# Euroopa Liidu C 58/2020

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 58 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 63. aastakäik21. veebruar 2020 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 58

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

63. aastakäik21. veebruar 2020

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 58/01 | Euro vahetuskurss — 20. veebruar 2020 | 1 |
| 2020/C 58/02 | Komisjoni teatis | 2 |

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2020/C 58/01

Euro vahetuskurss — 20. veebruar 2020

1

2020/C 58/02

Komisjoni teatis

2

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | HALDUSMENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 58/03 | Programm Herakles III Konkursikutse – 2020 Tehniline abi | 3 |
| 2020/C 58/04 | Programm Herakles III Konkursikutse – 2020 Koolitus, konverentsid ja töötajate vahetus 2020 | 5 |
| 2020/C 58/05 | Programm Herakles III Konkursikutse – 2020 Õigusalane koolitus ja õpe 2020 | 7 |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 58/06 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.9684 — Parks Bottom/Omers/Accor/Fairmont Hotels) Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 9 |
| 2020/C 58/07 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.9710 — Bertelsmann / Penguin Random House) Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 11 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 58/08 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3. | 12 |
| 2020/C 58/09 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 94 lõike 1 punktis d osutatud koonddokumendi ja veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi avaldamist käsitleva viite avaldamine | 21 |
| 2020/C 58/10 | Sellise koonddokumendi avaldamine, mida on muudetud pärast väikese muudatuse heakskiitmist kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 teise lõiguga | 27 |
| 2020/C 58/11 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine | 30 |

V   Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Komisjon

2020/C 58/03

Programm Herakles III Konkursikutse – 2020 Tehniline abi

3

2020/C 58/04

Programm Herakles III Konkursikutse – 2020 Koolitus, konverentsid ja töötajate vahetus 2020

5

2020/C 58/05

Programm Herakles III Konkursikutse – 2020 Õigusalane koolitus ja õpe 2020

7

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2020/C 58/06

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.9684 — Parks Bottom/Omers/Accor/Fairmont Hotels) Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

9

2020/C 58/07

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.9710 — Bertelsmann / Penguin Random House) Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

11

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2020/C 58/08

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3.

12

2020/C 58/09

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 94 lõike 1 punktis d osutatud koonddokumendi ja veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi avaldamist käsitleva viite avaldamine

21

2020/C 58/10

Sellise koonddokumendi avaldamine, mida on muudetud pärast väikese muudatuse heakskiitmist kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 teise lõiguga

27

2020/C 58/11

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine

30

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 21.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 58/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 58/1

---

Euro vahetuskurss (1)

20. veebruar 2020

(2020/C 58/01)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,0790 |
| JPY | Jaapani jeen | 120,86 |
| DKK | Taani kroon | 7,4681 |
| GBP | Inglise nael | 0,83840 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,5985 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,0616 |
| ISK | Islandi kroon | 138,10 |
| NOK | Norra kroon | 10,0455 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,037 |
| HUF | Ungari forint | 338,00 |
| PLN | Poola zlott | 4,2825 |
| RON | Rumeenia leu | 4,7979 |
| TRY | Türgi liir | 6,5806 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6294 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4304 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,3960 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,7046 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,5111 |
| KRW | Korea vonn | 1 301,79 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 16,2966 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,5787 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,4495 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 14 790,39 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,5145 |
| PHP | Filipiini peeso | 54,725 |
| RUB | Vene rubla | 68,8060 |
| THB | Tai baat | 33,924 |
| BRL | Brasiilia reaal | 4,7341 |
| MXN | Mehhiko peeso | 20,1685 |
| INR | India ruupia | 77,2745 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,0790

JPY

Jaapani jeen

120,86

DKK

Taani kroon

7,4681

GBP

Inglise nael

0,83840

SEK

Rootsi kroon

10,5985

CHF

Šveitsi frank

1,0616

ISK

Islandi kroon

138,10

NOK

Norra kroon

10,0455

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,037

HUF

Ungari forint

338,00

PLN

Poola zlott

4,2825

RON

Rumeenia leu

4,7979

TRY

Türgi liir

6,5806

AUD

Austraalia dollar

1,6294

CAD

Kanada dollar

1,4304

HKD

Hongkongi dollar

8,3960

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,7046

SGD

Singapuri dollar

1,5111

KRW

Korea vonn

1 301,79

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

16,2966

CNY

Hiina jüaan

7,5787

HRK

Horvaatia kuna

7,4495

IDR

Indoneesia ruupia

14 790,39

MYR

Malaisia ringit

4,5145

PHP

Filipiini peeso

54,725

RUB

Vene rubla

68,8060

THB

Tai baat

33,924

BRL

Brasiilia reaal

4,7341

MXN

Mehhiko peeso

20,1685

INR

India ruupia

77,2745

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 21.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 58/2 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 58/2

---

Komisjoni teatis

(2020/C 58/02)

Euroopa kultuuripealinnad 2024 on Tartu (Eesti), Bad Ischl (Austria) ja Bodø (Norra).

---

V Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 21.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 58/3 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 58/3

---

Programm HERAKLES III

Konkursikutse – 2020

Tehniline abi

(2020/C 58/03)

1.   Eesmärk ja kirjeldus

Käesolev konkursikutse põhineb Euroopa Komisjoni ja nõukogu määrusel (EL) nr 250/2014, (1) millega luuakse programm Herakles III, eriti selle artikli 8 („Rahastamiskõlblikud meetmed“) punktil a, ning 2020. aasta rahastamisotsusel, millega võetakse vastu iga-aastane tööprogramm (2) programmi Herakles III rakendamiseks 2020. aastal, eriti selle jaol 2.1.1 „Tehniline abi“ (meetmed 1–4). Tehnilise abi projektikonkursi korraldamine on ette nähtud 2020. aasta rahastamisotsusega.

2.   Toetuskõlblikud taotlejad

Programmi raames saab toetada liikmesriigi riiklikke või piirkondlikke ametiasutusi („taotlejad“), mis edendavad liidu tasandi meetmete tugevdamist, et kaitsta liidu finantshuve.

3.   Rahastamiskõlblikud meetmed

Käesoleva konkursikutsega kutsutakse riiklikke ja piirkondlikke ametiasutusi esitama avaldusi ühe teema kohta järgmise nelja teema hulgast.

| 1. | Uurimisvahendid ja -meetodid (1. teema) – uurimisvahendite ja -meetodite ostmine ja hooldus, sealhulgas nende vahendite kasutamise koolitus. See võib hõlmata kohandatud transpordivahendite ostu. |
| --- | --- |

1.

Uurimisvahendid ja -meetodid (1. teema) – uurimisvahendite ja -meetodite ostmine ja hooldus, sealhulgas nende vahendite kasutamise koolitus. See võib hõlmata kohandatud transpordivahendite ostu.

| 2. | Avastamis- ja identifitseerimisvahendid (2. teema) – konteinerite, veoautode, raudteevagunite ja sõidukite kontrolli seadmete („avastamisvahendid“) ostmine ja hooldus. |
| --- | --- |

2.

Avastamis- ja identifitseerimisvahendid (2. teema) – konteinerite, veoautode, raudteevagunite ja sõidukite kontrolli seadmete („avastamisvahendid“) ostmine ja hooldus.

| 3. | Numbrimärkide automaattuvastussüsteem (3. teema) – numbrimärkide ja konteinerikoodide automaattuvastussüsteemide ostmine, hooldus ja omavaheline (piiriülene) ühendamine. |
| --- | --- |

3.

Numbrimärkide automaattuvastussüsteem (3. teema) – numbrimärkide ja konteinerikoodide automaattuvastussüsteemide ostmine, hooldus ja omavaheline (piiriülene) ühendamine.

| 4. | Konfiskeeritud kauba analüüs, ladustamine ja hävitamine (4. teema) – konfiskeeritud ehtsate ja võltsitud sigarettide ning muu võltskauba analüüsi-, ladustamis- ja hävitamisteenuste ostmine (3). |
| --- | --- |

4.

Konfiskeeritud kauba analüüs, ladustamine ja hävitamine (4. teema) – konfiskeeritud ehtsate ja võltsitud sigarettide ning muu võltskauba analüüsi-, ladustamis- ja hävitamisteenuste ostmine (3).

Taotleja võib sama konkursikutse raames esitada mitu taotlust (eri projektidele). Taotlejal tuleb valida üks põhiteema. Üks taotlus võib sisaldada ka muude teemade elemente.

4.   Eelarve

Käesoleva projektikonkursi ligikaudne eelarve on 10 000 000 eurot.

Rahastamine toimub toetuse vormis. Rahaline toetus ei ületa 80 % toetuskõlblikest kuludest. Erakorralistel ja nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võib rahalist toetust suurendada, nii et see katab maksimaalselt 90 % toetuskõlblikest kuludest. Kriteeriumid, mida kasutatakse selliste erakorraliste ja nõuetekohaselt põhjendatud juhtude kindlaksmääramiseks, on esitatud konkursikutses.

Tehnilise abi projekti eelarve peab olema vähemalt 100 000 eurot; väiksema eelarvega projektile toetust taotleda ei saa.

Komisjon jätab endale õiguse jätta osa olemasolevatest vahenditest eraldamata.

5.   Esitamistähtaeg

Taotlused tuleb esitada hiljemalt neljapäeval, 23. aprillil 2020 kell 17.00 Kesk-Euroopa aja järgi. Taotlusi saab esitada ainult programmi Herakles III osalejate portaali kaudu aadressil

https://ec.europa.eu/research/participants/portal/desktop/en/opportunities/herc/index.html

6.   Lisateave

Kõiki käesoleva konkursikutsega seotud dokumente saab alla laadida punktis 5 nimetatud osalejate portaalist või järgmiselt veebisaidilt:

http://ec.europa.eu/anti-fraud/policy/hercule_et

Käesoleva konkursiga seotud küsimused ja/või päringud lisateabe saamiseks tuleb saata osalejate portaali kaudu.

Esitatud küsimused ja vastused võidakse anonüümselt avaldada osalejate portaalis asuvas taotlusjuhendis ja komisjoni veebisaidil, kui need võivad huvi pakkuda teistele taotlejatele.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta määrus (EL) nr 250/2014, millega luuakse Euroopa Liidu finantshuvide kaitse valdkonna meetmete edendamise programm (programm Herakles III) ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 804/2004/EÜ (ELT L 84, 20.3.2014, lk 6).

(2)  Komisjoni 16. jaanuari 2020. aasta otsus, mis käsitleb iga-aastase tööprogrammi vastuvõtmist ja programmi Herakles III rahastamist 2020. aastal (C(2020) 28 final).

(3)  Taotleda võib rahalist toetust, et kauba hävitaks väline teenuseosutaja. Seadmete ostmine (näiteks jäätmepõletusseadme rajamiseks) ei ole lubatud.

---

| 21.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 58/5 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 58/5

---

Programm HERAKLES III

Konkursikutse – 2020

Koolitus, konverentsid ja töötajate vahetus 2020

(2020/C 58/04)

1.   Eesmärk ja kirjeldus

Käesolev konkursikutse põhineb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusel (EL) nr 250/2014, (1) millega luuakse programm Herakles III, eriti selle artikli 8 („Rahastamiskõlblikud meetmed“) punktil b, ning 2020. aasta rahastamisotsusel, millega võetakse vastu iga-aastane tööprogramm (2) programmi Herakles III rakendamiseks 2020. aastal, eriti selle jaol 2.2.1 „Koolitustegevus“ (meetmed 1–3). 2020. aasta rahastamisotsusega nähakse ette koolituse, konverentside ja töötajate vahetuse teemalise projektikonkursi korraldamine 2020. aastal.

2.   Toetuskõlblikud taotlejad

Programmi raames võivad toetust saada:

| — | liikmesriigi riiklikud ja piirkondlikud ametiasutused, mis edendavad liidu tasandi meetmete tugevdamist eesmärgiga kaitsta liidu finantshuve,
  või |
| --- | --- |

—

liikmesriigi riiklikud ja piirkondlikud ametiasutused, mis edendavad liidu tasandi meetmete tugevdamist eesmärgiga kaitsta liidu finantshuve,

või

| — | teadus- ja haridusasutused ning mittetulundusühendused, tingimusel et nad on olnud olemas ja tegutsenud vähemalt ühe aasta liikmesriigis ning edendavad liidu tasandi meetmete tugevdamist, et kaitsta liidu finantshuve. |
| --- | --- |

—

teadus- ja haridusasutused ning mittetulundusühendused, tingimusel et nad on olnud olemas ja tegutsenud vähemalt ühe aasta liikmesriigis ning edendavad liidu tasandi meetmete tugevdamist, et kaitsta liidu finantshuve.

3.   Rahastamiskõlblikud meetmed

Käesoleva konkursikutsega kutsutakse toetuskõlblikke taotlejaid esitama avaldusi ühe teema kohta järgmise kolme teema hulgast.

| 1. | Erikoolitused (1. teema) – erikoolituse arendamine, et parandada uurimisoskusi uute oskuste ning teadmiste omandamise kaudu erimeetodite ja -tehnikate kohta. |
| --- | --- |

1.

Erikoolitused (1. teema) – erikoolituse arendamine, et parandada uurimisoskusi uute oskuste ning teadmiste omandamise kaudu erimeetodite ja -tehnikate kohta.

| 2. | Konverentsid, õpikojad ja seminarid (2. teema) – liikmesriikide, kandidaatriikide, muude kolmandate riikide ja rahvusvaheliste avalik-õiguslike organisatsioonide vaheliste konverentside, õpikodade ja seminaride korraldamine, et






  a) | hõlbustada teabe, kogemuste ja parimate tavade vahetamist, |
| --- | --- | --- |

2.

Konverentsid, õpikojad ja seminarid (2. teema) – liikmesriikide, kandidaatriikide, muude kolmandate riikide ja rahvusvaheliste avalik-õiguslike organisatsioonide vaheliste konverentside, õpikodade ja seminaride korraldamine, et

a)

hõlbustada teabe, kogemuste ja parimate tavade vahetamist,

| b) | luua liikmesriikide, kandidaatriikide, muude kolmandate riikide ja rahvusvaheliste avalik-õiguslike organisatsioonide vahel võrgustikke ja struktuuriplatvorme. |
| --- | --- |

b)

luua liikmesriikide, kandidaatriikide, muude kolmandate riikide ja rahvusvaheliste avalik-õiguslike organisatsioonide vahel võrgustikke ja struktuuriplatvorme.

| 3. | Töötajate vahetus (3. teema) – töötajate vahetuse korraldamine (sealhulgas võimalike kandidaatriikide ja naaberriikide) riiklike ja piirkondlike ametiasutuste vahel, et aidata edasi arendada, täiendada ja ajakohastada töötajate oskusi ja pädevusi liidu finantshuvide kaitsmisel. |
| --- | --- |

3.

Töötajate vahetus (3. teema) – töötajate vahetuse korraldamine (sealhulgas võimalike kandidaatriikide ja naaberriikide) riiklike ja piirkondlike ametiasutuste vahel, et aidata edasi arendada, täiendada ja ajakohastada töötajate oskusi ja pädevusi liidu finantshuvide kaitsmisel.

Taotleja võib sama konkursikutse raames esitada mitu taotlust (eri projektidele). Taotlejal tuleb valida üks põhiteema. Üks taotlus võib sisaldada ka muude teemade elemente.

4.   Eelarve

Käesoleva projektikonkursi ligikaudne eelarve on 750 000 eurot. Rahastamine toimub toetuse vormis. Rahalist toetust ei anta üle 80 % toetuskõlblikest kuludest.

Projekti eelarve peab olema vähemalt 40 000 eurot, väiksema eelarvega projektile toetust taotleda ei saa.

Komisjon jätab endale õiguse jätta osa olemasolevatest vahenditest eraldamata.

5.   Esitamistähtaeg

Taotluste esitamise tähtaeg on neljapäeval, 30. aprillil 2020 kell 17.00 Kesk-Euroopa aja järgi. Taotlusi saab esitada ainult programmi Herakles III osalejate portaali kaudu aadressil

https://ec.europa.eu/research/participants/portal/desktop/en/opportunities/herc/index.html

6.   Lisateave

Kõiki käesoleva konkursikutsega seotud dokumente saab alla laadida punktis 5 nimetatud osalejate portaalist või järgmiselt veebisaidilt:

http://ec.europa.eu/anti-fraud/policy/hercule_et

Käesoleva konkursiga seotud küsimused ja/või päringud lisateabe saamiseks tuleb saata osalejate portaali kaudu.

Esitatud küsimused ja vastused võidakse anonüümselt avaldada osalejate portaalis asuvas taotlusjuhendis ja komisjoni veebisaidil, kui need võivad huvi pakkuda teistele taotlejatele.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta määrus (EL) nr 250/2014, millega luuakse Euroopa Liidu finantshuvide kaitse valdkonna meetmete edendamise programm (programm Herakles III) ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 804/2004/EÜ (ELT L 84, 20.3.2014, lk 6).

