# Euroopa Liidu C 72/2020

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 72 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 63. aastakäik5. märts 2020 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 72

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

63. aastakäik5. märts 2020

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | ARVAMUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 72/01 | KOMISJONI ARVAMUS, 3. märtsil 2020, milles käsitletakse Saksamaal Schleswig-Holsteini liidumaal asuva Krümmeli tuumaelektrijaama dekomisjoneerimisel ja demonteerimisel tekkivate radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise kava | 1 |

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Euroopa Komisjon

2020/C 72/01

KOMISJONI ARVAMUS, 3. märtsil 2020, milles käsitletakse Saksamaal Schleswig-Holsteini liidumaal asuva Krümmeli tuumaelektrijaama dekomisjoneerimisel ja demonteerimisel tekkivate radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise kava

1

---

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 72/02 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.9638 — Hyundai Motor Group/Aptiv/JV) (
  1
  ) | 3 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2020/C 72/02

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.9638 — Hyundai Motor Group/Aptiv/JV) (
  1
  )

1

3

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 72/03 | Euro vahetuskurss — 4. märts 2020 | 4 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2020/C 72/03

Euro vahetuskurss — 4. märts 2020

4

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | HALDUSMENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 72/04 | Teade avalike konkursside korraldamise kohta | 5 |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 72/05 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.9722 — Asterion/Swiss/EDF/Energy Asset) Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 6 |
| 2020/C 72/06 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.9749 — Glencore Energy UK/Ørsted LNG Business) Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 8 |
| 2020/C 72/07 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.9626 — PKN Orlen/Energa) (
  1
  ) | 9 |
| 2020/C 72/08 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.9789 — CMA CGM/CMP/Terminal Link) Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 10 |
| 2020/C 72/09 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.9765 — AustralianSuper/Peel Group/DWS/Peel Ports) Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 12 |
| 2020/C 72/10 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.9517 — Mylan/Upjohn) (
  1
  ) | 13 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 72/11 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine | 14 |
| 2020/C 72/12 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3. | 18 |
| 2020/C 72/13 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3. | 25 |
| 2020/C 72/14 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3 | 33 |
| 2020/C 72/15 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3. | 38 |
| 2020/C 72/16 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3 | 43 |

V   Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Komisjon

2020/C 72/04

Teade avalike konkursside korraldamise kohta

5

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2020/C 72/05

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.9722 — Asterion/Swiss/EDF/Energy Asset) Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

6

2020/C 72/06

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.9749 — Glencore Energy UK/Ørsted LNG Business) Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

8

2020/C 72/07

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.9626 — PKN Orlen/Energa) (
  1
  )

1

9

2020/C 72/08

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.9789 — CMA CGM/CMP/Terminal Link) Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

10

2020/C 72/09

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.9765 — AustralianSuper/Peel Group/DWS/Peel Ports) Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

12

2020/C 72/10

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.9517 — Mylan/Upjohn) (
  1
  )

1

13

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2020/C 72/11

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine

14

2020/C 72/12

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3.

18

2020/C 72/13

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3.

25

2020/C 72/14

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

33

2020/C 72/15

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3.

38

2020/C 72/16

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

43

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Euroopa Komisjon

| 5.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 72/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 72/1

---

KOMISJONI ARVAMUS,

3. märtsil 2020,

milles käsitletakse Saksamaal Schleswig-Holsteini liidumaal asuva Krümmeli tuumaelektrijaama dekomisjoneerimisel ja demonteerimisel tekkivate radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise kava

(Ainult saksakeelne tekst on autentne)

(2020/C 72/01)

Alljärgnev hindamine toimub Euratomi asutamislepingu alusel, ilma et sellega piirataks muid Euroopa Liidu toimimise lepingu alusel tehtavaid täiendavaid hindamisi ning viimati nimetatud lepingust ja teisestest õigusaktidest tulenevaid kohustusi (1).

2. septembril 2019 esitas Saksamaa valitsus vastavalt Euratomi asutamislepingu artiklile 37 Euroopa Komisjonile üldandmed Krümmeli tuumaelektrijaama dekomisjoneerimisel ja demonteerimisel tekkivate radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise kava kohta (2).

Komisjon palus 14. oktoobril 2019 lisateavet ja Saksamaa ametiasutused esitasid selle 19. novembril 2019. Eespool osutatud üldandmete ja lisateabe alusel ning pärast konsulteerimist eksperdirühmaga koostas komisjon järgmise arvamuse.

| 1. | Kaugus tuumaelektrijaama asukohast kuni lähima liikmesriigi, käesoleval juhul Taani piirini on 150 km. |
| --- | --- |

1.

Kaugus tuumaelektrijaama asukohast kuni lähima liikmesriigi, käesoleval juhul Taani piirini on 150 km.

| 2. | Võttes arvesse põhilisi ohutusnorme käsitlevas direktiivis sätestatud doosi piirmäärasid, võib öelda, et teise liikmesriigi elanikel ei ole Krümmeli tuumaelektrijaama tavapäraste dekomisjoneerimis- ja demonteerimistööde käigus eralduvate vedelate ja gaasiliste radioaktiivsete heidetega sellisel määral kokkupuudet, mis võiks mõjutada nende tervist (3). |
| --- | --- |

2.

Võttes arvesse põhilisi ohutusnorme käsitlevas direktiivis sätestatud doosi piirmäärasid, võib öelda, et teise liikmesriigi elanikel ei ole Krümmeli tuumaelektrijaama tavapäraste dekomisjoneerimis- ja demonteerimistööde käigus eralduvate vedelate ja gaasiliste radioaktiivsete heidetega sellisel määral kokkupuudet, mis võiks mõjutada nende tervist (3).

| 3. | Tahkeid radioaktiivseid jäätmeid ladustatakse enne Saksamaal asuvasse litsentsitud töötlus- või ladustuspaika toimetamist ajutiselt kohapeal.
  Vabastamistasemetele vastavad mitteradioaktiivsed tahked jäätmed ja jääkained vabastatakse ametlikust kontrollist ning kõrvaldatakse tavajäätmetena või ringlussevõtmise või korduskasutamise teel. Seda tehakse vastavalt põhiliste ohutusnormide direktiivis sätestatud kriteeriumidele. |
| --- | --- |

3.

Tahkeid radioaktiivseid jäätmeid ladustatakse enne Saksamaal asuvasse litsentsitud töötlus- või ladustuspaika toimetamist ajutiselt kohapeal.

Vabastamistasemetele vastavad mitteradioaktiivsed tahked jäätmed ja jääkained vabastatakse ametlikust kontrollist ning kõrvaldatakse tavajäätmetena või ringlussevõtmise või korduskasutamise teel. Seda tehakse vastavalt põhiliste ohutusnormide direktiivis sätestatud kriteeriumidele.

| 4. | Radioaktiivsete heidete ootamatu keskkonda sattumise korral, mis võib juhtuda üldandmetes arvesse võetud tüüpi ja ulatusega õnnetuse tagajärjel, ei ole teise liikmesriigi elanike saadav doos tervise seisukohast märkimisväärne, võttes arvesse põhiliste ohutusnormide direktiivis sätestatud võrdlustasemeid. |
| --- | --- |

4.

Radioaktiivsete heidete ootamatu keskkonda sattumise korral, mis võib juhtuda üldandmetes arvesse võetud tüüpi ja ulatusega õnnetuse tagajärjel, ei ole teise liikmesriigi elanike saadav doos tervise seisukohast märkimisväärne, võttes arvesse põhiliste ohutusnormide direktiivis sätestatud võrdlustasemeid.

Kokkuvõttes arvab komisjon, et Saksamaal Schleswig-Holsteini liidumaal asuva Krümmeli tuumaelektrijaama dekomisjoneerimisel ja demonteerimisel tekkivate mistahes kujul esinevate radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise kava rakendamine nii tavapärastes käitamistingimustes kui ka üldandmetes arvesse võetud tüüpi ja ulatusega õnnetuse korral ei põhjusta tõenäoliselt sellist radioaktiivset saastet, mis oleks olulise tähtsusega tervise seisukohast ja teise liikmesriigi vee, pinnase ja õhu seisukohast, võttes arvesse põhilisi ohutusnorme käsitleva direktiivi sätteid.

Brüssel, 3. märtsil 2020

Komisjoni nimel

Kadri SIMSON

komisjoni liige

---

(1)  Näiteks tuleks Euroopa Liidu toimimise lepingu alusel põhjalikumalt hinnata keskkonnaaspekte. Komisjon soovib juhtida tähelepanu järgmistele direktiividele: direktiiv 2011/92/EL teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta, mida on muudetud direktiiviga 2014/52/EL, direktiiv 2001/42/EÜ teatavate kavade ja programmide keskkonnamõju hindamise kohta, direktiiv 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta ning direktiiv 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik.

1

(2)  Radioaktiivsete jäätmete lõppladustamine komisjoni 11. oktoobri 2010. aasta soovituse 2010/635/Euratom (Euratomi asutamislepingu artikli 37 kohaldamise kohta) punkti 1 tähenduses (ELT L 279, 23.10.2010, lk 36).

2

(3)  Nõukogu 5. detsembri 2013. aasta direktiiv 2013/59/Euratom, millega kehtestatakse põhilised ohutusnormid kaitseks ioniseeriva kiirgusega kiiritamisest tulenevate ohtude eest (ELT L 13, 17.1.2014, lk 1).

3

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 5.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 72/3 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 72/3

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.9638 — Hyundai Motor Group/Aptiv/JV)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2020/C 72/02)

18. veebruar 2020 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32020M9638 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32020M9638 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 5.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 72/4 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 72/4

---

Euro vahetuskurss (1)

4. märts 2020

(2020/C 72/03)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,1125 |
| JPY | Jaapani jeen | 119,58 |
| DKK | Taani kroon | 7,4727 |
| GBP | Inglise nael | 0,86850 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,5555 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,0647 |
| ISK | Islandi kroon | 142,20 |
| NOK | Norra kroon | 10,3051 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,340 |
| HUF | Ungari forint | 334,96 |
| PLN | Poola zlott | 4,2968 |
| RON | Rumeenia leu | 4,8073 |
| TRY | Türgi liir | 6,7828 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6794 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4862 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,6437 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,7667 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,5400 |
| KRW | Korea vonn | 1 314,96 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 16,9784 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,7014 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,4848 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 15 702,94 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,6491 |
| PHP | Filipiini peeso | 56,288 |
| RUB | Vene rubla | 73,2180 |
| THB | Tai baat | 34,866 |
| BRL | Brasiilia reaal | 5,0146 |
| MXN | Mehhiko peeso | 21,4105 |
| INR | India ruupia | 81,5025 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,1125

JPY

Jaapani jeen

119,58

DKK

Taani kroon

7,4727

GBP

Inglise nael

0,86850

SEK

Rootsi kroon

10,5555

CHF

Šveitsi frank

1,0647

ISK

Islandi kroon

142,20

NOK

Norra kroon

10,3051

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,340

HUF

Ungari forint

334,96

PLN

Poola zlott

4,2968

RON

Rumeenia leu

4,8073

TRY

Türgi liir

6,7828

AUD

Austraalia dollar

1,6794

CAD

Kanada dollar

1,4862

HKD

Hongkongi dollar

8,6437

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,7667

SGD

Singapuri dollar

1,5400

KRW

Korea vonn

1 314,96

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

16,9784

CNY

Hiina jüaan

7,7014

HRK

Horvaatia kuna

7,4848

IDR

Indoneesia ruupia

15 702,94

MYR

Malaisia ringit

4,6491

PHP

Filipiini peeso

56,288

RUB

Vene rubla

73,2180

THB

Tai baat

34,866

BRL

Brasiilia reaal

5,0146

MXN

Mehhiko peeso

21,4105

INR

India ruupia

81,5025

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

V Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 5.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 72/5 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 72/5

---

TEADE AVALIKE KONKURSSIDE KORRALDAMISE KOHTA

(2020/C 72/04)

Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO) korraldab järgmised avalikud konkursid:

| | EPSO/AD/375/20 – TAANI KEELE (DA) JURISTID-LINGVISTID (AD 7) |
| --- | --- |

EPSO/AD/375/20 – TAANI KEELE (DA) JURISTID-LINGVISTID (AD 7)

| | EPSO/AD/376/20 – KREEKA KEELE (EL) JURISTID-LINGVISTID (AD 7) |
| --- | --- |

EPSO/AD/376/20 – KREEKA KEELE (EL) JURISTID-LINGVISTID (AD 7)

| | EPSO/AD/377/20 – PRANTSUSE KEELE (FR) JURISTID-LINGVISTID (AD 7) |
| --- | --- |

EPSO/AD/377/20 – PRANTSUSE KEELE (FR) JURISTID-LINGVISTID (AD 7)

| | EPSO/AD/378/20 – HORVAADI KEELE (HR) JURISTID-LINGVISTID (AD 7) |
| --- | --- |

EPSO/AD/378/20 – HORVAADI KEELE (HR) JURISTID-LINGVISTID (AD 7)

| | EPSO/AD/379/20 – POOLA KEELE (PL) JURISTID-LINGVISTID (AD 7) |
| --- | --- |

EPSO/AD/379/20 – POOLA KEELE (PL) JURISTID-LINGVISTID (AD 7)

Konkursiteade avaldatakse Euroopa Liidu Teataja5. märtsi 2020. aasta väljaandes C 72 A 24 keeles.

Lisateave on esitatud EPSO veebisaidil: https://epso.europa.eu/

---

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 5.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 72/6 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 72/6

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.9722 — Asterion/Swiss/EDF/Energy Asset)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2020/C 72/05)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Asterion Industrial Partners SGEIC, S.A. („Asterion“, Hispaania), |
| --- | --- |

—

Asterion Industrial Partners SGEIC, S.A. („Asterion“, Hispaania),

| — | Swiss Life Asset Management AG („SLAM“, Šveits), |
| --- | --- |

—

Swiss Life Asset Management AG („SLAM“, Šveits),

| — | Electricité de France SA („EDF“, Prantsusmaa), |
| --- | --- |

—

Electricité de France SA („EDF“, Prantsusmaa),

| — | Energy Assets Group („EAG“, Ühendkuningriik). |
| --- | --- |

—

Energy Assets Group („EAG“, Ühendkuningriik).

Asterion, SLAM ja EDF omandavad EAG üle täieliku ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | Asterion on Euroopa taristutele keskenduv sõltumatu investeeringute haldamisega tegelev ettevõtja, |
| --- | --- |

—

Asterion on Euroopa taristutele keskenduv sõltumatu investeeringute haldamisega tegelev ettevõtja,

| — | SLAM on üks Euroopa juhtivaid elukindlustuse ja pensionitoodete ning finantslahenduste pakkujaid nii eraisikutele kui ka ettevõtetele, |
| --- | --- |

—

SLAM on üks Euroopa juhtivaid elukindlustuse ja pensionitoodete ning finantslahenduste pakkujaid nii eraisikutele kui ka ettevõtetele,

| — | EDF tegutseb elektriturgudel (tootmine, hulgimüük, vahendamine, ülekandmine, jaotus ja tarnimine) ning osutab gaasi-, jäätmekäitlus- ja energiateenuseid. |
| --- | --- |

—

EDF tegutseb elektriturgudel (tootmine, hulgimüük, vahendamine, ülekandmine, jaotus ja tarnimine) ning osutab gaasi-, jäätmekäitlus- ja energiateenuseid.

| — | EAG on tööstuslike ja kaubanduslike gaasi- ja elektriarvestus- ja andmeteenuste pakkuja Suurbritannias. Lisaks pakub EAG Suurbritannias kodu-, tööstus- ja äriklientidele mitmeotstarbeliste võrkude rajamise ja kasutuselevõtu teenuseid. EAG on praegu ettevõtjate Alinda Capital Partners III Ltd ja Hermes GPE LLP ühiskontrolli all. |
| --- | --- |

—

EAG on tööstuslike ja kaubanduslike gaasi- ja elektriarvestus- ja andmeteenuste pakkuja Suurbritannias. Lisaks pakub EAG Suurbritannias kodu-, tööstus- ja äriklientidele mitmeotstarbeliste võrkude rajamise ja kasutuselevõtu teenuseid. EAG on praegu ettevõtjate Alinda Capital Partners III Ltd ja Hermes GPE LLP ühiskontrolli all.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.9722 — Asterion/Swiss/EDF/Energy Asset

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

| 5.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 72/8 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 72/8

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.9749 — Glencore Energy UK/Ørsted LNG Business)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2020/C 72/06)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Glencore Energy UK Ltd, mille üle on valitsev mõju äriühingul Glencore plc („Glencore“, Šveits); |
| --- | --- |

—

Glencore Energy UK Ltd, mille üle on valitsev mõju äriühingul Glencore plc („Glencore“, Šveits);

| — | Ørsted’s LNG Business, mille üle on valitsev mõju äriühingul Ørsted A/S („Ørsted“, Taani). |
| --- | --- |

—

Ørsted’s LNG Business, mille üle on valitsev mõju äriühingul Ørsted A/S („Ørsted“, Taani).

Glencore Energy omandab Ørsted’s LNG Businessi üle ainukontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses. Koondumine toimub varade ostu teel.

2.

| — | Glencore: mitmes valdkonnas tegutsev ülemaailmne loodusvaradega tegelev suurettevõte ning mitmete füüsiliste kaupade suurtootja ja -turustaja; |
| --- | --- |

—

Glencore: mitmes valdkonnas tegutsev ülemaailmne loodusvaradega tegelev suurettevõte ning mitmete füüsiliste kaupade suurtootja ja -turustaja;

| — | Ørsted’s LNG Business: tegeleb veeldatud maagaasi hoidlate, taasgaasistamise võimekuse ja ülekandeteenuste lepingutega Madalmaade Gate Terminalis ning mitmete veeldatud maagasi ostu- ja müügilepingutega. |
| --- | --- |

—

Ørsted’s LNG Business: tegeleb veeldatud maagaasi hoidlate, taasgaasistamise võimekuse ja ülekandeteenuste lepingutega Madalmaade Gate Terminalis ning mitmete veeldatud maagasi ostu- ja müügilepingutega.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.9749 — Glencore Energy UK/Ørsted LNG Business

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

| 5.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 72/9 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 72/9

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.9626 — PKN Orlen/Energa)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2020/C 72/07)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | PKN Orlen S.A. („Orlen“, Poola), |
| --- | --- |

—

PKN Orlen S.A. („Orlen“, Poola),

| — | Energa S.A. („Energa“, Poola). |
| --- | --- |

—

Energa S.A. („Energa“, Poola).

Orlen omandab Energa üle täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

Koondumine toimub 5. detsembril 2019 väljakuulutatud avaliku pakkumise kaudu.

2.

| — | Orlen on nafta- ja gaasiettevõtja, kes tegutseb rafineeritud naftatoodete hulgi- ja jaemüügiturul Poolas, Austrias, Tšehhis, Eestis, Lätis, Leedus, Saksamaal ja Slovakkias. Ta tegeleb ka elektrienergia tootmise ja hulgimüügiga Poolas; |
| --- | --- |

—

Orlen on nafta- ja gaasiettevõtja, kes tegutseb rafineeritud naftatoodete hulgi- ja jaemüügiturul Poolas, Austrias, Tšehhis, Eestis, Lätis, Leedus, Saksamaal ja Slovakkias. Ta tegeleb ka elektrienergia tootmise ja hulgimüügiga Poolas;

| — | Energa on energiaettevõtja, kes tegeleb elektrienergia tootmise ja hulgimüügi, jaotamise ja jaemüügiga ning muu energiaga seotud tegevusega Poolas. |
| --- | --- |

—

Energa on energiaettevõtja, kes tegeleb elektrienergia tootmise ja hulgimüügi, jaotamise ja jaemüügiga ning muu energiaga seotud tegevusega Poolas.

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.9626 — PKN Orlen/Energa

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

---

| 5.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 72/10 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 72/10

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.9789 — CMA CGM/CMP/Terminal Link)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2020/C 72/08)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | CMA CGM S.A. („CMA CGM“, Prantsusmaa), |
| --- | --- |

—

CMA CGM S.A. („CMA CGM“, Prantsusmaa),

| — | China Merchants Port Holdings Company Limited („CMP“, Hongkongi erihalduspiirkond), |
| --- | --- |

—

China Merchants Port Holdings Company Limited („CMP“, Hongkongi erihalduspiirkond),

| — | CMA CGM Port Terminals (Prantsusmaa) ja Terminal Link Holding Pte. Ltd. (Singapur) (mõlemad koos „Terminal assets“), mis liidetakse ühisettevõtjaga Terminal Link S.A.S. („Terminal Link“, Prantsusmaa), mis on ettevõtjate CMA CGM ja CMP ühiskontrolli all. |
| --- | --- |

—

CMA CGM Port Terminals (Prantsusmaa) ja Terminal Link Holding Pte. Ltd. (Singapur) (mõlemad koos „Terminal assets“), mis liidetakse ühisettevõtjaga Terminal Link S.A.S. („Terminal Link“, Prantsusmaa), mis on ettevõtjate CMA CGM ja CMP ühiskontrolli all.

CMA CGM ja CMP omandavad ühiselt kontrollitava ettevõtja Terminal Link kaudu sihtettevõtja üle ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b ja artikli 3 lõike 4 tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | CMA CGM: üleilmne ettevõtja, kes tegeleb konteinerlaevanduse, sadamaterminaliteenuste, ekspedeerimisteenuste ja lepinguliste logistikateenustega kogu maailmas; |
| --- | --- |

—

CMA CGM: üleilmne ettevõtja, kes tegeleb konteinerlaevanduse, sadamaterminaliteenuste, ekspedeerimisteenuste ja lepinguliste logistikateenustega kogu maailmas;

| — | CMP: üleilmne sadamate arendaja, investor ja käitaja, kes käitab konteineriterminale peamiselt Hiinas ning Lõuna-Aasias, Aafrikas, Ameerikas, Okeaanias ja Euroopas; |
| --- | --- |

—

CMP: üleilmne sadamate arendaja, investor ja käitaja, kes käitab konteineriterminale peamiselt Hiinas ning Lõuna-Aasias, Aafrikas, Ameerikas, Okeaanias ja Euroopas;

| — | Terminal assets: osalus mitmes Hiina, Vietnami, Tai, Singapuri, Jamaica, Ukraina, Iraagi, India ja Madalmaade terminalis. |
| --- | --- |

—

Terminal assets: osalus mitmes Hiina, Vietnami, Tai, Singapuri, Jamaica, Ukraina, Iraagi, India ja Madalmaade terminalis.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.9789 — CMA CGM/CMP/Terminal Link

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

| 5.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 72/12 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 72/12

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.9765 — AustralianSuper/Peel Group/DWS/Peel Ports)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2020/C 72/09)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | AustralianSuper Group („AustralianSuper“, Austraalia), |
| --- | --- |

—

AustralianSuper Group („AustralianSuper“, Austraalia),

| — | DWS Group & GmbH Co KgaA („DWS“, Saksamaa), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal Deutsche Bank AG (Saksamaa), |
| --- | --- |

—

DWS Group & GmbH Co KgaA („DWS“, Saksamaa), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal Deutsche Bank AG (Saksamaa),

| — | Peel Group („Peel Group“, Ühendkuningriik), |
| --- | --- |

—

Peel Group („Peel Group“, Ühendkuningriik),

| — | Peel Ports Holdings Limited („Peel Ports“, Ühendkuningriik), mille üle on ühiskontroll ettevõtjatel DWS ja Peel Group. |
| --- | --- |

—

Peel Ports Holdings Limited („Peel Ports“, Ühendkuningriik), mille üle on ühiskontroll ettevõtjatel DWS ja Peel Group.

