# Uradni list C 322/2022

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 322 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6526. avgust 2022 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 322

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6526. avgust 2022

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | IV   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2022/C 322/01 | Menjalni tečaji eura — 25. avgust 2022 | 1 |
| | Svet |
| 2022/C 322/02 | Sklepi Sveta o ukrepih civilne zaščite v zvezi s podnebnimi spremembami | 2 |

Vsebina

Stran

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2022/C 322/01

Menjalni tečaji eura — 25. avgust 2022

1

Svet

2022/C 322/02

Sklepi Sveta o ukrepih civilne zaščite v zvezi s podnebnimi spremembami

2

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2022/C 322/03 | Objava spremenjenega enotnega dokumenta po odobritvi manjše spremembe v skladu z drugim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012 | 6 |

V   Objave

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2022/C 322/03

Objava spremenjenega enotnega dokumenta po odobritvi manjše spremembe v skladu z drugim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012

6

---

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 26.8.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 322/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 322/1

---

Menjalni tečaji eura (1)

25. avgust 2022

(2022/C 322/01)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 0,9970 |
| JPY | japonski jen | 136,07 |
| DKK | danska krona | 7,4374 |
| GBP | funt šterling | 0,84293 |
| SEK | švedska krona | 10,5525 |
| CHF | švicarski frank | 0,9616 |
| ISK | islandska krona | 140,30 |
| NOK | norveška krona | 9,6400 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 24,648 |
| HUF | madžarski forint | 408,93 |
| PLN | poljski zlot | 4,7578 |
| RON | romunski leu | 4,8758 |
| TRY | turška lira | 18,1120 |
| AUD | avstralski dolar | 1,4306 |
| CAD | kanadski dolar | 1,2881 |
| HKD | hongkonški dolar | 7,8234 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6006 |
| SGD | singapurski dolar | 1,3857 |
| KRW | južnokorejski won | 1 331,98 |
| ZAR | južnoafriški rand | 16,7903 |
| CNY | kitajski juan | 6,8317 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,5140 |
| IDR | indonezijska rupija | 14 753,15 |
| MYR | malezijski ringit | 4,4586 |
| PHP | filipinski peso | 55,842 |
| RUB | ruski rubelj | |
| THB | tajski bat | 35,732 |
| BRL | brazilski real | 5,0879 |
| MXN | mehiški peso | 19,8132 |
| INR | indijska rupija | 79,6555 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

0,9970

JPY

japonski jen

136,07

DKK

danska krona

7,4374

GBP

funt šterling

0,84293

SEK

švedska krona

10,5525

CHF

švicarski frank

0,9616

ISK

islandska krona

140,30

NOK

norveška krona

9,6400

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

24,648

HUF

madžarski forint

408,93

PLN

poljski zlot

4,7578

RON

romunski leu

4,8758

TRY

turška lira

18,1120

AUD

avstralski dolar

1,4306

CAD

kanadski dolar

1,2881

HKD

hongkonški dolar

7,8234

NZD

novozelandski dolar

1,6006

SGD

singapurski dolar

1,3857

KRW

južnokorejski won

1 331,98

ZAR

južnoafriški rand

16,7903

CNY

kitajski juan

6,8317

HRK

hrvaška kuna

7,5140

IDR

indonezijska rupija

14 753,15

MYR

malezijski ringit

4,4586

PHP

filipinski peso

55,842

RUB

ruski rubelj

THB

tajski bat

35,732

BRL

brazilski real

5,0879

MXN

mehiški peso

19,8132

INR

indijska rupija

79,6555

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

Svet

| 26.8.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 322/2 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 322/2

---

Sklepi Sveta o ukrepih civilne zaščite v zvezi s podnebnimi spremembami

(2022/C 322/02)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju naslednjega:

I.   UVOD

| 1. | OB OPOZARJANJU, da naj bi s cilji trajnostnega razvoja, določenimi v Agendi 2030 Združenih narodov, Pariškem sporazumu o podnebnih spremembah in Sendajskem okviru za zmanjševanje tveganja nesreč za obdobje 2015–2030, zmanjšali tveganje podnebnih nesreč; |
| --- | --- |

1.

| 2. | OB UPOŠTEVANJU člena 196 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), ki spodbuja sodelovanje med državami članicami pri odzivanju na nesreče, in člena 222 PDEU, v skladu s katerim Unija in njene države članice delujejo v duhu solidarnosti, če je država članica žrtev nesreče; |
| --- | --- |

2.

| 3. | OB UPOŠTEVANJU prednostne naloge, ki jo je Unija izrecno namenila zelenemu prehodu in varstvu biotske raznovrstnosti v okviru zelenega dogovora, cilja podnebne nevtralnosti iz Uredbe (EU) 2021/1119 ter projekta, podprtega s svežnjem za okrevanje, bolj zelene, odpornejše Evrope, ki je bolje pripravljena na soočanje s sedanjimi in prihodnjimi izzivi, tudi pri zunanjem delovanju; |
| --- | --- |

3.