(2)  Komisjoni 16. jaanuari 2020. aasta otsus, mis käsitleb iga-aastase tööprogrammi vastuvõtmist ja programmi Herakles III rahastamist 2020. aastal (C(2020) 28 final).

---

| 21.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 58/7 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 58/7

---

Programm HERAKLES III

Konkursikutse – 2020

Õigusalane koolitus ja õpe 2020

(2020/C 58/05)

1.   Eesmärk ja kirjeldus

Käesolev konkursikutse põhineb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusel (EL) nr 250/2014, (1) millega luuakse programm Herakles III, eriti selle artikli 8 („Rahastamiskõlblikud meetmed“) punktil a, ning 2020. aasta rahastamisotsusel, millega võetakse vastu iga-aastane tööprogramm (2) programmi Herakles III rakendamiseks 2020. aastal, eriti selle jaol 2.2.1 „Koolitustegevus“ (meetmed 6 ja 7). 2020. aasta rahastamisotsusega on ette nähtud õigusalase koolituse ja õppe projektikonkursi korraldamine.

2.   Toetuskõlblikud taotlejad

Programmi raames võivad toetust saada:

| — | liikmesriikide riiklikud ja piirkondlikud ametiasutused, mis edendavad liidu tasandi meetmete tugevdamist eesmärgiga kaitsta liidu finantshuve,
  või |
| --- | --- |

—

liikmesriikide riiklikud ja piirkondlikud ametiasutused, mis edendavad liidu tasandi meetmete tugevdamist eesmärgiga kaitsta liidu finantshuve,

või

| — | teadus- ja haridusasutused ning mittetulundusühendused, tingimusel et nad on olnud olemas ja tegutsenud vähemalt ühe aasta liikmesriigis ning edendavad liidu tasandi meetmete tugevdamist, et kaitsta liidu finantshuve. |
| --- | --- |

—

teadus- ja haridusasutused ning mittetulundusühendused, tingimusel et nad on olnud olemas ja tegutsenud vähemalt ühe aasta liikmesriigis ning edendavad liidu tasandi meetmete tugevdamist, et kaitsta liidu finantshuve.

3.   Rahastamiskõlblikud meetmed

Käesoleva konkursikutsega kutsutakse toetuskõlblikke taotlejaid esitama avaldusi ühe teema kohta järgmise kolme teema hulgast.

| 1. | Võrdlev õigusteadus (1. teema) – kõrgetasemeline teadustegevus võrdleva õiguse valdkonnas (koos tulemuste levitamise ja vajaduse korral kokkuvõtva konverentsiga). |
| --- | --- |

1.

Võrdlev õigusteadus (1. teema) – kõrgetasemeline teadustegevus võrdleva õiguse valdkonnas (koos tulemuste levitamise ja vajaduse korral kokkuvõtva konverentsiga).

| 2. | Koostöö ja võrgustike arendamine (2. teema) – koostöö tugevdamine praktikute ja teoreetikute vahel ning liidu finantshuvide kaitse võrgustike arendamine, sealhulgas Euroopa kriminaalõiguse ja ELi finantshuvide kaitse ühenduste toetamine. |
| --- | --- |

2.

Koostöö ja võrgustike arendamine (2. teema) – koostöö tugevdamine praktikute ja teoreetikute vahel ning liidu finantshuvide kaitse võrgustike arendamine, sealhulgas Euroopa kriminaalõiguse ja ELi finantshuvide kaitse ühenduste toetamine.

| 3. | Perioodilised väljaanded (3. teema) – kohtunike ja muude õiguselukutse esindajate teadmiste parandamine liidu finantshuvide kaitse valdkonnas, sh väljaannete avaldamine ja teaduslike teadmiste levitamine. |
| --- | --- |

3.

Perioodilised väljaanded (3. teema) – kohtunike ja muude õiguselukutse esindajate teadmiste parandamine liidu finantshuvide kaitse valdkonnas, sh väljaannete avaldamine ja teaduslike teadmiste levitamine.

Taotleja võib sama konkursikutse raames esitada mitu taotlust (eri projektidele). Taotlejal tuleb valida üks põhiteema. Üks taotlus võib sisaldada ka muude teemade elemente.

4.   Eelarve

Käesoleva projektikonkursi ligikaudne eelarve on 500 000 eurot.

Rahastamine toimub toetuse vormis. Rahalist toetust ei anta üle 80 % toetuskõlblikest kuludest. Erakorralistel ja nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võib rahalist toetust suurendada nii, et see katab maksimaalselt 90 % toetuskõlblikest kuludest. Kriteeriumid, mida kasutatakse selliste erakorraliste ja nõuetekohaselt põhjendatud juhtude kindlaksmääramiseks, on esitatud konkursikutses.

Õigusalase koolituse ja õppe projekti eelarve peab olema vähemalt 40 000 eurot, väiksema eelarvega projektile toetust taotleda ei saa.

Komisjon jätab endale õiguse jätta osa olemasolevatest vahenditest eraldamata.

5.   Esitamistähtaeg

Taotluste esitamise tähtaeg on neljapäeval, 7. mail 2020 kell 17.00 Kesk-Euroopa aja järgi. Taotlusi saab esitada ainult programmi Herakles III osalejate portaali kaudu aadressil

https://ec.europa.eu/research/participants/portal/desktop/en/opportunities/herc/index.html

6.   Lisateave

Kõiki käesoleva konkursikutsega seotud dokumente saab alla laadida punktis 5 nimetatud osalejate portaalist või järgmiselt veebisaidilt:

http://ec.europa.eu/anti-fraud/policy/hercule_et

Käesoleva konkursiga seotud küsimused ja/või päringud lisateabe saamiseks tuleb saata osalejate portaali kaudu.

Esitatud küsimused ja vastused võidakse anonüümselt avaldada osalejate portaalis asuvas taotlusjuhendis ja komisjoni veebisaidil, kui need võivad huvi pakkuda teistele taotlejatele.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta määrus (EL) nr 250/2014, millega luuakse Euroopa Liidu finantshuvide kaitse valdkonna meetmete edendamise programm (programm Herakles III) ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 804/2004/EÜ (ELT L 84, 20.3.2014, lk 6).

(2)  Komisjoni 16. jaanuari 2020. aasta otsus, mis käsitleb iga-aastase tööprogrammi vastuvõtmist ja programmi Herakles III rahastamist 2020. aastal (C(2020) 28 final).

---

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 21.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 58/9 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 58/9

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.9684 — Parks Bottom/Omers/Accor/Fairmont Hotels)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2020/C 58/06)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Parks Bottom Co Real Estate Holdings Inc. („Parks Bottom“, Kanada), mis kuulub täielikult ettevõtjale GIC (Realty) Private Limited („GIC Realty“, Singapur), |
| --- | --- |

—

Parks Bottom Co Real Estate Holdings Inc. („Parks Bottom“, Kanada), mis kuulub täielikult ettevõtjale GIC (Realty) Private Limited („GIC Realty“, Singapur),

| — | OMERS Administration Corporation („OMERS“, Kanada), |
| --- | --- |

—

OMERS Administration Corporation („OMERS“, Kanada),

| — | Accor Management Canada Inc. („Accor“, Kanada), |
| --- | --- |

—

Accor Management Canada Inc. („Accor“, Kanada),

| — | Fairmont Banff Springs, Fairmont Chateau Lake Louise, Fairmont Jasper Park Lodge ja Fairmont Chateau Whistler („Fairmont Hotels“, Kanada). |
| --- | --- |

—

Fairmont Banff Springs, Fairmont Chateau Lake Louise, Fairmont Jasper Park Lodge ja Fairmont Chateau Whistler („Fairmont Hotels“, Kanada).

Parks Bottom, OMERS ja Accor omandavad ettevõtja Fairmont Hotels üle ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b ja artikli 3 lõike 4 tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel lepingu ja varem sõlmitud hotelli haldamise lepingu alusel.

2.

| — | Parks Bottom: GIC Realty Kanadas tegutsev kaudne tütarettevõtja, mis asutati eesmärgiga omandada ettevõtja Fairmont Hotels. GIC Realty tegeleb kinnisvara omamisega Singapuri valitsuse nimel; |
| --- | --- |

—

Parks Bottom: GIC Realty Kanadas tegutsev kaudne tütarettevõtja, mis asutati eesmärgiga omandada ettevõtja Fairmont Hotels. GIC Realty tegeleb kinnisvara omamisega Singapuri valitsuse nimel;

| — | OMERS: üleilmselt tegutsev kinnisvaraomaja, investor, arendaja ja kinnisvarahaldur; |
| --- | --- |

—

OMERS: üleilmselt tegutsev kinnisvaraomaja, investor, arendaja ja kinnisvarahaldur;

| — | Accor: käitab hotelle kogu Kanadas; |
| --- | --- |

—

Accor: käitab hotelle kogu Kanadas;

| — | Fairmont Hotels: hõlmab nelja luksushotelli Kanadas: Fairmont Banff Springs, Fairmont Chateau Lake Louise, Fairmont Jasper Park Lodge ja Fairmont Chateau Whistler. |
| --- | --- |

—

Fairmont Hotels: hõlmab nelja luksushotelli Kanadas: Fairmont Banff Springs, Fairmont Chateau Lake Louise, Fairmont Jasper Park Lodge ja Fairmont Chateau Whistler.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.9684 — Parks Bottom/Omers/Accor/Fairmont Hotels

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË. |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

| 21.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 58/11 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 58/11

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.9710 — Bertelsmann / Penguin Random House)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2020/C 58/07)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Bertelsmann SE & Co. KGaA (edaspidi „Bertelsmann“, Saksamaa), |
| --- | --- |

—

Bertelsmann SE & Co. KGaA (edaspidi „Bertelsmann“, Saksamaa),

| — | Penguin Random House (edaspidi „PRH“, Ameerika Ühendriigid). |
| --- | --- |

—

Penguin Random House (edaspidi „PRH“, Ameerika Ühendriigid).

Bertelsmann omandab PRH üle täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses. Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel. Bertelsmannile kuulub praegu 75 % PRH aktsiatest.

2.

| — | Bertelsmann: televisioon ja telesaadete tootmine, laiatarbekirjanduse ja ajakirjade kirjastamine, muusikaõiguste haldamisteenused; |
| --- | --- |

—

Bertelsmann: televisioon ja telesaadete tootmine, laiatarbekirjanduse ja ajakirjade kirjastamine, muusikaõiguste haldamisteenused;

| — | PRH: meediaettevõte, mis tegeleb laiatarbekirjanduse kirjastamisega. |
| --- | --- |

—

PRH: meediaettevõte, mis tegeleb laiatarbekirjanduse kirjastamisega.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.9710 — Bertelsmann / Penguin Random House

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 21.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 58/12 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 58/12

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3.

(2020/C 58/08)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõikele 5 (1).

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Crémant de Loire“

PDO-FR-A0391-AM01

Teate kuupäev: 22. novembril 2019

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1.   Geograafiline piirkond

Geograafilist piirkonda käsitlevat teksti on muudetud järgmiselt: „Kõik tootmisetapid toimuvad geograafilises piirkonnas, mis hõlmab järgmiste kommuunide territooriume vastavalt 2018. aasta ametlikele geograafilistele koodidele:

| — | Deux-Sèvres’i departemang: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Oiron, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay, Val-en-Vignes (endised Bouillé-Saint-Pauli ja Cersay delegeeritud kommuunide territooriumid); |
| --- | --- |

—

Deux-Sèvres’i departemang: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Oiron, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay, Val-en-Vignes (endised Bouillé-Saint-Pauli ja Cersay delegeeritud kommuunide territooriumid);

| — | Indre-et-Loire’i departemang: Amboise, Anché, Artannes-sur-Indre, Athée-sur-Cher, Avoine, Avon-les-Roches, Azay-le-Rideau, Azay-sur-Cher, Beaumont-en-Véron, Benais, Bléré, Bossay-sur-Claise, Bourgueil, Brizay, Candes-Saint-Martin, Cangey, Chambray-lès-Tours, Chançay, Chanceaux-sur-Choisille, La Chapelle-sur-Loire, Chargé, Cheillé, Chemillé-sur-Indrois, Chenonceaux, Chinon, Chisseaux, Chouzé-sur-Loire, Cinais, Cinq-Mars-la-Pile, Civray-de-Touraine, Coteaux-sur-Loire (endised Ingrandes-de-Touraine’i, Saint-Michel-sur-Loire’i ja Saint-Patrice’i delegeeritud kommuunide territooriumid), Couziers, Cravant-les-Côteaux, La Croix-en-Touraine, Crouzilles, Dierre, Draché, Épeigné-les-Bois, Esvres, Fondettes, Francueil, Genillé, Huismes, L’Île-Bouchard, Joué-lès-Tours, Langeais (endine Langeais’ delegeeritud kommuuni territoorium), Larçay, Lémeré, Lerné, Lignières-de-Touraine, Ligré, Limeray, Lussault-sur-Loire, Luynes, Luzillé, Marçay, Montlouis-sur-Loire, Montreuil-en-Touraine, Mosnes, Nazelles-Négron, Neuillé-le-Lierre, Noizay, Panzoult, Parçay-Meslay, Pocé-sur-Cisse, Pont-de-Ruan, Razines, Restigné, Reugny, Rigny-Ussé, Rivarennes, Rivière, La Roche-Clermault, Rochecorbon, Saché, Saint-Avertin, Saint-Benoît-la-Forêt, Sainte-Maure-de-Touraine, Saint-Étienne-de-Chigny, Saint-Germain-sur-Vienne, Saint-Martin-le-Beau, Saint-Nicolas-de-Bourgueil, Saint-Ouen-les-Vignes, Saint-Règle, Savigny-en-Véron, Savonnières, Sazilly, Seuilly, Souvigny-de-Touraine, Tavant, Theneuil, Thilouze, Thizay, Tours, Vallères, Véretz, Vernou-sur-Brenne, Villaines-les-Rochers, Vouvray; |
| --- | --- |

—

Indre-et-Loire’i departemang: Amboise, Anché, Artannes-sur-Indre, Athée-sur-Cher, Avoine, Avon-les-Roches, Azay-le-Rideau, Azay-sur-Cher, Beaumont-en-Véron, Benais, Bléré, Bossay-sur-Claise, Bourgueil, Brizay, Candes-Saint-Martin, Cangey, Chambray-lès-Tours, Chançay, Chanceaux-sur-Choisille, La Chapelle-sur-Loire, Chargé, Cheillé, Chemillé-sur-Indrois, Chenonceaux, Chinon, Chisseaux, Chouzé-sur-Loire, Cinais, Cinq-Mars-la-Pile, Civray-de-Touraine, Coteaux-sur-Loire (endised Ingrandes-de-Touraine’i, Saint-Michel-sur-Loire’i ja Saint-Patrice’i delegeeritud kommuunide territooriumid), Couziers, Cravant-les-Côteaux, La Croix-en-Touraine, Crouzilles, Dierre, Draché, Épeigné-les-Bois, Esvres, Fondettes, Francueil, Genillé, Huismes, L’Île-Bouchard, Joué-lès-Tours, Langeais (endine Langeais’ delegeeritud kommuuni territoorium), Larçay, Lémeré, Lerné, Lignières-de-Touraine, Ligré, Limeray, Lussault-sur-Loire, Luynes, Luzillé, Marçay, Montlouis-sur-Loire, Montreuil-en-Touraine, Mosnes, Nazelles-Négron, Neuillé-le-Lierre, Noizay, Panzoult, Parçay-Meslay, Pocé-sur-Cisse, Pont-de-Ruan, Razines, Restigné, Reugny, Rigny-Ussé, Rivarennes, Rivière, La Roche-Clermault, Rochecorbon, Saché, Saint-Avertin, Saint-Benoît-la-Forêt, Sainte-Maure-de-Touraine, Saint-Étienne-de-Chigny, Saint-Germain-sur-Vienne, Saint-Martin-le-Beau, Saint-Nicolas-de-Bourgueil, Saint-Ouen-les-Vignes, Saint-Règle, Savigny-en-Véron, Savonnières, Sazilly, Seuilly, Souvigny-de-Touraine, Tavant, Theneuil, Thilouze, Thizay, Tours, Vallères, Véretz, Vernou-sur-Brenne, Villaines-les-Rochers, Vouvray;

| — | Loir-et-Cheri departemang: Angé, Blois, Candé-sur-Beuvron, Cellettes, Chailles, Châteauvieux, Châtillon-sur-Cher, Chaumont-sur-Loire, Chémery, Cheverny, Chissay-en-Touraine, Chitenay, Choussy, Contres, Cormeray, Couddes, Couffy, Cour-Cheverny, Faverolles-sur-Cher, Feings, Fougères-sur-Bièvre, Fresnes, Huisseau-sur-Cosson, Mareuil-sur-Cher, Maslives, Méhers, Mesland, Meusnes, Monteaux, Monthou-sur-Bièvre, Monthou-sur-Cher, Les Montils, Montlivault, Mont-près-Chambord, Montrichard Val de Cher (endised Bourré ja Montrichardi delegeeritud kommuunide territooriumid), Muides-sur-Loire, Noyers-sur-Cher, Oisly, Ouchamps, Pontlevoy, Pouillé, Rilly-sur-Loire, Saint-Aignan, Saint-Claude-de-Diray, Saint-Dyé-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Cher, Saint-Julien-de-Chédon, Saint-Laurent-Nouan, Saint-Romain-sur-Cher, Sambin, Sassay, Seigy, Seur, Soings-en-Sologne, Thenay, Thésée, Tour-en-Sologne, Valaire, Valencisse (endised Chambon-sur-Cisse’i ja Molineufi delegeeritud kommuunide territooriumid), Vallières-les-Grandes, Valloire-sur-Cisse (endine Chouzy-sur-Cisse’i delegeeritud kommuuni territoorium), Veuzain-sur-Loire (endine Onzaini delegeeritud kommuuni territoorium), Vineuil. |
| --- | --- |

