade kogusele ja kvaliteedile.

Seetõttu peeti vajalikuks lisada võimalus vähendada teatavatel veiniaastatel ekstraheerimissaagist kuni kaks protsendipunkti, sõltuvalt nimetusega seotud asjaoludest. Samal ajal on selline vähendamine seotud viinamarjade maksimaalse saagikuse vähendamisega hektari kohta, kuna viinamarjade kvaliteeditingimused võivad erineda, nagu eespool selgitatud, sõltuvalt ilmastiku- ja muudest tingimustest, mis võivad lõppkokkuvõttes mõjutada kaitstud toote kvaliteeti.

Muudatuse liik: STANDARDMUUDATUS (koonddokumenti ei muudeta).

Eesmärk on luua vahend lõpptoote kvaliteedi kontrollimiseks. Sellega ei muudeta kaitstud toote omadusi ja lisaks tagatakse nende omaduste saavutamine igal veiniaastal. Seepärast ei kuulu kõnealune muudatus ühtegi määruse (EL) 2019/33 artikli 14 lõikes 1 sätestatud kategooriasse.

11.   Määratletud piirkonnas pakendamise põhjenduse täiendamine (tootespetsifikaadi punkti 8 alapunkt b.2 ja koonddokumendi punkt 1.9)

Kirjeldus ja põhjused

Tootespetsifikaadi punkti 8 alapunkt b.2 sõnastatakse ümber, et põhjendada määratletud piirkonnas pakendamist (villimist) vastavalt uue määruse (EL) 2019/33 artikli 4 lõikele 2.

Muudatuse liik: STANDARDMUUDATUS (KOOS koonddokumendi muutmisega).

Nimetatud tava juba oli kohustuslik ja seetõttu ei tähenda see täiendavate turustuspiirangute lisamist. Tegemist on vaid sõnastuse muutmisega kehtivate eeskirjadega kohandamise eesmärgil. Seepärast ei kuulu kõnealune muudatus ühtegi määruse (EL) 2019/33 artikli 14 lõikes 1 sätestatud kategooriasse.

12.   Punkti 8 alapunkti b.3 (märgistamine) muutmine. Lisatakse märge „vino de pueblo“ (küla vein), mis on seotud väiksema geograafilise üksusega (tootespetsifikaadi punkti 8 alapunkt b.3 ja koonddokumendi punkt 1.9)

Kirjeldus ja põhjused

Pädev asutus kehtestas hiljuti eeskirjad märgete kohta, mille kasutamine on seotud väiksema geograafilise üksusega, sealhulgas märge „vino de pueblo“, veinide puhul, mis on vähemalt 85 % ulatuses toodetud omavalitsusüksuse territooriumil või väiksemas kohalikus üksuses asuvatelt maatükkidelt pärit viinamarjadest. Muudatust on põhjendatud sellega, et tarbija soovib järjest enam teavet konkreetse omavalitsusüksuse ja koha kohta, kust KPNiga toode pärineb.

Vastavalt määruse (EL) 2019/33 artikli 55 lõikele 2 tuleks selleks, et märgistusel viidata väiksema geograafilise üksuse nimele, see ette näha tootespetsifikaadis ja koonddokumendis.

Lisaks on kogu punkti 8 alapunkt b.3 uuesti sõnastatud, et eristada märgistuse kohustuslikke ja vabatahtlikke elemente. Uusi nõudeid ei ole lisatud, parema arusaadavuse huvides on kogu punkt vaid ümber struktureeritud.

Muudatuse liik: STANDARDMUUDATUS (KOOS koonddokumendi muutmisega).

Vabatahtlikud elemendid märgistusel annavad tarbijale rohkem teavet toote päritolu ja tootmisviisi kohta ega kujuta endast mingil juhul turustuspiirangut. Seepärast ei kuulu kõnealune muudatus ühtegi määruse (EL) 2019/33 artikli 14 lõikes 1 sätestatud kategooriasse.