| 4. | OB POUDARJANJU, da ima mehanizem Unije na področju civilne zaščite, vzpostavljen leta 2001 in okrepljen zlasti v letih 2013, 2019 in 2021, vse pomembnejšo vlogo pri odzivanju Evrope na naravne nesreče in nesreče, ki jih povzroči človek, da nedavna sprememba mehanizma Unije na področju civilne zaščite določa cilje za odpornost na nesreče na podlagi sedanjih in v prihodnost usmerjenih scenarijev ter da navedeni mehanizem prispeva k doseganju splošnih ciljev Unije glede financiranja na področju podnebja in biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | OB SKLICEVANJU na sklepe Sveta z dne 4. junija 2009 o ozaveščanju na področju civilne zaščite, z dne 30. novembra 2009 o okviru Skupnosti za preprečevanje nesreč v EU in z dne 3. oktobra 2011 o vlogi prostovoljnih dejavnosti v socialni politiki, v katerih je poudarjeno, da prostovoljne dejavnosti koristijo prostovoljcem, skupnostim in družbi kot celoti; ustanovitev evropske solidarnostne enote leta 2018; pomen civilne družbe ter državljanov in državljank za povečanje varnosti in odpornosti; ter zaveze Unije za evropsko leto mladih 2022; |
| --- | --- |

5.

| 6. | OB OPOZARJANJU na sklepe Sveta z dne 3. junija 2021 o oblikovanju Evrope, odporne proti podnebnim spremembam – nova strategija EU za prilagajanje podnebnim spremembam, in z dne 23. novembra 2021 o krepitvi pripravljenosti, zmogljivosti odzivanja in odpornosti na prihodnje krize; |
| --- | --- |

6.

| 7. | OB UGOTAVLJANJU, da so učinki podnebnih sprememb očitni in da ekstremni pojavi, povezani s podnebnimi spremembami, postajajo pogostejši, intenzivnejši in vztrajnejši, kar povečuje tveganje človeških, materialnih in naravnih izgub, ter poudarja, da morajo države članice ukrepati na tem področju; |
| --- | --- |

7.

| 8. | OB PRIZNAVANJU znanstvenih ocen podnebnih sprememb, njihovih posledic in morebitnih prihodnjih tveganj ter možnosti prilagajanja in blažitve, ki jih je pripravil Medvladni forum Združenih narodov za podnebne spremembe; |
| --- | --- |

8.

| 9. | OB PRIZNAVANJU ranljivosti evropskega prebivalstva in ozemelj, kar zadeva njihovo raznolikost, zlasti v zvezi s sredozemskim bazenom, gorskimi in gozdnimi območji, poplavnimi ravnicami, morji, obalami in otoškimi ozemlji, Arktičnimi ozemlji ter najbolj oddaljenimi regijami in mestnimi območji; |
| --- | --- |

9.

| 10. | OB UGOTAVLJANJU pomembne vloge makroregionalnih strategij Unije kot enega od instrumentov zunanje politike za spopadanje s posledicami podnebnih sprememb in krepitev odpornosti; |
| --- | --- |

10.

II.   SVET EVROPSKE UNIJE

| 1. | PONOVNO POTRJUJE načelo solidarnosti pri reševanju izzivov, ki jih prinašajo podnebne spremembe v Uniji in po svetu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | OPOZARJA, da so države članice v prvi vrsti odgovorne za zaščito svojih prebivalcev, okolja in premoženja, vključno s kulturno dediščino; |
| --- | --- |

2.

| 3. | POUDARJA vlogo sodelovanja javnosti in prostovoljcev, ki prispeva, kot je bilo poudarjeno že v navedenih sklepih z dne 3. oktobra 2011, k razvoju aktivnega državljanstva, demokracije in socialne kohezije ter s tem k izvajanju temeljnih vrednot in načel Unije ter odpornosti na področju civilne zaščite; |
| --- | --- |

3.

| 4. | MENI, da morajo biti države članice in institucije Unije zaradi podnebnih sprememb pripravljene na spopadanje z obsežnimi, večsektorskimi čezmejnimi nesrečami s kaskadnimi učinki, ki se lahko zgodijo sočasno in pogosteje v Uniji in zunaj nje ter katerih posledice bi lahko močno vplivale na človeško življenje in dejavnosti ter biotsko raznovrstnost; |
| --- | --- |

4.

| 5. | UGOTAVLJA, da mora Unija razviti skladnejši in proaktivnejši sistemski pristop za povečanje odpornosti na posledice podnebnih sprememb v vseh fazah cikla obvladovanja nesreč, ki vključuje preprečevanje, pripravljenost, odzivanje in okrevanje; |
| --- | --- |

5.

| 6. | POUDARJA pomen izmenjave in združevanja znanja, strokovnega znanja in inovacij, pa tudi izkušenj, pridobljenih od držav članic in Komisije; |
| --- | --- |

6.

| 7. | PRIZNAVA, da bi morali biti ukrepi, ki so jih sprejele države članice in evropske institucije v okviru prilagajanja posledicam podnebnih sprememb v skladu s strategijo EU za prilagajanje podnebnim spremembam, namenjeni dopolnjevanju prizadevanj Unije na področju obvladovanja tveganja nesreč; |
| --- | --- |

7.

| 8. | POUDARJA pomen zadostnega števila mednarodno prenosljivih zmogljivosti v državah članicah, evropskega nabora civilne zaščite in strateške evropske rezerve zmogljivosti (rescEU), pripravljene za hitro in učinkovito odzivanje na nesreče, povezane s podnebnimi spremembami, kadar obseg izrednih razmer presega možnosti države, da se sama odzove; |
| --- | --- |

8.