—

Loir-et-Cheri departemang: Angé, Blois, Candé-sur-Beuvron, Cellettes, Chailles, Châteauvieux, Châtillon-sur-Cher, Chaumont-sur-Loire, Chémery, Cheverny, Chissay-en-Touraine, Chitenay, Choussy, Contres, Cormeray, Couddes, Couffy, Cour-Cheverny, Faverolles-sur-Cher, Feings, Fougères-sur-Bièvre, Fresnes, Huisseau-sur-Cosson, Mareuil-sur-Cher, Maslives, Méhers, Mesland, Meusnes, Monteaux, Monthou-sur-Bièvre, Monthou-sur-Cher, Les Montils, Montlivault, Mont-près-Chambord, Montrichard Val de Cher (endised Bourré ja Montrichardi delegeeritud kommuunide territooriumid), Muides-sur-Loire, Noyers-sur-Cher, Oisly, Ouchamps, Pontlevoy, Pouillé, Rilly-sur-Loire, Saint-Aignan, Saint-Claude-de-Diray, Saint-Dyé-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Cher, Saint-Julien-de-Chédon, Saint-Laurent-Nouan, Saint-Romain-sur-Cher, Sambin, Sassay, Seigy, Seur, Soings-en-Sologne, Thenay, Thésée, Tour-en-Sologne, Valaire, Valencisse (endised Chambon-sur-Cisse’i ja Molineufi delegeeritud kommuunide territooriumid), Vallières-les-Grandes, Valloire-sur-Cisse (endine Chouzy-sur-Cisse’i delegeeritud kommuuni territoorium), Veuzain-sur-Loire (endine Onzaini delegeeritud kommuuni territoorium), Vineuil.

| — | Maine-et-Loire’i departemang: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (endised Champ-sur-Layoni, Faveraye-Machelles’i, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layoni ja Thouarcé delegeeritud kommuunide territooriumid), Blaison-Saint-Sulpice (endised Blaison-Gohier’ ja Saint-Sulpice’i delegeeritud kommuunide territooriumid), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (endised Alleuds’, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance’i, Chemellier’, Coutures’i, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne’i, Saint-Saturnin-sur-Loire’i ja Vauchrétieni delegeeritud kommuunide territooriumid), Brossay, Cernusson, Chacé, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (endised Chanzeaux’, La Jumellière’i ja Valanjou delegeeritud kommuunide territooriumid), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (endised Brigné, Concourson-sur-Layoni, Doué-la-Fontaine’i, Forges’i, Meigné, Montfort’i, Saint-Georges-sur-Layoni ja Les Verchers-sur-Layoni delegeeritud kommuunide territooriumid), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Les Garennes sur Loire (endised Juigné-sur-Loire’i ja Saint-Jean-des-Mauvrets’ delegeeritud kommuunide territooriumid), Gennes-Val-de-Loire (endised Chênehutte-Trêves-Cunault’, Gennes’i, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies’ ja Le Thoureil’ delegeeeritud kommuunide territooriumid), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (endine Ingrandes’i delegeeritud kommuuni territoorium), Jarzé Villages (endine Lué-en-Baugeois’ delegeeritud kommuuni territoorium), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (endised Cerqueux-sous-Passavant’i, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layoni, Tancoigné, Tigné, Trémont’i ja Vihiers’ delegeeritud kommuunide territooriumid), Mauges-sur-Loire (endised La Chapelle-Saint-Florent’i, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire’i, La Pommeraye’, Saint-Florent-le-Vieil’, Saint-Laurent-de-la-Plaine’i ja Saint-Laurent-du-Mottay’ delegeeritud kommuunide territooriumid), Mazé-Milon (endine Fontaine-Miloni delegeeritud kommuuni territoorium), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (endised Bouzillé, Champtoceaux’, Draini, Landemont’i, Liré ja La Varenne’i delegeeritud kommuunide territooriumid), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou (endised Chavagnes’i, Martigné-Briand’i ja Notre-Dame-d’Allençoni delegeeritud kommuunide territooriumid), Tuffalun (endised Ambillou-Château’, Louerre’i ja Noyant-la-Plaine’i delegeeeritud kommuunide territooriumid), Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon (endised Saint-Aubin-de-Luigné ja Saint-Lambert-du-Lattay’ delegeeritud kommuunide territooriumid), Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay, Villevêque; |
| --- | --- |

—

Maine-et-Loire’i departemang: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (endised Champ-sur-Layoni, Faveraye-Machelles’i, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layoni ja Thouarcé delegeeritud kommuunide territooriumid), Blaison-Saint-Sulpice (endised Blaison-Gohier’ ja Saint-Sulpice’i delegeeritud kommuunide territooriumid), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (endised Alleuds’, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance’i, Chemellier’, Coutures’i, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne’i, Saint-Saturnin-sur-Loire’i ja Vauchrétieni delegeeritud kommuunide territooriumid), Brossay, Cernusson, Chacé, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (endised Chanzeaux’, La Jumellière’i ja Valanjou delegeeritud kommuunide territooriumid), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (endised Brigné, Concourson-sur-Layoni, Doué-la-Fontaine’i, Forges’i, Meigné, Montfort’i, Saint-Georges-sur-Layoni ja Les Verchers-sur-Layoni delegeeritud kommuunide territooriumid), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Les Garennes sur Loire (endised Juigné-sur-Loire’i ja Saint-Jean-des-Mauvrets’ delegeeritud kommuunide territooriumid), Gennes-Val-de-Loire (endised Chênehutte-Trêves-Cunault’, Gennes’i, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies’ ja Le Thoureil’ delegeeeritud kommuunide territooriumid), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (endine Ingrandes’i delegeeritud kommuuni territoorium), Jarzé Villages (endine Lué-en-Baugeois’ delegeeritud kommuuni territoorium), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (endised Cerqueux-sous-Passavant’i, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layoni, Tancoigné, Tigné, Trémont’i ja Vihiers’ delegeeritud kommuunide territooriumid), Mauges-sur-Loire (endised La Chapelle-Saint-Florent’i, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire’i, La Pommeraye’, Saint-Florent-le-Vieil’, Saint-Laurent-de-la-Plaine’i ja Saint-Laurent-du-Mottay’ delegeeritud kommuunide territooriumid), Mazé-Milon (endine Fontaine-Miloni delegeeritud kommuuni territoorium), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (endised Bouzillé, Champtoceaux’, Draini, Landemont’i, Liré ja La Varenne’i delegeeritud kommuunide territooriumid), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou (endised Chavagnes’i, Martigné-Briand’i ja Notre-Dame-d’Allençoni delegeeritud kommuunide territooriumid), Tuffalun (endised Ambillou-Château’, Louerre’i ja Noyant-la-Plaine’i delegeeeritud kommuunide territooriumid), Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon (endised Saint-Aubin-de-Luigné ja Saint-Lambert-du-Lattay’ delegeeritud kommuunide territooriumid), Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay, Villevêque;

| — | Vienne’i departemang: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers. |
| --- | --- |

—

Vienne’i departemang: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers.

Geograafilist piirkonda hõlmavate kartograafiliste dokumentidega on võimalik tutvuda riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi veebisaidi vahendusel“ .

Redaktsiooniline muudatus: haldusüksuste uues loetelus võetakse arvesse pärast tootespetsifikaadi kinnitamist toimunud ühinemisi või muid halduspiirkondade muudatusi. Suurema õiguskindluse huvides viidatakse selles loetelus Prantsusmaa statistikaameti (INSEE) igal aastal avaldatavate ametlike geograafiliste koodide kehtivale versioonile. Geograafilise piirkonna ulatus jääb täpselt samaks.

Ühtlasi viidatakse sellele, et avalikkuse paremaks teavitamiseks on INAO veebisaidil tehtud kättesaadavaks geograafilist piirkonda hõlmavad kartograafilised dokumendid.

Seepärast muudetakse koonddokumendi punkti 6, milles käsitletakse geograafilist piirkonda.

2.   Piiritletud kasvatusalade kogupindala

Kontrollitud päritolunimetuse „Crémant de Loire“ tootespetsifikaadi 1.°peatüki IV osa punktis°2 lisatakse sõnade „10. veebruar 2011“ järele sõnad „ja 20. juuni 2018“ ning sõnade „5. september 2007“ järele sõnad „10. juuli 2014 ja 19. jaanuar 2017“.

Selle muudatuse eesmärk on lisada kuupäev, millal pädev riiklik asutus geograafilise tootmispiirkonna piiritletud kasvatusalade kogupindala muudatuse heaks kiitis. Kasvatusalade piiritlemise eesmärk on määrata kindlaks tootmispiirkond, mille maatükid on sobivad asjaomase kaitstud päritolunimetusega toote tootmiseks.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

3.   Põllumajanduse keskkonnakaitsega seotud säte

1. peatüki VI osa punkti 2 on lisatud järgmine säte: „Ridadevahelisel alal peab olema hooldatud looduslik või külvatud taimkate; sellise taimkatte puudumisel peab ettevõtja tegema vajalikud mullatööd, et hooldada looduslikku taimkatet, või põhjendama viinamarjakasvatuse valdkonna ametiasutuste lubatud biotõrjevahendite kasutamist. Biotõrjevahendite hulka kuuluvate herbitsiidide kasutamisel teataval kasvatusalal on muude tõrjevahendite kasutamine keelatud.

Seda sätet ei kohaldata viinapuude kasvatusalade suhtes, kus ridade vahekaugus on kuni 1,70 meetrit“ .

Käesolev muudatusettepanek tuleneb ettevõtjate põllumajandusökoloogia tavade praegusest arengust kogu Angers’i viinamarjakasvatuspiirkonnas. See annab tunnistust üha suuremast tähelepanust keskkonnakaitsega seotud küsimustele tehniliste lahenduste kasutamisel. Toetades taimkatte olemasolu või mehaaniliste või bioloogiliste umbrohutõrjevahendite kasutamist, vähendab see nõue keemiliste herbitsiidide kasutamist. Herbitsiidide kasutamise vähendamine peab võimaldama tõhustada viinamarjaistanduste mullakaitset ja säilitada nende looduslikke omadusi (viljakus, bioloogiline mitmekesisus, bioloogiline puhastamine), mis aitab kaasa veinide kvaliteedi ja autentsuse saavutamisele ning tugevdab veinipiirkonna mõistet.

Selle erisättega jäetakse põllumajanduse keskkonnakaitsega seotud sätete kohaldamisalast välja viinamarjakasvatused, kus viinapuude ridade vahekaugus on kuni 1,70 meetrit. Kontrollitud päritolunimetuste „Crémant de Loire“ ja „Rosé de Loire“ tootmispiirkonnad on suured ja seoses looduskeskkonna erinevustega kasutatakse nende puhul erinevaid viljelustavasid. Viinamarjakasvatuspiirkonna idapoolses osas on kevadiste pakaste oht suurem ning vett hästi läbilaskev liivane pinnas muudab suveperioodil viinapuude veepuuduse teravamaks. Seetõttu ei saa pidada asjakohaseks kohaldada põllumajanduse keskkonnakaitsega seotud sätteid kitsamate vahedega istutatud viinapuudega istandustes, kus puud on üldjuhul tihedamad ja madalamad.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

4.   Koristushooaja algus

1. peatüki VII osa punktis 1 on välja jäetud lause: „Koristushooaja alguse kuupäev määratakse kindlaks põllumajanduse ja merekalanduse seadustiku artikli D. 645-6 sätete alusel“ .

Koristushooaja alguse kuupäeva kindlaksmääramine ei ole enam vajalik, kuna ettevõtjatel on nüüd mitu vahendit, mis võimaldavad neil täpsemalt hinnata viinamarjade küpsusastet. Kõikidel ettevõtjatel on isiklikus ja ühiskasutuses teatavad seadmed ja varustus, mis võimaldavad sõltuvalt tootmiseesmärkidest täpselt kindlaks määrata koristushooaja alustamise optimaalse kuupäeva iga kasvatusala jaoks.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

5.   Veinide ringlus

1. peatüki IX osa punkti 5 alapunkt b, mis hõlmab veinide ringlusse laskmist volitatud laopidajate vahel, jäetakse välja.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

6.   Seos geograafilise piirkonnaga

Seost on muudetud, et ajakohastada asjaomaste kommuunide arv (318 asemel 255).

Koonddokumendi punkti 8 on seega muudetud.

7.   Üleminekumeede

Tootespetsifikaadi XI osa punktis 1 esitatud üleminekumeetmed on välja jäetud, kuna nende kehtivus on lõppenud.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

8.   Registripidamine

2. peatüki II osa punktis 3 asendatakse sõna „puissance“ (potentsiaalne) sõnaga „naturel“ (looduslik).

Selleks et ühtlustada tootespetsifikaat Anjou Saumuri piirkonna kõikides tootespetsifikatsioonides kasutatud sõnastusega, asendatakse väljendid „titre en puissance“ (potentsiaalne sisaldus) ja „degré“ (kraadi) väljendiga „titre alcoométrique volumique naturel“ (naturaalne alkoholisisaldus mahuprotsentides). Need muudatused parandavad tootespetsifikaatide loetavust. Registripidamist käsitlevate sätete ühtlustamise eesmärk on hõlbustada kontrollikava koostamist ning nende registrite kontrollimist.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

9.   Peamised kontrollitavad punktid

3. peatükki on muudetud, et tagada kooskõla Anjou Saumuri piirkonna tootespetsifikaatides kontrollitavate põhipunktidega.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

KOONDDOKUMENT

1.   Toote nimetus

Crémant de Loire

2.   Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 5. | Kvaliteetvahuvein |
| --- | --- |

5.

4.   Veini(de) kirjeldus

Omadused

Tegemist on valgete ja roosade kvaliteetvahuveinidega.

Veini minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on üheksa mahuprotsenti.

Rikastamata lähteveinide maksimaalne tegelik alkoholisisaldus mahuprotsentides on 12 % ja maksimaalne fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus on 24 grammi liitri kohta.

Rikastatud lähteveinide fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus pärast kääritamist võib olla kuni viis grammi liitri kohta.

Pärast rikastamist ei tohi lähteveinide alkoholisisaldus ületada 11,6 mahuprotsenti.

Enne sette eraldamist on veinis süsihappegaasi ülerõhk vähemalt neli baari, mõõdetuna temperatuuril 20 °C, pärast sette eemaldamist võib vääveldioksiidi kogusisaldus olla kuni 150 milligrammi liitri kohta.

Üldhappesus, lenduvate hapete sisaldus ja vääveldioksiidi kogusisaldus on kindlaks määratud liidu õigusaktidega.

Pärast teist käärimist ja enne expedition’i segu (liqueur d’expédition) lisamist ning virde rikastamise korral ei või veini üldalkoholisisaldus ületada 13 %.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Kirjeldus

„Crémant de Loire“ on vahuvein; sagedamini on tegemist valge, harvem roosa veiniga. Veini vaht on ühtlane, see tekib väikeste, õrnade ja püsivate mullide tulemusel. Veini lõhnas on tunda valgete õistaimede lõhnanüansse, millega segunevad puuviljalised varjundid, näiteks virsik või aprikoos. Peenekoelises ja tasakaalustatud maitses on ühendatud värskus ja mahedus.