AustralianSuper, DWS ja Peel Group omandavad Peel Portsi üle ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b ja artikli 3 lõike 4 tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | AustralianSuper: tööstus ja pensionifond, mille peamised investeeringud on Austraalias. |
| --- | --- |

—

AustralianSuper: tööstus ja pensionifond, mille peamised investeeringud on Austraalias.

| — | DWS: üleilmselt tegutsev varahaldusettevõtja. |
| --- | --- |

—

DWS: üleilmselt tegutsev varahaldusettevõtja.

| — | Peel Group: investeerimisühing, millel on palju erinevaid huve, sealhulgas kinnisvara, tuulepargid ja hotellid, ning mis tegutseb peamiselt Ühendkuningriigis. |
| --- | --- |

—

Peel Group: investeerimisühing, millel on palju erinevaid huve, sealhulgas kinnisvara, tuulepargid ja hotellid, ning mis tegutseb peamiselt Ühendkuningriigis.

| — | Peel Ports: sadamate käitamine, laevanduse ja merenduse tugiteenuste osutamine erinevates kohtades, sealhulgas Ühendkuningriigis, Iirimaal, Madalmaades ja Austraalias. |
| --- | --- |

—

Peel Ports: sadamate käitamine, laevanduse ja merenduse tugiteenuste osutamine erinevates kohtades, sealhulgas Ühendkuningriigis, Iirimaal, Madalmaades ja Austraalias.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.9765 — AustralianSuper/Peel Group/DWS/Peel Ports

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

| 5.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 72/13 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 72/13

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.9517 — Mylan/Upjohn)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2020/C 72/10)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Mylan N.V. („Mylan“, Madalmaad), |
| --- | --- |

—

Mylan N.V. („Mylan“, Madalmaad),

| — | Upjohn Inc. („Upjohn“, Hiina), mille üle ettevõtjal Pfizer Inc. („Pfizer“, Ameerika Ühendriigid) on valitsev mõju. |
| --- | --- |

—

Upjohn Inc. („Upjohn“, Hiina), mille üle ettevõtjal Pfizer Inc. („Pfizer“, Ameerika Ühendriigid) on valitsev mõju.

Mylan ja Upjohn ühinevad täielikult ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti a tähenduses mitme tehinguetapiga, sealhulgas aktsiate ja varade üleandmine.

2.

| — | Mylan: Mylan arendab, litsentsib, toodab, turundab ja turustab lisaks käsimüügi- ja tarbijatele mõeldud tervishoiutoodetele geneerilisi, kaubamärgiga geneerilisi ja eriravimeid. |
| --- | --- |

—

Mylan: Mylan arendab, litsentsib, toodab, turundab ja turustab lisaks käsimüügi- ja tarbijatele mõeldud tervishoiutoodetele geneerilisi, kaubamärgiga geneerilisi ja eriravimeid.

| — | Upjohn: Upjohn on Pfizeri äriüksus, mis haldab patentimata kaubamärgiga ja geneeriliste ravimite portfelli, samuti geneeriliste ravimite äri Greenstone LLC raames Ameerika Ühendriikides. |
| --- | --- |

—

Upjohn: Upjohn on Pfizeri äriüksus, mis haldab patentimata kaubamärgiga ja geneeriliste ravimite portfelli, samuti geneeriliste ravimite äri Greenstone LLC raames Ameerika Ühendriikides.

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.9517 – Mylan/Upjohn

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 5.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 72/14 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 72/14

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine

(2020/C 72/11)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artikli 51 kohaselt kolme kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

„Mele del Trentino“

ELi nr: PGI-IT-02320 — 7. august 2017

KPN ( )KGT (X)

1.   Nimetus(ed)

Mele del Trentino

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Itaalia

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Klass 1.6. Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ning töödeldud kujul

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Kaitstud geograafilise tähisega „Mele del Trentino“ õunad toodetakse sortide ’Golden Delicious’, ’Red Delicious’, ’Gala’, ’Fuji’, ’Morgenduft’, ’Granny Smith’, ’Reinette’ ja ’Pinova’ ning liigi „Malus x domestica Borkh“ ehk aed-õunapuu kloonide ja mutatsioonide abil.

Kõik „Mele del Trentino“ õunad on keskmise suuruse, valge viljaliha ja kergelt hapuka maitsega ning nende koor on sile, v.a vanaaegse sordi ’Renett’ puhul.

Tarbimisse laskmisel peavad viljad olema terviklikud, värsked ja terve välimusega, puhtad ning ilma võõrolluse ja ebaloomuliku lõhnata, nende kuju peab olema ümarkooniline sortide ’Golden’, ’Red Delicious’ ja ’Pinova’ puhul, ümmargune sortide ’Gala’, ’Fuji’, ’Morgenduft’ ja ’Granny Smith’ puhul ning lametömpkooniline sordi ’Reinette’ puhul. Värvus varieerub rohelisest kollaseni võimaliku roosa nüansiga sordi ’Golden’ puhul; rohelisest kollaseni punase pinnavärvusega sortide ’Red Delicious’, ’Fuji’ ja ’Morgenduft’ puhul, oranžikaspunasest erepunase pinnavärvuseni sortide ’Gala’ ja ’Pinova’ puhul ning punakaspruuni koorega sordi ’Reinette’ puhul; roheline võimaliku roosa nüansiga sordi ’Granny Smith’ puhul.

Viljaliha tihedus ei tohi olla alla 5,5 kg/cm2 kohta sortide ’Fuji’, ’Granny Smith’ ja ’Pinova’ puhul ning 5 kg/cm2 sortide ’Golden’, ’Red Delicious’, ’Gala’, ’Morgenduft’ ja ’Reinette’ puhul. Tihedust tuleb mõõta kahe kuu jooksul alates saagikoristusest ja enne, kui õunad väljuvad pakendamisettevõttest.

Suurus ei tohi olla väiksem kui 65 mm kõikide sortide puhul, v.a ’Gala’, mis ei tohi olla väiksem kui 60 mm.

Värskena tarbimiseks mõeldud kaitstud geograafilise tähise „Mele del Trentino“ kaubandusliku klassi miinimumnõuded on sätestatud ELi õigusaktides ekstraklassi ja I klassi kohta.

Suhkrusisaldus peab olema sordi ’Fuji’ puhul vähemalt 12 °Brixi, sortide ’Golden’ ja ’Pinova’ puhul 11 °Brixi, sordi ’Gala’ puhul 10,5 °Brixi, sortide ’Morgenduft’ ja ’Granny’ puhul 10 °Brixi ning sortide ’Red Delicious’ ja ’Reinette’ puhul 9 °Brixi.

Kahe kuu jooksul alates saagikoristusest ei tohi viljade suurim happesus (mEq NaOH / 100 g) olla sortide ’Red’ ja ’Gala’ puhul suurem kui 10, sortide ’Golden’ ja ’Morgenduft’ puhul 15 või sortide ’Reinette’, ’Fuji’, ’Granny’ ja ’Pinova’ puhul 25.

Kahe kuu jooksul alates saagikoristusest peab terviklike viljade polüfenoolide üldsisaldus olema üle 400 mg/kg sordi ’Reinette’ puhul ning 200 mg/kg muude sortide puhul.

Üksnes töötlemiseks ette nähtud õunte suhtes kehtivad kõik tootespetsifikaadis kehtestatud nõuded, v.a klass, suurus ja tihedus. Sellised viljad võivad kanda kaitstud geograafilist tähist „Mele del Trentino“, kuid neid ei tohi sellisena lõpptarbijale müüa.

Kaitstud geograafilise tähisega „Mele del Trentino“ õunte tootmisel võib kasutada ka muid sortide uuringutest saadud õunte kultivare, tingimusel, et on olemas katselised ja dokumentaalsed tõendid selle kohta, et puuviljade tootmismeetod ja kvalitatiivsed omadused on kooskõlas tootespetsifikaadiga.

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

—

3.4.   Täpsustage tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Tootmine peab toimuma geograafilises piirkonnas (viljapuuaiad peavad asuma seal).

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

—

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Sõnastust ja/või sümboleid, mis viitavad nimedele, äriühingutele, kollektiiv- või üksikutele kaubamärkidele, võib kasutada koos sõnastusega „I.G.P. „Mele del Trentino“ ja Euroopa KGT sümboliga. Puuviljadele võivad olla kinnitatud kleebised. Kleebistel võib olla sõnastus „I.G.P. Mele del Trentino“.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Piirkond on piiritletud Trento autonoomse provintsi halduspiiridega.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Kaitstud geograafilise tähise „Mele del Trentino“ ja geograafilise tootmispiirkonna vaheline seos põhineb mainel; see on seotud pika ajalooga, mis on võimaldanud luua tugevaid suhteid tarbijatega, kes hindavad õunte konkreetseid kvaliteediga seotud omadusi ja eripära ning tunnevad need ära nende kõrgema müügihinna järgi.

Hinnad: Itaalia peamistel puu- ja köögiviljaturgudel liigitatakse „Mele del Trentino“ õunad eraldi kategooriasse ja nende keskmine hind on muudest õuntest vähemalt 5–20 % kõrgem. (Milano, Torino, Rooma, Bologna, Verona puu- ja köögiviljaturgude hinnakirjad, 1981–2013)

Kõrgemad müügihinnad avaldavad mõju ka jaemüügihindadele ümbruskonna turgudel, kus sageli kuvatakse siltidel nimetus „Mele del Trentino“ isegi mujalt pärit õunte puhul. Seda tehakse selleks, et muuta puuviljad tarbijatele atraktiivsemaks, ning kinnitab „Mele del Trentino“ õunte suurepärast mainet ja eristatavust. (Fotograafiline dokumentatsioon)

Turu-uuringud Järgnev uuring on teaduslik alus, mille abil hinnata tarbijavalikute abil välja selgitatud mainet ning hindu, mida tarbijad on nõus üldtunnustatud kõrgema kvaliteedi eest maksma:

| — | Osservatorio Produzioni Trentine [Trentino Tööstuse Seirekeskus] ja CRA 2010. aasta uuring: 62,5 % suurte jaemüügikettide ostjatest märgivad, et „Mele del Trentino“ õunad on kõrgema kvaliteediga. Üldistest tulemustest nähtub, et: „Mele del Trentino“ õunu teavad kõik ostjad ja neid müüvad kõik ketid“. „See on veini kõrval kõige positiivsema kuvandiga tootekategooria“. „Tooted on tuntud ja olnud kaua saadaval: nende olemasolu riiulitel on hästi välja kujunenud“.
  „See on tootekategooria, mida väga sageli seostatakse loomulikult Trentinoga“. (Kaubandus-, tööstus- ja käsitöökoda, 2010) |
| --- | --- |

—

Osservatorio Produzioni Trentine [Trentino Tööstuse Seirekeskus] ja CRA 2010. aasta uuring: 62,5 % suurte jaemüügikettide ostjatest märgivad, et „Mele del Trentino“ õunad on kõrgema kvaliteediga. Üldistest tulemustest nähtub, et: „Mele del Trentino“ õunu teavad kõik ostjad ja neid müüvad kõik ketid“. „See on veini kõrval kõige positiivsema kuvandiga tootekategooria“. „Tooted on tuntud ja olnud kaua saadaval: nende olemasolu riiulitel on hästi välja kujunenud“.
  „See on tootekategooria, mida väga sageli seostatakse loomulikult Trentinoga“. (Kaubandus-, tööstus- ja käsitöökoda, 2010)

Kulinaarsed traditsioonid ja gastronoomilised teekonnad Trentino kööki iseloomustab „Mele del Trentino“ õunte mitmesugune kasutus traditsioonilistes kohalikes magustoitudes ja kookides, mille silmapaistvateks näideteks on struudel, õunakook ja taignas küpsetatud õunad. 1500. aastast pärit vanade käsitsikirjutatud kokaraamatute kogudes (Riva del Garda munitsipaalraamatukogu) nimetatakse palju eri liike ning veel tänapäevalgi on „Mele del Trentino“ õunad õunapirukate ja -struudlite ülim koostisosa (Sale e Pepe, 1997) oma tiheduse tõttu, mille nad säilitavad isegi pärast kuumtöötlemist. Cameo ja Paneangeli koostatud kokaraamat „Dolciricette“ sisaldab Torta di Mele del Trentino [„Mele del Trentino kook“] retsepti.

Oluline sündmus nimega „Mela: gusto con arte“ toimus Palazzo Roccabrunas 2005. aasta detsembris. See oli pühendatud „Mele del Trentino“ õunte gastronoomilise, teadusliku ja ajaloolise/kunstilise tuntuse suurendamisele ja sisaldas aeglase toidu ettepanekuid menüüde jaoks, millel need täielikult põhinevad. (Il Tempo, 2. detsember 2005)

„Mela del Trentino“ omadusi käsitlevaid olulisi arutelusid peeti Trentos juba 1970. aastatel (La mela, il frutto dal volto umano: aspetti nutrizionali delle Mele del Trentino, C. Sirtori, 1974).

„Mele del Trentino“ ja spordi (korvpall, jalgpall, süstasõit, jalgrattasport) vahel on mitmeid seoseid. (Frutta del Trentino, 1984; 1985)

„Mele del Trentino“ massiteabevahendites: „Mele del Trentino“ õuntele on pühendatud riiklike televisioonikanalite meelelahutus-, kultuuri-, keskkonna- ja kokandussaateid, näiteks „Unomattina“ (2011) (toit ja vein – „Mele del Trentino“ õunte kvaliteet), „Geo & Geo“ (2013) „Le mele del Trentino protagonista a „Geo“ su Rai3“ (kvaliteetõunad), „Lineaverde“ (2016) „La mela del Trentino: una storia lunga secoli“ (puuviljade kvaliteedi ja kliima vaheline seos), „Verissimo“ (2012) „A Roma lo chef Pierri presenta un nuovo panino utilizzando mele del Trentino“. 2015. aastal ajalehe „Il Sole 24 Ore“ majanduslehekülgedel viidati „Mele del Trentino“ õunte mainele kui töödeldud õunte ekspordi peamisele tegurile.

Kliimatingimused „Mele del Trentino“ õunte tootmispiirkonnas on omased kõrgmäestikele, sh madalamates piirkondades, ning see mõjutab otseselt toote kvaliteeti.

Alpi kliimat iseloomustavad lühikesed jahedad suved, mil sageli esineb äikesetorme, samal ajal kui talved on väga karmid ja lumised.

Kogu kasvuperioodi temperatuurid koos temperatuurivahemiku ja tuultesüsteemiga (õhu puhtus ja päikesekiirgus) on Trentino kliimale iseloomulikud omadused, mis on võimelised mõjutama puuviljade kvaliteeti.

| — | Jahedad kevadised temperatuurid: nendega kaasneb suurem rakujagunemine koos rakkude mahtude aeglasema kasvuga. Rakukestade suurem arv tekitab hammustamisel vastupanu, andes puuviljadele iseloomuliku krõmpsuvuse suurema turdumuse ja survele (hammustamine) vastupanu tõttu. Seda omadust on tõestatud teadusuuringutes kasutatava tekstuuri analüsaatori (TA-XTplus) abil. (Corollaro jt, 2013) |
| --- | --- |

—

Jahedad kevadised temperatuurid: nendega kaasneb suurem rakujagunemine koos rakkude mahtude aeglasema kasvuga. Rakukestade suurem arv tekitab hammustamisel vastupanu, andes puuviljadele iseloomuliku krõmpsuvuse suurema turdumuse ja survele (hammustamine) vastupanu tõttu. Seda omadust on tõestatud teadusuuringutes kasutatava tekstuuri analüsaatori (TA-XTplus) abil. (Corollaro jt, 2013)

| — | Jahedad suvised öö- ja päevatemperatuurid: need tähendavad, et kõnealust piirkonda ei mõjuta päeval fotosünteesi seiskumine, mis leiab aset temperatuuridel üle 30 °C (Kriedemann ja Smart, 1971), ega öösel oksüdatsiooniprotsesside aeglustumine. Need nähtused vähendaksid happesust (mis on tasakaalustatud meeldiva maitse põhikomponent). Samuti säilivad jahedate öiste temperatuuride juures lõhnaained ja polüfenoolid. |
| --- | --- |

—

Jahedad suvised öö- ja päevatemperatuurid: need tähendavad, et kõnealust piirkonda ei mõjuta päeval fotosünteesi seiskumine, mis leiab aset temperatuuridel üle 30 °C (Kriedemann ja Smart, 1971), ega öösel oksüdatsiooniprotsesside aeglustumine. Need nähtused vähendaksid happesust (mis on tasakaalustatud meeldiva maitse põhikomponent). Samuti säilivad jahedate öiste temperatuuride juures lõhnaained ja polüfenoolid.

| — | Madalad temperatuurid küpsemisetapil: „Mele del Trentino“ õunad puutuvad madalate temperatuuridega kokku ka küpsemisetapil. Selle tagajärjel on küpsemine aeglasem, puuviljad on puu otsas kauem ja saagikoristus nihkub märkimisväärselt hilisemaks, mis võimaldab fotosünteesi saadustel rohkem kuhjuda. |
| --- | --- |

—

Madalad temperatuurid küpsemisetapil: „Mele del Trentino“ õunad puutuvad madalate temperatuuridega kokku ka küpsemisetapil. Selle tagajärjel on küpsemine aeglasem, puuviljad on puu otsas kauem ja saagikoristus nihkub märkimisväärselt hilisemaks, mis võimaldab fotosünteesi saadustel rohkem kuhjuda.

| — | Päeva- ja öötemperatuuride vahemik: päeva- ja öötemperatuuride märkimisväärne erinevus (T max – T min = vähemalt 50 %) soodustavad koore värvikamaks muutumist, mistõttu tarbijad väärtustavad neid rohkem ja on nõus ka selle esteetilise omaduse eest rohkem maksma. |
| --- | --- |

—

Päeva- ja öötemperatuuride vahemik: päeva- ja öötemperatuuride märkimisväärne erinevus (T max – T min = vähemalt 50 %) soodustavad koore värvikamaks muutumist, mistõttu tarbijad väärtustavad neid rohkem ja on nõus ka selle esteetilise omaduse eest rohkem maksma.

| — | Tuultesüsteem: Trentinos puhuvad tugevad tuuleiilid; udu ja pilvisus on peaaegu tundmatud, õhk on puhtam ja päikesekiirgus on suurem. Tänu sellele saavad fotosünteesi saadused rohkem kuhjuda. |
| --- | --- |

—

Tuultesüsteem: Trentinos puhuvad tugevad tuuleiilid; udu ja pilvisus on peaaegu tundmatud, õhk on puhtam ja päikesekiirgus on suurem. Tänu sellele saavad fotosünteesi saadused rohkem kuhjuda.

Puuviljakasvatajate kogemused ja pädevus on otsustava tähtsusega kvaliteetsete puuviljade saamisel. Nad kohanduvad asjaomase aasta eripäraga ning kasutavad kasvatus- ja tagasilõikamismeetodeid, mis põhinevad kasvatuspiirkonna puuviljakasvatustraditsioonil, samal ajal pöörates suurt tähelepanu ka tehnoloogilisele innovatsioonile, et ergutada puuviljade suuremat kokkupuudet päikesevalgusega.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

(käesoleva määruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

Tootespetsifikaadi terviktekst on kättesaadav veebisaidil: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

või

otse põllumajandus-, toidu- ja metsanduspoliitika ministeeriumi kodulehel (www.politicheagricole.it), klõpsates „Qualità“ [Kvaliteet] (ekraanil ülal keskel), seejärel „Prodotti DOP IGP STG“ [KPN, KGT, STG tooted] (ekraanil vasakus ääres) ja lõpuks klõpsates „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE“ [ELi hindamiseks esitatud tootespetsifikaadid].

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

---

| 5.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 72/18 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 72/18

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3.

(2020/C 72/12)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõikele 5 (1).

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Bonnezeaux“

Viitenumber PDO-FR-A0926-AM02

Teate kuupäev: 14. november 2019

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1.   Geograafiline piirkond

Geograafilist piirkonda käsitlevat teksti on muudetud järgmiselt: „Kõik tootmisetapid toimuvad geograafilises piirkonnas, mis hõlmab Maine-et-Loire’i departemangu järgmise kommuuni territooriumi vastavalt 2018. aasta ametlikele geograafilistele koodidele: Bellevigne-en-Layon (endine Thouarcé delegeeritud kommuuni territoorium).

Geograafilist piirkonda hõlmavate kartograafiliste dokumentidega on võimalik tutvuda riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi veebisaidi vahendusel“ .

Redaktsiooniline muudatus: haldusüksuste uues loetelus võetakse arvesse pärast tootespetsifikaadi kinnitamist toimunud ühinemisi või muid halduspiirkondade muudatusi. Suurema õiguskindluse huvides viidatakse selles loetelus Prantsusmaa statistikaameti (INSEE) igal aastal avaldatavate ametlike geograafiliste koodide kehtivale versioonile. Geograafilise piirkonna ulatus jääb täpselt samaks.

Ühtlasi viidatakse sellele, et avalikkuse paremaks teavitamiseks on INAO veebisaidil tehtud kättesaadavaks geograafilist piirkonda hõlmavad kartograafilised dokumendid.

Sellega seoses muudetakse geograafilist piirkonda käsitlevat koonddokumendi punkti 6.

2.   Vahetus läheduses asuv piirkond

1. peatüki IV osa punktis 3 asendatakse kommuunide nimekiri järgmisega:

„Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (endised Champ-sur-Layoni, Faveraye-Mâchellesi, Faye d’Anjou ja Rablay-sur-Layoni delegeeritud kommuunide territooriumid), Blaison-Saint-Sulpice (endised Blaison-Gohier’ ja Saint-Sulpice’i delegeeritud kommuunide territooriumid), Brissac Loire Aubance (endised Alleuds’, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance’i, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne’i, Saint-Saturnin-sur-Loire, Saulgé-l’Hôpitali ja Vauchrétieni delegeeritud kommuunide territooriumid), Brossay, Chalonnes-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (endised Chanzeaux’ ja Valanjou delegeeritud kommuunide territooriumid), Denée, Doué-en-Anjou (endine Brigné delegeeritud kommuuni territoorium), Les Garennes-sur-Loire (endised Juigné-sur-Loire’i ja Saint-Jean-des-Mauvrets’ delegeeritud kommuunide territooriumid), Lys-Haut-Layon (endine Tigné delegeeritud kommuuni territoorium), Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Rochefort-sur-Loire, Saint-Melaine-sur-Aubance, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Terranjou (endised Chavagnes’i, Martigné-Briandi ja Notre-Dame-d’Allençoni delegeeritud kommuunide territooriumid), ja Val-du-Layon (endised Saint-Aubin-de-Luigné ja Saint-Lambert-du-Lattay delegeeritud kommuunide territooriumid).“

See võimaldab arvesse võtta pärast tootespetsifikaadi viimase versiooni vastuvõtmist toimunud kommuunide mitmesuguseid ühinemisi. Vahetus läheduses asuva piirkonna ulatus jääb täpselt samaks.