| 9. | UGOTAVLJA, da ima mehanizem Unije na področju civilne zaščite pomembno vlogo pri obvladovanju nesreč, krepi partnerstva Unije in prispeva k evropski kulturi civilne zaščite; |
| --- | --- |

9.

| 10. | POZIVA države članice, naj:






  a) | v ciklu obvladovanja nesreč upoštevajo tveganja, povezana s podnebnimi spremembami, na primer z izkoriščanjem orodij, ki sta jih skupaj vzpostavili Komisija in Evropska agencija za okolje, kot je platforma Climate-ADAPT; |
| --- | --- | --- |

10.

a)

v ciklu obvladovanja nesreč upoštevajo tveganja, povezana s podnebnimi spremembami, na primer z izkoriščanjem orodij, ki sta jih skupaj vzpostavili Komisija in Evropska agencija za okolje, kot je platforma Climate-ADAPT;

| b) | spodbujajo delo in raziskave o tem, kako bi bilo mogoče pregledati učinke podnebnih sprememb in jih vključiti v njihove sisteme za obvladovanje tveganja nesreč; takšno delo in raziskave vključijo v nacionalno oceno tveganja držav članic, razvoj ocene zmogljivosti obvladovanja tveganja in izboljšanje načrtovanja obvladovanja tveganja nesreč iz člena 6 Sklepa št. 1313/2013/EU o mehanizmu Unije na področju civilne zaščite; |
| --- | --- |

b)

spodbujajo delo in raziskave o tem, kako bi bilo mogoče pregledati učinke podnebnih sprememb in jih vključiti v njihove sisteme za obvladovanje tveganja nesreč; takšno delo in raziskave vključijo v nacionalno oceno tveganja držav članic, razvoj ocene zmogljivosti obvladovanja tveganja in izboljšanje načrtovanja obvladovanja tveganja nesreč iz člena 6 Sklepa št. 1313/2013/EU o mehanizmu Unije na področju civilne zaščite;

| c) | podpirajo in združujejo raziskave in inovacije za izboljšanje nacionalnih zmogljivosti civilne zaščite v okviru podnebnih sprememb, zlasti prek mreže znanja za evropsko civilno zaščito (v nadaljnjem besedilu: mreža znanja), in v tem okviru prek centrov odličnosti, univerz, raziskovalcev in tematskih skupnosti ali strokovnih centrov; |
| --- | --- |

c)

podpirajo in združujejo raziskave in inovacije za izboljšanje nacionalnih zmogljivosti civilne zaščite v okviru podnebnih sprememb, zlasti prek mreže znanja za evropsko civilno zaščito (v nadaljnjem besedilu: mreža znanja), in v tem okviru prek centrov odličnosti, univerz, raziskovalcev in tematskih skupnosti ali strokovnih centrov;

| d) | spodbujajo naložbe v raziskave in inovacije na področju civilne zaščite v okviru podnebnih sprememb ter mobilizirajo ustrezna evropska sredstva; |
| --- | --- |

d)

spodbujajo naložbe v raziskave in inovacije na področju civilne zaščite v okviru podnebnih sprememb ter mobilizirajo ustrezna evropska sredstva;

| e) | razvijejo ustrezne ukrepe za preprečevanje in pripravljenost, vključno z zagotavljanjem razpoložljivosti zadostnih zmogljivosti, usmerjenih v tveganja, ki so posledica podnebnih sprememb, kot so gozdni požari in poplave, ki pomenijo vse večje tveganje za državljane in državljanke Unije; |
| --- | --- |

e)

razvijejo ustrezne ukrepe za preprečevanje in pripravljenost, vključno z zagotavljanjem razpoložljivosti zadostnih zmogljivosti, usmerjenih v tveganja, ki so posledica podnebnih sprememb, kot so gozdni požari in poplave, ki pomenijo vse večje tveganje za državljane in državljanke Unije;

| f) | v zvezi s tem si prizadevajo za razvoj zmogljivosti evropskega nabora civilne zaščite in rescEU, ki med drugim temeljijo na sedanjih in v prihodnost usmerjenih scenarijih iz člena 10 Sklepa št. 1313/2013/EU, ob upoštevanju ugotovljenih in nastajajočih tveganj ter splošnih zmogljivosti in vrzeli na ravni Unije, zlasti na področju gašenja gozdnih požarov iz zraka, kemičnih, bioloških, radioloških in jedrskih nesreč, nujne medicinske pomoči ter prevoza, logistike in zatočišča; |
| --- | --- |

f)

v zvezi s tem si prizadevajo za razvoj zmogljivosti evropskega nabora civilne zaščite in rescEU, ki med drugim temeljijo na sedanjih in v prihodnost usmerjenih scenarijih iz člena 10 Sklepa št. 1313/2013/EU, ob upoštevanju ugotovljenih in nastajajočih tveganj ter splošnih zmogljivosti in vrzeli na ravni Unije, zlasti na področju gašenja gozdnih požarov iz zraka, kemičnih, bioloških, radioloških in jedrskih nesreč, nujne medicinske pomoči ter prevoza, logistike in zatočišča;

| g) | poskrbijo, da bodo operacije civilne zaščite bolj zelene in trajnostne v vseh fazah cikla obvladovanja nesreč, ter spodbujajo raziskave, inovacije in izmenjavo znanja; |
| --- | --- |

g)