5.   Veinivalmistustavad

a.   Peamised veinivalmistustavad

Asjaomane veinivalmistustava

Istutustihedus – ridadevaheline laius

Viljelustavad

| a) | Viinapuud, mis asuvad kontrollitud päritolunimetuse „Anjou“ geograafilises piirkonnas: puude minimaalne istutustihedus on 4 000 tüve hektari kohta. Ridade vahe ei tohi olla suurem kui 2,50 meetrit ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahe ei või olla väiksem kui üks meeter. Kasvatusalade puhul, kus viinapuude tihedus on alla 4 000 tüve hektari kohta, kuid vähemalt 3 300 tüve hektari kohta, võib koristatud saaki kasutada kontrollitud päritolunimetusega toote valmistamiseks, kui on järgitud tootespetsifikaadis esitatud erisätteid, mis hõlmavad viinapuude toestamist ja lehestiku kõrgust. Neil kasvatusaladel ei või ridade vahe olla suurem kui kolm meetrit ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahe ei või olla väiksem kui üks meeter. |
| --- | --- |

a)

Viinapuud, mis asuvad kontrollitud päritolunimetuse „Anjou“ geograafilises piirkonnas: puude minimaalne istutustihedus on 4 000 tüve hektari kohta. Ridade vahe ei tohi olla suurem kui 2,50 meetrit ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahe ei või olla väiksem kui üks meeter. Kasvatusalade puhul, kus viinapuude tihedus on alla 4 000 tüve hektari kohta, kuid vähemalt 3 300 tüve hektari kohta, võib koristatud saaki kasutada kontrollitud päritolunimetusega toote valmistamiseks, kui on järgitud tootespetsifikaadis esitatud erisätteid, mis hõlmavad viinapuude toestamist ja lehestiku kõrgust. Neil kasvatusaladel ei või ridade vahe olla suurem kui kolm meetrit ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahe ei või olla väiksem kui üks meeter.

| b) | Viinapuud, mis asuvad kontrollitud päritolunimetuse „Touraine“ geograafilises piirkonnas: puude minimaalne istutustihedus on 4 500 tüve hektari kohta. Ridade vahe ei tohi olla suurem kui 2,10 meetrit ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahe ei või olla väiksem kui üks meeter. |
| --- | --- |

b)

Viinapuud, mis asuvad kontrollitud päritolunimetuse „Touraine“ geograafilises piirkonnas: puude minimaalne istutustihedus on 4 500 tüve hektari kohta. Ridade vahe ei tohi olla suurem kui 2,10 meetrit ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahe ei või olla väiksem kui üks meeter.

| c) | Viinapuud, mis asuvad kontrollitud päritolunimetuse „Cheverny“ geograafilises piirkonnas: puude minimaalne istutustihedus on 4 500 tüve hektari kohta. Puuridade maksimaalne vahekaugus on 2,10 meetrit. Samas reas olevate viinapuude vahe on 0,90–1,20 meetrit. |
| --- | --- |

c)

Viinapuud, mis asuvad kontrollitud päritolunimetuse „Cheverny“ geograafilises piirkonnas: puude minimaalne istutustihedus on 4 500 tüve hektari kohta. Puuridade maksimaalne vahekaugus on 2,10 meetrit. Samas reas olevate viinapuude vahe on 0,90–1,20 meetrit.

Viinapuude lõikamise ja toestamise eeskirjad

Viljelustavad

Viinapuid tuleb lõigata hiljemalt 30. aprillil vastavalt tootespetsifikaadis esitatud üksikasjalikele juhistele, mis hõlmavad iga viinamarjasordi jaoks maksimaalset pungade arvu tüve kohta.

| — | Viinapuud, mis asuvad kontrollitud päritolunimetuse „Anjou“ geograafilises piirkonnas: toestatud lehestiku kõrgus peab olema vähemalt võrdne 60 %ga ridade vahekaugusest, toestatud lehestiku kõrgust mõõdetakse alates lehestiku alumisest piirist, mis peab olema vähemalt 0,40 meetri kõrgusel maapinnast, kuni külgvõrsete ülemise piirini, mis peab olema vähemalt 0,20 meetri võrra kõrgemal ülemisest toestustraadist. Viinamarjade kasvatusalade puhul, mille istutustihedus on alla 4 000 tüve hektari kohta, kuid vähemalt 3 300 tüve hektari kohta, kehtivad täiendavalt järgmised toestamiseeskirjad: toestamisvaiade maapealse osa kõrgus peab olema vähemalt 1,90 meetrit; toestamine hõlmab 4 toestamistraatide rida; ülemise toestamistraadi kaugus maapinnast on vähemalt 1,85 meetrit. |
| --- | --- |

—

Viinapuud, mis asuvad kontrollitud päritolunimetuse „Anjou“ geograafilises piirkonnas: toestatud lehestiku kõrgus peab olema vähemalt võrdne 60 %ga ridade vahekaugusest, toestatud lehestiku kõrgust mõõdetakse alates lehestiku alumisest piirist, mis peab olema vähemalt 0,40 meetri kõrgusel maapinnast, kuni külgvõrsete ülemise piirini, mis peab olema vähemalt 0,20 meetri võrra kõrgemal ülemisest toestustraadist. Viinamarjade kasvatusalade puhul, mille istutustihedus on alla 4 000 tüve hektari kohta, kuid vähemalt 3 300 tüve hektari kohta, kehtivad täiendavalt järgmised toestamiseeskirjad: toestamisvaiade maapealse osa kõrgus peab olema vähemalt 1,90 meetrit; toestamine hõlmab 4 toestamistraatide rida; ülemise toestamistraadi kaugus maapinnast on vähemalt 1,85 meetrit.

| — | Viinapuud, mis asuvad kontrollitud päritolunimetuste „Touraine“ ja „Cheverny“ geograafilises piirkonnas: toestatud lehestiku kõrgus peab olema vähemalt võrdne 60 %ga ridade vahekaugusest, toestatud lehestiku kõrgust mõõdetakse alates lehestiku alumisest piirist, mis peab olema vähemalt 0,30 meetri kõrgusel maapinnast, kuni külgvõrsete ülemise piirini, mis peab olema vähemalt 0,20 meetri võrra kõrgemal ülemisest toestustraadist. |
| --- | --- |

—

Viinapuud, mis asuvad kontrollitud päritolunimetuste „Touraine“ ja „Cheverny“ geograafilises piirkonnas: toestatud lehestiku kõrgus peab olema vähemalt võrdne 60 %ga ridade vahekaugusest, toestatud lehestiku kõrgust mõõdetakse alates lehestiku alumisest piirist, mis peab olema vähemalt 0,30 meetri kõrgusel maapinnast, kuni külgvõrsete ülemise piirini, mis peab olema vähemalt 0,20 meetri võrra kõrgemal ülemisest toestustraadist.

Kastmine

Viljelustavad

Kastmine on keelatud.

Koristamine

Viljelustavad

Veinid pärinevad käsitsi korjatud viinamarjadest. Koristusmasinate kasutamine on keelatud.

Viinamarjade transportimiseks tuleb kasutada mittehermeetilisi mahuteid. Mahutite külgede mõõtmed võivad olla kuni 1,20 × 1,20 meetrit, nende kõrgus võib olla kuni 0,40 meetrit. Viinamarjade koristamise ja pressimise vaheline aeg võib olla kuni 24 tundi.

Veinivalmistuse eritavad

| a) | Pärast rikastamist ei tohi baasveinide alkoholisisaldus ületada 11,6 mahuprotsenti. Pärast teist käärimist ja enne expedition’i segu (liqueur d’expédition) lisamist ning virde rikastamise korral ei või veini üldalkoholisisaldus ületada 13 %. |
| --- | --- |

a)

Pärast rikastamist ei tohi baasveinide alkoholisisaldus ületada 11,6 mahuprotsenti. Pärast teist käärimist ja enne expedition’i segu (liqueur d’expédition) lisamist ning virde rikastamise korral ei või veini üldalkoholisisaldus ületada 13 %.

| b) | Lisaks eespool esitatud sätetele tuleb veinivalmistustavade puhul kinni pidada liidu tasandi ning maaseadustiku ja merekalapüügi seadustiku (code rural et de la pêche maritime) sätetest. |
| --- | --- |

b)

Lisaks eespool esitatud sätetele tuleb veinivalmistustavade puhul kinni pidada liidu tasandi ning maaseadustiku ja merekalapüügi seadustiku (code rural et de la pêche maritime) sätetest.

| c) | Pressimiskohad peavad vastama tootespetsifikaadis sätestatud saagi vastuvõtmise, pressimisseadmete ja presside, presside laadimise, mahlade fraktsioneerimise ja hügieeni kriteeriumidele.
  Viinamarjad kallatakse pressi tervetena. Lähteveini valmistamisel saadakse 150 kilogrammist kasutusele võetud viinamarjadest kuni 100 liitrit viinamarjavirret. |
| --- | --- |

c)

Pressimiskohad peavad vastama tootespetsifikaadis sätestatud saagi vastuvõtmise, pressimisseadmete ja presside, presside laadimise, mahlade fraktsioneerimise ja hügieeni kriteeriumidele.

Viinamarjad kallatakse pressi tervetena. Lähteveini valmistamisel saadakse 150 kilogrammist kasutusele võetud viinamarjadest kuni 100 liitrit viinamarjavirret.

b.   Maksimaalne saagikus

80 hektoliitrit hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Kõik tootmisetapid toimuvad geograafilises piirkonnas, mis hõlmab järgmiste kommuunide territooriume vastavalt 2018. aasta ametlikele geograafilistele koodidele:

| — | Deux-Sèvres’i departemang: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Oiron, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay, Val-en-Vignes (endised Bouillé-Saint-Pauli ja Cersay delegeeritud kommuunide territooriumid); |
| --- | --- |

—

Deux-Sèvres’i departemang: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Oiron, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay, Val-en-Vignes (endised Bouillé-Saint-Pauli ja Cersay delegeeritud kommuunide territooriumid);

| — | Indre-et-Loire’i departemang: Amboise, Anché, Artannes-sur-Indre, Athée-sur-Cher, Avoine, Avon-les-Roches, Azay-le-Rideau, Azay-sur-Cher, Beaumont-en-Véron, Benais, Bléré, Bossay-sur-Claise, Bourgueil, Brizay, Candes-Saint-Martin, Cangey, Chambray-lès-Tours, Chançay, Chanceaux-sur-Choisille, La Chapelle-sur-Loire, Chargé, Cheillé, Chemillé-sur-Indrois, Chenonceaux, Chinon, Chisseaux, Chouzé-sur-Loire, Cinais, Cinq-Mars-la-Pile, Civray-de-Touraine, Coteaux-sur-Loire (endised Ingrandes-de-Touraine’i, Saint-Michel-sur-Loire’i ja Saint-Patrice’i delegeeritud kommuunide territooriumid), Couziers, Cravant-les-Côteaux, La Croix-en-Touraine, Crouzilles, Dierre, Draché, Épeigné-les-Bois, Esvres, Fondettes, Francueil, Genillé, Huismes, L’Île-Bouchard, Joué-lès-Tours, Langeais (endine Langeais’ delegeeritud kommuuni territoorium), Larçay, Lémeré, Lerné, Lignières-de-Touraine, Ligré, Limeray, Lussault-sur-Loire, Luynes, Luzillé, Marçay, Montlouis-sur-Loire, Montreuil-en-Touraine, Mosnes, Nazelles-Négron, Neuillé-le-Lierre, Noizay, Panzoult, Parçay-Meslay, Pocé-sur-Cisse, Pont-de-Ruan, Razines, Restigné, Reugny, Rigny-Ussé, Rivarennes, Rivière, La Roche-Clermault, Rochecorbon, Saché, Saint-Avertin, Saint-Benoît-la-Forêt, Sainte-Maure-de-Touraine, Saint-Étienne-de-Chigny, Saint-Germain-sur-Vienne, Saint-Martin-le-Beau, Saint-Nicolas-de-Bourgueil, Saint-Ouen-les-Vignes, Saint-Règle, Savigny-en-Véron, Savonnières, Sazilly, Seuilly, Souvigny-de-Touraine, Tavant, Theneuil, Thilouze, Thizay, Tours, Vallères, Véretz, Vernou-sur-Brenne, Villaines-les-Rochers, Vouvray; |
| --- | --- |

—

Indre-et-Loire’i departemang: Amboise, Anché, Artannes-sur-Indre, Athée-sur-Cher, Avoine, Avon-les-Roches, Azay-le-Rideau, Azay-sur-Cher, Beaumont-en-Véron, Benais, Bléré, Bossay-sur-Claise, Bourgueil, Brizay, Candes-Saint-Martin, Cangey, Chambray-lès-Tours, Chançay, Chanceaux-sur-Choisille, La Chapelle-sur-Loire, Chargé, Cheillé, Chemillé-sur-Indrois, Chenonceaux, Chinon, Chisseaux, Chouzé-sur-Loire, Cinais, Cinq-Mars-la-Pile, Civray-de-Touraine, Coteaux-sur-Loire (endised Ingrandes-de-Touraine’i, Saint-Michel-sur-Loire’i ja Saint-Patrice’i delegeeritud kommuunide territooriumid), Couziers, Cravant-les-Côteaux, La Croix-en-Touraine, Crouzilles, Dierre, Draché, Épeigné-les-Bois, Esvres, Fondettes, Francueil, Genillé, Huismes, L’Île-Bouchard, Joué-lès-Tours, Langeais (endine Langeais’ delegeeritud kommuuni territoorium), Larçay, Lémeré, Lerné, Lignières-de-Touraine, Ligré, Limeray, Lussault-sur-Loire, Luynes, Luzillé, Marçay, Montlouis-sur-Loire, Montreuil-en-Touraine, Mosnes, Nazelles-Négron, Neuillé-le-Lierre, Noizay, Panzoult, Parçay-Meslay, Pocé-sur-Cisse, Pont-de-Ruan, Razines, Restigné, Reugny, Rigny-Ussé, Rivarennes, Rivière, La Roche-Clermault, Rochecorbon, Saché, Saint-Avertin, Saint-Benoît-la-Forêt, Sainte-Maure-de-Touraine, Saint-Étienne-de-Chigny, Saint-Germain-sur-Vienne, Saint-Martin-le-Beau, Saint-Nicolas-de-Bourgueil, Saint-Ouen-les-Vignes, Saint-Règle, Savigny-en-Véron, Savonnières, Sazilly, Seuilly, Souvigny-de-Touraine, Tavant, Theneuil, Thilouze, Thizay, Tours, Vallères, Véretz, Vernou-sur-Brenne, Villaines-les-Rochers, Vouvray;

| — | Loir-et-Cheri departemang: Angé, Blois, Candé-sur-Beuvron, Cellettes, Chailles, Châteauvieux, Châtillon-sur-Cher, Chaumont-sur-Loire, Chémery, Cheverny, Chissay-en-Touraine, Chitenay, Choussy, Contres, Cormeray, Couddes, Couffy, Cour-Cheverny, Faverolles-sur-Cher, Feings, Fougères-sur-Bièvre, Fresnes, Huisseau-sur-Cosson, Mareuil-sur-Cher, Maslives, Méhers, Mesland, Meusnes, Monteaux, Monthou-sur-Bièvre, Monthou-sur-Cher, Les Montils, Montlivault, Mont-près-Chambord, Montrichard Val de Cher (endised Bourré ja Montrichardi delegeeritud kommuunide territooriumid), Muides-sur-Loire, Noyers-sur-Cher, Oisly, Ouchamps, Pontlevoy, Pouillé, Rilly-sur-Loire, Saint-Aignan, Saint-Claude-de-Diray, Saint-Dyé-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Cher, Saint-Julien-de-Chédon, Saint-Laurent-Nouan, Saint-Romain-sur-Cher, Sambin, Sassay, Seigy, Seur, Soings-en-Sologne, Thenay, Thésée, Tour-en-Sologne, Valaire, Valencisse (endised Chambon-sur-Cisse’i ja Molineufi delegeeritud kommuunide territooriumid), Vallières-les-Grandes, Valloire-sur-Cisse (endine Chouzy-sur-Cisse’i delegeeritud kommuuni territoorium), Veuzain-sur-Loire (endine Onzaini delegeeritud kommuuni territoorium), Vineuil; |
| --- | --- |