Sellega seoses muudetakse lisatingimusi hõlmavat koonddokumendi punkti 9.

3.   Põllumajanduse keskkonnakaitsega seotud säte

Põllumajanduse keskkonnakaitsega seotud säte

1. peatüki VI osa punkti 2 on lisatud järgmine säte: „Ridadevahelisel alal peab olema hooldatud looduslik või külvatud taimkate; sellise taimkatte puudumise korral peab ettevõtja tegema vajalikud mullatööd, et hooldada looduslikku taimkatet, või põhjendama viinamarjakasvatuse valdkonna ametiasutuste lubatud biotõrjevahendite kasutamist. Biotõrjevahendite hulka kuuluvate herbitsiidide kasutamisel teataval kasvatusalal on muude tõrjevahendite kasutamine keelatud“ .

Käesolev muudatusettepanek tuleneb ettevõtjate põllumajandusökoloogia tavade praegusest arengust kogu Angersi viinamarjakasvatuspiirkonnas. See annab tunnistust üha suuremast tähelepanust keskkonnakaitsega seotud küsimustele tehniliste lahenduste kasutamisel. Taimkatte olemasolu või mehaaniliste või bioloogiliste umbrohutõrjevahendite kasutamise eelistamisega vähendab see nõue keemiliste herbitsiidide kasutamist. Herbitsiidide kasutamise vähendamine peab võimaldama tõhustada viinamarjaistanduste mullakaitset ja säilitada nende looduslikke omadusi (viljakus, bioloogiline mitmekesisus, bioloogiline puhastamine), mis aitab kaasa veinide kvaliteedile ja autentsusele ning tugevdab veinipiirkonna mõistet.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

4.   Koristushooaja algus

Koristushooaja algus

1. peatüki VII osa punkti 1 alapunktis a on välja jäetud lause: „Koristushooaja alguse kuupäev määratakse kindlaks põllumajanduse ja merekalanduse seadustiku artikli D. 645-6 sätete alusel“ .

Koristushooaja alguse kuupäeva kindlaksmääramine ei ole enam vajalik, kuna ettevõtjatel on nüüd mitu vahendit, mis võimaldavad neil täpsemalt hinnata viinamarjade küpsusastet. Kõikidel ettevõtjatel on isiklikus ja ühiskasutuses teatavad seadmed ja varustus, mis võimaldab sõltuvalt tootmiseesmärkidest täpselt kindlaks määrata koristushooaja alustamise optimaalse kuupäeva iga kasvatusala jaoks.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

5.   Veinikeldri mahutavus

Veinikeldri mahutavus

1. peatüki IX osa punkti 1 alapunkti c lause „Ettevõtja veinikeldri mahutavus peab olema vähemalt 1,4 korda suurem põllumajandusettevõtte keskmisest saagikusest viimase viie aasta jooksul“ asendatakse järgmise lausega: „Ettevõtja veinikeldri mahutavus peab olema vähemalt 1,4 korda suurem viimase viie aasta jooksul valmistatud veini keskmisest kogusest“ .

Kehtivas tootespetsifikaadis ei osutatud mitte kogusele (väljendatuna hektoliitrites või kuupmeetrites), vaid saagikusele, st koristatud saagi mahule, mis on jagatud tootmispindalaga (näiteks hektoliitrites hektari kohta). Kavandatud muudatus võimaldab seda ühikutega seotud ebaühtlust parandada ilma sisuliste muudatusteta (minimaalne mahutavus peab alati olema 1,4 korda suurem kui põllumajandusettevõtja eelmistel hooaegadel toodetud veini keskmine kogus).

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

6.   Veinide ringlus

Veinide ringlus

1. peatüki IX osa punkti 5 alapunkt b, mis hõlmab veinide ringlusse laskmist volitatud laopidajate vahel, jäetakse välja.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

7.   Üleminekumeede

Üleminekumeede

1. peatüki XI ossa on lisatud järgmine: „Sätteid, mis hõlmavad kohustust tagada ridadevahelisel alal hooldatud looduslik või külvatud taimkate või selle taimkatte puudumisel ettevõtja kohustust teha vajalikud mullatööd või kasutada biotõrjevahendeid, et hooldada looduslikku taimkatet, ei kohaldata viinapuude kasvatusalade suhtes, mis on käesoleva tootespetsifikaadi kinnitamise ajal olemas ja milles viinapuude ridade vahe on 1,70 meetrit või väiksem“ .

Üleminekumeede lubab mitte seada ebasoodsasse olukorda olemasolevaid viinamarjaistandusi, mille praegune korraldus ei ole kohandatud põllumajanduslikele keskkonnakaitsenõuetele. Tihedalt istutatud viinapuudega viinamarjaistandustes, kus viinapuude ridade vahe on 1,70 meetrit või vähem, võib püsihaljastuse hooldamine või nõutavate pinnasetööde tegemine tuua kaasa tehnilisi probleeme (tööde mehhaniseerimine, varustus, töövahendid). Madalamates kohtades asuvates viinamarjaistandustes võib rohtumine suurendada ka kevadiste külmakahjustuste ohtu. Lisaks sellele tekitab taimkatte olemasolu seda suurema veevarustusega seotud konkurentsiolukorra viinapuudega, mida suurema istutustihedusega istandusega on tegemist. Seevastu viinapuuistandused, mis on rajatud pärast tootespetsifikaadi kinnitamist, peavad olema kooskõlas lisatud põllumajanduslike keskkonnakaitsenõuetega, sõltumata sellest, milline on nende istutustihedus ja viinapuude ridade vahekaugus.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

8.   Registripidamine

Registripidamine

2. peatüki II osa punktis 3 asendatakse sõna „puissance“ (potentsiaalne) sõnaga „naturel“ (looduslik).

Selleks et ühtlustada tootespetsifikaat Anjou Saumuri piirkonna kõikides tootespetsifikatsioonides kasutatud sõnastusega, asendatakse väljendid „titre en puissance“ (potentsiaalne sisaldus) ja „degré“ (kraadi) väljendiga „titre alcoométrique volumique naturel“ (naturaalne alkoholisisaldus mahuprotsentides). Need muudatused parandavad tootespetsifikaatide loetavust. Registripidamist käsitlevate sätete ühtlustamise eesmärk on hõlbustada kontrollikava koostamist ning nende registrite kontrollimist.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

9.   Peamised kontrollitavad punktid

Peamised kontrollitavad punktid

3. peatükki on muudetud, et tagada kooskõla Anjou Saumuri piirkonna tootespetsifikaatides kontrollitavate põhipunktidega.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

KOONDDOKUMENT

1.   Toote nimetus

Toote nimetus

Bonnezeaux

2.   Geograafilise tähise tüüp

Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

Vein

4.   Veini(de) kirjeldus

Veini(de) kirjeldus

Tegemist on rahulike valgete veinidega, mis on valmistatud üleküpsenud viinamarjadest. Need on kanged väga magusad veinid, mida iseloomustab terviklik puuviljalisus (kuivatatud ja eksootilised puuviljad, valged õistaimed...) ja mille värvipalett on kuldkollane koos mõningate rohekate varjunditega.

Veinide omadused on järgmised:

minimaalne naturaalne alkoholisisaldus 15 %.

Fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus on pärast kääritamist vähemalt 51 g/l.

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus on vähemalt 11 % ning vähemalt 12 % veinide puhul, mille naturaalne alkoholisisaldus on alla 19 %.

Üldhappesus ja vääveldioksiidi kogusisaldus vastavad liidu õigusaktidega kindlaksmääratud väärtustele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | milliekvivalentides liitri kohta |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

milliekvivalentides liitri kohta

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5.   Veinivalmistustavad

Veinivalmistustavad

a.   Peamised veinivalmistustavad

Peamised veinivalmistustavad

Veinivalmistuse eritavad

Veinivalmistuse eritavad

Rikastamine on lubatud vastavalt tootespetsifikaadis sätestatud eeskirjadele.

Puutükkide kasutamine on keelatud.

Veinid peavad laagerduma vähemalt koristamise aastale järgneva aasta 15. märtsini.

Lisaks eespool esitatud sätetele tuleb veinivalmistustavade puhul kinni pidada liidu tasandi ning maaseadustiku ja merekalapüügi seadustiku (code rural et de la pêche maritime) sätetest.

Istutustihedus

Istutustihedus

Viljelustavad

Puude minimaalne istutustihedus on 4 000 tüve hektari kohta. Ridade vahe ei tohi olla suurem kui 2,50 meetrit ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahe ei või olla väiksem kui üks meeter. Kasvatusalade puhul, kus viinapuude tihedus on alla 4 000 tüve hektari kohta, kuid vähemalt 3 300 tüve hektari kohta, võib koristatud saaki kasutada kontrollitud päritolunimetusega toote valmistamiseks, kui on järgitud tootespetsifikaadis sätestatud eeskirju, mis hõlmavad viinapuude toestamist ja lehestiku kõrgust. Nende kasvatusalade puhul ei või ridade vahe olla suurem kui kolm meetrit ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahe ei või olla väiksem kui üks meeter.

Lõikamine

Lõikamine

Viljelustavad

Viinapuid tuleb lõigata hiljemalt 30. aprillil, kasutades segalõikamismeetodit ja jättes tüve kohta kuni 12 punga. Taime kasvuetapil, mis vastab 11 või 12 lehele, võib sama aasta viljavõrseid tüve kohta olla kuni 10.

Koristamine

Koristamine

Viljelustavad

Viinamarjade koristamine toimub käsitsi ja mitmes järjestikuses etapis.

Kastmine

Kastmine

Viljelustavad

Kastmine on keelatud

b.   Maksimaalne saagikus

Maksimaalne saagikus

30 hektoliitrit hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Määratletud geograafiline piirkond

Kõik tootmisetapid toimuvad geograafilises piirkonnas, mis hõlmab Maine-et-Loire’i departemangu järgmise kommuuni territooriumi vastavalt 2018. aasta ametlikele geograafilistele koodidele: Bellevigne-en-Layon (endine Thouarcé delegeeritud kommuuni territoorium).

Geograafilist piirkonda hõlmavate kartograafiliste dokumentidega on võimalik tutvuda riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi veebisaidi vahendusel.

7.   Peamised veiniviinamarjasordid

Peamised veiniviinamarjasordid

’Chenin B’

8.   Seos(ed)

Seos(ed)

1.   Teave geograafilise piirkonna kohta

Teave geograafilise piirkonna kohta

a)   Seost väljendavate looduslike tegurite kirjeldus

Geograafiline piirkond asub Anjou viinamarjakasvatuspiirkonna keskel ja hõlmab 2018. aastal üksnes Thouarcé delegeeritud kommuuni territooriumi. Selle Maine-et-Loire’i departemangus asuva kommuuni territooriumi jagab kaheks Layoni jõgi. Paremal kaldal paikneb järsku mäekallakut krooniv Bonnezeaux küla. Bonnezeaux küla nimi tuleneb ilmselt rauarikka vee allikatest (bonnes eaux = head veed).

Viinapuuistandused paiknevad kolmel järjestikusel kagu suunas avaneval mäenõlval: La Montagne, Beauregard ja Fesles, mis moodustavad 2 800 meetri pikkuse ja 500 meetri laiuse riba. Mäekülgede kallak on ligikaudu 15–20 %, eriti järsk on Beauregardi läänekülg, samuti ka keskmine mäekülg, mis kannab õigusega nime Montagne (mägi) ja mis algab Petit-Bonnezeaux küla juurest. Neist kolmest selgelt piiritletud mäeküljest põhja pool asub kergelt laineliste pinnavormidega tasandik, mille keskmine kõrgus on 90 meetrit, seejuures voolab Layoni jõgi 29 meetri kõrgusel.

Geoloogiline aluspõhi kuulub Saint-Georges-Sur-Loire’i kihistusse, tegemist on ülemordoviitsiumi kuni alamdevoni ajastutest pärineva kildalise ja liivaka kompleksiga. Kohati, eeskätt Feslesi mäekülje puhul, katab aluspõhja senomaani ladejärgust pärinev kruusa- ja savi või liivsavi kompleks. Kildaline kihind on erosiooni toimel paljastunud, liiv ja savi on jäänud püsima mägede tagakülgedel ja tasandikul. Viinamarja kasvatamiseks kasutatavate selgelt piiritletud kasvatusalade jämedateralised mullad on õhukesed, hallikasrohelise, mõnikord bordoopunase värvusega. Mullastiku veereserv on alla 100 millimeetri, vee läbilaskvus on väga hea.

Geograafilise piirkonna kliima on nõrgalt ookeaniline, sademeid on vähe, piirkonda kaitsevad ookeanilt tuleva niiskuse eest Choletais’le ja Maugesile iseloomulikud kõrgemad pinnavormid. Mäenõlvad on kohati avatud valdavatele kagu- ja lõunatuultele. Aastane sademete hulk on ligikaudu 550–600 millimeetrit, samas kui Choletais’ ja Maugesi piirkonnas võib see ulatuda enam kui 800 millimeetrini. Sademete hulk viinapuu kasvutsükli jooksul on ligikaudu 100 millimeetri võrra väiksem kui departemangu keskmine. Neil nõlvadel kasvav eripärane lõunamaine taimestik annab tunnistust veeressursi vähesusest ja ümbritsevate piirkondadega võrreldes kõrgemast temperatuurist.

b)   Seost väljendavate inimtegurite kirjeldus

Viinamarjasort ‛Chenin B’, mis tõenäoliselt pärineb Anjou piirkonnast, on „Bonnezeaux“ viinamarjakasvatusala jaoks äärmiselt sobiv. Tegemist on tugeva sordiga, mille potentsiaal avaldub täielikult vähem viljaka mullaga aladel.

Veinitootjad mõistsid kiiresti, kui huvipakkuv võib olla seda sorti koristada väga küpsena, kasutades erilisi koristusmeetodeid. Krahv Odart märgib oma 1845. aastal ilmunud teoses „Traité des cépages“ (Traktaat viinamarjasortidest): „Sellele tuleb lisada tingimus, et seda koristatakse üksnes üleküpsenult, sellisena, nagu viinamari on kõigi pühakute päeval, kui vihmadest õrnaks muutunud marja kest hakkab maha kooruma“. Seega on üleküpsemine selle viinamarjasordi koristamisel oluline tegur. Jullien täpsustab 1816. aastal ilmunud teoses „Topographie de tous les vignobles connus“ (Kõikide tuntud viinamarjapiirkondade topograafia): „Heades viinamarjaistandustes toimub koristamine mitmes järgus – kahest esimesest koristusetapist pärinevad küpsemad veinid, neist viinamarjadest tehakse veini, mida saadetakse välisriikidesse, kolmandas etapis koristatud viinamarjadest valmistatakse enda tarbitavat veini...“

Põlvkondade jooksul tehtud tootjate tähelepanekud ja analüüsid on viinud „Bonnezeaux“ veinid Anjou piirkonna veinide tippu. Inglise geograaf William Guthrie (1708–1770) märgib 1802. aastal ilmunud teose „Nouvelle Géographie Universelle“ (Uus üldine geograafia) tõlkes: „Anjou veinid võib jagada kolme rühma: esimesse rühma kuuluvad veinid koonduvad Faye, Saint-Lamberti, Rablé, Maligny, Chavagne’i ja Thouarcé küladesse ning sealse veini nimi on Bonnezeaux“ .

„Bonnezeaux“ viinamarjaistanduste mainet on tunnustatud ka edaspidi. Viinapuutäiga seotud kriis pidurdas veinide levikut olulisel määral, varustada suudeti vaid üht kohalikku turgu. Tänu veini „Bonnezeaux“ tootjate aktiivsusele ja süvenemisoskusele ning asjaolule, et nad hoidsid saagikuse madalal ja kasutasid järjestikuseid koristamisetappe, toodi vein tagasi riigisisesele turule enne seda, kui veinikaubandus laienes taas Prantsusmaa piiridest väljapoole. Kontrollitud päritolunimetus „Bonnezeaux“ registreeriti 6. novembril 1951.

2.   Teave toote kvaliteedi ja omaduste kohta

Teave toote kvaliteedi ja omaduste kohta

Neid veine hinnatakse nende jõulisuse poolest. Suurest fermenteeritavate suhkrute sisaldusest tingitud magususele lisandub sageli mitmekülgne puuviljalisus (kuivatatud puuviljad, eksootilised puuviljad, valged õistaimed...), veini värvus on tihtipeale mõnevõrra kuldkollane, selles võib aimata rohekaid varjundeid. Veini happesus, alkoholisisaldus ja teatav õlisus muutuvad aastate jooksul veelgi komplekssemaks.

3.   Põhjuslikud seosed

Põhjuslikud seosed

See viinamarjakasvatuspiirkond, mida iseloomustavad järsud edela suunas avatud nõlvad, väga heade soojusomadustega õhukesed kivised mullad, soodustab viinamarjasordi „Chenin B“ varast kasvutsüklit ja head valmimist. Mäenõlvadel esinevad tuuled ning viinapuude vähene veevarustus koreserikkal mullal võimaldavad seoses marjade puu otsas närtsimise ja kuivamisega nende kontsentratsiooni, mis on selle viinamarjakasvatuspiirkonna jaoks iseloomulik. Tootjad on osanud selle eripäraga kohaneda. Saagikuse hoidmine väga madalal tasemel annab tunnistust viinamarjakasvatajate huvist säilitada viinamarja kvaliteeti.

Viinamarjasordi „Chenin B“ hiline koristamine neil mäenõlvadel, mis toimub mitme järjestikuse etapi jooksul, mille käigus valitakse välja väga küpsed viinamarjad, on võimaldanud „Bonnezeaux“ veinidel saavutada oma suurepärased omadused. Veinide „Bonnezeaux“ ajalugu ja tuntus on lahutamatult seotud Anjou piirkonna ja „Coteaux du Layon“ veinide omaga.

9.   Muud olulised lisatingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Muud olulised lisatingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Vahetus läheduses asuv piirkond

Vahetus läheduses asuv piirkond

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

piiratud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus

Vahetus läheduses asuv piirkond, mis on määratletud veinide valmistamise ja valmimise erandina, koosneb järgmistest Marne-et-Loire’i departemangu kommuunidest (vastavalt 2018. aasta ametlikele geograafilistele koodidele):

Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (endised Champ-sur-Layoni, Faveraye-Mâchellesi, Faye-d’Anjou ja Rablay-sur-Layoni delegeeritud kommuunide territooriumid), Blaison-Saint-Sulpice (endised Blaison-Gohier’ ja Saint-Sulpice’i delegeeritud kommuunide territooriumid), Brissac Loire Aubance (endised Alleuds’, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance’i, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne’i, Saint-Saturnin-sur-Loire, Saulgé-l’Hôpitali ja Vauchrétieni delegeeritud kommuunide territooriumid), Brossay, Chalonnes-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (endised Chanzeaux’ ja Valanjou delegeeritud kommuunide territooriumid), Denée, Doué-en-Anjou (endine Brigné delegeeritud kommuuni territoorium), Les Garennes-sur-Loire (endised Juigné-sur-Loire’i ja Saint-Jean-des-Mauvrets’ delegeeritud kommuunide territooriumid), Lys-Haut-Layon (endine Tigné delegeeritud kommuuni territoorium), Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Rochefort-sur-Loire, Saint-Melaine-sur-Aubance, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Terranjou (endised Chavagnes’i, Martigné-Briandi ja Notre-Dame-d’Allençoni delegeeritud kommuunide territooriumid), ja Val-du-Layon (endised Saint-Aubin-de-Luigné ja Saint-Lambert-du-Lattay delegeeritud kommuunide territooriumid).

Märgistus: vabatahtlik teave

Märgistus: vabatahtlik teave

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

| — | Vabatahtlikud märked, mille kasutamist võivad liidu sätete alusel reguleerida liikmesriigid, esitatakse tähtedega, mille kõrgus, laius ja paksus ei ole üle kahe korra suuremad kui kontrollitud päritolunimetuse nime moodustavad tähed. |
| --- | --- |

—

Vabatahtlikud märked, mille kasutamist võivad liidu sätete alusel reguleerida liikmesriigid, esitatakse tähtedega, mille kõrgus, laius ja paksus ei ole üle kahe korra suuremad kui kontrollitud päritolunimetuse nime moodustavad tähed.

Märgistus: geograafiline nimi „Val de Loire“

Märgistus: geograafiline nimi „Val de Loire“

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Geograafilise nime „Val de Loire “ märkimiseks kasutatavate tähtede suurus ei tohi ületada (kõrguselt ega laiuselt) kaht kolmandikku tähtede suurusest, mis moodustavad kontrollitud päritolunimetuse nime.

Märgistus: väiksem geograafiline üksus

Märgistus: väiksem geograafiline üksus

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Kontrollitud päritolunimetusega veinide märgistusel võib esitada väiksema geograafilise piirkonna nimetuse, kui see piirkond on – kantud katastrisse, – märgitud saagideklaratsioonile. Kõnealuse katastriüksuse nimetus esitatakse tähtedega, mille kõrgus ja laius moodustavad kuni poole kontrollitud päritolunimetuse tähtede suurusest.

Link tootespetsifikaadile

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-9d4179cc-6768-4be5-bd1b-2e66d9483314

---

(1)  EÜT L 9, 11.1.2019, lk 2.

1

---

| 5.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 72/25 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 72/25

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3.