poskrbijo, da bodo operacije civilne zaščite bolj zelene in trajnostne v vseh fazah cikla obvladovanja nesreč, ter spodbujajo raziskave, inovacije in izmenjavo znanja;

| h) | pri pomoči, zagotovljeni v okviru mehanizma Unije na področju civilne zaščite, upoštevajo vplive na okolje in podnebne spremembe, zlasti z združevanjem virov, kjer je to primerno; |
| --- | --- |

h)

pri pomoči, zagotovljeni v okviru mehanizma Unije na področju civilne zaščite, upoštevajo vplive na okolje in podnebne spremembe, zlasti z združevanjem virov, kjer je to primerno;

| i) | podpirajo pripravljenost in odpornost prebivalstva, izpostavljenega tveganjem, povezanim s podnebnimi spremembami, s posebnimi informacijami, izobraževanjem, usposabljanjem in vajami, ki lahko vključujejo nacionalno in podnacionalno raven ter celo čezmejno razsežnost, pri čemer se posebna pozornost nameni posebej ranljivim osebam; |
| --- | --- |

i)

podpirajo pripravljenost in odpornost prebivalstva, izpostavljenega tveganjem, povezanim s podnebnimi spremembami, s posebnimi informacijami, izobraževanjem, usposabljanjem in vajami, ki lahko vključujejo nacionalno in podnacionalno raven ter celo čezmejno razsežnost, pri čemer se posebna pozornost nameni posebej ranljivim osebam;

| j) | okrepijo prostovoljske organizacije kot sestavni del civilne zaščite; |
| --- | --- |

j)

okrepijo prostovoljske organizacije kot sestavni del civilne zaščite;

| k) | v zvezi s tem razmislijo o vključitvi spontanih pobud v odzivne ukrepe, kjer je to primerno in v sodelovanju z lokalnimi organi; |
| --- | --- |

k)

v zvezi s tem razmislijo o vključitvi spontanih pobud v odzivne ukrepe, kjer je to primerno in v sodelovanju z lokalnimi organi;

| l) | poudarjajo pomen prispevka državljanov in državljank k njihovi varnosti in odpornosti ter spodbujajo vse pobude, katerih cilj je ovrednotiti, priznati in po potrebi s pravnim okvirom spodbujati njihovo dejavno udeležbo v prostovoljnih ukrepih in ureditvah za odzivanje na nesreče; |
| --- | --- |

l)

poudarjajo pomen prispevka državljanov in državljank k njihovi varnosti in odpornosti ter spodbujajo vse pobude, katerih cilj je ovrednotiti, priznati in po potrebi s pravnim okvirom spodbujati njihovo dejavno udeležbo v prostovoljnih ukrepih in ureditvah za odzivanje na nesreče;

| m) | v zvezi s tem upoštevajo posebno vlogo mladih; |
| --- | --- |

m)

v zvezi s tem upoštevajo posebno vlogo mladih;

| n) | spodbujajo državljane in državljanke, ki dejavno sodelujejo kot akterji svoje varnosti in odpornosti ali kot člani nacionalnih ali lokalnih civilnih struktur, ki prispevajo k civilni zaščiti, in sicer z naslednjimi tremi razsežnostmi:






  i) | opozarjanje: pojasnitev vloge in odgovornosti različnih institucij pri izdajanju ciljno usmerjenih opozoril prizadetim osebam, tudi z uporabo sodobnih informacijskih in komunikacijskih tehnologij; |
| --- | --- | --- |

n)

spodbujajo državljane in državljanke, ki dejavno sodelujejo kot akterji svoje varnosti in odpornosti ali kot člani nacionalnih ali lokalnih civilnih struktur, ki prispevajo k civilni zaščiti, in sicer z naslednjimi tremi razsežnostmi:

i)

opozarjanje: pojasnitev vloge in odgovornosti različnih institucij pri izdajanju ciljno usmerjenih opozoril prizadetim osebam, tudi z uporabo sodobnih informacijskih in komunikacijskih tehnologij;

| ii) | zagotavljanje informacij: ozaveščanje javnosti o s tem povezanih tveganjih, zlasti na območjih, ki so najbolj izpostavljena posledicam podnebnih sprememb, z razširjanjem informacij javnosti in organizacijo dejavnosti usposabljanja, tudi na prostovoljni osnovi; |
| --- | --- |

ii)

zagotavljanje informacij: ozaveščanje javnosti o s tem povezanih tveganjih, zlasti na območjih, ki so najbolj izpostavljena posledicam podnebnih sprememb, z razširjanjem informacij javnosti in organizacijo dejavnosti usposabljanja, tudi na prostovoljni osnovi;

| iii) | mobilizacija: spodbujanje mrež državljanov in državljank, združenj ter prostovoljcev in prostovoljk, ki sodelujejo pri pobudah za preprečevanje tveganj, odzivanju na nesreče in usposabljanju za prvo pomoč; |
| --- | --- |

iii)

mobilizacija: spodbujanje mrež državljanov in državljank, združenj ter prostovoljcev in prostovoljk, ki sodelujejo pri pobudah za preprečevanje tveganj, odzivanju na nesreče in usposabljanju za prvo pomoč;

| o) | upoštevajo pomen dolgoročnih izrednih razmer in vse večja tveganja, ki jih lahko pomenijo za sisteme civilne zaščite na nacionalni in evropski ravni; |
| --- | --- |

o)