13.   Kohandamine tootespetsifikaadi järgimise kontrolli käsitlevate eeskirjadega (tootespetsifikaadi punkt 9)

Kirjeldus ja põhjused

Kohandamine Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrusega (EL) nr 1306/2013 ja komisjoni 17. oktoobri 2018. aasta rakendusmääruse (EL) 2019/34 sätetega, eelkõige selle artikliga 19, millega nähakse ette, kuidas peab pädev kontrolliasutus tegema iga-aastast kontrolli tootespetsifikaadile vastavuse kontrollimiseks. See muudatus on ka osa tootespetsifikaadi ajakohastamisest, mida on vaja selleks, et see vastaks standardi UNE-EN-ISO 17065 kriteeriumidele.

Muudatuse liik: STANDARDMUUDATUS (koonddokumenti EI muudeta).

Seepärast ei kuulu kõnealune muudatus ühtegi määruse (EL) 2019/33 artikli 14 lõikes 1 sätestatud kategooriasse.

KOONDDOKUMENT

1.   Toote nimetus

Rueda

2.   Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

Vein

| 3. | Liköörvein |
| --- | --- |

3.

Liköörvein

| 5. | Kvaliteetvahuvein |
| --- | --- |

5.

Kvaliteetvahuvein

4.   Veini(de) kirjeldus

VALGE VEIN

Välimus: värvus kahvatukollasest õlgkollaseni, kuldse või roheka varjundiga. Puhas.

Lõhn: selge. Keskmise intensiivsusega, ülekaalus on puuviljade ja/või lillede ja/või rohttaimede esmane aroom.

Maitse: selge, värske ja keskmise kuni suure intensiivsusega.

Vaadis kääritatud või laagerdunud valgete veinide organoleptilised omadused sõltuvad tootmisviisist. Värvus võib olla intensiivsem (keskmise kuni suure intensiivsusega), lõhnas on tunda vaadis seismise aroomi ja maitse on intensiivne, tanniinine ning järelmaitses on tunda kolmanda taseme aroome.

- Määratlemata piirangute puhul tuleb järgida kehtivaid õigusakte.

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus. Vaadis kääritatud ja/või laagerdunud valgete veinide lenduvate hapete sisaldus äädikhappes väljendatuna ei tohi ületada 1 grammi liitri kohta.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 11 |
| Minimaalne üldhappesus | 4,7 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 10,83 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | 180 |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

11

Minimaalne üldhappesus

4,7 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

10,83

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

180

NOOR PUNANE VEIN

Välimus: rubiinpunasest kirsipunaseni, violetse varjundiga. Puhas.

Lõhn: keskmise intensiivsusega, esmases aroomis domineerivad mustad ja/või punased puuviljad/marjad.

Maitse: selge, väheintensiivne kuni intensiivne.

- Määratlemata piirangute puhul tuleb järgida kehtivaid õigusakte.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 12 |
| Minimaalne üldhappesus | 4 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 11,67 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | 150 |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

12

Minimaalne üldhappesus

4 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

11,67

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

150

PUNASED VEINID, MILLE LAAGERDUMISAEG ON PIKEM KUI ÜKS AASTA (VAADIS LAAGERDATUD)

Välimus: värvus rubiinpunasest kirsipunaseni. Puhas.

Lõhn: keskmise kuni tugeva intensiivsusega. Veinides võib olla tunda esmaseid aroome, teiseseid aroome (pärm ja/või pagaritooted) ja kolmanda taseme aroome, mis on omased tammevaadis laagerdumisele.

Maitse: selge, järelmaitse tammevaadis laagerdumise nüansiga.

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus 13,33 meq/l alkoholisisalduse puhul kuni 10 kraadi +0,06 g/l iga alkoholikraadi kohta, mis ületab 10 kraadi.

- Määratlemata piirangute puhul tuleb järgida kehtivaid õigusakte.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 12 |
| Minimaalne üldhappesus | 4 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 13,33 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | 150 |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

12

Minimaalne üldhappesus

4 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

13,33

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

150

LIKÖÖRVEIN – dorado (kuldne )

Välimus: värvuse kuldkollane või kuldne. Puhas.

Lõhn: intensiivne. Teisesed aroomid (pagaritooted, pärm) on säilinud koos puidust tuleneva kolmanda taseme aroomiga, nagu rösti- ja/või suitsu ja/või pähklite aroom.