(2020/C 72/13)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Rosé d’Anjou“

Viitenumber PDO-FR-A1007-AM01

Teate kuupäev: 14. november 2019

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1.   Geograafiline piirkond

Geograafilist piirkonda käsitlevat teksti on muudetud järgmiselt: „Kontrollitud päritolunimetusega (...) „Rosé d’Anjou“ turustamiseks lubatud veinide kõik tootmisetapid toimuvad geograafilises piirkonnas, mis hõlmab järgmiste kommuunide territooriume vastavalt 2018. aasta ametlikele geograafilistele koodidele:

| — | Deux-Sèvres’i departemang: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Oiron, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay, Val en Vignes (endised Bouillé-Saint-Pauli ja Cersay delegeeritud kommuunide territooriumid); |
| --- | --- |

—

Deux-Sèvres’i departemang: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Oiron, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay, Val en Vignes (endised Bouillé-Saint-Pauli ja Cersay delegeeritud kommuunide territooriumid);

| — | Maine-et-Loire’i departemang: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (endised Champ-sur-Layoni, Faveraye-Mâchelles’i, Faye d’Anjou, Rablay-sur-Layoni ja Thouarcé delegeeritud kommuunide territooriumid), Blaison-Saint-Sulpice (endised Blaison-Gohier’ ja Saint-Sulpice’i delegeeritud kommuunide territooriumid), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (endised Alleuds’, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance’i, Chemellier’, Couturesi, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne’i, Saint-Saturnin-sur-Loire’i ja Vauchrétieni delegeeritud kommuunide territooriumid), Brossay, Cernusson, Chacé, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (endised Chanzeaux’, La Jumellière’i ja Valanjou delegeeritud kommuunide territooriumid), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (endised Brigné, Concourson-sur-Layoni, Doué-la-Fontaine’i, Forges’i, Meigné, Montforti, Saint-Georges-sur-Layoni ja Les Verchers-sur-Layoni delegeeritud kommuunide territooriumid), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Les Garennes sur Loire (endised Juigné-sur-Loire’i ja Saint-Jean-des-Mauvrets’ delegeeritud kommuunide territooriumid), Gennes-Val-de-Loire (endised Chênehutte-Trèves-Cunault’, Gennesi, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies’ ja Le Thoureil’ delegeeeritud kommuunide territooriumid), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (endine Ingrandesi delegeeritud kommuuni territoorium), Jarzé Villages (endine Lué-en-Baugeois’ delegeeritud kommuuni territoorium), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (endised Cerqueux-sous-Passavanti, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layoni, Tancoigné, Tigné, Trémonti ja Vihiers’ delegeeritud kommuunide territooriumid), Mauges-sur-Loire (endised La Chapelle-Saint-Florenti, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire’i, La Pommeraye’, Saint-Florent-le-Vieil’, Saint-Laurent-de-la-Plaine’i ja Saint-Laurent-du-Mottay’ delegeeritud kommuunide territooriumid), Mazé-Milon (endine Fontaine-Miloni delegeeritud kommuuni territoorium), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (endised Bouzillé, Champtoceaux’, Draini, Landemonti, Liré ja La Varenne’i delegeeritud kommuunide territooriumid), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou (endised Chavagnesi, Martigné-Briandi ja Notre-Dame-d’Allençoni delegeeritud kommuunide territooriumid), Tuffalun (endised Ambillou-Château’, Louerre’i ja Noyant-la-Plaine’i delegeeeritud kommuunide territooriumid), Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon (endised Saint-Aubin-de-Luigné ja Saint-Lambert-du-Lattay’ delegeeritud kommuunide territooriumid), Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay, Villevêque; |
| --- | --- |

—

Maine-et-Loire’i departemang: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (endised Champ-sur-Layoni, Faveraye-Mâchelles’i, Faye d’Anjou, Rablay-sur-Layoni ja Thouarcé delegeeritud kommuunide territooriumid), Blaison-Saint-Sulpice (endised Blaison-Gohier’ ja Saint-Sulpice’i delegeeritud kommuunide territooriumid), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (endised Alleuds’, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance’i, Chemellier’, Couturesi, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne’i, Saint-Saturnin-sur-Loire’i ja Vauchrétieni delegeeritud kommuunide territooriumid), Brossay, Cernusson, Chacé, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (endised Chanzeaux’, La Jumellière’i ja Valanjou delegeeritud kommuunide territooriumid), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (endised Brigné, Concourson-sur-Layoni, Doué-la-Fontaine’i, Forges’i, Meigné, Montforti, Saint-Georges-sur-Layoni ja Les Verchers-sur-Layoni delegeeritud kommuunide territooriumid), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Les Garennes sur Loire (endised Juigné-sur-Loire’i ja Saint-Jean-des-Mauvrets’ delegeeritud kommuunide territooriumid), Gennes-Val-de-Loire (endised Chênehutte-Trèves-Cunault’, Gennesi, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies’ ja Le Thoureil’ delegeeeritud kommuunide territooriumid), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (endine Ingrandesi delegeeritud kommuuni territoorium), Jarzé Villages (endine Lué-en-Baugeois’ delegeeritud kommuuni territoorium), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (endised Cerqueux-sous-Passavanti, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layoni, Tancoigné, Tigné, Trémonti ja Vihiers’ delegeeritud kommuunide territooriumid), Mauges-sur-Loire (endised La Chapelle-Saint-Florenti, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire’i, La Pommeraye’, Saint-Florent-le-Vieil’, Saint-Laurent-de-la-Plaine’i ja Saint-Laurent-du-Mottay’ delegeeritud kommuunide territooriumid), Mazé-Milon (endine Fontaine-Miloni delegeeritud kommuuni territoorium), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (endised Bouzillé, Champtoceaux’, Draini, Landemonti, Liré ja La Varenne’i delegeeritud kommuunide territooriumid), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou (endised Chavagnesi, Martigné-Briandi ja Notre-Dame-d’Allençoni delegeeritud kommuunide territooriumid), Tuffalun (endised Ambillou-Château’, Louerre’i ja Noyant-la-Plaine’i delegeeeritud kommuunide territooriumid), Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon (endised Saint-Aubin-de-Luigné ja Saint-Lambert-du-Lattay’ delegeeritud kommuunide territooriumid), Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay, Villevêque;

| — | Vienne’i departemang: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers. |
| --- | --- |

—

Vienne’i departemang: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers.

Geograafilist piirkonda hõlmavate kartograafiliste dokumentidega on võimalik tutvuda riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi veebisaidi vahendusel“ .

Redaktsiooniline muudatus: haldusüksuste uues loetelus võetakse arvesse pärast tootespetsifikaadi kinnitamist toimunud ühinemisi või muid halduspiirkondade muudatusi. Suurema õiguskindluse huvides viidatakse selles loetelus Prantsusmaa statistikaameti (INSEE) igal aastal avaldatavate ametlike geograafiliste koodide kehtivale versioonile. Geograafilise piirkonna ulatus jääb täpselt samaks.

Ühtlasi viidatakse sellele, et avalikkuse paremaks teavitamiseks on INAO veebisaidil tehtud kättesaadavaks geograafilist piirkonda hõlmavad kartograafilised dokumendid.

Sellega seoses muudetakse geograafilist piirkonda käsitlevat koonddokumendi punkti 6.

2.   Piiritletud kasvatusalade kogupindala

Tootespetsifikaadi 1.°peatüki IV osa punktis°2 lisatakse sõnade „5.°september 2007“ järele sõnad „ja 19.°jaanuar 2017“.

Selle muudatuse eesmärk on lisada kuupäev, millal pädev riiklik asutus geograafilise tootmispiirkonna piiritletud maatüki kogupindala muudatuse heaks kiitis. Kasvatusalade piiritlemise eesmärk on määrata kindlaks tootmispiirkond, mille maatükid on sobivad asjaomase kaitstud päritolunimetusega toote tootmiseks.

Tootespetsifikaadi 1.°peatüki IV osa punktis°2 asendatakse sõnad „4.°september 1996“ sõnadega „4. ja 5. september 1996“.

Selle muudatusega korrigeeritakse kuupäevi, mil riigisisene ametiasutus kinnitas piiritletud kasvatusala.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

3.   Vahetus läheduses asuv piirkond

1. peatüki IV osa punktis 3 asendatakse kommuunide nimekiri järgmisega:

| — | Indre-et-Loire’i departemang: Saint-Nicolas-de-Bourgueil; |
| --- | --- |

—

Indre-et-Loire’i departemang: Saint-Nicolas-de-Bourgueil;

| — | Loire-Atlantique’i departemang: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (endine Anetzi delegeeritud kommuuni territoorium), Vallet; |
| --- | --- |

—

Loire-Atlantique’i departemang: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (endine Anetzi delegeeritud kommuuni territoorium), Vallet;

| — | Maine-et-Loire’i departemang: Orée d’Anjou (endine Saint-Laurent-des-Autelsi delegeeritud kommuuni territoorium), Saint-Martin-du-Fouilloux. |
| --- | --- |

—

Maine-et-Loire’i departemang: Orée d’Anjou (endine Saint-Laurent-des-Autelsi delegeeritud kommuuni territoorium), Saint-Martin-du-Fouilloux.

See võimaldab arvesse võtta pärast tootespetsifikaadi viimase versiooni vastuvõtmist toimunud kommuunide mitmesuguseid ühinemisi. Vahetus läheduses asuva piirkonna ulatus jääb täpselt samaks.

Sellega seoses muudetakse lisatingimusi käsitlevat koonddokumendi punkti 9.

4.   Põllumajanduse keskkonnakaitsega seotud säte

1. peatüki VI osa punkti 2 on lisatud järgmine säte: „Ridadevahelisel alal peab olema hooldatud looduslik või külvatud taimkate; sellise taimkatte puudumise korral peab ettevõtja tegema vajalikud mullatööd, et hooldada looduslikku taimkatet, või põhjendama viinamarjakasvatuse valdkonna ametiasutuste lubatud biotõrjevahendite kasutamist. Biotõrjevahendite hulka kuuluvate herbitsiidide kasutamise korral teatud kasvatusalal on muude tõrjevahendite kasutamine keelatud“ .

Käesolev muudatusettepanek tuleneb ettevõtjate põllumajandusökoloogia tavade praegusest arengust kogu Angersi viinamarjakasvatuspiirkonnas. See annab tunnistust üha suuremast tähelepanust keskkonnakaitsega seotud küsimustele tehniliste lahenduste kasutamisel. Taimkatte olemasolu või mehaaniliste või bioloogiliste umbrohutõrjevahendite kasutamist soodustades vähendab see nõue keemiliste herbitsiidide kasutamist. Herbitsiidide kasutamise vähendamine peab võimaldama tõhustada viinamarjaistanduste mullakaitset ja säilitada nende looduslikke omadusi (viljakus, bioloogiline mitmekesisus, bioloogiline puhastamine), mis aitab kaasa veinide kvaliteedi ja autentsuse saavutamisele ning tugevdab veinipiirkonna mõistet.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

5.   Koristushooaja algus

1. peatüki VII osa punkti 1 alapunktis a on välja jäetud lause: „Koristushooaja alguse kuupäev määratakse kindlaks põllumajanduse ja merekalanduse seadustiku artikli D. 645-6 sätete alusel“ .

Koristushooaja alguse kuupäeva kindlaksmääramine ei ole enam vajalik, kuna ettevõtjatel on nüüd mitu vahendit, mis võimaldavad neil täpsemalt hinnata viinamarjade küpsusastet. Kõikidel ettevõtjatel on isiklikus ja ühiskasutuses teatavad seadmed ja varustus, mis võimaldab sõltuvalt tootmiseesmärkidest täpselt kindlaks määrata koristushooaja alustamise optimaalse kuupäeva iga kasvatusala jaoks.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

6.   Suhkrusisaldus

1. peatüki IX osa punkti 1 alapunkti c on lisatud pärast sõnu „Veinidel on“ järgmised sõnad „pärast kääritamist“.

Selle muudatuse eesmärk on vältida segiajamist suhkrusisaldusega enne kääritamist; oluline on rõhutada, et suhkrusisaldust tuleb kontrollida pärast kääritamist.

Koonddokumendi punkti 4 on vastavalt muudetud.

7.   Substraktiivne rikastamistehnoloogia

IX osa punkti 1 alapunkti d on lisatud järgmine lõik: „Viinamarjasortidest ‛Grolleau noir N’ ja „Grolleau gris G“ saadud roosade veinide valmistamisel (...) on lubatud kasutada substraktiivsed rikastamismeetodeid ja maksimaalne osalise kontsentratsiooni määr kasutatud koguste suhtes on 10 %“ .

See muudatus põhineb mitme aastakäigu veinidega tehtud katsetel, millest ilmnes, et heade kvaliteediomadustega tooraine puhul, kasutades kontsentratsioonimäära kuni 10 % ja piirates rikastamist üldalkoholisisaldusega 15 % (mahuprotsentides), ei avalda pöördosmoosi kasutav meetod negatiivset mõju veini kvaliteedile. Substraktiivsed rikastamistehnoloogiad võimaldavad tasakaalustada teatud ebasoodsate ilmastikuoludega aastakäikude veinivirrete koosseisu.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

8.   Veinikeldri mahutavus

1. peatüki IX osa punkti 1 alapunkti e lause „Ettevõtja veinikeldri mahutavus peab olema vähemalt 1,4 korda suurem põllumajandusettevõtte keskmisest saagikusest viimase viie aasta jooksul“ asendatakse järgmise lausega: „Ettevõtja veinikeldri mahutavus peab olema vähemalt 1,4 korda suurem viimase viie aasta jooksul valmistatud veini keskmisest kogusest“ .

Kehtivas tootespetsifikaadis ei osutatud mitte kogusele (väljendatuna hektoliitrites või kuupmeetrites), vaid saagikusele, st koristatud saagi mahule, mis on jagatud tootmispindalaga (näiteks hektoliitrites hektari kohta). Kavandatud muudatus võimaldab seda ühikutega seotud ebaühtlust parandada ilma sisuliste muudatusteta (minimaalne mahutavus peab alati olema 1,4 korda suurem kui põllumajandusettevõtja eelmistel hooaegadel toodetud veini keskmine kogus).

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

9.   Veinide ringlus

1. peatüki IX osa punkti 5 alapunkt b, mis hõlmab veinide ringlusse laskmist volitatud laopidajate vahel, jäetakse välja.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

10.   Seos geograafilise piirkonnaga

Seost on muudetud, et ajakohastada asjaomaste kommuunide arv (126 asemel 70).

Koonddokumendi seost hõlmavat punkti 8 on vastavalt muudetud.

11.   Üleminekumeede

Aegunud üleminekumeetmed on välja jäetud.

1. peatüki XI ossa on lisatud järgmine: „Sätteid, mis hõlmavad kohustust tagada ridadevahelisel alal hooldatud looduslik või külvatud taimkate või selle taimkatte puudumisel ettevõtja kohustust teha vajalikud mullatööd või kasutada biotõrjevahendeid, et hooldada looduslikku taimkatet, ei kohaldata viinapuude kasvatusalade suhtes, mis on käesoleva tootespetsifikaadi kinnitamise hetkel olemas ja milles viinapuude ridade vahe on 1,70 meetrit või väiksem“ .

Üleminekumeede lubab mitte seada ebasoodsasse olukorda olemasolevaid viinamarjaistandusi, mille praegune korraldus ei ole kohandatud põllumajanduslikele keskkonnakaitsenõuetele. Tihedalt istutatud viinapuudega viinamarjaistandustes, kus viinapuude ridade vahe on 1,70 meetrit või vähem, võib püsihaljastuse hooldamine või nõutavate pinnasetööde tegemine tuua kaasa tehnilisi probleeme (tööde mehhaniseerimine, varustus, töövahendid). Madalamates kohtades asuvates viinamarjaistandustes võib rohtumine suurendada ka kevadiste külmakahjustuste ohtu. Lisaks sellele tekitab taimkatte olemasolu seda suurema veevarustusega seotud konkurentsiolukorra viinapuudega, mida suurema istutustihedusega istandusega on tegemist. Seevastu viinapuuistandused, mis on rajatud pärast tootespetsifikaadi kinnitamist, peavad olema kooskõlas lisatud põllumajanduslike keskkonnakaitsenõuetega, sõltumata sellest, milline on nende istutustihedus ja viinapuude ridade vahekaugus.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

12.   Registripidamine

2. peatüki II osa punktis 3 asendatakse sõna „puissance“ (potentsiaalne) sõnaga „naturel“ (looduslik).

Selleks et ühtlustada tootespetsifikaat Anjou Saumuri piirkonna kõikides tootespetsifikatsioonides kasutatud sõnastusega, asendatakse väljendid „titre en puissance“ (potentsiaalne sisaldus) ja „degré“ (kraadi) väljendiga „titre alcoométrique volumique naturel“ (naturaalne alkoholisisaldus mahuprotsentides). Need muudatused parandavad tootespetsifikaatide loetavust. Registripidamist käsitlevate sätete ühtlustamise eesmärk on hõlbustada kontrollikava koostamist ning nende registrite kontrollimist.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

13.   Peamised kontrollitavad punktid

3. peatükki on muudetud, et tagada kooskõla Anjou Saumuri piirkonna tootespetsifikaatides kontrollitavate põhipunktidega.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

KOONDDOKUMENT

1.   Toote nimetus

Rosé d’Anjou

2.   Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

Vein

4.   Veini(de) kirjeldus

Tegemist on rahulike roosade veinidega, mille peamised analüütilised omadused on järgmised:

minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 9,50 mahuprotsenti.

Veinide fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus pärast kääritamist on vähemalt seitse grammi liitri kohta.

Pärast rikastamist ei tohi veini alkoholisisaldus ületada 12 mahuprotsenti.

Lenduvate hapete sisaldus, üldhappesus ja vääveldioksiidi kogusisaldus on kindlaks määratud liidu õigusaktidega, seejuures võib märgisega „primeur“ (värske) või „nouveau“ (uus) pakendamata veini partiide puhul lenduvate hapete üldsisaldus olla kuni 10,2 milliekvivalenti liitri kohta.

Veinid sisaldavad fermenteeritavaid suhkruid ning on enamal või vähemal määral magusad. Nende lõhna- ja maitsebukett on intensiivne ning hõlmab vastava viinamarjasordi eripärasid. Igal juhul on lõhnas ja maitses tunda puuviljade (virsik, maasikas, tsitrusviljad...) varjundeid. Maitses on oskuslikult ühendatud värskus ja täidlus. Veinidel on tugev järelmaitse.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 9 |
| Minimaalne üldhappesus | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

9

Minimaalne üldhappesus

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5.   Veinivalmistustavad

a.   Peamised veinivalmistustavad

Istutustihedus – ridadevaheline laius

Viljelustavad

Puude minimaalne istutustihedus on 4 000 puud hektari kohta. Ridade vahe ei tohi olla suurem kui 2,50 meetrit ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahe ei või olla väiksem kui üks meeter. Kasvatusalade puhul, kus viinapuude tihedus on alla 4 000 tüve hektari kohta, kuid vähemalt 3 300 tüve hektari kohta, võib koristatud saaki kasutada kontrollitud päritolunimetusega toote valmistamiseks, kui on järgitud käesolevas tootespetsifikaadis sätestatud eeskirju, mis hõlmavad viinapuude toestamist ja lehestiku kõrgust. Neil kasvatusaladel ei või ridade vahe olla suurem kui kolm meetrit ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahe ei või olla väiksem kui üks meeter.

Viinapuude lõikamise ja toestamise eeskirjad

Viljelustavad

Viinapuid tuleb lõigata hiljemalt 30. aprillil vastavalt tootespetsifikaadis toodud üksikasjalikele juhistele, mis hõlmavad iga viinamarjasordi jaoks maksimaalset pungade arvu tüve kohta ning maksimaalset pungade arvu pika võrse puhul.

Toestatud lehestiku kõrgus peab olema vähemalt võrdne 60 %ga ridade vahekaugusest, toestatud lehestiku kõrgust mõõdetakse alates lehestiku alumisest piirist, mis peab olema vähemalt 0,40 meetri kõrgusel maapinnast, kuni külgvõrsete ülemise piirini, mis peab olema vähemalt 0,20 meetri võrra kõrgemal ülemisest toestustraadist.

Viinamarjade kasvatusalade puhul, mille istutustihedus on alla 4 000 tüve hektari kohta, kuid vähemalt 3 300 tüve hektari kohta, kehtivad täiendavalt järgmised toestamiseeskirjad: toestamisvaiade maapealse osa kõrgus peab olema vähemalt 1,90 meetrit; toestamine hõlmab nelja toestamistraatide rida; ülemise toestamistraadi kõrgus maapinnast on vähemalt 1,85 meetrit.

Kastmine

Viljelustavad

Kastmine on keelatud.

Veinivalmistuse eritavad

Aktiivsöe kasutamine veini valmistamisel on nii puhtal kujul kui ka seguna keelatud.

Puutükkide kasutamine on keelatud.

Pärast rikastamist ei tohi veini alkoholisisaldus ületada 12 mahuprotsenti.

Lisaks eespool esitatud sätetele tuleb veinivalmistustavade puhul kinni pidada liidu tasandi ning maaseadustiku ja merekalapüügi seadustiku (code rural et de la pêche maritime) sätetest.

b.   Maksimaalne saagikus

75 hektoliitrit hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Kontrollitud päritolunimetuse „Rosé d’Anjou“ all turustamiseks lubatud veinide kõik tootmisetapid toimuvad geograafilises piirkonnas, mis hõlmab järgmiste kommuunide territooriume vastavalt 2018. aasta ametlikele geograafilistele koodidele:

| — | Deux-Sèvresi departemang: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Oiron, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay, Val en Vignes (endised Bouillé-Saint-Pauli ja Cersay delegeeritud kommuunide territooriumid); |
| --- | --- |

—

Deux-Sèvresi departemang: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Oiron, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay, Val en Vignes (endised Bouillé-Saint-Pauli ja Cersay delegeeritud kommuunide territooriumid);

| — | Maine-et-Loire’i departemang: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (endised Champ-sur-Layoni, Faveraye-Mâchelles’i, Faye d’Anjou, Rablay-sur-Layoni ja Thouarcé delegeeritud kommuunide territooriumid), Blaison-Saint-Sulpice (endised Blaison-Gohier’ ja Saint-Sulpice’i delegeeritud kommuunide territooriumid), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (endised Alleuds’, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance’i, Chemellier’, Couturesi, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne’i, Saint-Saturnin-sur-Loire’i ja Vauchrétieni delegeeritud kommuunide territooriumid), Brossay, Cernusson, Chacé, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (endised Chanzeaux’, La Jumellière’i ja Valanjou delegeeritud kommuunide territooriumid), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (endised Brigné, Concourson-sur-Layoni, Doué-la-Fontaine’i, Forges’i, Meigné, Montforti, Saint-Georges-sur-Layoni ja Les Verchers-sur-Layoni delegeeritud kommuunide territooriumid), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Les Garennes sur Loire (endised Juigné-sur-Loire’i ja Saint-Jean-des-Mauvrets’ delegeeritud kommuunide territooriumid), Gennes-Val-de-Loire (endised Chênehutte-Trèves-Cunault’, Gennesi, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies’ ja Le Thoureil’ delegeeeritud kommuunide territooriumid), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (endine Ingrandesi delegeeritud kommuuni territoorium), Jarzé Villages (endine Lué-en-Baugeois’ delegeeritud kommuuni territoorium), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (endised Cerqueux-sous-Passavanti, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layoni, Tancoigné, Tigné, Trémonti ja Vihiers’ delegeeritud kommuunide territooriumid), Mauges-sur-Loire (endised La Chapelle-Saint-Florenti, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire’i, La Pommeraye’, Saint-Florent-le-Vieil’, Saint-Laurent-de-la-Plaine’i ja Saint-Laurent-du-Mottay’ delegeeritud kommuunide territooriumid), Mazé-Milon (endine Fontaine-Miloni delegeeritud kommuuni territoorium), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (endised Bouzillé, Champtoceaux’, Draini, Landemonti, Liré ja La Varenne’i delegeeritud kommuunide territooriumid), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou (endised Chavagnesi, Martigné-Briandi ja Notre-Dame-d’Allençoni delegeeritud kommuunide territooriumid), Tuffalun (endised Ambillou-Château’, Louerre’i ja Noyant-la-Plaine’i delegeeeritud kommuunide territooriumid), Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon (endised Saint-Aubin-de-Luigné ja Saint-Lambert-du-Lattay’ delegeeritud kommuunide territooriumid), Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay, Villevêque; |
| --- | --- |

—

Maine-et-Loire’i departemang: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (endised Champ-sur-Layoni, Faveraye-Mâchelles’i, Faye d’Anjou, Rablay-sur-Layoni ja Thouarcé delegeeritud kommuunide territooriumid), Blaison-Saint-Sulpice (endised Blaison-Gohier’ ja Saint-Sulpice’i delegeeritud kommuunide territooriumid), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (endised Alleuds’, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance’i, Chemellier’, Couturesi, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne’i, Saint-Saturnin-sur-Loire’i ja Vauchrétieni delegeeritud kommuunide territooriumid), Brossay, Cernusson, Chacé, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (endised Chanzeaux’, La Jumellière’i ja Valanjou delegeeritud kommuunide territooriumid), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (endised Brigné, Concourson-sur-Layoni, Doué-la-Fontaine’i, Forges’i, Meigné, Montforti, Saint-Georges-sur-Layoni ja Les Verchers-sur-Layoni delegeeritud kommuunide territooriumid), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Les Garennes sur Loire (endised Juigné-sur-Loire’i ja Saint-Jean-des-Mauvrets’ delegeeritud kommuunide territooriumid), Gennes-Val-de-Loire (endised Chênehutte-Trèves-Cunault’, Gennesi, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies’ ja Le Thoureil’ delegeeeritud kommuunide territooriumid), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (endine Ingrandesi delegeeritud kommuuni territoorium), Jarzé Villages (endine Lué-en-Baugeois’ delegeeritud kommuuni territoorium), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (endised Cerqueux-sous-Passavanti, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layoni, Tancoigné, Tigné, Trémonti ja Vihiers’ delegeeritud kommuunide territooriumid), Mauges-sur-Loire (endised La Chapelle-Saint-Florenti, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire’i, La Pommeraye’, Saint-Florent-le-Vieil’, Saint-Laurent-de-la-Plaine’i ja Saint-Laurent-du-Mottay’ delegeeritud kommuunide territooriumid), Mazé-Milon (endine Fontaine-Miloni delegeeritud kommuuni territoorium), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (endised Bouzillé, Champtoceaux’, Draini, Landemonti, Liré ja La Varenne’i delegeeritud kommuunide territooriumid), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou (endised Chavagnesi, Martigné-Briandi ja Notre-Dame-d’Allençoni delegeeritud kommuunide territooriumid), Tuffalun (endised Ambillou-Château’, Louerre’i ja Noyant-la-Plaine’i delegeeeritud kommuunide territooriumid), Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon (endised Saint-Aubin-de-Luigné ja Saint-Lambert-du-Lattay’ delegeeritud kommuunide territooriumid), Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay, Villevêque;

| — | Vienne’i departemang: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers. |
| --- | --- |

—

Vienne’i departemang: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers.