upoštevajo pomen dolgoročnih izrednih razmer in vse večja tveganja, ki jih lahko pomenijo za sisteme civilne zaščite na nacionalni in evropski ravni;

| p) | preučijo vpliv podnebnih sprememb v mednarodnih ukrepih civilne zaščite, in sicer s krepitvijo sodelovanja ter podpiranjem obvladovanja nesreč in kriz; |
| --- | --- |

p)

preučijo vpliv podnebnih sprememb v mednarodnih ukrepih civilne zaščite, in sicer s krepitvijo sodelovanja ter podpiranjem obvladovanja nesreč in kriz;

| 11. | POZIVA Komisijo, naj:






  a) | si na podlagi nacionalnih poročil držav članic o oceni tveganja prizadeva za redno posodabljanje „medsektorskega pregleda tveganj naravnih nesreč in nesreč, ki jih povzroči človek, s katerimi bi se Unija lahko soočila“, pri čemer upošteva vplive podnebnih sprememb; |
| --- | --- | --- |

11.

a)

si na podlagi nacionalnih poročil držav članic o oceni tveganja prizadeva za redno posodabljanje „medsektorskega pregleda tveganj naravnih nesreč in nesreč, ki jih povzroči človek, s katerimi bi se Unija lahko soočila“, pri čemer upošteva vplive podnebnih sprememb;

| b) | zagotovi, da se vplivi podnebnih sprememb sistematično upoštevajo v celotnem ciklu obvladovanja nesreč; |
| --- | --- |

b)

zagotovi, da se vplivi podnebnih sprememb sistematično upoštevajo v celotnem ciklu obvladovanja nesreč;

| c) | zagotovi, da mehanizem Unije na področju civilne zaščite upošteva raznolikost nesreč na način, ki je odziven in prilagodljiv ter po možnosti proaktiven; |
| --- | --- |

c)

zagotovi, da mehanizem Unije na področju civilne zaščite upošteva raznolikost nesreč na način, ki je odziven in prilagodljiv ter po možnosti proaktiven;

| d) | poveča razpoložljivost strokovnjakov na področju okolja in podnebnih sprememb za napotitev v okviru mehanizma Unije na področju civilne zaščite; |
| --- | --- |

d)

poveča razpoložljivost strokovnjakov na področju okolja in podnebnih sprememb za napotitev v okviru mehanizma Unije na področju civilne zaščite;

| e) | spodbuja dopolnjevanje mehanizma Unije na področju civilne zaščite z drugimi mehanizmi Unije za krizno upravljanje; |
| --- | --- |

e)

spodbuja dopolnjevanje mehanizma Unije na področju civilne zaščite z drugimi mehanizmi Unije za krizno upravljanje;

| f) | podpira raziskave in inovacije na področju civilne zaščite, in sicer z vzpostavitvijo popisa razpoložljivega znanja in obogatitvijo mreže znanja, centra znanja za obvladovanje tveganja nesreč in centrov odličnosti, ki bi lahko bili ustanovljeni v tem okviru, ter centrov, ki jih vzdržujejo mednarodne organizacije; |
| --- | --- |

f)

podpira raziskave in inovacije na področju civilne zaščite, in sicer z vzpostavitvijo popisa razpoložljivega znanja in obogatitvijo mreže znanja, centra znanja za obvladovanje tveganja nesreč in centrov odličnosti, ki bi lahko bili ustanovljeni v tem okviru, ter centrov, ki jih vzdržujejo mednarodne organizacije;

| g) | okrepi in prilagodi instrumente, orodja in platforme Unije za obvladovanje nesreč in kriz ter podporo pri odločanju v okviru skupnega komunikacijskega in informacijskega sistema za primer nesreč, Evropske opazovalnice za suše, evropskega sistema za poznavanje poplavnih razmer, evropskega informacijskega sistema za gozdne požare ter programov Galileo, Copernicus in vladnih satelitskih komunikacij EU; |
| --- | --- |

g)

okrepi in prilagodi instrumente, orodja in platforme Unije za obvladovanje nesreč in kriz ter podporo pri odločanju v okviru skupnega komunikacijskega in informacijskega sistema za primer nesreč, Evropske opazovalnice za suše, evropskega sistema za poznavanje poplavnih razmer, evropskega informacijskega sistema za gozdne požare ter programov Galileo, Copernicus in vladnih satelitskih komunikacij EU;

| h) | izboljša zmogljivosti za predvidevanje in odzivanje Centra za usklajevanje nujnega odziva, zlasti s preučitvijo, kako bolje uporabiti tehnološke inovacije, vključno z umetno inteligenco in razpoložljivimi viri podatkov, za odkrivanje in predvidevanje skrajnih podnebnih tveganj; |
| --- | --- |

h)

izboljša zmogljivosti za predvidevanje in odzivanje Centra za usklajevanje nujnega odziva, zlasti s preučitvijo, kako bolje uporabiti tehnološke inovacije, vključno z umetno inteligenco in razpoložljivimi viri podatkov, za odkrivanje in predvidevanje skrajnih podnebnih tveganj;

| i) | spodbuja bolj zelene in trajnostne evropske operacije civilne zaščite s podpiranjem raziskav in inovacij, pripravo pregleda trenutnega stanja in pripravo smernic za dobro prakso na tem področju; |
| --- | --- |

i)

spodbuja bolj zelene in trajnostne evropske operacije civilne zaščite s podpiranjem raziskav in inovacij, pripravo pregleda trenutnega stanja in pripravo smernic za dobro prakso na tem področju;

| j) | še naprej spodbuja sodelovanje civilne družbe pri preprečevanju podnebnih sprememb in operativnem odzivu nanje s podpiranjem prispevkov državljanov in državljank k njihovi varnosti in odpornosti ter s spodbujanjem pobud za odzivanje na nesreče, ki temeljijo na prostovoljstvu, v sodelovanju z nacionalnimi ali podnacionalnimi organi, tudi z evropskimi nagradami; |
| --- | --- |

j)