Maitse: tasakaalus, õline (keskmise kuni suure intensiivsusega) ja järelmaitse kolmanda taseme aroomi nüanssidega (pähklite ja/või rösti- ja/või vürtsikas aroom).

- Määratlemata piirangute puhul tuleb järgida kehtivaid õigusakte.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 15 |
| Minimaalne üldhappesus | 4 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | 150 |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

15

Minimaalne üldhappesus

4 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

150

LIKÖÖRVEIN – pálido (kahvatu)

Välimus: värvus õlgkollane kuni kahvatukuldne. Puhas.

Lõhn: intensiivne. Säilinud on teisesed ja kolmanda taseme aroomid, mis on tekkinud tänu bioloogilisele laagerdumisele (mandlid ja/või pärm ja/või vürtsid).

Maitse: tasakaalus, õline, bioloogilise laagerdumise aroomi nüanssidega järelmaitse.

- Määratlemata piirangute puhul tuleb järgida kehtivaid õigusakte.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 15 |
| Minimaalne üldhappesus | 4 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | 150 |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

15

Minimaalne üldhappesus

4 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

150

KVALITEETVAHUVEIN, valge ja roosa

Välimus: puhas. Väiksed mullid, keskmise kestvusega kuni kauakestvad.

Lõhn: domineerivad esmased aroomid (õie- ja/või puuviljalõhn) ja teisesed aroomid (pagaritooted ja/või pärm). Selge, keskmise kuni tugeva intensiivsusega.

Maitse: tasakaalus. Värske, hästi lõimuv süsihappegaas (mullid), kerged teiseste aroomide nüansid (pagaritooted ja röst). Selge, väheintensiivne kuni intensiivne.

- Määratlemata piirangute puhul tuleb järgida kehtivaid õigusakte.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 9,5 |
| Minimaalne üldhappesus | 4,7 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 0,65 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | 180 |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

9,5

Minimaalne üldhappesus

4,7 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

0,65

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

180

5.   Veinivalmistustavad

a.   Peamised veinivalmistustavad

Minimaalne istutustihedus uute istanduste puhul

Viljelustavad

Alates 2019. aastast istutatud viinamarjaistandustes, kus kasvatatakse viinamarju KPNiga „RUEDA“ hõlmatud veini tootmiseks, peab istutustihedus olema vähemalt 1 100 viinapuud hektari kohta.

Tootmistingimused – potentsiaalne alkoholisisaldus

Veinivalmistuse eritavad

Minimaalne võimalik alkoholisisaldus ühe saagikoristuse partii puhul peab olema 12 mahuprotsenti punaste sortide puhul ja 10,5 mahuprotsenti valgete sortide puhul.

Kvaliteetvahuveinide valmistamiseks ettenähtud viinamarjapartiide kasutamise korral on lubatud minimaalne võimalik alkoholisisaldus 9,5 mahuprotsenti. Neid viinamarjapartiisid ei tohi kasutada muud liiki veinide valmistamiseks.

Ekstraheerimissaagis

Veinivalmistuse eritavad

Lubatud on maksimaalne üldine ekstraheerimissaagis 72 liitrit 100 kg viinamarjade kohta.

Laagerdumistingimused

Veinivalmistuse eritavad

| 1. | Veine, millel on märge „FERMENTADO EN BARRICA“ (vaadis kääritatud), hoitakse nii kääritamiseks kui ka settega laagerdamiseks tammevaatides. |
| --- | --- |

1.

Veine, millel on märge „FERMENTADO EN BARRICA“ (vaadis kääritatud), hoitakse nii kääritamiseks kui ka settega laagerdamiseks tammevaatides.

| 2. | Vino dorado (kuldne vein) laagerdamine ja oksüdatiivne laagerdamine kestab vähemalt neli aastat ning vein peab jääma tammevaatidesse vähemalt kaheks viimaseks aastaks enne turulelaskmist. |
| --- | --- |

2.