7.   Peamised veiniviinamarjasordid

„Gamay N“

„Cot N – Malbec“

„Grolleau gris G“

„Grolleau N“

„Cabernet franc N“

„Cabernet-Sauvignon N“

„Pineau d’Aunis N“

8.   Seos(ed)

1.   Teave geograafilise piirkonna kohta

a)   Seost väljendavate looduslike tegurite kirjeldus

Geograafiline piirkond asub kahel suurel geoloogilisel kihistul ning hõlmab peamiselt jõgede kaldaid ja mõnda platood: lääne pool on tegemist eelkambriumist ja paleosoikumist pärineva aluskorraga, mis on seotud Armorikaani mäemassiiviga; ida pool katab vanemat aluskorda Pariisi tasandiku mesosoikumist ja kainosoikumist pärinev kiht. Selline geoloogiline eripära eristab geograafilise piirkonna läänepoolset osa, mida iseloomustab kildade, eeskätt kohaliku nimega Anjou noir (must Anjou) kiltkivi esinemine, geograafilise piirkonna idaosast, millele on iseloomulik lubitufi esinemine (Saumur), mida kutsutakse kohaliku nimega Anjou blanc (valge Anjou).

Geograafiline piirkond on ajalooliselt seotud vana Anjou maakonnaga ning paikneb 2018. aastal peamiselt Maine-et-Loire’i departemangu lõunapoolses osas (70 kommuuni) ning Deux-Sèvresi ja Vienne’i departemangu põhjaosas (vastavalt 14 kommuuni ja 9 kommuuni).

Viinamarjakasvatuseks täpselt piiritletud alade mullad kuuluvad erinevatesse geoloogilistesse formatsioonidesse. Vaatamata nende suurtele erinevustele, on üldiselt tegemist väheviljakate ja mõõduka veevaruga muldadega, millel on heasoojusrežiim.

Geograafilise piirkonna kliima on mõõdukalt ookeaniline, temperatuurierinevused on küllalt väikesed, mis on tingitud ühelt poolt Atlandi ookeani suhtelisest lähedusest ja teiselt poolt Loire’i jõe ja selle lisajõgede temperatuuri reguleerivast mõjust, samuti ka asjaolust, et viinamarjakasvatused asuvad mäenõlvadel. Tuntud on väljend „Angersi mahe kliima“, mis iseloomustab kõige paremini selle piirkonna talve ning pikka kevadet ja sügist, suved võivad samas olla küllaltki palavad. Põhja-lõuna ja lõuna-ida suunalised pinnavormid moodustavad kaitse sageli niiskust toovate läänetuulte eest. Geograafiline piirkond on seega väheste sademetega ala, millele on iseloomulik fööni toime, ookeani niiskuse eest pakuvad kaitset kõrgemad Choletais’ ja Mauges’i alad. Aastane sademete hulk on suurusjärgus 585 millimeetrit, samas kui Choletais’ piirkonnas võib see ulatuda ligi 800 millimeetrini.

b)   Seost väljendavate inimtegurite kirjeldus

Viinamarjakasvatuse olemasolu Anjou piirkonnas on teada juba alates I sajandist pKr ning sellega on selles piirkonnas tegeletud pidevalt. Viinamarjakasvatuse õitsengust annavad tunnistust järgmised Apolloniuse poeemi read (VI sajand): „Mitte kaugel Bretagne’ist asub kaljul linn, kus on rikkalikult Cerese ja Dionysose ande ja mis on oma nime Andegave (Angers) saanud kreeka keelest“. Kuigi Angersi piirkonna viinamarjakasvatus arenes kogu keskaja jooksul Loire’i jõe kallastel ja Angersi linna ümbruses asuvate kloostrite juures edasi, muutus piirkond tõeliselt kuulsaks alates XII ja XIII sajandist. Henri II ja Akvitaania Eleanori valitsusaja õitseng võimaldas Anjou veinidel jõuda kõige suursugusematele laudadele.

Tootmine arenes märkimisväärselt alates XVI sajandist seoses Hollandi kaupmeeste saabumisega, kes otsisid veini oma kodumaa ja asumaade jaoks. Hollandlased tõid piirkonda sisse suuri rahasummasid ja kaubanduse maht muutus XVIII sajandiks nii suureks, et transpordi edendamiseks muudeti geograafilist piirkonda läbiv Layoni jõgi laevatatavaks. Anjou veinide hea maine on samas tekitanud soovi saada kasumit ning veinide suhtes on kehtestatud mitu maksu (transpordimaks, sadamamaks, kauplemismaks, jaemüügimaks, läbiveomaks,...), mis avaldasid väga negatiivset mõju kaubandusele. Vendée sõjad laostasid viinamarjakasvatusala täielikult. Õitsenguperiood saabus uuesti XIX sajandi kestel. 1881. aastal hõlmas viinamarjakasvatusala 45 000 hektarit, millest pärast viinapuutäide invasiooni oli 1893. aastal järele jäänud 10 000 hektarit.

Veini „Anjou“ tuntus põhineb eeskätt viinamarjasordist ‛Chenin B’ valmistatavatel valgetel veinidel. Kuid pärast viinapuutäide põhjustatud kriisi hakati üha rohkemates istandustes kasvatama ka viinamarjasorti ‛Cabernet franc N’ ja veidi hiljem ka sorti ‛Cabernet-Sauvignon N’. XX sajandi algul keskenduti eeskätt rouget valmistamisele; see on kohalik nimetus kerge punase veini kohta, mida tarbiti kohvikutes ja mis tähistab Angersi piirkonna veinitööstuse muutumise esimest etappi. Segatuna nõrga värvusega nn clairet-tüüpi veini andvate viinamarjasortidega ‛Grolleau N’ ja ‛Grolleau gris G’ ning lisades täiendavalt viinamarjasorte ‛Gamay N’ ja ‛Pineau d’Aunis N’, arendati nende sortide abil välja suuremahuline legendaarsete roosade veinide tootmine, mida tuntakse kontrollitud päritolunimetuste „Cabernet d’Anjou“ ja „Rosé d’Anjou“ all. Selle ümberkorralduse teine etapp tugineb tootjate kogemustele piirkonna taimekoosluse haldamisel. Vaatlused ja analüüsid, mille abil otsiti viinamarjasordi ja selle kasvatusalade optimaalset vastavusse viimist, viinamarjakoristuse meetodite pakutavate võimaluste tundmaõppimine ja veini valmistamise meetodite rakendamine soodustasid alates 1960. aastatest punaste veinide tootmise arengut.

2.   Teave toodete kvaliteedi ja omaduste kohta

Roosad veinid sisaldavad fermenteeritavaid suhkruid ning on enamal või vähemal määral magusad. Nende lõhna- ja maitsebukett on intensiivne ning selles ilmnevad vastava viinamarjasordi eripärad. Igal juhul hõlmab lõhn ja maitse puuviljade (virsik, maasikas, tsitrusviljad...) varjundeid. Maitses on oskuslikult ühendatud värskus ja täidlus. Veinidel on tugev järelmaitse.

3.   Põhjuslikud seosed

Suhteliselt põhjapoolne iseloomuliku maastikuga asukoht koos mahedapoolse kliima ning eripäraste geoloogiliste tingimuste ja mullastikuga annab neile veinidele maitseomadused, mis väljenduvad eeskätt nende värskuses.

Erinevad geoloogilised ja mullastikuga seotud tingimused pakuvad erinevaid viinamarjakasvatustingimusi, mis võimaldavad igal tootjal leida kõikide kasutatavate viinamarjasortide jaoks optimaalsed tingimused nende omaduste väljatoomiseks. Veinivalmistajate viinapuuistandusi käsitlev vaatlus- ja analüüsitegevus võimaldab määrata kindlaks õige asukoha viinapuude istutamiseks.

9.   Muud olulised lisatingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Vahetus läheduses asuv piirkond

Õigusraamistik:

ELi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

piiratud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus

Vahetus läheduses asuv piirkond, mille suhtes kohaldatakse kontrollitud päritolunimetusega veinide „Rosé d’Anjou“ jaoks kasutatavate viinamarjade pressimise ning veini valmistamise erandit, hõlmab järgmiste kommuunide territooriumi 2018. aasta ametlike geograafiliste koodide alusel:

| — | Indre-et-Loire’i departemang: Saint-Nicolas-de-Bourgueil; |
| --- | --- |

—

Indre-et-Loire’i departemang: Saint-Nicolas-de-Bourgueil;

| — | Loire-Atlantique’i departemang: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (endine Anetzi delegeeritud kommuuni territoorium), Vallet; |
| --- | --- |

—

Loire-Atlantique’i departemang: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (endine Anetzi delegeeritud kommuuni territoorium), Vallet;

| — | Maine-et-Loire’i departemang: Orée d’Anjou (endine Saint-Laurent-des-Autelsi delegeeritud kommuuni territoorium), Saint-Martin-du-Fouilloux. |
| --- | --- |

—

Maine-et-Loire’i departemang: Orée d’Anjou (endine Saint-Laurent-des-Autelsi delegeeritud kommuuni territoorium), Saint-Martin-du-Fouilloux.

Märgistus

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Kontrollitud päritolunimetusele võib lisada täiendava märke „primeur“ (värske) või „nouveau“ (uus) vastavalt tootespetsifikaadis sätestatud eeskirjadele.

Vabatahtlikud märked, mille kasutamist võivad liidu sätete alusel reguleerida liikmesriigid, esitatakse tähtedega, mille kõrgus, laius ja paksus ei ole üle kahe korra suuremad kui kontrollitud päritolunimetuse tähed.

Kontrollitud päritolunimetusele võib lisada täiendava geograafilise tähise „Val de Loire“ vastavalt tootespetsifikaadis sätestatud eeskirjadele. Geograafilise tähise „Val de Loire“ märkimiseks kasutatavate tähtede suurus ei tohi ületada (kõrguselt ega laiuselt) kaht kolmandikku nende tähtede suurusest, mis moodustavad kontrollitud päritolunimetuse.

Veinide esitlemisel ja nende märgistusel ei ole lubatud kasutada mõistet „Cabernet“ või viidet viinamarjasordi ‛Cabernet-Sauvignon N’ või ‛Cabernet franc N’ kasutamisele.

Märkega „primeur“ (värske) või „nouveau“ (uus) varustatud veinide märgistusel peab olema näidatud veini aastakäik.

Veinide etiketil võib esitada väiksema geograafilise piirkonna nimetuse, kui kõnealune piirkond on – kantud katastrisse; – märgitud saagideklaratsioonile. Kõnealuse katastriüksuse nimetus esitatakse tähtedega, mille kõrgus ja laius moodustavad kuni poole kontrollitud päritolunimetuse tähtede suurusest.

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-c7cad5d3-da9f-4088-aebd-c22f0626c5c3

---

(1)  ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.

---

| 5.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 72/33 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 72/33

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2020/C 72/14)

Käesolev teade avaldatakse kooskõlas komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 2019/33 (1) artikli 17 lõikega 5.

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„SOAVE“

Viitenumber: PDO-IT-A0472-AM05

Teate kuupäev: 2. detsember 2019

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1.   Vormiline muudatus

Classico märgistusega veini puhul on tähis „alapiirkond“ asendatud mõistega „spetsifikaat“.

Tegemist on ametliku muudatusega, et võtta arvesse siseriiklikus õiguses sätestatud täpset sõnastust.

Muudatus on seotud spetsifikaadi artikliga 1, koonddokumenti see ei muuda.

2.   Viinapuude kujundamise meetodid

Viinapuukujundusmeetodeid on laiendatud, lisatud on topeltspaleer ehk viinapuude topelt-võrakujundus (Geneva double curtain, GDC) ja pergolatoestus selle kõikides variantides.

Muudatusettepanek tuleneb vajadusest viia spetsifikaat vastavusse nüüdisaegsete ja uuenduslike viinapuukasvatussüsteemide (eelkõige uued pergolavormid) kiire arenguga ning vajadusest reageerida kliimamuutustele põllumajanduslikust seisukohast.

Muudatus on seotud spetsifikaadi artikliga 4, koonddokumenti see ei muuda.

3.   Viinapuude tihedus hektari kohta

Viinapuude tiheduse puhul hektari kohta (vähemalt 3 300) on tühistatud viide 7. mai 1998. aasta dekreedile.

Tegemist on ametliku muudatusega, kuna uutes viinamarjaistandustes peab tihedus olema vähemalt 3 300 viinapuud hektari kohta.

Muudatus on seotud spetsifikaadi artikliga 4, koonddokumenti see ei muuda.

4.   Täiendavate geograafiliste üksuste kasutamine KPNiga veini „Soave“ märgistusel

Kaitstud päritolunimetusega „Soave“ veini puhul on lubatud viidata kaitstud päritolunimetusega tootmispiirkonna täiendavatele väiksematele geograafilistele üksustele, mis asuvad samas tootmispiirkonnas ja on loetelus loetletud; seda tingimusel et toode on veiniks töödeldud eraldi ja täpselt viinamarjatoodangu iga-aastase aruande kohaselt.

Kasutades viidet erilise väärtusega väiksematele geograafilistele üksustele, mis asuvad määratletud tootmispiirkonnas ja mis on pärast hoolikat tsoonideks jagamist identifitseeritud, on veini päritolu lihtsam kindlaks teha ja seega tugevdada selle seost territooriumiga.

Muudatus puudutab spetsifikaadi artiklit 7 ja koonddokumendi punkti 1.9 „Lisatingimused“.

5.   Märke vigna (istandus) kasutamine

Kaitstud päritolunimetusega „Soave“, „Soave“ Classico ja „Soave“ Colli Scaligeri veinide kirjelduses võib kasutada märget vigna tingimusel, et sellele järgneb asjaomane kohanimi, mille territoorium on istandusregistris eraldi esile toodud, ning et neist viinamarjadest saadud veini valmistamine, valmimine ja ladustamine toimuvad eraldi mahutites ning et märge koos kohanimega kantakse nii viinamarjade registrisse kui ka saatedokumentidesse.

Võimalus lisada etiketile märge vigna siseriiklike õigusaktide tähenduses ja asjaomane kohanimi või traditsiooniline nimetus võimaldab ettevõtjatel väärtustada nende territooriumil mitut viinamarjaistandust.

Muudatus on seotud spetsifikaadi artikliga 7, koonddokumenti see ei muuda.

KOONDDOKUMENT

1.   Toote nimetus

Soave

2.   Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

Vein

| 5. | Kvaliteetvahuvein |
| --- | --- |

5.

Kvaliteetvahuvein

4.   Veini(de) kirjeldus

„Soave“ (sealhulgas „Soave“ Classico ja „Soave“ Colli Scaligeri)

Värvus: õlgkollasest mõnel juhul rohekaskollaseni

Lõhn: iseloomulik intensiivne ja hõrk lõhn

Maitse: kuiv, keskmiselt täidlane ja harmooniline, kergelt mõrkjas

Minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 10,5 mahuprotsenti „Soave“ puhul ning 11 mahuprotsenti „Soave“ Classico ja „Soave“ Colli Scaligeri puhul

Suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 15 g/l „Soave“ ning 16 g/l „Soave“ Classico ja „Soave“ Colli Scaligeri puhul

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

4,5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

„Soave“ Spumante (sealhulgas „Soave“ Spumante Classico ja „Soave“ Spumante Colli Scaligeri)

Vaht: õrn ja säilib kaua

Värvus: õlgkollasest mõnel juhul särava rohekani

Lõhn: iseloomulik intensiivne ja hõrk

Maitse: keskmiselt täidlane, harmooniline, kergelt mõrkjas tüüpide extra brut, brut, extra dry või dry puhul

Minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 11 mahuprotsenti

Suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 15 g/l

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5.   Veinivalmistustavad

a.   Peamised veinivalmistustavad

PUUDUB

b.   Maksimaalne saagikus

| | „Soave“, „Soave“ Spumante |
| --- | --- |

„Soave“, „Soave“ Spumante

| | 15 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta |
| --- | --- |

15 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

| | „Soave“ Classico, sealhulgas Spumante „Soave“ Colli Scaligeri, sealhulgas Spumante |
| --- | --- |

„Soave“ Classico, sealhulgas Spumante „Soave“ Colli Scaligeri, sealhulgas Spumante

| | 14 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta |
| --- | --- |

14 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

A) Kontrollitud päritolunimetusega „Soave“ veini tootmiseks ettenähtud viinamarju kasvatatakse piirkonnas, mis hõlmab täielikult või osaliselt Verona provintsi järgmiste kommuunide territooriumi: Soave, Monteforte d’Alpone, San Martino Buon Albergo, Mezzane di Sotto, Roncà, Montecchia di Crosara, San Giovanni Ilarione, San Bonifacio, Cazzano di Tramigna, Colognola ai Colli, Caldiero, Illasi e Lavagno.

B) Veini „Soave“ Classico valmistamiseks sobivad viinamarjad peavad olema toodetud ministri 23. oktoobri 1931. aasta käskkirjaga (avaldatud 16. detsembri 1931. aasta ametlikus teatajas nr 289) heakskiidetud piirkonnas, mis hõlmab osa Soave ja Monteforte d’Alpone kommuunide territooriumist.

C) Viinamarjad, millest toodetakse veine „Soave“, mille spetsifikaati on lisatud täiendav märge alapiirkonna Colli Scaligeri kohta, peavad olema toodetud piirkonnas, mis hõlmab täielikult või osaliselt San Martino Buon Albergo, Lavagno, Mezzane, Illasi, Cazzano di Tramigna, Caldiero, Colognola ai Colli e Costeggiola di Soave, Monteforte d’Alpone, Montecchia di Crosara, Roncà ja San Giovanni Ilarione territooriume.

7.   Peamised veiniviinamarjasordid

| | „Chardonnay B“ |
| --- | --- |

„Chardonnay B“

| | „Garganega B“ |
| --- | --- |

„Garganega B“

| | „Trebbiano di Soave B“ - „Trebbiano“ |
| --- | --- |

„Trebbiano di Soave B“ - „Trebbiano“

8.   Seos(t)e kirjeldus

„Soave“

Mineraalsooladel on eriline mõju sortidest „Garganega“ ja „Trebbiano di Soave“ saadud viinamarjavirde käärimisele ning need annavad veinile iseloomuliku maitse. Tänu traditsioonilistele pergolatoestusega viinapuukujundusmeetoditele saavutavad viinamarjad hea küpsusastme ja on vähem vastuvõtlikud haigustele, soodustades veinides mandli- ja valgete lillede lõhna väljakujunemist. Kontrollitud päritolunimetusega „Soave“ vein on tasakaalustatud vein, mille lõhnabuketis domineerivad eksootilised puuviljad, tsitrusviljad ja vürtsid; Classico puhul saavad kokku kergelt mineraalne lõhn ning täidlane ja aroomirikas maitse, mis võivad veini mitme kuu vältel enne villimist pärmseentel hoidmise puhul anda veinile juurde komplekssust ja ümarust. Piirkonnale on ministri käskkirjaga antud tunnustus 1931. aastal; kontrollitud päritolunimetus on antud 1968. aastal.

9.   Olulised lisatingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Täiendavate geograafiliste üksuste kasutamine

Õigusalane raamistik:

ELi õigusaktid

Täiendavate tingimuste liik:

Märgistamisega seotud täiendavad sätted

Veinide „Soave“, „Soave“ Classico ja „Soave“ Colli Scaligeri kirjeldamisel ja esitlemisel võib viidata järgmistele täiendavatele geograafilistele üksustele:

| 1. | Brognoligo |
| --- | --- |

1.

Brognoligo

| 2. | Broia |
| --- | --- |

2.

Broia

| 3. | Ca’ del vento |
| --- | --- |

3.

Ca’ del vento

| 4. | Campagnola |
| --- | --- |

4.

Campagnola

| 5. | Carbonare |
| --- | --- |

5.

Carbonare

| 6. | Casarsa |
| --- | --- |

6.

Casarsa

| 7. | Castelcerino |
| --- | --- |

7.

Castelcerino

| 8. | Castellaro |
| --- | --- |

8.

Castellaro

| 9. | Colombara |
| --- | --- |

9.

Colombara

| 10. | Corte del Durlo |
| --- | --- |

10.

Corte del Durlo

| 11. | Costalta |
| --- | --- |

11.

Costalta

| 12. | Costalunga |
| --- | --- |

12.

Costalunga

| 13. | Coste |
| --- | --- |

13.

Coste

| 14. | Costeggiola |
| --- | --- |

14.

Costeggiola

| 15. | Croce |
| --- | --- |

15.

Croce

| 16. | Duello |
| --- | --- |

16.

Duello

| 17. | Fittà |
| --- | --- |

17.

Fittà

| 18. | Froscà |
| --- | --- |

18.

Froscà

| 19. | Foscarino |
| --- | --- |

19.

Foscarino

| 20. | Menini |
| --- | --- |

20.

Menini

| 21. | Monte di Colognola |
| --- | --- |

21.

Monte di Colognola

| 22. | Monte Grande |
| --- | --- |

22.

Monte Grande

| 23. | Paradiso |
| --- | --- |

23.

Paradiso

| 24. | Pigno |
| --- | --- |

24.

Pigno

| 25. | Ponsara |
| --- | --- |

25.

Ponsara

| 26. | Pressoni |
| --- | --- |

26.

Pressoni

| 27. | Roncà - Monte Calvarina |
| --- | --- |

27.

Roncà - Monte Calvarina

| 28. | Rugate |
| --- | --- |

28.