še naprej spodbuja sodelovanje civilne družbe pri preprečevanju podnebnih sprememb in operativnem odzivu nanje s podpiranjem prispevkov državljanov in državljank k njihovi varnosti in odpornosti ter s spodbujanjem pobud za odzivanje na nesreče, ki temeljijo na prostovoljstvu, v sodelovanju z nacionalnimi ali podnacionalnimi organi, tudi z evropskimi nagradami;

| k) | razvija programe usposabljanja in vaje za obvladovanje okoljskih in podnebnih nesreč, tudi v okviru programa EU za usposabljanje, ter spodbuja razpoložljivosti strokovnega znanja za napotitev v okviru mehanizma Unije na področju civilne zaščite; |
| --- | --- |

k)

razvija programe usposabljanja in vaje za obvladovanje okoljskih in podnebnih nesreč, tudi v okviru programa EU za usposabljanje, ter spodbuja razpoložljivosti strokovnega znanja za napotitev v okviru mehanizma Unije na področju civilne zaščite;

| l) | preuči vprašanje podnebnih sprememb v mednarodnih ukrepih civilne zaščite, tudi s spodbujanjem izmenjave izkušenj in dobrih praks s partnerji, na primer na Zahodnem Balkanu in v okviru evropske sosedske politike; |
| --- | --- |

l)

preuči vprašanje podnebnih sprememb v mednarodnih ukrepih civilne zaščite, tudi s spodbujanjem izmenjave izkušenj in dobrih praks s partnerji, na primer na Zahodnem Balkanu in v okviru evropske sosedske politike;

| 12. | POZIVA Komisijo, naj Svetu poroča o napredku, doseženem v okviru svojih triletnih poročil o mehanizmu Unije na področju civilne zaščite, in poziva države članice, naj Komisiji pomagajo pri tej nalogi. |
| --- | --- |

12.

---

V Objave

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 26.8.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 322/6 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 322/6

---

Objava spremenjenega enotnega dokumenta po odobritvi manjše spremembe v skladu z drugim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012

(2022/C 322/03)

Evropska komisija je odobrila to manjšo spremembo v skladu s tretjim pododstavkom člena 6(2) Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 664/2014 (1).

Zahtevek za odobritev te manjše spremembe je na voljo za vpogled v zbirki podatkov Komisije eAmbrosia.

ENOTNI DOKUMENT

„KORČULANSKO MASLINOVO ULJE“

EU št.: PDO-HR-01351-AM01 — 5.5.2022

ZOP ( X ) ZGO ( )

1.   Ime

„Korčulansko maslinovo ulje“

2.   Država članica ali tretja država

Hrvaška

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1.   Vrsta proizvoda

Skupina 1.5 Olja in masti (maslo, margarina, olje itn.)

3.2.   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

„Korčulansko maslinovo ulje“ je ekstra deviško oljčno olje, pridobljeno izključno z mehanskimi postopki neposredno iz plodov oljke.

„Korčulansko maslinovo ulje“ mora imeti pri dajanju na trg naslednje fizikalno-kemijske in organoleptične značilnosti:

| — | vsebnost prostih maščobnih kislin ≤ 0,6 % |
| --- | --- |

—

vsebnost prostih maščobnih kislin ≤ 0,6 %

| — | peroksidno število ≤ 12 mEq/kg |
| --- | --- |

—

peroksidno število ≤ 12 mEq/kg

| — | K232 ≤ 2,50 |
| --- | --- |

—

K232 ≤ 2,50

| — | K270 ≤ 0,22 |
| --- | --- |

—

K270 ≤ 0,22

| — | barva je v razponu od zlato rumene do zelene |
| --- | --- |

—

barva je v razponu od zlato rumene do zelene

| — | vonj je izrazit, po zelenem plodu in listju oljke (mediana sadežnosti ≥ 2,5) |
| --- | --- |

—

vonj je izrazit, po zelenem plodu in listju oljke (mediana sadežnosti ≥ 2,5)

| — | okus izrazito in enotno srednje do intenzivno grenak in pikanten, ki ostane v ustih (mediana grenkosti in pikantnosti ≥ 3). |
| --- | --- |

—

okus izrazito in enotno srednje do intenzivno grenak in pikanten, ki ostane v ustih (mediana grenkosti in pikantnosti ≥ 3).

3.3.   Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

Osnovna surovina za proizvodnjo oljčnega olja „Korčulansko maslinovo ulje“ so plodovi oljk avtohtonih sort lastovke in drobnice, bodisi posamezno bodisi v kombinaciji kot minimalni delež 80 %. Druge sorte, ki se pridelujejo na geografskem območju iz točke 4, znašajo največ 20 % deleža v celotni predelavi oljk za proizvodnjo oljčnega olja „Korčulansko maslinovo ulje“ in nimajo bistvenega vpliva na končno kakovost proizvoda.