Vino dorado (kuldne vein) laagerdamine ja oksüdatiivne laagerdamine kestab vähemalt neli aastat ning vein peab jääma tammevaatidesse vähemalt kaheks viimaseks aastaks enne turulelaskmist.

| 3. | Vino pálido (kahvatu vein) peab olema saadud bioloogilise laagerdumise teel ja jääma tammevaatidesse vähemalt kolmeks viimaseks aastaks enne turulelaskmist. |
| --- | --- |

3.

Vino pálido (kahvatu vein) peab olema saadud bioloogilise laagerdumise teel ja jääma tammevaatidesse vähemalt kolmeks viimaseks aastaks enne turulelaskmist.

Veinivalmistamise piirang

Valge vein valmistatakse vähemalt 50 % ulatuses põhisortideks peetavatest valgetest sortidest.

Kvaliteetvahuvein valmistatakse vähemalt 75 % ulatuses põhisortideks peetavatest sortidest.

Kuldne vein, kuiv liköörvein saadakse heakskiidetud sortidest „Palomino Fino“ ja/või „Verdejo“.

Kahvatu vein, kuiv liköörvein saadakse heakskiidetud sortidest „Palomino Fino“ ja/või „Verdejo“.

Roosa vein valmistatakse vähemalt 50 % ulatuses lubatud punastest sortidest.

Punane vein valmistatakse vaid heakskiidetud punastest sortidest.

b.   Maksimaalne saagis

„Verdejo“, „Sauvignon Blanc“, „Chardonnay“ ja „Viognier“ (kujundatud spaleermeetodil)

10 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

„Verdejo“, „Sauvignon Blanc“, „Chardonnay“ ja „Viognier“ (kujundatud spaleermeetodil)

72 hektoliitrit hektari kohta

„Viura“ (kujundatud spaleermeetodil)

12 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

„Viura“ (kujundatud spaleermeetodil)

86,40 hektoliitrit hektari kohta

„Verdejo“, „Sauvignon Blanc“, „Chardonnay“ ja „Viognier“ (madalad viinapuud, kujundatud gobelet’-meetodil)

8 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

„Verdejo“, „Sauvignon Blanc“, „Chardonnay“ ja „Viognier“ (madalad viinapuud, kujundatud gobelet’-meetodil)

57,60 hektoliitrit hektari kohta

„Viura“ ja „Palomino fino“ (madalad viinapuud, kujundatud gobelet’-meetodil)

10 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

„Viura“ ja „Palomino fino“ (madalad viinapuud, kujundatud gobelet’-meetodil)

72 hektoliitrit hektari kohta

Punased viinamarjasordid

7 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

Punased viinamarjasordid

50,40 hektoliitrit hektari kohta

Vahuveini valmistamiseks kasutatavad sordid „Verdejo“, „Sauvignon Blanc“, „Chardonnay“ ja „Viognier“ (kujundatud spaleermeetodil)

12 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

Vahuveini valmistamiseks kasutatavad sordid „Verdejo“, „Sauvignon Blanc“, „Chardonnay“ ja „Viognier“ (kujundatud spaleermeetodil)

86,40 hektoliitrit hektari kohta

6.   Määratletud piirkond

| 1. | KPNi tootmispiirkond KPNi „RUEDA“ tootmispiirkond asub Valladolidi provintsi lõunaosas ning hõlmab pisut ka Segovia provintsi lääneosa ja Ávila provintsi põhjaosa. Tootmispiirkonna moodustavad järgmised omavalitsusüksused. |
| --- | --- |

1.

KPNi tootmispiirkond KPNi „RUEDA“ tootmispiirkond asub Valladolidi provintsi lõunaosas ning hõlmab pisut ka Segovia provintsi lääneosa ja Ávila provintsi põhjaosa. Tootmispiirkonna moodustavad järgmised omavalitsusüksused.