Rugate

| 29. | Sengialta |
| --- | --- |

29.

Sengialta

| 30. | Tenda |
| --- | --- |

30.

Tenda

| 31. | Tremenalto |
| --- | --- |

31.

Tremenalto

| 32. | Volpare |
| --- | --- |

32.

Volpare

| 33. | Zoppega |
| --- | --- |

33.

Zoppega

Link tootespetsifikaadile

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/14701

---

(1)  EÜT L 9, 11.1.2019, lk 2.

---

| 5.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 72/38 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 72/38

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3.

(2020/C 72/15)

Käesolev teade avaldatakse kooskõlas komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 2019/33 (1) artikli 17 lõikega 5.

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„SOAVE SUPERIORE“

Viitenumber: PDO-IT-A0473-AM04

Teate kuupäev: 2. detsember 2019

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1.   Ametlik lisamine

Kirjeldus ja põhjused

Kirjeldus

Registreeritud päritolunimetusele „Denominazione di Origine Controllata“ (kontrollitud päritolunimetus) lisatakse sõna „Garantita“ (garanteeritud).

Põhjus

Tegemist on eelmises spetsifikaadis esinenud hooletusvea parandamisega ja sooviga korrektselt osutada traditsioonilisele erinimetusele, mida Itaalia kasutab kaitstud päritolunimetusega veinitoodete tähistamiseks.

2.   Viinapuukujundusmeetodid

Kirjeldus ja põhjused

Viinapuukujundusmeetodeid on laiendatud, lisatud on topeltspaleer ehk viinapuude topelt-võrakujundus (Geneva double curtain, GDC) ja pergolatoestus selle kõikides variantides, täpsustatud on pungade maksimumkogus hektari kohta ja välja jäetud viide ministri 11. juuli 2005. aasta käskkirjale, asendades järgmise lõigu:

„Istanduste puhul, mis on rajatud pärast ministri 11. juuli 2005. aasta käskkirja jõustumist, tuleks kasutada ainult ühekordse spaleeriga viinapuukujundusmeetodeid. Käesoleva spetsifikaadi jõustumise kuupäeval juba olemasolevate istanduste puhul võib viinapuude kujundamisel kasutada Verona-stiilis pergolatoestust, mille puhul kärbitakse viinapuid nii, et reavahedesse jääb piisavalt vaba ruumi.“

järgmise lõiguga:

„Viinapuukujundusmeetoditena tuleb kasutada topeltspaleeri ehk viinapuude topelt-võrakujundust (Geneva double curtain, GDC) või pergolatoestust selle kõikides variantides, nii et reavahedesse või taimede vahele jääb piisavalt vaba ruumi ning et pungi oleks kuni 50 000 hektari kohta kõikide viinapuukujundussüsteemide puhul.“

Põhjused

Muudatusettepanek tuleneb vajadusest viia spetsifikaat vastavusse nüüdisaegsete ja uuenduslike viinapuukujundussüsteemide (eelkõige uued pergolavormid) kiire arenguga ning vajadusest reageerida kliimamuutustele põllumajanduslikust seisukohast.

Muudatus on seotud tootespetsifikaadi artikli 4 lõikega 3, koonddokumenti see ei muuda.

3.   Täiendavate geograafiliste üksuste kasutamine KPNiga „Soave Superiore“ veini märgistusel

Täiendavate geograafiliste üksuste kasutamine KPNiga „Soave Superiore“ veini märgistusel

Kirjeldus ja põhjused

Kirjeldus ja põhjused

Kirjeldus

Kaitstud päritolunimetusega „Soave Superiore“ veini puhul on lubatud viidata kaitstud päritolunimetusega tootmispiirkonna täiendavatele väiksematele geograafilistele üksustele, mis asuvad samas tootmispiirkonnas ja on loetelus loetletud; seda tingimusel et toode on veiniks töödeldud eraldi ja täpselt viinamarjatoodangu iga-aastase aruande kohaselt.

Põhjused

Kasutades viidet erilise väärtusega väiksematele geograafilistele üksustele, mis asuvad määratletud tootmispiirkonnas ja mis on pärast hoolikat tsoonideks jagamist identifitseeritud, on veini päritolu lihtsam kindlaks teha ja seega tugevdada selle seost territooriumiga.

Muudatus puudutab spetsifikaadi artiklit 7 ja koonddokumendi punkti 1.9 „Lisatingimused“.

4.   Viinapuukujundusmeetodid

Viinapuukujundusmeetodid

Kirjeldus ja põhjused

Kirjeldus ja põhjused

Kirjeldus

Viinapuukujundusmeetodite laiendamise tulemusena on lause:

„Seega on meil võimalus väärtustada vanu viinapuid, mille kujundamisel kasutatakse klassikalist Verona-stiilis pergolatoestust, kuid uute istanduste puhul peab kasutama rangelt spaleerikujulist kujundamismeetodit.“

asendatud järgmise lausega:

„Seega on meil võimalus väärtustada vanu viinapuid, mille kujundamisel kasutatakse klassikalist Verona-stiilis pergolatoestust, ning samuti selle meetodi edasiarendust topeltspaleeri ehk topelt-võrakujundust (Geneva double curtain, GDC).“

Põhjused

See on tingitud viinapuude kujundamismeetodite laiendamisest tootespetsifikaadi artikli 4 lõikes 3.

Muudatus on seotud tootespetsifikaadi artikliga 9, koonddokumenti see ei muuda.

KOONDDOKUMENT

1.   Toote nimetus

Toote nimetus

Soave Superiore

2.   Geograafilise tähise tüüp

Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

Vein

4.   Veini(de) kirjeldus

Veini(de) kirjeldus

„Soave superiore“, sealhulgas variandid riserva ja classico

„Soave superiore“, sealhulgas variandid riserva ja classico

Veinid on õlgkollase värvusega, mis on mõnikord intensiivsem, võimaliku rohekaskuldse läikega; rikkalik, lilleõite alatooniga lõhn; maitse on täidlane ja kergelt mõrkjas. Puidust vaatides laagerdunud veini maitse võib olla intensiivsem ja püsivam ning vanillinüansiga.

Minimaalne üldalkoholisisaldus on 12,00 mahuprotsenti (riserva puhul 12,50); suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus 19,0 g/l.

riserva

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

4,5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5.   Veinivalmistustavad

Veinivalmistustavad

a.   Peamised veinivalmistustavad

Peamised veinivalmistustavad

EI KOHALDATA

b.   Maksimaalne saagikus

Maksimaalne saagikus

„Soave superiore“„Soave superiore“ riserva; „Soave superiore“ classico

70 hektoliitrit hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Määratletud geograafiline piirkond

„Soave superiore“ tootmiseks ettenähtud viinamarju kasvatatakse piirkonnas, mis hõlmab täielikult või osaliselt järgmiste kommuunide territooriumi: Soave, Monteforte d’Alpone, San Martino Buon Albergo, Mezzane di Sotto, Roncà, Montecchia di Crosara. San Giovanni Ilarione, Cazzano di Tramigna, Colognola ai Colli, Caldiero, Illasi ja Lavagno Verona provintsis. Väljendiga classico tähistatud veini „Soave superiore“ tootmispiirkond on määratletud spetsifikaadi artikli 3 punktis b. Päritolunimetuse piirkond on täpselt määratletud tootespetsifikaadi artiklis 3.

classico

7.   Peamised veiniviinamarjasordid

Peamised veiniviinamarjasordid

„Chardonnay B“

„Trebbiano di Soave B“ - „Trebbiano“

„Garganega B“

8.   Seos(t)e kirjeldus

Seos(t)e kirjeldus

Soave Superiore

Soave Superiore

Piirkonna basaalmuldades sisalduvatel mineraalainetel on eriline mõju sortidest „Garganega“ ja „Trebbiano di Soave“ saadud viinamarjavirde käärimisele ning see annab veinile iseloomuliku maitse. Tänu traditsioonilistele pergolatoestusega viinapuukujundusmeetoditele saavutavad viinamarjad hea küpsusastme ja on vähem vastuvõtlikud haigustele ning tänu sellele keskmise või kõrge suhkrusisalduse ja happesuse hea tasakaaluga, mis on kõnealuse toote eripära. „Soave Superiore“ on oluline vein, mida tuleb spetsifikaadi kohaselt enne turustamist mitu kuud laagerdada, et parandada selle struktuuri ja aroomi arengut.

9.   Olulised lisatingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Olulised lisatingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Villimine piirkonnas

Villimine piirkonnas

Õigusraamistik:

Riigisisestes õigusaktides

Lisatingimuse liik:

Villimine kindlaksmääratud piirkonnas

Tingimuse kirjeldus

Vastavalt määruse (EÜ) nr 607/2009 artiklile 8 peab kontrollitud ja garanteeritud päritolunimetusega „Soave superiore“ veini villimine või pakendamine toimuma spetsifikaadi kohaselt Verona provintsi haldusterritooriumil, et tagada veini päritolu ja selle kontrollimise tõhusus.

Täiendavate geograafiliste üksuste kasutamine

Täiendavate geograafiliste üksuste kasutamine

Õigusraamistik:

ELi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Veinide „Soave Superiore“ ja „Soave Superiore“ Classico kirjeldamisel ja esitlemisel võib viidata järgmistele täiendavatele geograafilistele üksustele:

| 1. | Brognoligo |
| --- | --- |

1.

Brognoligo

| 2. | Broia |
| --- | --- |

2.

Broia

| 3. | Ca’ del vento |
| --- | --- |

3.

Ca’ del vento

| 4. | Campagnola |
| --- | --- |

4.

Campagnola

| 5. | Carbonare |
| --- | --- |

5.

Carbonare

| 6. | Casarsa |
| --- | --- |

6.

Casarsa

| 7. | Castelcerino |
| --- | --- |

7.

Castelcerino

| 8. | Castellaro |
| --- | --- |

8.

Castellaro

| 9. | Colombara |
| --- | --- |

9.

Colombara

| 10. | Corte del Durlo |
| --- | --- |

10.

Corte del Durlo

| 11. | Costalta |
| --- | --- |

11.

Costalta

| 12. | Costalunga |
| --- | --- |

12.

Costalunga

| 13. | Coste |
| --- | --- |

13.

Coste

| 14. | Costeggiola |
| --- | --- |

14.

Costeggiola

| 15. | Croce |
| --- | --- |

15.

Croce

| 16. | Duello |
| --- | --- |

16.

Duello

| 17. | Fittà |
| --- | --- |

17.

Fittà

| 18. | Froscà |
| --- | --- |

18.

Froscà

| 19. | Foscarino |
| --- | --- |

19.

Foscarino

| 20. | Menini |
| --- | --- |

20.

Menini

| 21. | Monte di Colognola |
| --- | --- |

21.

Monte di Colognola

| 22. | Monte Grande |
| --- | --- |

22.

Monte Grande

| 23. | Paradiso |
| --- | --- |

23.

Paradiso

| 24. | Pigno |
| --- | --- |

24.

Pigno

| 25. | Ponsara |
| --- | --- |

25.

Ponsara

| 26. | Pressoni |
| --- | --- |

26.

Pressoni

| 27. | Roncà - Monte Calvarina |
| --- | --- |

27.

Roncà - Monte Calvarina

| 28. | Rugate |
| --- | --- |

28.

Rugate

| 29. | Sengialta |
| --- | --- |

29.

Sengialta

| 30. | Tenda |
| --- | --- |

30.

Tenda

| 31. | Tremenalto |
| --- | --- |

31.

Tremenalto

| 32. | Volpare |
| --- | --- |

32.

Volpare

| 33. | Zoppega |
| --- | --- |

33.

Zoppega

Link tootespetsifikaadile

Link tootespetsifikaadile

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/14703

---

(1)  EÜT L 9, 11.1.2019, lk 2.

1

---

| 5.3.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 72/43 |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 72/43

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2020/C 72/16)

Käesolev teade avaldatakse kooskõlas komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikega 5.

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Dealurile Moldovei“

KGT-RO-A1591-AM01

Teate esitamise kuupäev: 14. november 2019

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1.   Veiniviinamarjasordi puhul kasutatud nimetuse parandamine

Tootespetsifikaadis on parandatud veiniviinamarjasordi nimetus „Traminer aromat“ (aromaatne/ poolaromaatne sort) ja lisatakse õige nimetus (st „Traminer alb“). Muudatus mõjutab koonddokumenti.

2.   Korjatud viinamarjasaaki käsitlev muudatus

Tootespetsifikaati muudetakse saagikuse osas (saagikus on suurem). Muudatus on vajalik, sest kasutusele on võetud tehnoloogia ja seadmed, mis võimaldavad suurendada saagikust üle 15 %, kuna viinamarjavirde välja nõrutamiseks kasutatakse veinivalmistusmahuteid ja kääritusanumaid, mis hoiavad kontrollitud temperatuuri, mille tulemusena on võimalik viinamarjade saagikust ja veini kvaliteeti oluliselt suurendada, kusjuures veini aromaatne iseloom säilib või suureneb.

Muudatus on vajalik ka seetõttu, et veini valmistamisel kasutatavaid materjale, näiteks valitud juuretisi ja ekstraheerimiseks vajalikke ensüüme kasutatakse veinide kvaliteedi parandamiseks – sel eesmärgil kontrollitakse rohkem kääritus- ja kääritusele järgnevaid protsesse ning tagatakse veinide aromaatse iseloomu (eelkõige teisese aroomi) esiletulek või säilimine.

Muudatus mõjutab koonddokumenti.

3.   Roosa veini tootmiseks vajalike eritavade lisamine

Tootespetsifikaati on lisatud sätted, mille kohaselt võib roosat veini toota viinamarjasortidest Pinot Gris ja Traminer Roz. See on vajalik selleks, et kohanduda tarbijate eelistustega neist sortidest saadud roosa veini osas ja kuna kasutatakse uut veinivalmistustehnoloogiat, mis rõhutab roosa veini puhul just nende sortide eripära.

See muudatus ei mõjuta koonddokumenti.

4.   Teatavate piirkonna viljelustavasid käsitlevate sätete muutmine

Teatavad piirkonnas kasutusel olevad viljelustavad on ümber sõnastatud, näiteks tootjapoolne taimede lõikamine, et tagada saagi nõutav kvaliteet ja piirata viinamarjade hulka, et tootmine ei ületaks ettenähtud maksimumi (vähese väetamise korral). Muudatus ei mõjuta koonddokumenti.

5.   Väljaspool piirkonda toodetava toodangu töötlemist käsitlevate sätete lisamine

Tootespetsifikaati on lisatud sätted naabruses asuva haldusüksuse territooriumilt korjatud viinamarjade töötlemise kohta: töötlemine toimub kas sama haldusüksuse (Vaslui) või naaberhaldusüksuse (Vrancea) territooriumil, et tagada toodetud veini jälgitavus.

See muudatus ei mõjuta koonddokumenti.

6.   Märgistust käsitlevate sätete ümbersõnastamine

Selguse ja lihtsuse huvides muudetakse tootespetsifikaati teatavate märgistust käsitlevate sätete osas – tooteid võib märgistada igat moodi ja märgistusel võib kasutada kõiki seadusega lubatud materjale tingimusel, et samal nägemisväljal on olemas kohustuslik teave geograafilise tähisega veini kategooria kohta.

7.   Saadud toodangu liigitamise tingimuste uuesti sõnastamine

Tootespetsifikaati muudetakse nii: tootja nõudmisel sõnastatakse uuesti saadud toodangu liigitamise tingimused, kuna selle konkreetse geograafilise tähise alla kuuluva toote puhul ei ole teatavad kvaliteedinäitajad enam tagatud.

See muudatus ei mõjuta koonddokumenti.

KOONDDOKUMENT

1.   Toote nimetus

Dealurile Moldovei

2.   Geograafilise tähise tüüp

KGT – kaitstud geograafiline tähis

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

4.   Veini(de) kirjeldus

Valgete ja roosade veinide analüütilised ja organoleptilised omadused

Valged veinid on noorena rohekaskollased või kuldkollased roheka varjundiga ning pärast aastatepikkust laagerdumist merevaigukollased, maitselt pehmed, värsked, puuviljalised.

Neis on tunda spetsiifilist värskelt lõigatud paprika aroomi, mis on täis värskust ja puuviljalisust, lisaks tuleb esile akaatsiaõielõhn, pehme ja püsiv järelmaitse ja õitsvate viinamarjade aroomivarjund, leivakooriku ja värske või ning roosiõiemoosi ja metsmaasika maitse, küpsete viinamarjade, roheliste õunte ja basiiliku varjund, mahlaste küpsete virsikute aroom, mis seguneb kohati õrnalt mõru mandlinoodiga.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 20,00. |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 10,50. |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 18 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | 200 |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

20,00.

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

10,50.

Minimaalne üldhappesus

4,5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

18

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

200

Punaste veinide analüütilised ja organoleptilised omadused

Punased veinid on tugevamaitselised, sametised, tumepunase kuni rubiinpunase värvusega, küpsete punaste metsamarjade ja mustika lõhnavarjundiga, veini laagerdudes lisandub rosina aroom, milles on tunda ka kannikese- või tubakanootide segu, vaarika- ja maasikavarjundit, veinid on kergelt piprased ning laagerdudes õrnalt vanillised.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 20,00 |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 10,50 |
| Minimaalne üldhappesus | 4,0 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 20 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | 150 |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

20,00

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

10,50

Minimaalne üldhappesus

4,0 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

20

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

150

5.   Veinivalmistustavad

a.   Olulised veinivalmistustavad

Konkreetsed veinivalmistustavad

Istanduse omapära ja istutustavad

Kasvatusviis

| — | istutustihedus: vähemalt 2 500 taime/ha (vähemalt 75 % taime võrreldes kavandatud veiniistandusega); |
| --- | --- |

—

istutustihedus: vähemalt 2 500 taime/ha (vähemalt 75 % taime võrreldes kavandatud veiniistandusega);

| — | kastmine: lubatud üksnes põuastel aastatel ja ONVPV (riiklik viinamarja- ja veiniamet) loal, kui 100 cm sügavusel on pinnase veesisaldus vähenenud 50 % ni AHIst (aktiivne niiskusintervall), kohaldades mõistlikku kastmisstandardit (400–600 m3 hektari kohta); |
| --- | --- |

—

kastmine: lubatud üksnes põuastel aastatel ja ONVPV (riiklik viinamarja- ja veiniamet) loal, kui 100 cm sügavusel on pinnase veesisaldus vähenenud 50 % ni AHIst (aktiivne niiskusintervall), kohaldades mõistlikku kastmisstandardit (400–600 m3 hektari kohta);

| — | roheline korje, mille käigus vähendatakse poolküpsete viinamarjakobarate arvu, kui potentsiaalne toodang ületab tootespetsifikaadis lubatud piirnorme. |
| --- | --- |

—

roheline korje, mille käigus vähendatakse poolküpsete viinamarjakobarate arvu, kui potentsiaalne toodang ületab tootespetsifikaadis lubatud piirnorme.

b.   Maksimaalne saagikus

| | valgete veinide puhul |
| --- | --- |

valgete veinide puhul

| | 22 000 kilo viinamarju hektari kohta |
| --- | --- |

22 000 kilo viinamarju hektari kohta

| | roosade või punaste veinide puhul |
| --- | --- |

roosade või punaste veinide puhul

| | 20 000 kilo viinamarju hektari kohta |
| --- | --- |

20 000 kilo viinamarju hektari kohta

| | aromaatsete või poolaromaatsete veinide puhul |
| --- | --- |

aromaatsete või poolaromaatsete veinide puhul

| | 18 000 kilo viinamarju hektari kohta |
| --- | --- |

18 000 kilo viinamarju hektari kohta

| | valgete veinide puhul |
| --- | --- |

valgete veinide puhul

| | 169,40 hektoliitrit hektari kohta |
| --- | --- |

169,40 hektoliitrit hektari kohta

| | roosade või punaste veinide puhul |
| --- | --- |

roosade või punaste veinide puhul

| | 154,00 hektoliitrit hektari kohta |
| --- | --- |

154,00 hektoliitrit hektari kohta

| | aromaatsete või poolaromaatsete veinide puhul |
| --- | --- |

aromaatsete või poolaromaatsete veinide puhul

| | 140,00 hektoliitrit hektari kohta |
| --- | --- |

140,00 hektoliitrit hektari kohta

6.   Piiritletud geograafiline ala

1.1.   Galaţi maakond

| — | Bălăbăneşti haldusüksus: Bălăbăneşti, Lungeşti, Bursucani, Cruceanu, Rădeşti ja Zimbru küla; |
| --- | --- |

—

Bălăbăneşti haldusüksus: Bălăbăneşti, Lungeşti, Bursucani, Cruceanu, Rădeşti ja Zimbru küla;

| — | Bălăşeşti haldusüksus: Bălăşeşti, Ciureşti, Ciureştii Noi ja Pupezeni küla; |
| --- | --- |

—

Bălăşeşti haldusüksus: Bălăşeşti, Ciureşti, Ciureştii Noi ja Pupezeni küla;

| — | Cerţeşti haldusüksus: Cerţeşti, Cârlomăneşti ja Cotoroaia küla; |
| --- | --- |

—

Cerţeşti haldusüksus: Cerţeşti, Cârlomăneşti ja Cotoroaia küla;

| — | Oraşul Târgu Bujor, Moscu ja Umbrăreşti küla; |
| --- | --- |

—

Oraşul Târgu Bujor, Moscu ja Umbrăreşti küla;

| — | Băneasa haldusüksus: Băneasa ja Roşcani küla; |
| --- | --- |

—

Băneasa haldusüksus: Băneasa ja Roşcani küla;

| — | Fârţăneşti haldusüksus: Fârţăneşti ja Viile küla; |
| --- | --- |

—

Fârţăneşti haldusüksus: Fârţăneşti ja Viile küla;

| — | Jorăşti haldusüksus: Jorăşti, Lunca ja Zărneşti küla; |
| --- | --- |

—

Jorăşti haldusüksus: Jorăşti, Lunca ja Zărneşti küla;

| — | Vârlezi haldusüksus: Vârlezi ja Crăieşti küla; |
| --- | --- |

—

Vârlezi haldusüksus: Vârlezi ja Crăieşti küla;

| — | Drăguşeni haldusüksus: Drăguşeni, Adami, Căuieşti, Fundeanu, Nicopole, Ştieţeşti ja Ghingheşti küla; |
| --- | --- |

—

Drăguşeni haldusüksus: Drăguşeni, Adami, Căuieşti, Fundeanu, Nicopole, Ştieţeşti ja Ghingheşti küla;

| — | Smulţi haldusüksus: Smulţi küla; |
| --- | --- |

—

Smulţi haldusüksus: Smulţi küla;

| — | Corni haldusüksus: Corni, Urleşti ja Măcişeni küla; |
| --- | --- |

—

Corni haldusüksus: Corni, Urleşti ja Măcişeni küla;

| — | Folteşti haldusüksus: Folteşti ja Stoicani küla; |
| --- | --- |

—

Folteşti haldusüksus: Folteşti ja Stoicani küla;

| — | Măstăcani haldusüksus: Măstăcani ja Chiraftei küla; |
| --- | --- |

—

Măstăcani haldusüksus: Măstăcani ja Chiraftei küla;

| — | Oancea haldusüksus: Oancea ja Slobozia Oancea küla; |
| --- | --- |

—

Oancea haldusüksus: Oancea ja Slobozia Oancea küla;

| — | Suceveni haldusüksus: Suceveni ja Rogojeni küla; |
| --- | --- |

—

Suceveni haldusüksus: Suceveni ja Rogojeni küla;

| — | Vlădeşti haldusüksus: Vlădeşti ja Brăneşti küla; |
| --- | --- |

—

Vlădeşti haldusüksus: Vlădeşti ja Brăneşti küla;

| — | Cavadineşti haldusüksus: Cavadineşti, Comăneşti, Găneşti ja Vădeni küla; |
| --- | --- |