—

Loir-et-Cheri departemang: Angé, Blois, Candé-sur-Beuvron, Cellettes, Chailles, Châteauvieux, Châtillon-sur-Cher, Chaumont-sur-Loire, Chémery, Cheverny, Chissay-en-Touraine, Chitenay, Choussy, Contres, Cormeray, Couddes, Couffy, Cour-Cheverny, Faverolles-sur-Cher, Feings, Fougères-sur-Bièvre, Fresnes, Huisseau-sur-Cosson, Mareuil-sur-Cher, Maslives, Méhers, Mesland, Meusnes, Monteaux, Monthou-sur-Bièvre, Monthou-sur-Cher, Les Montils, Montlivault, Mont-près-Chambord, Montrichard Val de Cher (endised Bourré ja Montrichardi delegeeritud kommuunide territooriumid), Muides-sur-Loire, Noyers-sur-Cher, Oisly, Ouchamps, Pontlevoy, Pouillé, Rilly-sur-Loire, Saint-Aignan, Saint-Claude-de-Diray, Saint-Dyé-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Cher, Saint-Julien-de-Chédon, Saint-Laurent-Nouan, Saint-Romain-sur-Cher, Sambin, Sassay, Seigy, Seur, Soings-en-Sologne, Thenay, Thésée, Tour-en-Sologne, Valaire, Valencisse (endised Chambon-sur-Cisse’i ja Molineufi delegeeritud kommuunide territooriumid), Vallières-les-Grandes, Valloire-sur-Cisse (endine Chouzy-sur-Cisse’i delegeeritud kommuuni territoorium), Veuzain-sur-Loire (endine Onzaini delegeeritud kommuuni territoorium), Vineuil;

| — | Maine-et-Loire’i departemang: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (endised Champ-sur-Layoni, Faveraye-Machelles’i, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layoni ja Thouarcé delegeeritud kommuunide territooriumid), Blaison-Saint-Sulpice (endised Blaison-Gohier’ ja Saint-Sulpice’i delegeeritud kommuunide territooriumid), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (endised Alleuds’, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance’i, Chemellier’, Coutures’i, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne’i, Saint-Saturnin-sur-Loire’i ja Vauchrétieni delegeeritud kommuunide territooriumid), Brossay, Cernusson, Chacé, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (endised Chanzeaux’, La Jumellière’i ja Valanjou delegeeritud kommuunide territooriumid), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (endised Brigné, Concourson-sur-Layoni, Doué-la-Fontaine’i, Forges’i, Meigné, Montfort’i, Saint-Georges-sur-Layoni ja Les Verchers-sur-Layoni delegeeritud kommuunide territooriumid), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Les Garennes sur Loire (endised Juigné-sur-Loire’i ja Saint-Jean-des-Mauvrets’ delegeeritud kommuunide territooriumid), Gennes-Val-de-Loire (endised Chênehutte-Trêves-Cunault’, Gennes’i, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies’ ja Le Thoureil’ delegeeeritud kommuunide territooriumid), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (endine Ingrandes’i delegeeritud kommuuni territoorium), Jarzé Villages (endine Lué-en-Baugeois’ delegeeritud kommuuni territoorium), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (endised Cerqueux-sous-Passavant’i, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layoni, Tancoigné, Tigné, Trémont’i ja Vihiers’ delegeeritud kommuunide territooriumid), Mauges-sur-Loire (endised La Chapelle-Saint-Florent’i, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire’i, La Pommeraye’, Saint-Florent-le-Vieil’, Saint-Laurent-de-la-Plaine’i ja Saint-Laurent-du-Mottay’ delegeeritud kommuunide territooriumid), Mazé-Milon (endine Fontaine-Miloni delegeeritud kommuuni territoorium), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (endised Bouzillé, Champtoceaux’, Draini, Landemont’i, Liré ja La Varenne’i delegeeritud kommuunide territooriumid), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou (endised Chavagnes’i, Martigné-Briand’i ja Notre-Dame-d’Allençoni delegeeritud kommuunide territooriumid), Tuffalun (endised Ambillou-Château’, Louerre’i ja Noyant-la-Plaine’i delegeeeritud kommuunide territooriumid), Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon (endised Saint-Aubin-de-Luigné ja Saint-Lambert-du-Lattay’ delegeeritud kommuunide territooriumid), Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay, Villevêque; |
| --- | --- |

—

Maine-et-Loire’i departemang: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (endised Champ-sur-Layoni, Faveraye-Machelles’i, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layoni ja Thouarcé delegeeritud kommuunide territooriumid), Blaison-Saint-Sulpice (endised Blaison-Gohier’ ja Saint-Sulpice’i delegeeritud kommuunide territooriumid), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (endised Alleuds’, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance’i, Chemellier’, Coutures’i, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne’i, Saint-Saturnin-sur-Loire’i ja Vauchrétieni delegeeritud kommuunide territooriumid), Brossay, Cernusson, Chacé, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (endised Chanzeaux’, La Jumellière’i ja Valanjou delegeeritud kommuunide territooriumid), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (endised Brigné, Concourson-sur-Layoni, Doué-la-Fontaine’i, Forges’i, Meigné, Montfort’i, Saint-Georges-sur-Layoni ja Les Verchers-sur-Layoni delegeeritud kommuunide territooriumid), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Les Garennes sur Loire (endised Juigné-sur-Loire’i ja Saint-Jean-des-Mauvrets’ delegeeritud kommuunide territooriumid), Gennes-Val-de-Loire (endised Chênehutte-Trêves-Cunault’, Gennes’i, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies’ ja Le Thoureil’ delegeeeritud kommuunide territooriumid), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (endine Ingrandes’i delegeeritud kommuuni territoorium), Jarzé Villages (endine Lué-en-Baugeois’ delegeeritud kommuuni territoorium), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (endised Cerqueux-sous-Passavant’i, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layoni, Tancoigné, Tigné, Trémont’i ja Vihiers’ delegeeritud kommuunide territooriumid), Mauges-sur-Loire (endised La Chapelle-Saint-Florent’i, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire’i, La Pommeraye’, Saint-Florent-le-Vieil’, Saint-Laurent-de-la-Plaine’i ja Saint-Laurent-du-Mottay’ delegeeritud kommuunide territooriumid), Mazé-Milon (endine Fontaine-Miloni delegeeritud kommuuni territoorium), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (endised Bouzillé, Champtoceaux’, Draini, Landemont’i, Liré ja La Varenne’i delegeeritud kommuunide territooriumid), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou (endised Chavagnes’i, Martigné-Briand’i ja Notre-Dame-d’Allençoni delegeeritud kommuunide territooriumid), Tuffalun (endised Ambillou-Château’, Louerre’i ja Noyant-la-Plaine’i delegeeeritud kommuunide territooriumid), Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon (endised Saint-Aubin-de-Luigné ja Saint-Lambert-du-Lattay’ delegeeritud kommuunide territooriumid), Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay, Villevêque;

| — | Vienne’i departemang: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers. |
| --- | --- |

—

Vienne’i departemang: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers.

Geograafilist piirkonda hõlmavate kartograafiliste dokumentidega on võimalik tutvuda riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi veebisaidi vahendusel.

7.   Peamised veiniviinamarjasordid

’Pinot noir N’

’Chardonnay B’

’Chenin B’

’Grolleau gris G’

’Grolleau N’

’Cabernet franc N’

’Cabernet-Sauvignon N’

’Pineau d’Aunis N’

8.   Seos(t)e kirjeldus

1.   Üksikasjalik teave geograafilise piirkonna kohta

| a) | Seost väljendavate looduslike tegurite kirjeldus
  Geograafiline piirkond asub lainjal platool, mis vastab geoloogiliselt Armorikaani mäemassiivi ääreala esmastele kihistustele ning uuematele mesosoikumi formatsioonidele, vähemal määral Pariisi nõo kaguserva tertsiaariajastu kivimikompleksidele. Geograafiline piirkond hõlmab Loire’i jõe ja selle lisajõgede äärseid alasid ligikaudu 200 kilomeetri ulatuses. 2018. aastal vastab see 255 kommuuni territooriumile, mitu neist kommuunidest on tuntud oma losside poolest.
  Viinamarjakasvatuseks täpselt piiritletud alade puhul on läänepoolses osas tegemist valdavalt kildalise või savika kildalise pinnasega, idapoolses osas savi- ja lubjakivimuldadega (mis pärinevad senomaani, turooni, senooni või eotseeni ladejärgust). Neid muldi iseloomustab mõõdukas veevaru ja hea vee läbilaskvus.
  Kõige olulisemaks tuleb pidada turooni kihti. Sellest pärineb tuff, mida kaevandati arvukatest karjääridest, ning sellest on ehitatud Loire’i lossid ning üldisemalt suurem osa selle piirkonna ehitistest; karjääride kohale on jäänud arvukalt süvendeid. Need karjäärid on ümber kujundatud püsiva temperatuuri ja õhuniiskuse tasemega keldriteks, mida kasutatakse seente kasvatamiseks ja veini hoidmiseks.
  Kliima on ookeaniline, mõningate nüanssidega. Piirkonna idapoolses servas, mida tuntakse Sologne’i viinamarjakasvatusalana, esineb kontinentaalse kliima mõjutusi, aastane sademetehulk on ülejäänud piirkonnaga võrreldes mõnevõrra suurem ja jääb vahemikku 550–650 millimeetrit. Lääne pool on ookeani mõju tuntavam, seal on temperatuurid ühtlasemad, talv on mahe ja suvised kuumaperioodid on mõõdukad. Seevastu ida pool on temperatuuri erinevused suuremad. Seda olukorda arvestades on Loire’i jõel ja selle lisajõgedel oluline roll temperatuuri reguleerimisel. |
| --- | --- |

a)

Seost väljendavate looduslike tegurite kirjeldus

Geograafiline piirkond asub lainjal platool, mis vastab geoloogiliselt Armorikaani mäemassiivi ääreala esmastele kihistustele ning uuematele mesosoikumi formatsioonidele, vähemal määral Pariisi nõo kaguserva tertsiaariajastu kivimikompleksidele. Geograafiline piirkond hõlmab Loire’i jõe ja selle lisajõgede äärseid alasid ligikaudu 200 kilomeetri ulatuses. 2018. aastal vastab see 255 kommuuni territooriumile, mitu neist kommuunidest on tuntud oma losside poolest.

Viinamarjakasvatuseks täpselt piiritletud alade puhul on läänepoolses osas tegemist valdavalt kildalise või savika kildalise pinnasega, idapoolses osas savi- ja lubjakivimuldadega (mis pärinevad senomaani, turooni, senooni või eotseeni ladejärgust). Neid muldi iseloomustab mõõdukas veevaru ja hea vee läbilaskvus.

Kõige olulisemaks tuleb pidada turooni kihti. Sellest pärineb tuff, mida kaevandati arvukatest karjääridest, ning sellest on ehitatud Loire’i lossid ning üldisemalt suurem osa selle piirkonna ehitistest; karjääride kohale on jäänud arvukalt süvendeid. Need karjäärid on ümber kujundatud püsiva temperatuuri ja õhuniiskuse tasemega keldriteks, mida kasutatakse seente kasvatamiseks ja veini hoidmiseks.

Kliima on ookeaniline, mõningate nüanssidega. Piirkonna idapoolses servas, mida tuntakse Sologne’i viinamarjakasvatusalana, esineb kontinentaalse kliima mõjutusi, aastane sademetehulk on ülejäänud piirkonnaga võrreldes mõnevõrra suurem ja jääb vahemikku 550–650 millimeetrit. Lääne pool on ookeani mõju tuntavam, seal on temperatuurid ühtlasemad, talv on mahe ja suvised kuumaperioodid on mõõdukad. Seevastu ida pool on temperatuuri erinevused suuremad. Seda olukorda arvestades on Loire’i jõel ja selle lisajõgedel oluline roll temperatuuri reguleerimisel.

| b) | Seost väljendavate inimtegurite kirjeldus
  Viinamarjakasvatuse ajalugu on küllaltki pikk ning seotud piirkonnas asuvate arvukate kloostrite arenguga. Saint Grégoire de Tours märgib VI sajandil oma teoses „Histoire de France“ (Prantsusmaa ajalugu), et piirkonnas on levinud viinamarjakasvatus ning seal kasutatakse spetsiaalseid käristeid (traquette) lindude eemalepeletamiseks küpsenud viinamarjadega viinapuude juurest. Viinamarjakasvatuspiirkonna õitseaeg oli XVII ja XVIII sajandil tänu Hollandi kaupmeeste aktiivsele tegevusele. Kaupmeestel oli suur laevastik ning nad kasutasid Loire’i jõge eeskätt valgete veinide transportimiseks, vein osteti Ponts-de-Cé, Saumuri ja Vouvray sadamatest, kus tekkisid kvaliteetveinide turud nn mereveinide jaoks.
  Vahuveine hakati valmistama XIX sajandi alguses ja see oli ajalooliselt tingitud asjaolust, et viinamarjasordist ‛Chenin B’ valmistatud Saumuri veinide puhul oli võimalik teha teine kääritamine. Olles teadlik nende veinide sellisest omadusest ning üllatavast sarnasusest Champagne’i veinidega, käivitas Jean-Baptiste Ackerman juba alates 1811. aastast vahuveinide tootmise traditsioonilise meetodi kohaselt. 1838. aastal märkis Angers’i tööstusnäitusele esitatud toodete hindamiskomisjon: „Need veinid on täiesti selged ja läbipaistvad, nende vaht on valge, elav ja sädelev... On näha, et meil on võimalik valmistada Champagne’i veinidega täiesti võrreldavaid veine“.
  Vähem kui viiekümne aasta jooksul hakkasid paljud neist esimestest tulemustest innustunud ettevõtjad seda komisjoni julgustavat soovitust järgima. Nii sündisid kuulsad veinimajad (Grandes Maisons), nagu Veuve Amiot, Bouvet-Ladubay, Langlois-Château ja Monmousseau. Tufi kaevandamisest jäänud süvendeid hakati kasutama vahuveinide valmistamisel eelistatud kohtadena. Veinipudelite hoidmiseks kaevati ka spetsiaalseid koopaid. Aastatel 1845–1875, kui prantslaste elatustase paranes ja hakkas välja kujunema raudteevõrgustik, avanesid vahuveinide tootjatele uued kaubanduslikud perspektiivid. Näiteks 1874. aastal saadeti neli miljonit pudelit veini üle kogu Euroopa, XX sajandi alguses kasvas aga Val de Loire’i vahuveinide tuntus hüppeliselt.
  Kontrollitud päritolunimetust „Crémant de Loire“ tunnustati 17. oktoobri 1975. aasta dekreediga. Üsna pika aja jooksul on veini tootjad rõhutanud, et vahuveinide tootmisel tuleb hoolega järgida veini toorainele seatud nõudmisi. Dekreediga kinnitatud tootmiseeskirjadest tuleb nimetada nõudeid, mille kohaselt viinamarju on vaja koristada käsitsi, viinamarjad tuleb kallata pressi tervelt, pressida tuleb aeglaselt ning pudeleid on vaja suhteliselt pikka aega hoida horisontaalasendis.
  2009. aastal oli aastane toodangu maht 13 miljonit pudelit. |
| --- | --- |

b)

Seost väljendavate inimtegurite kirjeldus

Viinamarjakasvatuse ajalugu on küllaltki pikk ning seotud piirkonnas asuvate arvukate kloostrite arenguga. Saint Grégoire de Tours märgib VI sajandil oma teoses „Histoire de France“ (Prantsusmaa ajalugu), et piirkonnas on levinud viinamarjakasvatus ning seal kasutatakse spetsiaalseid käristeid (traquette) lindude eemalepeletamiseks küpsenud viinamarjadega viinapuude juurest. Viinamarjakasvatuspiirkonna õitseaeg oli XVII ja XVIII sajandil tänu Hollandi kaupmeeste aktiivsele tegevusele. Kaupmeestel oli suur laevastik ning nad kasutasid Loire’i jõge eeskätt valgete veinide transportimiseks, vein osteti Ponts-de-Cé, Saumuri ja Vouvray sadamatest, kus tekkisid kvaliteetveinide turud nn mereveinide jaoks.

Vahuveine hakati valmistama XIX sajandi alguses ja see oli ajalooliselt tingitud asjaolust, et viinamarjasordist ‛Chenin B’ valmistatud Saumuri veinide puhul oli võimalik teha teine kääritamine. Olles teadlik nende veinide sellisest omadusest ning üllatavast sarnasusest Champagne’i veinidega, käivitas Jean-Baptiste Ackerman juba alates 1811. aastast vahuveinide tootmise traditsioonilise meetodi kohaselt. 1838. aastal märkis Angers’i tööstusnäitusele esitatud toodete hindamiskomisjon: „Need veinid on täiesti selged ja läbipaistvad, nende vaht on valge, elav ja sädelev... On näha, et meil on võimalik valmistada Champagne’i veinidega täiesti võrreldavaid veine“.

Vähem kui viiekümne aasta jooksul hakkasid paljud neist esimestest tulemustest innustunud ettevõtjad seda komisjoni julgustavat soovitust järgima. Nii sündisid kuulsad veinimajad (Grandes Maisons), nagu Veuve Amiot, Bouvet-Ladubay, Langlois-Château ja Monmousseau. Tufi kaevandamisest jäänud süvendeid hakati kasutama vahuveinide valmistamisel eelistatud kohtadena. Veinipudelite hoidmiseks kaevati ka spetsiaalseid koopaid. Aastatel 1845–1875, kui prantslaste elatustase paranes ja hakkas välja kujunema raudteevõrgustik, avanesid vahuveinide tootjatele uued kaubanduslikud perspektiivid. Näiteks 1874. aastal saadeti neli miljonit pudelit veini üle kogu Euroopa, XX sajandi alguses kasvas aga Val de Loire’i vahuveinide tuntus hüppeliselt.