Valladolidi provints:

Aguasal, Alaejos, Alcazarén, Almenara de Adaja, Ataquines, Bobadilla del Campo, Bocigas, Brahojos de Medina, Carpio del Campo, Castrejón, Castronuño, Cervillego de la Cruz, El Campillo, Fresno el Viejo, Fuente el Sol, Fuente Olmedo, Gomeznarro, Hornillos, La Seca, La Zarza, Lomoviejo, Llano de Olmedo, Matapozuelos, Medina del Campo, Mojados, Moraleja de las Panaderas, Muriel, Nava del Rey, Nueva Villa de las Torres, Olmedo, Pollos, Pozal de Gallinas, Pozaldez, Puras, Ramiro, Rodilana, Rubí de Bracamonte, Rueda, Salvador de Zapardiel, San Pablo de la Moraleja, San Vicente del Palacio, Serrada, Sieteiglesias de Trabancos, Tordesillas, Torrecilla de la Abadesa, Torrecilla de la Orden, Torrecilla del Valle, Valdestillas, Velascálvaro, Ventosa de la Cuesta, Villafranca del Duero, Villanueva del Duero ja Villaverde de Medina.

Ávila provints:

Blasconuño de Matacabras, Madrigal de las Altas Torres, Órbita (katastriüksused 1, 2, 4 ja 5) ja Palacios de Goda (katastriüksused 14, 17, 18, 19 ja 20).

Segovia provints:

Aldeanueva del Codonal, Aldehuela del Codonal, Bernuy de Coca, Codorniz, Coca (üksus 7, mis kuulub Villagonzalo de Coca küla alla) Donhierro, Fuentes de Santa Cruz, Juarros de Voltoya, Montejo de Arévalo, Montuenga, Moraleja de Coca, Nava de la Asunción, Nieva, Rapariegos, San Cristóbal de la Vega, Santiuste de San Juan Bautista ja Tolocirio.

| 2. | KPNiga „RUEDA“ hõlmatud veinide laagerdamispiirkond langeb täpselt kokku tootmispiirkonnaga. |
| --- | --- |

2.

KPNiga „RUEDA“ hõlmatud veinide laagerdamispiirkond langeb täpselt kokku tootmispiirkonnaga.

7.   Peamised veiniviinamarjasordid

„VERDEJO“

„SAUVIGNON BLANC“

„TEMPRANILLO“

8.   Seos(ed)

VEIN

Vahemereline kontinentaalne kliima (suured temperatuurikõikumised, külmad ja pikad talved, hilised külmad ning kuumad ja kuivad suved), pinnas (tavaliselt kruusane või kivine pind, mis takistab koguaurumist ja võimaldab maksimaalset päikesepaistet) ja kohalik sort („Verdejo“) on kõnealuste veinide iseloomulike omaduste saavutamisel võtmetähtsusega: tänu sordile „Verdejo“ eristuvad piirkonna valged veinid oma happesuse, suupärasuse ja lõhnaprofiili poolest. Punased veinid aga on tänu viinamarjade suurepärasele küpsemisele aromaatsed, tasakaalustatud ja hea struktuuriga.

LIKÖÖRVEIN

Neid veine on piirkonnas toodetud juba iidsetest aegadest peale: tegemist on kangete laagerdunud liköörveinidega, mida valmistatakse maa-alustes veinikeldrites ning laagerdatakse suurtes vaatides ja mahutites, et saavutada oksüdatiivsele laagerdamisele omane värvus ja lõhn. Need oksüdatsiooni abil laagerdunud veinid on viimane jälg piirkonnas toimuvast traditsioonilisest tootmisest, mida tuleb selle ainulaadsuse ja kvaliteedi tõttu säilitada.

KVALITEETVAHUVEIN

Kohaliku sordi „Verdejo“ ainulaadsus (erakordne happesus, lõhnaprofiil ja suupärasus) ajendas piirkonna veinitootjaid tootma vahuveine, millel on suurepärane kvaliteet ja mille puhul sordiomadused täiendavad väga hästi traditsioonilisest meetodist tulenevaid omadusi.