—

Cavadineşti haldusüksus: Cavadineşti, Comăneşti, Găneşti ja Vădeni küla;

| — | Bereşti linn; |
| --- | --- |

—

Bereşti linn;

| — | Bereşti – Meria haldusüksus: Slivna, Aldeşti, Prodăneşti, Pleşa, Puricani, Onciu, Săseni, Bereşti-Meria ja Balinteşti küla; |
| --- | --- |

—

Bereşti – Meria haldusüksus: Slivna, Aldeşti, Prodăneşti, Pleşa, Puricani, Onciu, Săseni, Bereşti-Meria ja Balinteşti küla;

| — | Nicoreşti haldusüksus: Nicoreşti, Braniştea, Coasta Lupei, Dobrineşti, Fântâni, Grozăveşti, Ionăşeşti, Mălureni, Piscu Corbului, Sârbi, Poiana ja Vişina küla; |
| --- | --- |

—

Nicoreşti haldusüksus: Nicoreşti, Braniştea, Coasta Lupei, Dobrineşti, Fântâni, Grozăveşti, Ionăşeşti, Mălureni, Piscu Corbului, Sârbi, Poiana ja Vişina küla;

| — | Cosmeşti haldusüksus: Cosmeşti, Cosmeşti - Vale, Furcenii Vechi, Furcenii Noi ja Satu Nou küla; |
| --- | --- |

—

Cosmeşti haldusüksus: Cosmeşti, Cosmeşti - Vale, Furcenii Vechi, Furcenii Noi ja Satu Nou küla;

| — | Buciumeni haldusüksus: Buciumeni, Tecucelu Seci, Vizureşti ja Hănţeşti küla; |
| --- | --- |

—

Buciumeni haldusüksus: Buciumeni, Tecucelu Seci, Vizureşti ja Hănţeşti küla;

| — | Ţepu haldusüksus: Ţepu ja Ţepu de Susi küla; |
| --- | --- |

—

Ţepu haldusüksus: Ţepu ja Ţepu de Susi küla;

| — | Barcea haldusüksus: Barcea ja Podoleni küla; |
| --- | --- |

—

Barcea haldusüksus: Barcea ja Podoleni küla;

| — | Iveşti haldusüksus: Iveşti ja Buceşti küla; |
| --- | --- |

—

Iveşti haldusüksus: Iveşti ja Buceşti küla;

| — | Lieşti haldusüksus: Lieşti küla; |
| --- | --- |

—

Lieşti haldusüksus: Lieşti küla;

| — | Umbrăreşti haldusüksus: Umbrăreşti ja Torceşti küla; |
| --- | --- |

—

Umbrăreşti haldusüksus: Umbrăreşti ja Torceşti küla;

| — | Drăgăneşti haldusüksus: Drăgăneşti ja Malu Albi küla; |
| --- | --- |

—

Drăgăneşti haldusüksus: Drăgăneşti ja Malu Albi küla;

| — | Movileni haldusüksus: Movileni küla; |
| --- | --- |

—

Movileni haldusüksus: Movileni küla;

| — | Corodi haldusüksus: Corodi, Blânzi, Brătuleşti ja Cărăpceşti küla; |
| --- | --- |

—

Corodi haldusüksus: Corodi, Blânzi, Brătuleşti ja Cărăpceşti küla;

| — | Matca haldusüksus: Matca küla; |
| --- | --- |

—

Matca haldusüksus: Matca küla;

| — | Griviţa, haldusüksus: Griviţa ja Călmăţui küla; |
| --- | --- |

—

Griviţa, haldusüksus: Griviţa ja Călmăţui küla;

| — | Costache Negri haldusüksus: Costache Negri küla; |
| --- | --- |

—

Costache Negri haldusüksus: Costache Negri küla;

| — | Fundeni haldusüksus: Fundeni, Fundenii Noi, Lungoci ja Hanu Conachi küla; |
| --- | --- |

—

Fundeni haldusüksus: Fundeni, Fundenii Noi, Lungoci ja Hanu Conachi küla;

| — | Nămoloasa haldusüksus: Nămoloasa-Sati, Nămoloasa ja Crângeni küla; |
| --- | --- |

—

Nămoloasa haldusüksus: Nămoloasa-Sati, Nămoloasa ja Crângeni küla;

| — | Băleni haldusüksus: Băleni küla; |
| --- | --- |

—

Băleni haldusüksus: Băleni küla;

| — | Cuca haldusüksus: Cuca küla; |
| --- | --- |

—

Cuca haldusüksus: Cuca küla;

| — | Cudalbi haldusüksus: Cudalbi küla; |
| --- | --- |

—

Cudalbi haldusüksus: Cudalbi küla;

| — | Rediu haldusüksus: Rediu küla; |
| --- | --- |

—

Rediu haldusüksus: Rediu küla;

| — | Valea Mărului haldusüksus: Valea Mărului ja Mândreşti küla; |
| --- | --- |

—

Valea Mărului haldusüksus: Valea Mărului ja Mândreşti küla;

| — | Frumuşiţa haldusüksus: Frumuşiţa, Ijdileni ja Tămăoani küla; |
| --- | --- |

—

Frumuşiţa haldusüksus: Frumuşiţa, Ijdileni ja Tămăoani küla;

| — | Scânteieşti haldusüksus: Scânteieşti ja Fântânele küla; |
| --- | --- |

—

Scânteieşti haldusüksus: Scânteieşti ja Fântânele küla;

| — | Vânători haldusüksus: Vânători, Odaia Manolache ja Costi küla; |
| --- | --- |

—

Vânători haldusüksus: Vânători, Odaia Manolache ja Costi küla;

| — | Tuluceşti haldusüksus: Tuluceşti, Şiviţa ja Tăiarea küla; |
| --- | --- |

—

Tuluceşti haldusüksus: Tuluceşti, Şiviţa ja Tăiarea küla;

| — | Pechea haldusüksus: Pechea ja Lupele küla; |
| --- | --- |

—

Pechea haldusüksus: Pechea ja Lupele küla;

| — | Slobozia Conachi haldusüksus: Slobozia Conachi, Izvoarele ja Cuza Vodă küla; |
| --- | --- |

—

Slobozia Conachi haldusüksus: Slobozia Conachi, Izvoarele ja Cuza Vodă küla;

| — | Tudor Vladimirescu haldusüksus: Tudor Vladimirescu küla; |
| --- | --- |

—

Tudor Vladimirescu haldusüksus: Tudor Vladimirescu küla;

| — | Braniştea haldusüksus: Braniştea, Vasile Alecsandri, Traiani ja Lozova küla; |
| --- | --- |

—

Braniştea haldusüksus: Braniştea, Vasile Alecsandri, Traiani ja Lozova küla;

| — | Independenţa haldusüksus: Independenţa küla; |
| --- | --- |

—

Independenţa haldusüksus: Independenţa küla;

| — | Schela haldusüksus: Schela ja Negrea küla; |
| --- | --- |

—

Schela haldusüksus: Schela ja Negrea küla;

| — | Smârdan haldusüksus: Smârdan, Cişmele, Mihail Kogălniceanu küla; |
| --- | --- |

—

Smârdan haldusüksus: Smârdan, Cişmele, Mihail Kogălniceanu küla;

| — | Şendreni haldusüksus: Movileni, Şendreni ja Şerbeştii Vechi küla; |
| --- | --- |

—

Şendreni haldusüksus: Movileni, Şendreni ja Şerbeştii Vechi küla;

| — | Piscu haldusüksus: Piscu ja Vameşi küla. |
| --- | --- |

—

Piscu haldusüksus: Piscu ja Vameşi küla.

1.2.   Vaslui maakond

| — | Huşi linn; |
| --- | --- |

—

Huşi linn;

| — | Duda-Epureni haldusüksus: Epureni, Duda, Bobeşti ja Valea Grecului küla; |
| --- | --- |

—

Duda-Epureni haldusüksus: Epureni, Duda, Bobeşti ja Valea Grecului küla;

| — | Pădureni haldusüksus: Pădureni, Văleni, Leoşti, Ivăneşti ja Rusca küla; |
| --- | --- |

—

Pădureni haldusüksus: Pădureni, Văleni, Leoşti, Ivăneşti ja Rusca küla;

| — | Tătărăni haldusüksus: Tătărăni, Crăsnăşeni, Bălţaţi, Manţu ja Stroieşti küla; |
| --- | --- |

—

Tătărăni haldusüksus: Tătărăni, Crăsnăşeni, Bălţaţi, Manţu ja Stroieşti küla;

| — | Stănileşti haldusüksus: Stănileşti ja Pogăneşti küla; |
| --- | --- |

—

Stănileşti haldusüksus: Stănileşti ja Pogăneşti küla;

| — | Buneşti-Avereşti haldusüksus: Buneşti, Avereşti, Armăşeni, Tăbălăeşti ja Plopi küla; |
| --- | --- |

—

Buneşti-Avereşti haldusüksus: Buneşti, Avereşti, Armăşeni, Tăbălăeşti ja Plopi küla;

| — | Arsura haldusüksus: Arsura, Fundătura ja Pîhneşti küla; |
| --- | --- |

—

Arsura haldusüksus: Arsura, Fundătura ja Pîhneşti küla;

| — | Drânceni haldusüksus: Drânceni, Ghermăneşti ja Râşeşti küla; |
| --- | --- |

—

Drânceni haldusüksus: Drânceni, Ghermăneşti ja Râşeşti küla;

| — | Boţeşti haldusüksus: Boţeşti ja Gugeşti küla; |
| --- | --- |

—

Boţeşti haldusüksus: Boţeşti ja Gugeşti küla;

| — | Banca haldusüksus: Banca, Stoişeşti, Sârbi ja Ţifu küla; |
| --- | --- |

—

Banca haldusüksus: Banca, Stoişeşti, Sârbi ja Ţifu küla;

| — | Fălciu haldusüksus: Fălciu, Bozia, Copăceana ja Rânzeşti küla; |
| --- | --- |

—

Fălciu haldusüksus: Fălciu, Bozia, Copăceana ja Rânzeşti küla;

| — | Blăgeşti haldusüksus: Blăgeşti, Igeşti ja Sipeni küla; |
| --- | --- |

—

Blăgeşti haldusüksus: Blăgeşti, Igeşti ja Sipeni küla;

| — | Lunca Banului haldusüksus: Lunca Banului, Condrea, Oţetoaia, Lunca Veche ja Răducani küla, |
| --- | --- |

—

Lunca Banului haldusüksus: Lunca Banului, Condrea, Oţetoaia, Lunca Veche ja Răducani küla,

| — | Albeşti haldusüksus: Albeşti, Crasna ja Corni-Albeşti küla; |
| --- | --- |

—

Albeşti haldusüksus: Albeşti, Crasna ja Corni-Albeşti küla;

| — | Creţeşti haldusüksus: Creţeşti, Satu Nou ja Budeşti küla; |
| --- | --- |

—

Creţeşti haldusüksus: Creţeşti, Satu Nou ja Budeşti küla;

| — | Dimitrie Cantemiri haldusüksus: Hurdugi, Urlaţi, Guşiţei, Grumezoaia ja Plotoneşti küla; |
| --- | --- |

—

Dimitrie Cantemiri haldusüksus: Hurdugi, Urlaţi, Guşiţei, Grumezoaia ja Plotoneşti küla;

| — | Olteneşti haldusüksus: Târzii, Olteneşti, Zgura ja Curteni küla; |
| --- | --- |

—

Olteneşti haldusüksus: Târzii, Olteneşti, Zgura ja Curteni küla;

| — | Roşieşti haldusüksus: Roşieşti, Valea lui Darie ja Gara Roşieşti küla; |
| --- | --- |

—

Roşieşti haldusüksus: Roşieşti, Valea lui Darie ja Gara Roşieşti küla;

| — | Tutova haldusüksus: Tutova, Borodeşti, Sălceni ja Pochidia küla; |
| --- | --- |

—

Tutova haldusüksus: Tutova, Borodeşti, Sălceni ja Pochidia küla;

| — | Iveşti haldusüksus: Iveşti, Pogoneşti ja Polocini küla; |
| --- | --- |

—

Iveşti haldusüksus: Iveşti, Pogoneşti ja Polocini küla;

| — | Coroieşti haldusüksus: Coroieşti, Coroieştii de Susi ja Movileni küla; |
| --- | --- |

—

Coroieşti haldusüksus: Coroieşti, Coroieştii de Susi ja Movileni küla;

| — | Pogana haldusüksus: Pogana ja Bogeşti küla; |
| --- | --- |

—

Pogana haldusüksus: Pogana ja Bogeşti küla;

| — | Perieni haldusüksus: Perieni, Ciocani ja Crângi küla; |
| --- | --- |

—

Perieni haldusüksus: Perieni, Ciocani ja Crângi küla;

| — | Iana haldusüksus: Iana, Hălăreşti, Recea ja Siliştea küla; |
| --- | --- |

—

Iana haldusüksus: Iana, Hălăreşti, Recea ja Siliştea küla;

| — | Bogdăneşti haldusüksus: Bogdăneşti ja Unţeşti küla; |
| --- | --- |

—

Bogdăneşti haldusüksus: Bogdăneşti ja Unţeşti küla;

| — | Banca haldusüksus: Banca, Ghermăneşti ja Stoişeşti küla; |
| --- | --- |

—

Banca haldusüksus: Banca, Ghermăneşti ja Stoişeşti küla;

| — | Băcani haldusüksus: Băcani, Suseni ja Vulpăşeni küla; |
| --- | --- |

—

Băcani haldusüksus: Băcani, Suseni ja Vulpăşeni küla;

| — | Puieşti haldusüksus: Puieşti, Cetăţuia ja Lăleşti küla; |
| --- | --- |

—

Puieşti haldusüksus: Puieşti, Cetăţuia ja Lăleşti küla;

| — | Bogdăniţa haldusüksus: Bogdăniţa küla; |
| --- | --- |

—

Bogdăniţa haldusüksus: Bogdăniţa küla;

| — | Alexandru Vlahuţă haldusüksus: Alexandru Vlahuţă, Ghicani, Mânzaţi ja Ibăneşti küla; |
| --- | --- |

—

Alexandru Vlahuţă haldusüksus: Alexandru Vlahuţă, Ghicani, Mânzaţi ja Ibăneşti küla;

| — | Dănesti haldusüksus: Dăneşti ja Emil Racoviţă küla; |
| --- | --- |

—

Dănesti haldusüksus: Dăneşti ja Emil Racoviţă küla;

| — | Soleşti haldusüksus: Şerboteşti, Bouşori ja Valea Silistei küla; |
| --- | --- |

—

Soleşti haldusüksus: Şerboteşti, Bouşori ja Valea Silistei küla;

| — | Văleni haldusüksus: Văleni ja Fereşti küla; |
| --- | --- |

—

Văleni haldusüksus: Văleni ja Fereşti küla;

| — | Zăpodeni haldusüksus: Zăpodeni küla; |
| --- | --- |

—

Zăpodeni haldusüksus: Zăpodeni küla;

| — | Ştefan cel Mare haldusüksus: Ştefan cel Mare ja Călugăreni küla; |
| --- | --- |

—

Ştefan cel Mare haldusüksus: Ştefan cel Mare ja Călugăreni küla;

| — | Ivăneşti haldusüksus: Ivăneşti, Coşeşti ja Valea Oanei küla; |
| --- | --- |

—

Ivăneşti haldusüksus: Ivăneşti, Coşeşti ja Valea Oanei küla;

| — | Laza haldusüksus: Sauca küla; |
| --- | --- |

—

Laza haldusüksus: Sauca küla;

| — | Lipovăţi haldusüksus: Lipovăţ ja Corbu küla; |
| --- | --- |

—

Lipovăţi haldusüksus: Lipovăţ ja Corbu küla;

| — | Tanacu haldusüksus: Tanacu, Satu Nou ja Muntenii de Susi küla; |
| --- | --- |

—

Tanacu haldusüksus: Tanacu, Satu Nou ja Muntenii de Susi küla;

| — | Rebricea haldusüksus: Rebricea küla; |
| --- | --- |

—

Rebricea haldusüksus: Rebricea küla;

| — | Pungeşti haldusüksus: Toporăşti küla; |
| --- | --- |

—

Pungeşti haldusüksus: Toporăşti küla;

| — | Muntenii de Josi haldusüksus: Muntenii de Josi ja Mânjeşti küla; |
| --- | --- |

—

Muntenii de Josi haldusüksus: Muntenii de Josi ja Mânjeşti küla;

| — | Micleşti haldusüksus: Micleşti ja Popeşti küla; |
| --- | --- |

—

Micleşti haldusüksus: Micleşti ja Popeşti küla;

| — | Dumeşti haldusüksus: Dumeşti küla; |
| --- | --- |

—

Dumeşti haldusüksus: Dumeşti küla;

| — | Deleşti haldusüksus: Deleşti, Cozmeşti ja Hârsova küla; |
| --- | --- |

—

Deleşti haldusüksus: Deleşti, Cozmeşti ja Hârsova küla;

| — | Costesti haldusüksus: Costesti küla; |
| --- | --- |

—

Costesti haldusüksus: Costesti küla;

| — | Codăesti haldusüksus: Codăesti ja Pribesti küla; |
| --- | --- |

—

Codăesti haldusüksus: Codăesti ja Pribesti küla;

| — | Bălteni haldusüksus: Bălteni - Deali küla; |
| --- | --- |

—

Bălteni haldusüksus: Bălteni - Deali küla;

| — | Vaslui linn, Moara Grecilori, Viişoara ja Bahnari küla; |
| --- | --- |

—

Vaslui linn, Moara Grecilori, Viişoara ja Bahnari küla;

| — | Zorleni haldusüksus: Zorleni, Simila ja Popeni küla; |
| --- | --- |

—

Zorleni haldusüksus: Zorleni, Simila ja Popeni küla;

| — | Găgeşti haldusüksus: Găgeşti, Peicani ja Giurcani küla; |
| --- | --- |

—

Găgeşti haldusüksus: Găgeşti, Peicani ja Giurcani küla;

| — | Vinderei haldusüksus: Vinderei, Docani, Obârşeni ja Valea Lungă küla; |
| --- | --- |

—

Vinderei haldusüksus: Vinderei, Docani, Obârşeni ja Valea Lungă küla;

| — | Viişoara haldusüksus: Viişoara, Văleni, Urdeşti, Dodeşti, jaViltoteşti küla; |
| --- | --- |

—

Viişoara haldusüksus: Viişoara, Văleni, Urdeşti, Dodeşti, jaViltoteşti küla;

| — | Vetrişoaia haldusüksus: Vetrişoaia ja Bumbăta küla; |
| --- | --- |

—

Vetrişoaia haldusüksus: Vetrişoaia ja Bumbăta küla;

| — | Şuletea haldusüksus: Şuletea, Răşcani ja Fedeşti küla; |
| --- | --- |

—

Şuletea haldusüksus: Şuletea, Răşcani ja Fedeşti küla;

| — | Murgeni haldusüksus: Murgeni, Cârja ja Schineni küla; |
| --- | --- |

—

Murgeni haldusüksus: Murgeni, Cârja ja Schineni küla;

| — | Măluşteni haldusüksus: Măluşteni, Mânzăteşti, Ţuţcani, Lupeşti ja Ghireasca küla; |
| --- | --- |

—

Măluşteni haldusüksus: Măluşteni, Mânzăteşti, Ţuţcani, Lupeşti ja Ghireasca küla;

| — | Griviţa haldusüksus: Griviţa, Trestiana ja Odaia Bursucani küla; |
| --- | --- |

—

Griviţa haldusüksus: Griviţa, Trestiana ja Odaia Bursucani küla;

| — | Epureni haldusüksus: Epureni ja Horga küla; |
| --- | --- |

—

Epureni haldusüksus: Epureni ja Horga küla;

| — | Berezeni haldusüksus: Berezeni, Rânceni ja Muşata küla; |
| --- | --- |

—

Berezeni haldusüksus: Berezeni, Rânceni ja Muşata küla;

| — | Hoceni haldusüksus: Hoceni, Deleni, Oţeleni ja Şişcani küla; |
| --- | --- |

—

Hoceni haldusüksus: Hoceni, Deleni, Oţeleni ja Şişcani küla;

| — | Vutcani haldusüksus: Vutcani ja Mălăieşti küla. |
| --- | --- |

—

Vutcani haldusüksus: Vutcani ja Mălăieşti küla.

1.3.   Neamţi maakond

| — | Bozieni haldusüksus: Bozieni ja Cuci küla. |
| --- | --- |

—

Bozieni haldusüksus: Bozieni ja Cuci küla.