3.4.   Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Vse faze proizvodnje oljčnega olja „Korčulansko maslinovo ulje“ od pridelave, obiranja in predelave oljk morajo potekati na opredeljenem geografskem območju iz točke 4.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Skladiščenje in ustekleničenje morata prav tako potekati na opredeljenem geografskem območju iz točke 4, da se ohranijo posebne organoleptične značilnosti in kakovost proizvoda, ki bi se s pretakanjem olja lahko poslabšale. Vsako večkratno pretakanje olja zunaj opredeljenega geografskega območja ali dolg prevoz po morju zaradi omejenih prometnih povezav otoka Korčule s celino bi nazadnje lahko škodilo kakovosti olja. To so razlogi, zakaj proizvod ne more biti pakiran zunaj opredeljenega geografskega območja. „Korčulansko maslinovo ulje“ se trži v stekleni embalaži (temno steklo) s prostornino, ki ne presega enega litra. Lahko se uporabijo tudi do 5-litrske pločevinaste posode, namenjene za to vrsto proizvoda, če njihovega sistema za zapiranje po odprtju ni mogoče vrniti v prvotno stanje.

3.6.   Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Pri označevanju proizvoda je treba navesti letnik obiranja. Pri dajanju na trg mora vsako pakiranje nositi kolektivni znak. Videz kolektivnega znaka je prikazan v nadaljevanju.

Image 1

Vsi uporabniki te označbe porekla, ki dajejo na trg proizvod v skladu s specifikacijo proizvoda, imajo pravico do uporabe kolektivnega znaka pod enakimi pogoji.

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja

Območje proizvodnje oljčnega olja „Korčulansko maslinovo ulje“ zajema celotni otok Korčulo, ki mu pripadajo katastrske občine Vela Luka, Blato, Smokvica, Čara, Račišće, Pupnat, Žrnovo, Korčula in Lumbarda.

Otok Korčulo na zahodni strani od otoka Hvara loči 15 kilometrov širok Korčulski preliv, na severu od polotoka Pelješca 2,5 kilometra širok Pelješki preliv, na jugu pa od otoka Lastova 13 kilometrov širok Lastovski preliv.

5.   Povezava z geografskim območjem

Posebnosti geografskega območja

Na otoku Korčuli prevladujejo gričevnate kamnitne površine, na katerih je veliko kamenja, rodovitne prsti pa je malo. Ta plodna tla so očiščena kamenja in spremenjena v terase, kamenje s teh tal pa se je uporabilo za izgradnjo suhih zidov, ki so ograjevali terase. Suhi zidovi so zadrževali rodovitno prst na terasah oziroma so preprečevali njeno spiranje med deževnimi obdobji. Na teh terasastih rodovitnih tleh, ograjenih s suhimi zidovi, se gojijo nasadi oljk predvsem avtohtonih sort lastovke in drobnice.

Glavni vrsti rodovitnih tal sestavljata skupini: rigolana tla teras in rigolana tla polj. Rigolana tla so najpogosteje iz pokarbonatne rjave prsti in jerovice (terra rossa).

Otok Korčula ima sredozemsko podnebje, za katero so značilne mile zime ter suha in vroča poletja. Povprečne temperature so visoke zaradi močne osončenosti. Povprečne letne temperature na otoku Korčuli se gibljejo med 15,6 °C in 16,8 °C. Najtoplejši mesec je julij s povprečno vrednostjo 25,9 °C, najhladnejši pa februar s povprečno temperaturo 9,1 °C.

Otok Korčula je z vidika osončenosti zelo ugoden za pridelavo oljk. Največja osončenost je v juliju in znaša 373,7 (približno 12 ur dnevno), najmanjša pa je decembra in znaša 125,3 (približno 4 ure dnevno).

Glede na letno količino padavin je podnebje na otoku Korčuli vlažno. Največ padavin je v hladnejšem delu leta, od oktobra do marca, ko je povprečna mesečna količina padavin od 80 mm do 150 mm. Najmanj padavin je od junija do avgusta, s povprečnimi količinami med 30 mm in 45 mm.

Človeški dejavniki

Pri oblikovanju krajine otoka Korčule je imelo osrednjo vlogo njegovo prebivalstvo. Pridelovalci oljk so z lastnimi rokami obdelali gričevnate kamnite površine, jih spremenili v terasasto rodovitno prst in jo prilagodili gojenju oljk, ograjenih s suhimi zidovi. Zaradi težke dostopnosti gričevnatih terasastih površin ni možna uporaba večjih mehanskih strojev, zato obiranje poteka ročno in z ročnimi mehanskimi pripomočki.

Na otoku Korčuli so se od vekomaj menjavali gospodarji, tako da so mnogi zgodovinski dogodki vplivali na življenje in razvoj kmetijskih rastlin. Od časov starogrške kolonizacije, rimske in beneške vladavine na otoku Korčuli številni zgodovinski dokazi pričajo o gojenju oljk in proizvodnji oljčnege olja. Z začetkom beneške vladavine na otoku Korčuli pisni viri navajajo, „da je beneška oblast odkupovala olje po zelo nizki ceni, kar je prebivalstvo tega otoka prisililo v tihotapljenje olja. Čeprav so bile uvedene stroge kazni, podatki kažejo, da je korčulsko olje uspelo priti tudi do Trsta.“ (S. Dokoza: Iz ekonomske in socialne zgodovine Blata do XVIII. st., Zbornik del Blato (Iz gospodarske i društvene povijesti Blata do XVIII. st, Zbornik radova Blato), 2003).