Kontrollitud päritolunimetust „Crémant de Loire“ tunnustati 17. oktoobri 1975. aasta dekreediga. Üsna pika aja jooksul on veini tootjad rõhutanud, et vahuveinide tootmisel tuleb hoolega järgida veini toorainele seatud nõudmisi. Dekreediga kinnitatud tootmiseeskirjadest tuleb nimetada nõudeid, mille kohaselt viinamarju on vaja koristada käsitsi, viinamarjad tuleb kallata pressi tervelt, pressida tuleb aeglaselt ning pudeleid on vaja suhteliselt pikka aega hoida horisontaalasendis.

2009. aastal oli aastane toodangu maht 13 miljonit pudelit.

2.   Teave toote kvaliteedi ja omaduste kohta

„Crémant de Loire“ on vahuvein, sagedamini on tegemist valge, harvem roosa veiniga. Veini vaht on ühtlane, see tekib väikeste, õrnade ja püsivate mullide tulemusel. Veini lõhnas on tunda valgete õistaimede lõhnanüansse, millega segunevad puuviljalised varjundid, näiteks virsik või aprikoos. Peenekoelises ja tasakaalustatud maitses on ühendatud värskus ja mahedus.

3.   Põhjuslikud seosed

Viinamarjakasvatuspiirkond on arenenud Loire’i jõe võrgustiku (ligi 200 kilomeetrit) mõjul. Geograafilise piirkonna eri osade kliima ja mullastiku erinevused on tootjatel võimaldanud kasvatada eri viinamarjasorte vastavalt nende eripäradele. Sellised viinamarjaistanduste erinevused pakuvad üsna olulisi eeliseid veinide segamisel kuveede valmistamiseks.

Seoses asjaoluga, et viinamarjasordist ‛Chenin B’ valmistatud veine on võimalik teist korda kääritada, on eeskätt Saumuri ja Vouvray tootjad välja arendanud meetodi, mis hõlmab loomulikku teist käärimist pudelis. See meetod oli edukas ning tootjad, kes teadsid, et nad valmistavad kõrge mainega toodangut, töötasid välja tehnilised võtted, mis võimaldavad saavutada täiuslikku kvaliteeti. Tufipinnasesse kaevatud koopad on nende veinide valmistamisel väga olulised, kuna see protsess nõuab suuri ühtlaste tingimustega ladustamis- ja käitlemisruume.

Saagikoristusega ja eeskätt saagi transpordiga seotud tootmistingimuste eesmärk on säilitada viinamarjade terviklikkus kuni pressimiseni ning piirata oksüdeerumisprotsessi. Pressimine toimub nõuetekohaselt ettevalmistatud keskkonnas, asjakohaste seadmete abil ja järgides eeskirju, millega määratakse täpselt kindlaks kasutatavate viinamarjade ja saadava veinivirde vahekord; sellega tagatakse saadava mahla kvaliteediomadused ja läbipaistvus. Enam kui sajandi jooksul omandatud kogemustega on vahuveinide valmistajatel tekkinud oskusteave, mis väljendub täielikult nende kuveede koostises. Pikk laagerdumisaeg võimaldab välja kujuneda veini lõhna- ja maitseomadustel ning veinid muutuvad kompleksseteks ja peenekoelisteks.

Üks Angers’i piirkonna viinamarjakasvataja märkis 1980. aastal: „Vahuveini “Crémant de Loire„ valmistatakse kaasaegsete tehniliste vahendite abil, mis võimaldavad järgida traditsioone“. Val de Loire’i piirkonnaga lahutamatult seotud ja nii kohalikule turule kui ka ekspordiks suunatava valge või roosa vahuveini maine on jätkuvalt tõusuteel.

9.   Olulised lisatingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Märgistus

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Kõik vabatahtlikud märked, mille kasutamist võivad liidu sätete alusel reguleerida liikmesriigid, kantakse märgisele tähtedega, mis ei ole (kõrguselt ega laiuselt) üle kahe korra suuremad kui kontrollitud päritolunimetuse nime moodustavad tähed.

Kontrollitud päritolunimetusele võib lisada täiendava geograafilise tähise „Val de Loire“. Selle märkimiseks kasutatavate tähtede suurus ei tohi ületada (ei kõrguses ega laiuses) kaht kolmandikku tähtede suurusest, millega on kirjutatud kontrollitud päritolunimetus.

Kaitstud päritolunimetuse nimi on kirjutatud pudelikorgi selle osa peale, mis on pudelikaelas.

Kontrollitud päritolunimetusega veinid võib märgistada väiksema geograafilise piirkonnaga, kui kõnealune piirkond on:

| — | kantud katastrisse; |
| --- | --- |

—

kantud katastrisse;

| — | märgitud saagideklaratsioonile. |
| --- | --- |

—

märgitud saagideklaratsioonile.

Kõnealuse katastriüksuse nimetus esitatakse tähtedega, mille kõrgus ja laius moodustavad kuni poole kontrollitud päritolunimetuse tähtede suurusest.

Pakendamine

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

pakendamine kindlaksmääratud piirkonnas

Tingimuse kirjeldus

Veinid valmistatakse teise kääritamise teel klaaspudelites.

Villimine klaaspudelitesse, milles toimub teine käärimine, toimub alates saagikoristusele järgnevast 1. detsembrist.

Veini pudelis veinisettel hoidmise aeg peab olema vähemalt üheksa kuud.

Veinid valmivad ja neid turustatakse pudelites, milles toimus veini teine käärimine, välja arvatud veinide puhul, mida turustatakse pudelites, mille maht on kuni 37,5 sentiliitrit või üle 150 sentiliitri.

Veine turustatakse tarbijale pärast vähemalt kaheteistkümne kuu pikkust laagerdamisperioodi, arvestatuna villimiskuupäevast.

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-baeb17d6-5e61-48e0-ab86-d4c28e387778

---

(1)  EÜT L 9, 11.1.2019, lk 2.

---

| 21.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 58/21 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 58/21

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 94 lõike 1 punktis d osutatud koonddokumendi ja veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi avaldamist käsitleva viite avaldamine

(2020/C 58/09)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 (1) artiklile 98 kahe kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

„DELLE VENEZIE“ / „BENEŠKIH OKOLIŠEV“

KPN-IT-02360

Taotluse esitamise kuupäev: 10. aprillil 2017

1.   Registreeritav(ad) nimetus(ed)

„delle Venezie“ / „Beneških okolišev“

2.   Liikmesriik

Itaalia

3.   Geograafilise tähise tüüp

KPN

4.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

Vein

| 4. | Vahuvein |
| --- | --- |

4.

Vahuvein

| 5. | Kvaliteetvahuvein |
| --- | --- |

5.

Kvaliteetvahuvein

| 8. | Poolvahuvein |
| --- | --- |

8.

Poolvahuvein

5.   Veini(de) kirjeldus

„delle Venezie“ / „Beneških okolišev“ Pinot Grigio – kategooria: vein

Värvus: õlgkollasest kuldkollaseni, mõnikord vasekarva või roosa;

lõhn: Pinot Grigiole iseloomulik puuviljaline lõhn valge viljalihaga puuviljade (pirnist ja õunast troopiliste puuviljadeni) varjunditega, intensiivne, mõnikord kergelt aromaatsete valgete õite nüanssidega;

maitse: värske ja harmooniline, kuivast kuni poolkuivani;

minimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides): 11 %;

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus (g/l): 15 g/l.

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

4,5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

„delle Venezie“ / „Beneških okolišev“ Pinot Grigio Frizzante (poolvahuvein)

Värvus: õlgkollasest kuldkollaseni, mõnikord vasekarva või roosa;

mullid: tihedad ja kiiresti hajuvad;

lõhn: Pinot Grigiole iseloomulik puuviljaline lõhn valge viljalihaga puuviljade (pirnist ja õunast troopiliste puuviljadeni) varjunditega, intensiivne, mõnikord kergelt aromaatsete valgete õite nüanssidega;

maitse: värske, tasakaalustatud happelise koostisosaga, harmooniline, kuivast poolkuivani;

minimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides): 11 %;

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus (g/l): 15 g/l.

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

4,5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

„delle Venezie“ / „Beneških okolišev“ Pinot Grigio Spumante (vahuvein)

Värvus: õlgkollasest kuldkollaseni, mõnikord vasekarva või roosa;

mullid: tihedad ja püsivad;

lõhn: Pinot Grigiole iseloomulik puuviljaline lõhn valge viljalihaga viljade (pirnist ja õunast troopiliste puuviljadeni) varjunditega, intensiivne, autoklaavimise tõttu mõnikord kergelt aromaatsete valgete õite ja pähklite nüanssidega;

maitse: värske, tasakaalustatud happelise koostisosaga, harmooniline, vahemikus „dosaggio zero“ kuni kuiv;

minimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides): 11,00 %;

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus (g/l): 14,0 g/l.

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

„delle Venezie“ / „Beneških okolišev“ Pinot Grigio kvaliteetvahuveinid

Värvus: õlgkollasest kuldkollaseni, mõnikord vasekarva või roosa;

mullid: tihedad ja püsivad;

lõhn: Pinot Grigiole iseloomulik puuviljaline lõhn valge viljalihaga viljade (pirnist ja õunast troopiliste puuviljadeni) varjunditega, intensiivne, autoklaavimise tõttu mõnikord kergelt aromaatsete valgete õite ja pähklite nüanssidega;

maitse: värske, tasakaalustatud happelise koostisosaga, harmooniline, vahemikus „dosaggio zero“ kuni kuiv;

minimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides): 11,00 %;

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus (g/l): 14,0 g/l.

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

„delle Venezie“ / „Beneških okolišev“ Bianco (valge) – kategooria: vein

Värvus: rohekaskollasest kuldkollaseni;

lõhn: puuviljaline ning (sõltuvalt sordilisest koostisest) valge viljalihaga ja küpsete puuviljade varjundiga, intensiivne, mõnikord kergelt aromaatsete valgete õite nüanssidega;

maitse: kuivast poolkuivani, harmooniline, struktureeritud, mõnikord on happelisusel värske nüanss;

minimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides): 11,00 %;

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus (g/l): 14,0 g/l.

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

4,5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

6.   Veinivalmistustavad

a.   Peamised veinivalmistustavad

Puuduvad.

b.   Maksimaalne saagikus

Bianco (kategooria: vein); Pinot Grigio (kategooriad: vein, vahuvein, kvaliteetvahuvein, poolvahuvein)

18 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

Bianco (kategooria: vein); Pinot Grigio (kategooriad: vein, vahuvein, kvaliteetvahuvein, poolvahuvein)

126 hektoliitrit hektari kohta

7.   Määratletud geograafiline piirkond

Kaitstud päritolunimetusega „delle Venezie“ / „Beneških okolišev“ veinide tootmiseks määratletud piirkond hõlmab Trento autonoomset provintsi ning Friuli-Venezia Giulia ja Veneto piirkonda.

8.   Peamised veiniviinamarjasordid

’Chardonnay B.’

’Pinot Bianco B.’ – ’Pinot’

’Garganega B.’ – ’Garganego’

’Müller Thurgau B.’ – ’Riesling x Sylvaner’

’Verduzzo Friulano B.’ – ’Verduzzo’

’Verduzzo Trevigiano B.’ – ’Verduzzo’

’Tocai Friulano B.’ – ’Friulano’

’Tocai Friulano B.’ – ’Tai’

’Pinot Grigio’ – ’Pinot’

’Pinot Grigio’ – ’Pinot Gris’

9.   Seos(t)e kirjeldus

„delle Venezie“ / „Beneških okolišev“ – kategooriad: vein, vahuvein, kvaliteetvahuvein, poolvahuvein

Seost väljendavad looduslikud tegurid Kaitstud päritolunimetuse „delle Venezie“ / „Beneških okolišev“ piirkond hõlmab Trento autonoomse provintsi ning Friuli-Venezia Giulia ja Veneto piirkondade haldusterritooriume. Territooriumit iseloomustab põhjas asuv mäeahelik, mis ümbritseb tootmispiirkonda ning kaitseb seda külmade põhja- ja kirdetuulte eest, ning seda läbivad mitmed olulised püsivooluga jõed ja ojad – see on viinamarjakasvatuse häll. Peamised jõed on järgmised: Adige, Brenta, Piave, Tagliamento ja Isonzo. Kliimat iseloomustab aasta keskmine temperatuur 10–14 °C. Kõige külmemad kuud on detsember ja jaanuar ning kõige soojemad juuli ja august, kus keskmine temperatuur on vahemikus 20–25 °C. Piirkonna aasta keskmine sademete hulk on 700–1 300 mm. Hoolimata suurest sademete hulgast on pinnas piisava vee ärajuhtimisvõimega. Tänu sademetele ja heale veega varustatusele ei ole piirkonnas veepuuduse probleeme. Muud kaitstud päritolunimetuse „delle Venezie“ / „Beneških okolišev“ territooriumi kliimat iseloomustavad tegurid on põhjas asuva Alpi piirkonna ja Alpi eelmäestiku ning lõunasse jääva Aadria mere kombineeritud mahendav mõju, mis mõjutab märkimisväärselt temperatuuri, leevendades suviseid ja talviseid äärmuslikke temperatuure. Aadria mere ja mäestiku mõjutatud õhumasside toime reguleerib nende voolu ja nendega kaasnevaid sademeid. Eelkõige loob tuulte suuna muutus ööpäeva jooksul augustis ja septembris viinamarjade valmimiseks optimaalsed temperatuurikõikumised. Seega aitavad Alpi piirkonna ja Alpi eelmäestiku, Aadria mere ja kogu piirkonda põhjast lõunasse läbivate jõgede võrgustiku kolm komponenti muuta kogu määratletud geograafilise piirkonna homogeenseks.

Alpi eelmäestiku ja mägede mullastik koosneb peamiselt mesosoikumi ajastu lubjakivi- või lubjakivi- ja dolomiidikihistutest, pinnase tekstuur on sobilik vee ärajuhtimiseks.

Tasandikualad koosnevad alluviaalsetest setetest, mis on pärit kogu territooriumit läbivate erinevate jõgede kaasakantud materjalidest, ning nende pinnase tekstuur ulatub saviliivast kerge liivsavini, mõnikord sügavate savi- ja liivasetetega, mida tavaliselt iseloomustab hea vee ärajuhtimisvõime ja mis sobib eriti hästi viinamarjakasvatuseks.

Seost väljendavad ajaloolised ja inimtegurid Esimesed viinamarjaistandused Itaalia kirdeosas pärinevad seitsmendast ja viiendast sajandist enne Kristust. Ent nimetusega „delle Venezie“ / „Beneških okolišev“ viinamarjade kasvatamise ajaloos on ühendav element Veneetsia vabariigi olemasolu. Tänapäevane viinamarjakasvatus sai alguse San Michele all’Adige’i ja Conegliano koolides uute viinamarjakasvatus- ja veinivalmistustavade õpetamisest ja levitamisest. Olulise panuse andsid määratletud geograafilise piirkonna viinamarjakasvatajad, kes võtsid kasutusele uuenduslikud protsessid ja haldamise meetodid, milles on ühendatud keskkonnasäästlikus ja majanduslik jätkusuutlikkus. Samuti on olnud tähtsal kohal selliste maaparandusühistute olemasolu, mis on pikka aega hallanud olulisi veevarustusvõrke, et toime tulla erakordselt suure sademete nappusega.

19. sajandi lõpus, kui kasutusele võeti Chardonnay ja Pinot’d, sai piirkonnast riigi peamine viljelus- ja tootmispiirkond nii veinide kui ka poolvahuveinide ja vahuveinide puhul. Eelkõige on Pinot Grigio leidnud ideaalsed tingimused „delle Venezie“ / „Beneških okoliševi“ piirkonnas, arvestades, et viinamarjade kvaliteediomadused ja nende veinivalmistuse eritavad on selles piirkonnas kõige paremini esindatud. Alates 1977. aastast kuni tänaseni on viinamarjakasvatajad turustanud asjaomaseid veine peamiselt geograafilise tähisega „delle Venezie“ ja sloveeni vähemus nimetusega „Beneških okolišev“.