1.4.   Bacău maakond

| — | Săcuieni haldusüksus: Săcuieni küla; |
| --- | --- |

—

Săcuieni haldusüksus: Săcuieni küla;

| — | Costesti haldusüksus: Costesti küla; |
| --- | --- |

—

Costesti haldusüksus: Costesti küla;

| — | Traian haldusüksus: Traian, Bogdăneşti ja Hertioana küla; |
| --- | --- |

—

Traian haldusüksus: Traian, Bogdăneşti ja Hertioana küla;

| — | Tamaşi haldusüksus: Chetrişi ja Gioseni küla; |
| --- | --- |

—

Tamaşi haldusüksus: Chetrişi ja Gioseni küla;

| — | Horgeşti haldusüksus: Horgeşti ja Sohodori küla; |
| --- | --- |

—

Horgeşti haldusüksus: Horgeşti ja Sohodori küla;

| — | Parincea haldusüksus: Parincea ja Poieni küla; |
| --- | --- |

—

Parincea haldusüksus: Parincea ja Poieni küla;

| — | Corbasca haldusüksus: Corbasca, Scărişoara ja Rogoaza küla; |
| --- | --- |

—

Corbasca haldusüksus: Corbasca, Scărişoara ja Rogoaza küla;

| — | Tatărăsti haldusüksus: Tătărăşti, Gherdana ja Drăgeşti küla; |
| --- | --- |

—

Tatărăsti haldusüksus: Tătărăşti, Gherdana ja Drăgeşti küla;

| — | Huruieşti haldusüksus: Huruieşti, Ocheni, Căpoteşti ja Fundoaia küla; |
| --- | --- |

—

Huruieşti haldusüksus: Huruieşti, Ocheni, Căpoteşti ja Fundoaia küla;

| — | Vultureni haldusüksus: Vultureni, Lichitişeni, Dădeşti ja Godineştii de Josi küla; |
| --- | --- |

—

Vultureni haldusüksus: Vultureni, Lichitişeni, Dădeşti ja Godineştii de Josi küla;

| — | Dealu Morii haldusüksus: Dealu Morii, Blaga, Căuia, Neguleşti ja Calapodeşti küla; |
| --- | --- |

—

Dealu Morii haldusüksus: Dealu Morii, Blaga, Căuia, Neguleşti ja Calapodeşti küla;

| — | Găiceana haldusüksus: Găiceana, Arini ja Popeşti küla; |
| --- | --- |

—

Găiceana haldusüksus: Găiceana, Arini ja Popeşti küla;

| — | Răchitoasa haldusüksus: Răchitoasa, Buda, Burdusaci ja Putini küla; |
| --- | --- |

—

Răchitoasa haldusüksus: Răchitoasa, Buda, Burdusaci ja Putini küla;

| — | Motoşeni haldusüksus: Motoşeni, Cociu, Fântânele, Bâcleşti, Chetreni ja Poiana küla; |
| --- | --- |

—

Motoşeni haldusüksus: Motoşeni, Cociu, Fântânele, Bâcleşti, Chetreni ja Poiana küla;

| — | Glăvăneşti haldusüksus: Glăvăneşti ja Frumuşelu küla; |
| --- | --- |

—

Glăvăneşti haldusüksus: Glăvăneşti ja Frumuşelu küla;

| — | Podu Turcului haldusüksus: Podu Turcului, Sârbi, Lehancea, Căbeşti, Plopu ja Bălăneşti küla; |
| --- | --- |

—

Podu Turcului haldusüksus: Podu Turcului, Sârbi, Lehancea, Căbeşti, Plopu ja Bălăneşti küla;

| — | Faraoani haldusüksus: Faraoani küla; |
| --- | --- |

—

Faraoani haldusüksus: Faraoani küla;

| — | Cleja haldusüksus: Cleja küla; |
| --- | --- |

—

Cleja haldusüksus: Cleja küla;

| — | Parava haldusüksus: Parava ja Drăguşani küla; |
| --- | --- |

—

Parava haldusüksus: Parava ja Drăguşani küla;

| — | Orbeni haldusüksus: Orbeni ja Scurta küla; |
| --- | --- |

—

Orbeni haldusüksus: Orbeni ja Scurta küla;

| — | Valea Seacă haldusüksus: Valea Seacă ja Cucova küla; |
| --- | --- |

—

Valea Seacă haldusüksus: Valea Seacă ja Cucova küla;

| — | Sascut haldusüksus: Sascuti, Pănceşti, Conteşti, Sascut - Sati, Schineni küla; |
| --- | --- |

—

Sascut haldusüksus: Sascuti, Pănceşti, Conteşti, Sascut - Sati, Schineni küla;

| — | Răcăciuni haldusüksus: Răcăciuni küla. |
| --- | --- |

—

Răcăciuni haldusüksus: Răcăciuni küla.

1.5.   Botoşani maakond

| — | Frumuşica haldusüksus: Frumuşica, Rădeni, Boscoteni ja Viădeni-Deali küla; |
| --- | --- |

—

Frumuşica haldusüksus: Frumuşica, Rădeni, Boscoteni ja Viădeni-Deali küla;

| — | Prăjeni haldusüksus: Miletini küla; |
| --- | --- |

—

Prăjeni haldusüksus: Miletini küla;

| — | Flămânzi haldusüksus: Flămânzi ja Nicolae Bălcescu küla; |
| --- | --- |

—

Flămânzi haldusüksus: Flămânzi ja Nicolae Bălcescu küla;

| — | Hlipiceni haldusüksus: Hlipiceni küla. |
| --- | --- |

—

Hlipiceni haldusüksus: Hlipiceni küla.

1.6   Iaşi maakond

| — | Cotnari haldusüksus: Cotnari, Iosupeni, Hodora, Lupăria, Cârjoaia ja Bahluiu küla; |
| --- | --- |

—

Cotnari haldusüksus: Cotnari, Iosupeni, Hodora, Lupăria, Cârjoaia ja Bahluiu küla;

| — | Cepleniţa haldusüksus: Cepleniţa, Buhalniţa ja Zlodica küla; |
| --- | --- |

—

Cepleniţa haldusüksus: Cepleniţa, Buhalniţa ja Zlodica küla;

| — | Scobinţi haldusüksus: Scobinţi, Bădeni, Zagavia ja Feteşti küla; |
| --- | --- |

—

Scobinţi haldusüksus: Scobinţi, Bădeni, Zagavia ja Feteşti küla;

| — | Belceşti haldusüksus: Belceşti, Liteni, Ulmi, Tansa, Munteni ja Satu Nou küla; |
| --- | --- |

—

Belceşti haldusüksus: Belceşti, Liteni, Ulmi, Tansa, Munteni ja Satu Nou küla;

| — | Hârlău linn; |
| --- | --- |

—

Hârlău linn;

| — | Deleni haldusüksus: Deleni, Maxut, Feredeni, Slobozia ja Poiana küla; |
| --- | --- |

—

Deleni haldusüksus: Deleni, Maxut, Feredeni, Slobozia ja Poiana küla;

| — | Cucuteni haldusüksus: Cucuteni, Băiceni ja Săcăreşti küla; |
| --- | --- |

—

Cucuteni haldusüksus: Cucuteni, Băiceni ja Săcăreşti küla;

| — | Todireşti haldusüksus: Todireşti ja Băiceni küla; |
| --- | --- |

—

Todireşti haldusüksus: Todireşti ja Băiceni küla;

| — | Ruginoasa haldusüksus: Ruginoasa ja Vascani küla; |
| --- | --- |

—

Ruginoasa haldusüksus: Ruginoasa ja Vascani küla;

| — | Târgu Frumosi linn; |
| --- | --- |

—

Târgu Frumosi linn;

| — | Ion Neculce haldusüksus: Ion Neculce, Buznea, Dădești, Gănești ja Prigoreni și Războieni küla; |
| --- | --- |

—

Ion Neculce haldusüksus: Ion Neculce, Buznea, Dădești, Gănești ja Prigoreni și Războieni küla;

| — | Balş haldusüksus: Balş, Boureni ja Coasta Măgurii küla; |
| --- | --- |

—

Balş haldusüksus: Balş, Boureni ja Coasta Măgurii küla;

| — | Costeşti haldusüksus: Costeşt ja Giurgeşti küla; |
| --- | --- |

—

Costeşti haldusüksus: Costeşt ja Giurgeşti küla;

| — | Brăeşti haldusüksus: Brăeşti, Albeşti, Cristeşti ja Rediu küla; |
| --- | --- |

—

Brăeşti haldusüksus: Brăeşti, Albeşti, Cristeşti ja Rediu küla;

| — | Lungani haldusüksus: Lungani, Goeşti, Crucea ja Zmeu küla; |
| --- | --- |

—

Lungani haldusüksus: Lungani, Goeşti, Crucea ja Zmeu küla;

| — | Bălţaţi haldusüksus: Bălţaţi, Sârca ja Valea Oilori küla; |
| --- | --- |

—

Bălţaţi haldusüksus: Bălţaţi, Sârca ja Valea Oilori küla;

| — | Strunga haldusüksus: Strunga ja Criveşti küla; |
| --- | --- |

—

Strunga haldusüksus: Strunga ja Criveşti küla;

| — | Roşcani haldusüksus: Roşcani ja Rădeni küla; |
| --- | --- |

—

Roşcani haldusüksus: Roşcani ja Rădeni küla;

| — | Trifeşti haldusüksus: Trifeşti küla; |
| --- | --- |

—

Trifeşti haldusüksus: Trifeşti küla;

| — | Andrieşeni haldusüksus: Andrieşeni, Glăvăneşti, Fântânele ja Spineni küla; |
| --- | --- |

—

Andrieşeni haldusüksus: Andrieşeni, Glăvăneşti, Fântânele ja Spineni küla;

| — | Bivolari haldusüksus: Bivolari, Soloneţ, Traian, Buruieneşti ja Tabăra küla; |
| --- | --- |

—

Bivolari haldusüksus: Bivolari, Soloneţ, Traian, Buruieneşti ja Tabăra küla;

| — | Ţigănaşi haldusüksus: Ţigănaşi, Cârniceni, Stejarii ja Mihail Kogălniceanu küla; |
| --- | --- |

—

Ţigănaşi haldusüksus: Ţigănaşi, Cârniceni, Stejarii ja Mihail Kogălniceanu küla;

| — | Probota haldusüksus: Probota ja Perieni küla; |
| --- | --- |

—

Probota haldusüksus: Probota ja Perieni küla;

| — | Vlădeni haldusüksus: Vlădeni, Alexandru cel Buni ja Iacobeni küla; |
| --- | --- |

—

Vlădeni haldusüksus: Vlădeni, Alexandru cel Buni ja Iacobeni küla;

| — | Şipote haldusüksus: Şipote, Chişcăreni, Mitoc, Hălceni, Iazu Nou ja Iazu Vechi küla; |
| --- | --- |

—

Şipote haldusüksus: Şipote, Chişcăreni, Mitoc, Hălceni, Iazu Nou ja Iazu Vechi küla;

| — | Plugari haldusüksus: Plugari, Oneşti ja Borosoaia küla; |
| --- | --- |

—

Plugari haldusüksus: Plugari, Oneşti ja Borosoaia küla;

| — | Schitu Duca haldusüksus: Schitu Duca, Pocreaca, Slobozia, Satu Nou, Poiana ja Dumitreştii Galăţii küla; |
| --- | --- |

—

Schitu Duca haldusüksus: Schitu Duca, Pocreaca, Slobozia, Satu Nou, Poiana ja Dumitreştii Galăţii küla;

| — | Prisăcani haldusüksus: Prisăcani, Moreni ja Măcăreşti küla; |
| --- | --- |

—

Prisăcani haldusüksus: Prisăcani, Moreni ja Măcăreşti küla;

| — | Costuleni haldusüksus: Costuleni, Covasna, Hiliţa ja Cozia küla; |
| --- | --- |

—

Costuleni haldusüksus: Costuleni, Covasna, Hiliţa ja Cozia küla;

| — | Comarna haldusüksus: Comarna, Osoi, Curagău ja Stânca küla; |
| --- | --- |

—

Comarna haldusüksus: Comarna, Osoi, Curagău ja Stânca küla;

| — | Valea Lupului haldusüksus: Valea Lupului küla; |
| --- | --- |

—

Valea Lupului haldusüksus: Valea Lupului küla;

| — | Horleşti haldusüksus: Horleşti ja Bogdăneşti küla; |
| --- | --- |

—

Horleşti haldusüksus: Horleşti ja Bogdăneşti küla;

| — | Miroslava haldusüksus: Uricani, Miroslava, Voroveşti, Balciu, Brătuleni ja Corneşti küla; |
| --- | --- |

—

Miroslava haldusüksus: Uricani, Miroslava, Voroveşti, Balciu, Brătuleni ja Corneşti küla;

| — | Ciurea haldusüksus: Ciurea ja Hlincea küla; |
| --- | --- |

—

Ciurea haldusüksus: Ciurea ja Hlincea küla;

| — | Bârnova haldusüksus: Bârnova, Pietrăria, Cercu, Vişan ja Păuni küla; |
| --- | --- |

—

Bârnova haldusüksus: Bârnova, Pietrăria, Cercu, Vişan ja Păuni küla;

| — | Tomeşti haldusüksus: Tomeşti, Goruni, Chicerea ja Vlădiceni küla; |
| --- | --- |

—

Tomeşti haldusüksus: Tomeşti, Goruni, Chicerea ja Vlădiceni küla;

| — | Iaşi linn, Buciumi ja Copou piirkonnad; |
| --- | --- |

—

Iaşi linn, Buciumi ja Copou piirkonnad;

| — | Movileni haldusüksus: Movileni, Potângeni ja Iepureni küla; |
| --- | --- |

—

Movileni haldusüksus: Movileni, Potângeni ja Iepureni küla;

| — | Rediu haldusüksus: Rediu, Breazu, Tăuteşti ja Horleşti küla; |
| --- | --- |

—

Rediu haldusüksus: Rediu, Breazu, Tăuteşti ja Horleşti küla;

| — | Aroneanu haldusüksus: Aroneanu, Şorogari, Rediu Aldei ja Dorobanţi küla; |
| --- | --- |

—

Aroneanu haldusüksus: Aroneanu, Şorogari, Rediu Aldei ja Dorobanţi küla;

| — | Răducaneni haldusüksus: Isaiia, Bohotin, Răducăneni ja Roşu küla; |
| --- | --- |

—

Răducaneni haldusüksus: Isaiia, Bohotin, Răducăneni ja Roşu küla;

| — | Moşna haldusüksus: Moşna küla; |
| --- | --- |

—

Moşna haldusüksus: Moşna küla;

| — | Cozmeşti haldusüksus: Cozmeşti, Podolenii de Susi ja Podolenii de Josi küla; |
| --- | --- |

—

Cozmeşti haldusüksus: Cozmeşti, Podolenii de Susi ja Podolenii de Josi küla;

| — | Gorbani haldusüksus: Gorbani, Gura Bohotin ja Podu Hagiului küla. |
| --- | --- |

—

Gorbani haldusüksus: Gorbani, Gura Bohotin ja Podu Hagiului küla.

7.   Peamised veiniviinamarjasordid

Traminer aromat alb B

Unirea B

Plăvaie B –Bălană, Plăvană, Poamă bălaie

Pinot Noir N – Blauer Spätburgunder, Burgund Mic, Burgunder Roter, Klävner Morillon Noir

Pinot noir N – Spätburgunder, Pinot nero

Bătută neagră N – Negru bătut, Zghihară neagră

Donaris B

Frâncuşă B – Vinoasă, Mildweisser, Mustoasă de Moldova, Poamă creaţă

Furmint B – Furmin, Şom szalai, Szegszolo

Golia B

Grasă de Cotnari B – Dicktraube, Grasă, Köver szölö

Negru Aromat N

Ozana B

Pinot Gris G – Affumé, Grau Burgunder, Grauburgunder, Grauer Mönch, Pinot cendré, Pinot Grigio, Ruländer

Zghihară de Huși B – Zghihară, Zghihară galbenă, Zghihară verde bătută

Aligoté B – Plant de trois, Plant gris, Vert blanc, Troyen blanc

Arcaş N

Aromat de Iași B

Băbească gri G

Balada N

Burgund Mare N – Grosser burgunder, Grossburgunder, Blaufrankisch, Kekfrankos, Frankovka, Limberger

Busuioacă de Bohotin Rs – Schwarzer Muscat, Muscat fioletovâi, Muscat violet cyperus, Tămâioasă violetă

Cadarcă N – Schwarzer Kadarka, Rubinroter Kadarka, Lugojană, Gâmză, Fekete budai

Chardonnay B – Gentil blanc, Pinot blanc Chardonnay

Codană N

Crâmpoşie B

Crâmpoşie selecţionată B

Tămâioasă românească B – Rumanische Weihrauchtraube, Tamianka

Portugais Bleu N – Blauer Portugieser, Oporto, Portugieser,

Raluca B

Riesling de Rhin B – Weisser Riesling, White Riesling

Rkatiteli B – Dedali Rkatiteli, Korolioc Rkatiteli

Şarba B

Traminer Roz Rs – Rosetraminer, Savagnin roz, Gewürztraminer

Tămâioasă românească B – Busuioacă de Moldova, Muscat blanc à petit grains

Sauvignon B – Sauvignon verde

Fetească albă B – Păsărească albă, Poama fetei, Madchentraube, Leanyka, Leanka

Riesling italian B – Olasz Riesling, Olaszriesling, Welschriesling

Merlot N – Bigney rouge

Fetească neagră N – Schwarze Madchentraube, Poama fetei neagră, Păsărească neagră, Coada rândunicii

Muscat Ottonel B – Muscat Ottonel blanc

Fetească regală B – Konigliche Madchentraube, Konigsast, Ktralyleanka, Dănăşană, Galbenă de Ardeal

Cabernet Sauvignon N – Petit Vidure, Bourdeos tinto

8.   Seos(t)e kirjeldus

Teave geograafilise ala kohta

Kõnealune piirkond on Rumeenia suurim veinikasvatuspiirkond. Sinna kuulub hulgaliselt istandusi, mis paiknevad Moldova Eel-Karpaatide, Karpaatide mäestiku ning Prutului ja Siretului oru vahelisel mägisel alal. Piiritletud alal on üheksa viinamarjaistandust: Cotnari, Iaşi, Huşi, Colinele Tutovei, Dealu Bujorului, Nicoreşti, Iveşti, Covurlui ja Zeletin. Nende istanduste alla kuulub ka kaheksa sõltumatut veinitootmiskeskust: Hlipiceni, Plugari ja Probota piirkonna põhjaosas, Vaslui keskel, Griviţa ja Nămoloasa lõunas ning Bozieni ja Răcăciuni läänes.

Piiritletud ala hõlmab istandusi, mis ulatuvad Hlipicenist (Botoşani maakond) kuni Smârdanini (Galaţi maakond). Seega on piirkonna lõunaosa ja põhjaosa vahel suured ökoklimaatilised erinevused, mis kajastuvad ka valmistatud veinitoodete kvantiteedis ja kvaliteedis.

Ida-Euroopa kliimamõju aitab päikesesoojust säilitada suhteliselt hästi ka olukorras, kus vett on vähe.

Rohkele päikesesoojusele lisanduvad õitsemisperioodi kõrged mitmeaastased keskmised temperatuurid (18,5 – 19,5 °C), juuli keskmine temperatuur (21,4 °C), augusti keskmine maksimumtemperatuur (26,7 °C) jne.

Nullkraadist ülespoole jääva temperatuuriga päevade keskmine arv on 214, aktiivsete päevaste keskmiste temperatuuridega päevade arv on 183 ja kasvuperiood kestab 171 päeva.

Keskmine miinimumtemperatuur ulatub talvel –29,1 °C ni, langedes Răcăciunis isegi –32,5 °C ni.

Piiritletud ala on platvorm, mille pinnakate tasandumine on toimunud miotseeni ja pliotseeni settekivimitel, mis liikusid monoliitselt lõuna ja kagu suunas. Kõrgemate tippude tasandumine erosiooni tulemusena algas Hilis-Sarmaadi ajastul põhjast lõuna suunda ning kestis kuni hilis-kvaternaari-pliotseeni ajastuni. Samaaegselt ja taas põhja-lõuna suunas toimus vertikaalne lõhenemine ja märgatav eri pinnavormide erosioon, mille tulemusena kujunesid välja kohalikud pinnavormid (liivakivi ja karplubjakivi peal), ning üksteisest eraldusid neli alaplatood, mis vastavad kolmele alapiirkonnale (Podişul Sucevei, Câmpia Moldovei ja Podişul Bârladului, viimase alla kuulub kaks alaplatood).

Veel ilmekamalt ja täpsemalt kirjeldatakse viinamarjakasvatust ja veine Rumeenia tähtsa ajaloolase ja kirjaniku Dimitrie Cantemiri raamatus „Descriptio Moldaviae“: „Riigi kõiki muid varasid ületavad esmaklassilised viinamarjaistandused, mis moodustavad laia vööndi Cotnari ja Doonau vahel; need istandused on nii viljakandvad, et vaid poolelt aakrilt (ligikaudu 50 m2) on sageli võimalik saada 500 ühikut veini (üks ühik võrdub 40 liitriga)...“ või „Kõige üllam vein on Cotnari... Julgen öelda, et see on peenem ja parem kui Euroopa veinid“.

Kohalikud sordid on pärit viinapuutäi levikule eelnevast ajast ning iga istanduse jaoks on välja valitud sobivad sordid. Kasvatusmeetod oli lihtne.

Arheoloogilised leiud tõendavad, et geto-daakialased kasvatasid veini hiiglaslikel aladel, mis asusid peamiselt eel-Karpaatide künklikel aladel.

Alates 14. sajandist nimetatakse ajaloolistes dokumentides viinamarjakasvatust üha sagedamini. Valitseja Makedoonia Alexander lõi Cotnari viinamarjaistanduste jaoks sellised ametid nagu paharnic (toobikandja) ja pârcălab (veinikrahv).

Ungari kroonik Anton Verancsiscs (1504–1573) märkis oma Transilvaaniat, Moldovat ja Valahhiat kirjeldavates kirjutistes („Descrierea Transilvaniei, Moldovei şi a Ţării Româneşti“) järgmist: „Kõikjal võib näha viinamarjaistandustega kaetud künkaid, ning veinid, vastavalt soovile kas kanged või lahjad, kootavad või magusad, punased või valged on niivõrd hea maitsega ja nii esmaklassilist sorti, et Campaniast toodud Falernia veine te enam ei igatse, ning kui võrdlete neid veine omavahel, meeldivad siinsed veinid teile rohkem“.

1646. aastal mainis katoliiklik misjonär Marcus Bandinus oma kirjutises Codex Bandinus: „Moldova lõunaosas tervikuna toodetakse nii palju veini, et 10-liitrine anum veini maksab saagikoristuse ajal neli senti ja talvel kuus või seitse senti“.

Toote kirjeldus

Kõnealuses piirkonnas toodetud veinide valik on suur, ulatudes kuivast kuni magusa ja kangestatud valge, roosa või punase veinini, ning kokku moodustavad need veinid Rumeenia veinide hulgas küllaltki hästi äratuntava rühma.

Üldjuhul on tegemist kergete veinidega, mis ei ole liialt esiletungiva maitsega, neil on keskmine alkoholisisaldus ning põhjapool on nad õrnalt happelised. Piirkonna keskosa veinid on kõige happelisemad ning seal võib looduslik happelisus (viinhappesisaldus) ulatuda mõnel aastal ühes liitris 11 – 12 grammini, mis muudab piirkonna kvaliteetse vahuveini tootmise seisukohast suurepäraseks. Toodetud veini värvus on punaste veinide puhul õrnast punasest toonist põhjas intensiivse punaseni lõunas.

9.   Olulised lisatingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Turustustingimused

| | Õigusraamistik: |
| --- | --- |

Õigusraamistik:

| | riiklikud õigusaktid |
| --- | --- |

riiklikud õigusaktid

| | Lisatingimuse liik: |
| --- | --- |

Lisatingimuse liik:

| | märgistamisega seotud lisasätted |
| --- | --- |

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

Geograafilise tähise võib kanda märgistusele koos nimedega Dealurile Hârlaului, Dealurile Iaşilor, Dealurile Huşilor, Dealurile Tutovei, Dealurile Covurluiului ja Terasele Siretului tingimusel, et vähemalt 85 % viinamarjadest on kasvatatud märgitud piirkonnas.

Väljaspool piiritletud ala toimuvat töötlemist käsitlevad sätted

| | Õigusraamistik: |
| --- | --- |

Õigusraamistik:

| | ELi õigusnormid |
| --- | --- |

ELi õigusnormid

| | Lisatingimuse liik: |
| --- | --- |

Lisatingimuse liik:

| | Piiritletud geograafilisel alal tootmisega seonduv erand |
| --- | --- |

Piiritletud geograafilisel alal tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus:

Viinamarju, millest valmistatakse geograafilise tähisega veini, võib töödelda sama haldusüksuse territooriumil, kus neid korjati, või külgneva haldusüksuse (maakonna) territooriumil, isegi juhul, kui viimane paikneb külgneval piiritletud alal, millele on antud teine geograafiline tähis. Seega võib Vaslui maakonna veinikasvataja korjatud viinamarju töödelda Vrancea maakonnas, tagades toote jälgitavuse.

Link tootespetsifikaadile

http://onvpv.ro/sites/default/files/caiet_sarcini_ig_dl_moldovei_modif_cf_cererii_1427_14.06.2019_no_track_changes.pdf

---

(1)  ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.

---