9.   Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Pakendile esitatavad nõuded

Õigusraamistik:

riigisisesed õigusaktid

Lisatingimuse liik:

pakendamine määratletud geograafilises piirkonnas

Tingimuse kirjeldus:

veinivalmistusprotsessi käigus villitakse vein pudelisse ja see laagerdub pudelis ning seega on spetsifikaadis kirjeldatud organoleptilised ja füüsikalis-keemilised omadused tagatud üksnes siis, kui kõik veinikäitlemistoimingud viiakse läbi tootmispiirkonnas. Võttes arvesse, et KPNiga „RUEDA“ hõlmatud veinide villimine on üks olulisi aspekte tootespetsifikaadis määratletud omaduste saavutamiseks, ja selleks, et tagada kvaliteet, päritolu ja kontroll, peab villimine toimuma veinikeldrites, mis asuvad tootmispiirkonnas olevates villimisrajatistes.

Kohustuslikud elemendid

Õigusraamistik:

ELi õigus

Lisatingimuse liik:

täiendavad märgistusnõuded

Tingimuse kirjeldus:

geograafiline nimetus „RUEDA“ koos sõnadega „Denominación de Origen Protegida“ (kaitstud päritolunimetus) või selle tähtlühendiga „DOP“ (KPN) või traditsiooniline nimetus „Denominación de Origen“ (päritolunimetus) DOPi (KPN) asemel.

Aastakäigu tähis, välja arvatud järgmiste veinitüüpide puhul: dorado, pálido ja kvaliteetvahuvein (valge ja roosa).

Kvaliteetvahuveini puhul tuleb märkida valmistamismeetod.

Vabatahtlikud elemendid

Õigusraamistik:

riigisisesed õigusaktid

Lisatingimuse liik:

täiendavad märgistusnõuded

Tingimuse kirjeldus:

| — | Traditsioonilised terminid „CRIANZA“, „RESERVA“ ja „GRAN RESERVA“ vastavalt erinormides ja -eeskirjades ning kohaldatavates õigusaktides sätestatud tingimustele. |
| --- | --- |

—

Traditsioonilised terminid „CRIANZA“, „RESERVA“ ja „GRAN RESERVA“ vastavalt erinormides ja -eeskirjades ning kohaldatavates õigusaktides sätestatud tingimustele.

| — | Viide tootmismeetodile: „ROBLE“ (tamm) ja „FERMENTADO EN BARRICA“ (vaadis laagerdunud) vastavalt erinormides ja -eeskirjades ning kohaldatavates õigusaktides sätestatud tingimustele. |
| --- | --- |

—

Viide tootmismeetodile: „ROBLE“ (tamm) ja „FERMENTADO EN BARRICA“ (vaadis laagerdunud) vastavalt erinormides ja -eeskirjades ning kohaldatavates õigusaktides sätestatud tingimustele.

| — | Traditsioonilised terminid „DORADO“ (kuldne) ja „PÁLIDO“ (kahvatu) ainult selliselt määratletud veinitüüpide puhul ning vastavalt erinormides ja -eeskirjades ning muudes kohaldatavates õigusaktides sätestatud tingimustele. |
| --- | --- |

—

Traditsioonilised terminid „DORADO“ (kuldne) ja „PÁLIDO“ (kahvatu) ainult selliselt määratletud veinitüüpide puhul ning vastavalt erinormides ja -eeskirjades ning muudes kohaldatavates õigusaktides sätestatud tingimustele.

Vabatahtlikud tähised (väiksemad geograafilised üksused)

Õigusraamistik:

kaitstud päritolunimetusi/kaitstud geograafilisi tähiseid haldava organisatsiooni puhul, kui liikmesriikides on see ette nähtud.

Lisatingimuse liik:

täiendavad märgistusnõuded

Tingimuse kirjeldus:

võib kasutada tootespetsifikaadi punktis 4 loetletud väiksema geograafilise üksuse nime (omavalitsusüksused) koos märkega „vino de pueblo“ (küla vein), tingimusel et kaitstud vein on 85 % ulatuses valmistatud selle omavalitsusüksuse territooriumil asuvatelt maatükkidelt pärit viinamarjadest.

Link tootespetsifikaadile

www.itacyl.es/documents/20143/342640/PPTA+MOD+PCC+DOP+RUEDA+Rev+2.docx/bc904e60-Faks 463-bac0-40a7-d96f7276ff48

---

(1)  EÜT L 9, 11.1.2019, lk 2.

---