„delle Venezie“ / „Beneških okolišev“ – kategooriad: vahuvein (4), kvaliteetvahuvein (5), poolvahuvein (8)

Teave veinide kvaliteedi/omaduste kohta, mis on valdavalt seotud geograafilise keskkonnaga:

Vahuveinide, kvaliteetvahuveinide ja poolvahuveinide kategooriasse kuuluvate nimetusega „delle Venezie“ Pinot Grigio veinide värvus varieerub peamiselt õlgkollasest kuldkollaseni, mõnikord on veinil sordile iseloomulik vasekarva kuni roosakas helk. Rõhust sõltuvalt on poolvahuveinide mullid enamasti tihedad ja kiiresti hajuvad, vahuveinidel aga tihedad ja püsivad.

Veini lõhn on sordile omane ja puuviljaline, valge viljalihaga puuviljade, näiteks pirni ja õuna, ning isegi troopiliste puuviljade varjundiga, intensiivne, autoklaavimise tõttu mõnikord kergelt aromaatsete valgete õite ja pähklite nüanssidega.

Maitse poolest on vahuveinide ja poolvahuveinide kujul olevad veinid harmoonilised, värskete nüansside ning tasakaalustatud happelise koostisosaga; lisaks sellele on vahuveini kategooriasse kuuluvate veinide suhkrusisaldus vahemikus „dosaggio zero“ kuni kuiv, samas kui poolvahuveinide kategooriasse kuuluvate veinide suhkrusisaldus on vahemikus kuivast poolkuivani.

Põhjuslik seos geograafilise piirkonna elementide ja toote kvaliteedi/omaduste vahel, mis on valdavalt seotud geograafilise keskkonnaga.

Eespool kirjeldatud vahuveinide, kvaliteetvahuveinide ja poolvahuveinide eriomadused tulenevad tootmispiirkonna mullastiku- ja kliimatingimuste ning inimtegurite koostoimest, mis on mõjutanud viinamarjade veinivalmistuspotentsiaali ja töötlemistehnoloogiat nii minevikus kui ka tänapäeval.

Eelkõige iseloomustab tootmispiirkonna geograafilist keskkonda mõõdukas, jahe ja tuuline kliima, vett hästi läbi laskev pinnas ning piisav ja ühtlaselt jagunenud veevaru, mis võimaldavad viinamarjakobaratel korrapäraselt valmida. Lisaks toob päevase ja öise temperatuuri märgatav kõikumine viinamarjade valmimise ajal aitab esile tuua ja säilitada viinamarjade happelist ja aromaatset struktuuri ning sellest tulenevat veinide värskust.

Lisaks nõuab sordi ’Pinot Grigio’ tundlikkus krüptogaamide ning keskkonna- ja kliimategurite suhtes, nagu liigne kuumus ja veepuudus, ettevõtjatelt märkimisväärset pühendumist, et saada viinamarju, mis on terved ning millel on õige suhkru ning aromaatsete koostisosade tasakaal, et neist saaks valmistada sobiva happesusega vahuveine, kvaliteetvahuveine ja poolvahuveine. Ettevõtjate panus viinamarjaistanduste haldamisse – alates pookealuste valimisest kuni kasvatusmeetodini ja lehestiku hooldamisest kuni veevarude reguleerimiseni – on määrava tähtsusega.

See on oluline, et saada viinamarjad, mis sobivad vahuveini, kvaliteetvahuveini või poolvahuveini valmistamiseks, millel on sordile iseloomulikud organoleptilised omadused.

Nimetusega „delle Venezie“ / „Beneških okolišev“ vahuveinide, kvaliteetvahuveinide ja poolvahuveinide autoklaavimisprotsessi tehnoloogilised uuendused on aidanud muuta käärimisprotsessi tõhusamaks ning veinid on aromaatsemad ja meeldivama maitsega. See võimaldab tuua esile veinidele iseloomulikud organoleptilised omadused ning tõsta eelkõige esile viinamarjadest tulenevad värsked ja floraalsed nüansid, mis peegeldavad ideaalset keskkonda Pinot Grigio veinide tootmiseks.

Kontrollitud päritolunimetuse (DOC) piirkonna vahuveinide ja poolvahuveinide hulka kuuluvate Pinot Grigio veinide ainulaadsus ja eripära tulenevad seega pH ja happesuse tasakaalust, mis toob esile sobivate veinivalmistamisprotsesside tulemusena saadud veinide meeldiva lõhna ja üldise elegantsuse.

„delle Venezie“ / „Beneških okolišev“ – kategooria: vein

Teave veini kvaliteedi/omaduste kohta, mis on valdavalt seotud geograafilise keskkonnaga:

nimetusega „delle Venezie“ / „Beneških okoliševi“ Pinot Grigio veinide värvus varieerub kahvatust õlgkollasest varjunditeni, mis võivad käärimisprotsessi tulemusena olla mõnikord sordile iseloomulikult vasekarva kuni roosa helgiga. Veini lõhnal on sordile omased noodid, puuviljaliste nüanssidega, mis meenutavad muu hulgas valge viljalihaga puuviljade, nagu pirni ja õuna, ning isegi troopiliste puuviljade varjundeid, see on intensiivne, mõnikord kergelt aromaatsete valgete õite nüanssidega. Veini maitse on värske ja harmooniline ning võib varieeruda kuivast poolkuivani; maitse on meeldivalt värske ja sellel on sordile iseloomulik happesuse nüanss.

Mõjutatuna kasvatuspiirkonna mullastikust ja kliimast on veinidel iseloomulik värske nüanss, mis tuleneb peamiselt viinamarjade ja seega ka toodetud veinile omasest happelisusest ja tasakaalustatud aromaatsusest.

Nimetusega „delle Venezie“ / „Beneških okolišev“ valgete veinide värvus varieerub rohekaskollasest kuldkollaseni. Veinil on puuviljaline lõhn ning (sõltuvalt sordilisest koostisest) valge viljalihaga ja küpsete puuviljade varjundid; lõhn on intensiivne, mõnikord kergelt aromaatsete valgete õite nüanssidega. Maitse on harmooniline, varieerudes kuivast kuni poolkuivani, ning vein on struktureeritud, mõnikord on happelisusel värske nüanss.

Põhjuslik seos geograafilise piirkonna mõjurite ning toote kvaliteedi ja omaduste vahel, mis on valdavalt seotud geograafilise keskkonnaga

Nimetusega „delle Venezie“ / „Beneških okolišev“ Pinot Grigio ja Bianco veinide eriomadused tulenevad tootmispiirkonna mullastiku, kliima ja inimtegurite koostoimest, mis on mõjutanud viinamarjade veinivalmistuspotentsiaali ning töötlemistehnoloogiat nii minevikus kui ka tänapäeval.

Eelkõige iseloomustab tootmispiirkonna geograafilist keskkonda mõõdukas, jahe ja tuuline kliima, vett hästi läbi laskev pinnas ning piisav ja hästi jagunenud veevaru, mis võimaldavad viinamarjakobaratel korrapäraselt valmida, saades seeläbi märkimisväärse happesusega viinamarju. Päevase ja öise temperatuuri märgatav kõikumine viinamarjade valmimise ajal aitab esile tuua ja säilitada viinamarjade happelist ja aromaatset struktuuri ning sellest tulenevat veinide värskust.

Arvestades, et kõnealuste veinide valmistamiseks kasutatavad sordid on tundlikud krüptogaamide ning kliima- ja keskkonnategurite suhtes, on lõpptulemuse saavutamiseks oluline ettevõtjate panus viinamarjaistanduste haldamisse alates pookealuste valimisest kuni kasvatusmeetodi ja lehestiku hooldamiseni, et saada terveid viinamarju ning saavutada õige tasakaal suhkru ning happeliste ja aromaatsete koostisosade vahel.

Viinamarjakasvatajate erialased oskused avaldavad mõju kuni viinamarjade veinikeldrisse jõudmise ja veini valmistamiseni ning need on olulised veinidele iseloomulike organoleptiliste omaduste tagamisel, et valmiksid harmoonilised veinid, millel on nimetust „delle Venezie“ / „Beneških okolišev“ kandvate ja piiritletud geograafilise piirkonna veinidele iseloomulikud värsked nüansid.

’Pinot Grigio’ ei ole üldlevinud sort; kui kasvuperioodil on pikalt palav ja põuane ei avaldu sordile iseloomulikud organoleptilised omadused täielikult.

Pinot Grigio ja muude Bianco veinide valmistamiseks kasutatavatel viinamarjasortidel on eripärased organoleptilised omadused ning viinamarjade pressimistsüklite ning käärimise temperatuuri ja kestuse eesmärk saada eespool kirjeldatud omadustega veine.

Nimetusega „delle Venezie“ / „Beneških okolišev“ Pinot Grigio veini organoleptilised omadused on välja kujunenud eespool kirjeldatud keskkonnategurite mõjul ning aegade jooksul veinikasvatajate saadud kogemuste ja teadmiste rakendamise tulemusena. Nüüd on need omadused kujunenud standardiks, mis tagavad veinile ainulaadsuse ja eristavad seda muude piirkondade Pinot Grigio veinidest.

Samamoodi on keskkonna ja kombineeritud inimtegurite koostoime tulemusena saavutatud ka nimetusega „delle Venezie“ / „Beneških okolišev“ Bianco veinide kvalitatiivsed ja organoleptilised eriomadused ning tasakaalustatud happesus ja aromaatsus, mis toovad esile veinide meeldiva lõhna ning üldise elegantsuse.

10.   Olulised lisatingimused

Puuduvad.

Link tootespetsifikaadile

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/12853

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

---

| 21.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 58/27 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 58/27

---

Sellise koonddokumendi avaldamine, mida on muudetud pärast väikese muudatuse heakskiitmist kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 teise lõiguga

(2020/C 58/10)

Euroopa Komisjon on kõnealuse väikese muudatuse heaks kiitnud kooskõlas komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 664/2014 artikli 6 lõike 2 kolmanda lõiguga (1).

Väikese muudatuse heakskiitmise taotluse leiab Euroopa Komisjoni andmebaasist eAmbrosia.

KOONDDOKUMENT

„KRAŠKA PANCETA“

ELi nr: PGI-SI-00833-AM01 – 23. jaanuaril 2019

KPN ( ) KGT (X)

1.   Nimetus

„Kraška panceta“

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Sloveenia

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Klass 1.2.Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne)

3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

Nimetusega „Kraška panceta“ tähistatakse iseloomuliku ristkülikukujuga traditsioonilist kuivatatud lihatoodet. Lõpptoote miinimumkaal on 2,2 kg.

Toodet „Kraška panceta“ toodetakse taisest sealihast. Kuivatamiseks ettevalmistamisel jäetakse kamar liha külge, aga eemaldatakse ribid. Õhukeste lihaviilude iseloomulike organoleptiliste omaduste kujunemist soodustab kuivsoolamine üksnes meresoolaga ning kuumtöötlemiseta kuivatamine ja laagerdamine. Kõhutükkide läbikasvanud liha on kuiv ja tihke ning säilitab ka surve all elastsuse. Ribide asukoht on piisavalt nähtav. Tootelt vahetult enne tarbimist eemaldatav nahk on tugev ja sile. Laagerdumisel omandavad kõhutükkide taised osad iseloomuliku roosa värvuse. Pekiosa on kreemikasvalge värvusega. Lihatüki lõikepindadel on valdavalt pekiviirgudega vahelduvad tailihakihid. Organoleptiliste omaduste puhul hinnatakse eelkõige õrna tekstuuriga õhukeste lihaviilude väliseid tunnuseid. Liha tai- ja pekikihid on omavahel tihedalt seotud. Lihaviil peab olema täidlase harmoonilise lõhna ning magusa, aga mitte soolase maitsega.

Soolasisaldus on kuni 6 %, kuivatamise määr vähemalt 33 %, aw-väärtus kuni 0,92, valgusisaldus vähemalt 15 % ja rasvasisaldus vähemalt 36 %.

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Toote „Kraška panceta“ tootmiseks valitakse lihatõugu sigade liha. Pekk saadakse rinnatükist, milles on vähemalt üheksa nähtavat ribi. Toode hõlmab ka küljetükkide lihakaid osi. „Kraška panceta“ ristkülikukujuliste lihaviilude pikkus on tavapäraselt 45–55 cm ja laius 18–24 cm. Värske kõhutüki miinimumkaal on 4 kg. Kuivatamiseks ettevalmistamisel jäetakse kamar liha külge, eemaldatakse ribid, lõigatakse küljed siledaks; liha ja kamar peavad olema laitmatud. Siseküljelt eemaldatakse pehme pekk.

3.4.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Kõik „Kraška panceta“ tootmisetapid (toorainete valik, soolamine, kuivatamine/laagerdamine) peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas.

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Kaitstud geograafilise tähisega toodet „Kraška panceta“ müüakse terve või pooliku kõhutükina, mille välimise osa kamarale on põletatud „Kraška panceta“ logo. Ostjate soove arvestades (delikatessimüük) võib toode olla lõigatud ühtse suurusega viiludeks. Kõhutüki iseloomulike organoleptiliste omaduste, tailiha punase ja pekiosa kreemikasvalge värvuse säilitamiseks on ülimalt oluline toote „Kraška panceta“ lõikamise ja pakendamise protsessi üksikasjalik tehnoloogiline järelevalve. Kõhutüki kvaliteeti võib oluliselt rikkuda õhu käes hoidmisest tingitud oksüdeerumine. Seepärast võib toodet „Kraška panceta“ lõigata ja kaubanduslikult pakendada üksnes kõnealuse toote valmistamiseks registreeritud tootmisettevõtetes. Sel viisil on toodet võimalik pakendada viivitamata, vältida sobimatu temperatuuri juures õhuga kokkupuutumisest tingitud oksüdeerumist ning tagada peekoni vajalik mikrobioloogiline ohutus. Sellise süsteemi abil tagatakse pidev järelevalve, täielik jälgitavus ning toote „Kraška panceta“ iseloomulike omaduste säilimine, mis on olulise tähtsusega autentsuse ja tarbijate usalduse püsimajäämiseks.

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Kõigil tootjatel, kellele on antud toote „Kraška panceta“ tootmise spetsifikaadi vastavustunnistused, on õigus tähistada oma tooteid kõnealuse toote nimetuse ja logoga. Logol on kõhutüki stiliseeritud kujutis ning nimetus „Kraška panceta“. Tootja registreerimisnumber on logo kõrval. Logo kasutamine on „Kraška panceta“ kõigi turustamisviiside puhul kohustuslik. „Kraška panceta“ tervetel tükkidel on kamarasse põletatud identifitseerimistähis.

Toode „Kraška panceta“ peab olema ka identifitseeritav sõnade zaščitena geografska označba (kaitstud geograafiline tähis) ja riikliku kvaliteedisümboli alusel.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Toote „Kraška panceta“ tootmispiirkond piirneb Kostanjevica na Krasu ja Opatje selo vahelise joonega, kulgeb siis Itaalia piirini ja edasi mööda piiri kuni Lipica piiriületuspunktini; seejärel jätkub see mööda teed Lokevi külani, mis kuulub samuti määratletud piirkonda, edasi piki Divača teed ja seejärel sirgjoones läbi Vrabče, Štjaki, Selo, Krtinovica ja Kobdilj külade ning ikka sirgjoones Škrbina lähistel läbi Mali Doli, seejärel Lipa ja Temnica suunas, kuni jõuab taas Kostanjevica na Krasusse. Kõik eespool nimetatud külad on määratletud geograafilise piirkonna osad.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Karsti platoo (sl k. Kras) on üks suuremaid Sloveenia maastikualasid. See on tüüpilise karsti maastikuga lainjas-künklik lubjakiviplatoo (orud, karstilehtrid, külgorud, kuristikud ja maa-alused koopad). Karsti platoole on iseloomulik lubjarikas pinnas; lubjakivipinnase peal on Karsti kuulus punane muld, tuntud ka kui terra rossa. Pealiskihi moodustab õhuke, peamiselt kivine mullakiht, mille mõnes osas on siiski kõrrelisi, põõsaid ja hõredat metsa.

Karsti platoo kliimat mõjutab peamiselt mere lähedus. See on koht, kus pehme vahemereline kliima saab kokku külma kontinentaalse õhumassiga. Piirkonnale on omased temperatuurikõikumised, kuna külm kontinentaalne õhk tungib Karsti boora tuulena Vahemere piirkonda. Tänu lähedaolevale merele võib temperatuur keset talve pärast päevi kestnud jääkülmi boora tuuli järsult tõusta. Mahasadanud lumi sulab kiiresti. Mere lähedus mõjutab oluliselt ka suveaega, mil valitseb kuum ja selge ilm. Karsti platoo mitmekesise maastiku ja mere vahetu läheduse tõttu puhuvad piirkonnas alati tuuled või tuulehood, millest on tingitud määratletud geograafilise piirkonna üsna madal suhteline õhuniiskus.