Posebnosti proizvoda

Posebnost oljčnemu olju „Korčulansko maslinovo ulje“ daje izbor avtohtonih sort lastovke in drobnice, ki na otoku Korčuli zavzemata 80-odstotni delež.

Pavle Bakarić v znanstvenem delu (Znanstveni rad P. Bakarić, Elajografija otoka Korčule, 1995) navaja, da se avtohtoni sorti lastovka in drobnica po svojih morfoloških, bioloških in gospodarskih značilnostih razlikujeta od drugih sort na otoku Korčuli (velike lastovke, vrtušćice, oblice). Prav tako navaja, da imata ti dve sorti visoko vsebnost olja v svežem plodu (od 16,40 % do 24 %) v primerjavi z drugimi sortami.

Posebnost oljčnega olja „Korčulansko maslinovo ulje“ je poudarjen vonj po zelenem plodu in listju oljke ter enoten srednje do intenzivno grenak in pikanten okus, kar je posledica večjega deleža skupnih fenolov, ki določajo organoleptične značilnosti oziroma grenkost in pikantnost. To je razvidno iz opravljenih raziskav (M. Žanetić, D. Škevin, E.Vitanović, M. Jukić Špika in S. Perica, Preizkušanje fenolnih spojin in senzorični profil dalmatinskih deviških oljčnih olj (Ispitivanje fenolnih spojeva i senzorski profil dalmatinskih djevičanskih maslinovih ulja), Pomologia croatica, zv. 17, 2011), v katerih je bilo ugotovljeno, da ima največji delež skupnih fenolov oljčno olje iz sort lastovka in drobnica (več kot 350 mg/kg) v primerjavi z drugima analiziranima sortama (oblica in levantinka), katerih vsebnost skupnih fenolov znaša 161,15 mg/kg. Prav tako je bilo ugotovljeno, da ima sorta lastovka največji delež hidroksitirosola (214,32 mg/kg), sorta drobnica pa ima največji delež tirosola (84,37 mg/kg) v primerjavi z drugimi analiziranimi sortami. Fenolne spojine v oljčnem olju iz sort lastovke in drobnice povzročijo močno oksidacijsko stabilnost in dobro obstojnost oljčnega olja iz teh sort. Velik delež fenolnih spojin vpliva na grenkost in pikantnost oljčnega olje „Korčulansko maslinovo ulje“ (mediana grenkosti in pikantnosti je ≥ 3), njihova usklajenost pa je najbolj izrazita prav pri sortah drobnice in lastovke, iz katerih se navedeno oljčno olje tudi proizvaja.

Danes se z gojenjem oljk in proizvodnjo oljčnega olja na otoku Korčuli ukvarja približno 1 000 kmetijskih gospodarstev in deset oljarjev, oljkarstvo pa je pomembna gospodarska dejavnost otoka Korčule. Ime „Korčulansko maslinovo ulje“ se še danes uporablja v vsakdanjem govoru in na trgu (npr. dobavnica in odpremnica, Presa d.o.o., Zlokić d.o.o., 2014).

Vzročna povezava

Na posebnost oljčnega olja „Korčulansko maslinovo ulje“ vplivajo talne in podnebne razmere otoka Korčule in človek.

Da bi kultivirali gričevnate in kamnite površine otoka Korčule, so jih lokalni prebivalci spremenili v terase, ki so ograjene s suhimi zidovi in na katerih se gojijo oljčni nasadi predvsem sort lastovke in drobnice. Te so tudi pristna krajinska značilnost otoka Korčula.

Posebne razmere tal in podnebja so vplivale na proizvajalce, da so izbrali sorti lastovka in drobnica, ki sta se najbolje prilagodili navedenim razmeram, tako da na otoku Korčuli zavzemata 80-odstotni delež.

Zaradi geografskega položaja na otoku Korčuli prevladujejo zelo visoke dnevne temperature z zelo veliko osončenostjo, kar je ugodno za gojenje in rast oljk, zlasti sort lastovka in drobnica, ki sta zelo odporni proti suši, ter za posebno dolgo obdobje obiranja od oktobra do začetka februarja.

Ročno obiranje oljk lokalnim proizvajalcem omogoča, da lahko določijo idealen čas za obiranje oljk, kar neposredno vpliva na visok delež fenolov, ki dajo oljčnemu olju „Korčulansko maslinovo olje“ srednje do intenzivno grenak in pikanten okus.

Posebne podnebne razmere otoka Korčule z veliko osončenostjo in majhno količino padavin v poletnih mesecih prav tako neposredno vplivajo na povečanje deleža fenolov v oljih iz sort lastovka in drobnica, ki je v izvedenih preizkusih dokazano večji kot pri drugih analiziranih sortah in daje oljčnemu olju „Korčulansko maslinovo olje“ njegovo posebnost.

Sklic na objavo specifikacije proizvoda

https://poljoprivreda.gov.hr/UserDocsImages/dokumenti/hrana/proizvodi_u_postupku_zastite-zoi-zozp-zts/Izmijenjena_specifikacija_Korculansko_maslinovo_ulje_012022.pdf

---

(1)  UL L 179, 19.6.2014, str. 17.

---