Piirkonna loodusolud tagavad liha kuivatamiseks soodsa mikrokliima, mida kohalikud elanikud on iidsetest aegadest ära kasutanud. Niiskuse ja temperatuuri õige tasakaalu saavutamiseks kasutavad nad paksude seintega Karsti platoo majade eri ruume. Talunikud kannavad reietükke (pršut), kõhutükki (panceta), seakaela (vratovina), vorste ja muid lihatooteid ruumist ruumi, et saavutada laagerdumisprotsessi iga etapi jaoks vajalik niiskuse ja temperatuuri tasakaal. Nii on aja jooksul kogemuste suurenedes paranenud tehnilised oskused ja praktilised teadmised muutunud kohalike hulgas püsitraditsiooniks.

Kaitstud geograafilise tähisega toode „Kraška panceta“ põhineb tootmise traditsioonil ja toote mainel.

Karsti piirkonnas saab pehme vahemereline kliima kokku külma kontinentaalse õhumassiga. Karsti platoo mitmekesise maastiku ja mere vahetu läheduse tõttu puhuvad piirkonnas alati tuuled või tuulehood, millest on tingitud määratletud geograafilise piirkonna üsna madal suhteline õhuniiskus. Kõhutüki tootmisel on liha kuivatamiseks soodsad looduslikud tingimused ja turunõudlus soodustanud kohalike elanike tahet seda nõudlust järgida.

Lihakuivatamise pikaajalisest traditsioonist annavad tunnistust 1689. aastast pärit ürikud. Aja jooksul kasutatud kogemuste varal kujunenud tehnilised oskused on kohalike hulgas muutunud püsitraditsiooniks, mille kestmise eest on hoolt kantud põlvest põlve. Tänu Karsti piirkonna elanike tootmistegevusele on välja kujunenud toote „Kraška panceta“ äratuntav kuju ja organoleptilised omadused.

Toode „Kraška panceta“ on ristkülikukujuline tükk, mis koosneb vähemalt üheksa ribiga küljetükist. Tai- ja pekiliha suhe on õige just sel viisil lõigatud tükis. Sellises tükis on tailiha rohkem kui pekki. Toote eripära on ka meresoolaga kuivsoolamine. Ka kuivatamine ja laagerdamine toimub kuumtöötlemiseta temperatuuril alla 18 °C, mis tähendab, et lihavalgud kuumuse tõttu ei muutu ja rasvkude püsib tihkena.

Kuivamise ja laagerdumise hoolikas jälgimine tagab tootele „Kraška panceta“ omase kvaliteedi, tänu millele on toode tarbijate seas populaarne ja väga nõutud.

Erinevalt Sloveenia muude alade elanikest toodavad Karsti platoo elanikud kuivatatud lihatooteid alati kuivsoolamise teel, kasutades väheses koguses soola. Sloveenia muudes piirkondades kasutatakse soolvett või kuiv- ja märgsoolamise kombinatsiooni. Kuivsoolamisprotsess ja madalal temperatuuril suhteliselt pikka aega laagerdumine mõjutavad oluliselt toote „Kraška panceta“ eripäraseid organoleptilisi omadusi. Tänu laagerdumisastmele, iseloomulikule lõhnale ja maitsele on toode „Kraška panceta“ selline eriroog, mida Karsti toorsingiga (Kraški pršut) serveeritakse ametlikel üritustel tavapärase eelroana.

Toote „Kraška panceta“ tootmise uus ajastu algas 1977. aastal, kui tootjad hakkasid tegutsema eritehnoloogiaga varustatud tootmisüksustes.

Toote „Kraška panceta“ mainest annavad tunnistust mitmesugused kirjandusteosed, brošüürid ja teabematerjalid. Juba 1978. aastal kirjeldati toodet „Kraška panceta“ ühe tootja reklaamvoldikus. Stanislav Renčelj tutvustas toodet „Kraška panceta“ raamatutes „Suhe mesnine narodne posebnosti“ (Kuivatatud lihatooted – rahvusroad) (1991), „Kraška kuhinja“ (Karsti köök) (1999), „Suhe mesnine na Slovenskem“ (Sloveenia kuivatatud lihatooted) (2008) ning „Okusi Krasa“ (Karsti piirkonna maitsed) (2009). Janez Bogataj tutvustas toodet „Kraška panceta“ oma 2007. aastal ilmunud raamatus „Okusiti Slovenijo“ (Sloveenia maitsed) kui Sloveenia traditsioonilist hõrgutist. Tootele on osutatud ka mitmes reklaamväljaandes: kolmekeelne teos „Do odličnosti za Dober Okus“, Slovenija (1998) (Rise to Excellence for the Gourmet, Slovenia; Dem Exzellenten Genuß Entgegen, Slovenia); Edamus, Bibamus, Gaudeamus (Interreg III projekt, 2006); „Kras in Kraške posebnosti“ (Karsti platoo ja piirkonna rahvuslikud road) (Phare programm); „Pomlad Kraških dobrot“ (Karsti platoo rahvuslikud kevadised road) (Karsti katseprojekt, 2001); „Dobrote Krausa Brkinovis“ (Karsti ja Brkinovi rahvuslikud road) (Sežana omavalitsusüksus, 2010).

Toote „Kraška panceta“ tootjad on osalenud Gornja Radgona rahvusvahelisel põllumajanduse ja toiduainete messil, kus viimase kümne aasta jooksul on kõnealune toode saanud suure tunnustuse ja mitmete asuhindade osaliseks.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(viitemääruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

http://www.mkgp.gov.si/si/delovna_podrocja/kmetijstvo/zascita_kmetijskih_pridelkov_oziroma_zivil/specifikacije_kmetijskih_pridelkov_in_zivil_zascitenih_pri_evropski_komisiji/specifikacije_v_postopku_potrditve_pri_eu_komisiji/

---

(1)  EÜT L 179, 19.6.2014, lk 17.

---

| 21.2.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 58/30 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 58/30

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine

(2020/C 58/11)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artikli 51 kohaselt kolme kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

„POMME DE TERRE DE NOIRMOUTIER“

ELi nr: PGI-FR-02434 – 11. september 2018

KPN ( ) KGT (X)

1.   Nimetus(ed)

„Pomme de terre de Noirmoutier“

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Prantsusmaa

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Klass 1.6. Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

„Pomme de terre de Noirmoutier“ on söödav värske ja õrn mugul, mida koristatakse kuni 31. augustini ja mis on avamaal kasvanud kuni 130 päeva.

Kartul pärineb liigi Solanum tuberosum L. sortidest ja hübriididest, mis on esitatud taotlejate rühma koostatud valitud sortide loetelus, millesse sortide lisamine ja eemaldamine toimub kindlaksmääratud menetluse kohaselt. Selle menetluse eesmärk on tagada, et lubatud sordid vastavad järgmistele sordivaliku kriteeriumidele: ühtlane jagunemine ettenähtud suuruskategooriate vahel, maksimaalne kuivainesisaldus, kiire mugulate moodustumine. Pärast iga muudatust jagatakse loetelu tootjatele, samuti kontrolliasutustele ja pädevatele järelevalveasutustele.

Toote „Pomme de terre de Noirmoutier“ eriomadused on järgmised:

| — | mugula sisu värvus on valdavalt kollane; |
| --- | --- |

—

mugula sisu värvus on valdavalt kollane;

| — | koor on õhuke ning eraldub enne keetmist hõlpsalt (ilma koorimiseta); |
| --- | --- |

—

koor on õhuke ning eraldub enne keetmist hõlpsalt (ilma koorimiseta);

| — | mugulate suurus on 17–70 mm, samas pakendis olevate mugulate suurus võib erineda kuni 25 mm võrra; |
| --- | --- |

—

mugulate suurus on 17–70 mm, samas pakendis olevate mugulate suurus võib erineda kuni 25 mm võrra;

| — | maksimaalne kuivainesisaldus (≤ 22%). |
| --- | --- |

—

maksimaalne kuivainesisaldus (≤ 22%).

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

—

3.4.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Taimede ettevalmistamine ja istutamine, saagikoristus, toote koristamine, jaotamine ja sorteerimine peavad toimuma geograafilises piirkonnas.

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Pärast pakendamist võib kartuleid enne väljasaatmist avatult hoida kuni viis päeva. Toodet turustatakse tarbijatele müügipakendites, mille suurus jääb vahemikku 250 g kuni 5 kg. Iseteeninduslikuks müügiks lahtiselt või väljaspool kodumajapidamist asuvate toitlustusettevõtete jaoks pakendatakse toode pakenditesse kaaluga kuni 15 kg.

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Lisaks toiduainete märgistamist ja esitlemist käsitlevates õigusaktides sätestatud kohustuslikele märgetele peavad märgisel olema esitatud järgmised andmed:

| — | toote registreeritud nimetus ja Euroopa Liidu kaitstud geograafiline tähis logoga samas nägemisväljas; |
| --- | --- |

—

toote registreeritud nimetus ja Euroopa Liidu kaitstud geograafiline tähis logoga samas nägemisväljas;

| — | pakendamisettevõtja nimi ja aadress; |
| --- | --- |

—

pakendamisettevõtja nimi ja aadress;

| — | rühmituse „Vendée Qualité“ lühend ja aadress. |
| --- | --- |

—

rühmituse „Vendée Qualité“ lühend ja aadress.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

KGT toote „Pomme de terre de Noirmoutier“ geograafiline piirkond hõlmab Vendée departemangu järgmisi kommuune: Noirmoutier en l’Ile, l’Epine, La Guérinière ja Barbâtre.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Kaitstud geograafilise tähisega toode „Pomme de terre de Noirmoutier“ tugineb eeskätt õigustatult heale mainele ning tootjate oskusteabele, mis on võimaldanud eripärases ja soodsas looduskeskkonnas teha sellest tootest Prantsusmaa ühe tuntuima kartuli.

Noirmoutier’ saare pindala on 48 km2, tegemist on madala ja valdavalt tasandikulise alaga. Saare aluspinna moodustavad graniit ja lubjakivi, mille peal asuvad merehoovustega kohale uhutud setted. Saare haritavat maad iseloomustavad liivakat saviliiva sisaldavad mullad, mis on vett läbilaskvad ja soojenevad kiiresti.

Saare kliima on mahedalt ookeaniline, talved on niisked, sageli esineb meretuuli (lääne- ja edelatuuled), talvised ja kevadised õhutemperatuurid on oluliselt kõrgemad kui naabruses asuval mandriosal, suvine kuivaperiood hakkab mõju avaldama alates maikuust. Päikesekiirgust on palju (2 200 tundi aastas), seda on märkimisväärselt (300 tundi) rohkem kui naabruses asuval mandriosal, eeskätt on see täheldatav kevadel.

Esimesed andmed kartulite kasvatamisest Noirmoutier’ saarel pärinevad 18. sajandi lõpust. Alates 1796. aastast kutsusid saare ametiasutused kohalikke elanikke üles mitte kasvatama kartulit üksnes aedades, vaid ka selle jaoks sobivatel põldudel avamaal. Vendée departemangu arhiivi (Archives Départementales Vendéennesv) andmete kohaselt kasvatati 1860. aastal saarel kartulit 300 hektaril, juba sel ajal spetsialiseeruti varajasele saagile.

Alates 1875. aastast hakkasid Noirmoutier’ põllupidajad oma hea mainega ja haruldast toodangut müüma Saint-Nazaire’i, Nantes’i ja Angles’i turgudel (1881. aastal oli müügimaht 1 500 tonni), esimesed kaubasaadetised turustati juba alates maikuust. Toote tuntus oli nii suur, et 1880. aastatel hakkasid saarel kartuleid kasvatama Inglismaa ettevõtjad.

Seoses sooviga toote kvaliteeti pidevalt säilitada ja parandada aretati 1920. aastatel välja kuulus kartulisort ‛Bonnotte de Noirmoutier’, mis muutus alates 1938. aastast kvaliteetkartuli sünonüümiks (Jean Feytaud, la pomme de terre, Que Sais-je, 1949, lk 66).

1939. aastal asutati kaupmeeste ja tootjate vahelise konflikti taustal põllumajandustoote kaitse ühendus. See ühendus võimaldas luua Noirmoutier’ saarel kartulikasvatajate põllumajandusühistu, mis tootis alates 1950. aastast 4 000 tonni varajast kartulit aastas.

Umbes kolmkümmend selle ühistu liiget, keda kohapeal kutsuti nimega „Pataquos“, kasvatasid kartulit väikestes kartulikasvatusele orienteeritud põllumajanduslikes majapidamistes (nende suurus oli peaaegu kaks korda väiksem riigi keskmisest sarnasest majapidamisest). Need käsitöönduslikud tootjad andsid omandatud kogemusi sageli põlvest põlve edasi ning täiustasid oma tootmismeetodeid, mis võimaldas ära kasutada kogukonna sidusat ja vastikusel abil põhinevat tootmiskeskkonda.

Oskusteave väljendub eeskätt pinnase ettevalmistamises koos vagude ajamisega, kastmissüsteemide paigaldamises, saare tingimustega kohanenud sortide valikus, mille mugulad on valdavalt kollase sisuga, ning taimede regulaarses etteidandamises. Samuti hõlmab see koristamise juhtimist ja kontrollimist alates märtsi keskpaigast ning transpordi korraldamist ja toote ettevalmistamist, et säilitada selle värskus ja terviklikkus enne väljasaatmist.

Juba enam kui 20 aastat toimuvad aprilli lõpust kuni mai alguseni „Pomme de terre de Noirmoutier“ pidustused, milles osaleb alati tuhandeid inimesi. Põllumajandusühistu on moodustanud toote „Pomme de terre de Noirmoutier“ sõprade klubi, mis hõlmab nii tarbijaid kui ka toidublogide autoreid, lisaks Prantsusmaa ja välisriikide tuntud kokki.

Kartulit „Pomme de terre de Noirmoutier“ koristatakse kuni augusti lõpuni ning seda on alati kasvatatud lühikese aja jooksul avamaal. Tegemist on ühtlasi esimese kartuliga, mida kevade alguses Prantsusmaa turul müüakse. Kartulil on õhuke koor, mis eraldub enne keetmist hõlpsalt, iseloomulik on kartuli maksimaalne kuivainesisaldus.

Toote „Pomme de terre de Noirmoutier“ hea maine on välja kujunenud enam kui kahe sajandi jooksul seoses huviga, mida see toode on äratanud nii piirkonna kui ka välisriikide tarbijates. Kartuli omadused ning esimese saagi varajasus, lühike avamaal kasvatamise kestus, õhuke koor ja maksimaalne kuivainesisaldus on otseselt seotud kerge ja vett hästi läbilaskva mullastikuga, mis soojeneb kiiresti ja tagab mugulate kiire arengu. Kartulitaime iseloomulikku kasvutsüklit toetab samuti kõrge õhutemperatuur ja rohke päikesekiirgus (eriti kevadperioodil), mis on saarel märkimisväärselt suurem kui naabruses asuval mandriosal.

Kutsealane oskusteave ja tootmisetappide ning etteidandamise kollektiivne korraldamine, pinnase ettevalmistamine koos vagude ajamisega ning pidevalt toimuv aretustegevus on võimaldanud Noirmoutier’ saarel saavutada kartulikasvatuse hea maine, mis ei ole hilisemalt kordagi tuhmunud. Sellise korraldustegevuse jaoks on oluline ka asjaolu, et tegemist on saarega, mis tekitab ühistegevuse jaoks vajaliku sotsiaalse sidususe.

Tarbijad ja toitlustusasutuste kokad on juba paljude aastate jooksul osanud hinnata erinevaid võimalusi Noirmoutier’ kartuli kulinaarseks kasutamiseks (aurutamine, röstimine jne). Näiteks 1996. aastal müüdi Drouot’ hotellis Pierre Cornette de Saint-Cyri korraldatud oksjonil esimene 5kilogrammine kartulipartii 15 000 frangi eest. See on rohkem, kui makstakse trühvlite eest...

Kartulite „Pomme de terre de Noirmoutier“ hind on tänapäeval üldiselt 2–5 korda kõrgem kui teiste samal perioodil turustatavate kartulite puhul, seejuures moodustab selle kartuli turuosa alla 10 %.

Tegemist on Noirmoutier’ saare pärandi olulise elemendiga, samuti on see toode saare peamine põllumajanduslik tegevusala, toode „Pomme de terre de Noirmoutier“ toetab Noirmoutier’ saare elu ja identiteeti samaväärselt turismi, kalanduse ja soolatiikidega. Kartuli „Pomme de terre de Noirmoutier“ maine on endiselt hea ning hiljutiste arvamusküsitluste kohaselt on tegemist juhtiva piirkonnaga varajase kartuli kasvatamise poolest tuntud Prantsusmaa piirkondade seas.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

(viitemääruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

https://extranet.inao.gouv.fr/fichier/CDC-PDTNoirmoutier.pdf

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

---