# Uradni list C 323/26.

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 323 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6526. avgust 2022 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 323

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6526. avgust 2022

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | RESOLUCIJE |
| | Evropski ekonomsko-socialni odbor |
| | 569. plenarno zasedanje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Interactio, 18. 5. 2022–19. 5. 2022 |
| 2022/C 323/01 | Resolucija Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Vključevanje organizirane civilne družbe v nacionalne načrte za okrevanje in odpornost – kako bi ga lahko izboljšali? | 1 |
| | MNENJA |
| | Evropski ekonomsko-socialni odbor |
| | 569. plenarno zasedanje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Interactio, 18. 5. 2022–19. 5. 2022 |
| 2022/C 323/02 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Pravila o državni pomoči, ki se uporabljajo za storitve splošnega gospodarskega pomena na področju zdravstva in socialnih storitev v času po pandemiji. Razmišljanja in predlogi o oceni Komisije za spremembo zakonodajnega svežnja iz leta 2012 (mnenje na lastno pobudo) | 8 |
| 2022/C 323/03 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Vloga organizacij civilne družbe kot varuhov skupnega dobrega pri okrevanju ter obnovi družb in gospodarstev EU po pandemiji (mnenje na lastno pobudo) | 13 |
| 2022/C 323/04 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Za varno, cenovno dostopno in okolju prijazno industrijo embalaže (mnenje na lastno pobudo) | 19 |

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski ekonomsko-socialni odbor

569. plenarno zasedanje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Interactio, 18. 5. 2022–19. 5. 2022

2022/C 323/01

Resolucija Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Vključevanje organizirane civilne družbe v nacionalne načrte za okrevanje in odpornost – kako bi ga lahko izboljšali?

1

MNENJA

Evropski ekonomsko-socialni odbor

569. plenarno zasedanje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Interactio, 18. 5. 2022–19. 5. 2022

2022/C 323/02

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Pravila o državni pomoči, ki se uporabljajo za storitve splošnega gospodarskega pomena na področju zdravstva in socialnih storitev v času po pandemiji. Razmišljanja in predlogi o oceni Komisije za spremembo zakonodajnega svežnja iz leta 2012 (mnenje na lastno pobudo)

8

2022/C 323/03

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Vloga organizacij civilne družbe kot varuhov skupnega dobrega pri okrevanju ter obnovi družb in gospodarstev EU po pandemiji (mnenje na lastno pobudo)

13

2022/C 323/04

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Za varno, cenovno dostopno in okolju prijazno industrijo embalaže (mnenje na lastno pobudo)

19

---

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | Evropski ekonomsko-socialni odbor |
| | 569. plenarno zasedanje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Interactio, 18. 5. 2022–19. 5. 2022 |
| 2022/C 323/05 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Strategija Global Gateway (mnenje na lastno pobudo) (JOIN(2021) 30 final) | 27 |
| 2022/C 323/06 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Politika varstva konkurence, primerna za spopadanje z novimi izzivi (COM(2021) 713 final) | 34 |
| 2022/C 323/07 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij Ustvarjanje gospodarstva po meri ljudi: akcijski načrt za socialno gospodarstvo (COM(2021) 778 final) | 38 |
| 2022/C 323/08 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Strategija EU za standardizacijo – Določitev globalnih standardov v podporo odpornemu, zelenemu in digitalnemu enotnemu trgu EU (COM(2022) 31 final) – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1025/2012 glede odločitev evropskih organizacij za standardizacijo v zvezi z evropskimi standardi in evropskimi standardizacijskimi dokumenti (COM(2022) 32 final – 2022/0021(COD)) | 43 |
| 2022/C 323/09 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Naslednja generacija virov lastnih sredstev za proračun EU (COM(2021) 566 final) – Predlog uredbe Sveta o spremembi Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 o določitvi večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 (COM(2021) 569 final – 2021/0429 (APP)) – Predlog sklepa Sveta o spremembi Sklepa (EU, Euratom) 2020/2053 o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije (COM(2021) 570 final – 2021/0430 (CNS)) | 48 |
| 2022/C 323/10 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o osmem kohezijskem poročilu: Kohezija v Evropi do leta 2050 (COM(2022) 34 final) | 54 |
| 2022/C 323/11 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog priporočila Sveta o evropskem pristopu k mikrokvalifikacijam za vseživljenjsko učenje in zaposljivost (COM(2021) 770 final) – Predlog priporočila Sveta o individualnih izobraževalnih računih (COM(2021) 773 final) | 62 |
| 2022/C 323/12 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o izmenjavi informacij med organi kazenskega pregona držav članic ter razveljavitvi Okvirnega sklepa Sveta 2006/960/PNZ (COM(2021) 782 final – 2021/0411 (COD)) – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o avtomatizirani izmenjavi podatkov za policijsko sodelovanje (okvir Prüm II) ter spremembi sklepov Sveta 2008/615/PNZ in 2008/616/PNZ ter uredb (EU) 2018/1726, (EU) 2019/817 in (EU) 2019/818 Evropskega parlamenta in Sveta (COM(2021) 784 final – 2021/0410 (COD)) – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o obravnavanju instrumentalizacije na področju migracij in azila (COM(2021) 890 final – 2021/0427 (COD)) – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2016/399 o Zakoniku Unije o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja (COM(2021) 891 final – 2021/0428 (COD)) | 69 |
| 2022/C 323/13 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe (EU) Evropskega parlamenta in Sveta o digitalizaciji pravosodnega sodelovanja in dostopa do sodnega varstva v čezmejnih civilnih, gospodarskih in kazenskih zadevah ter o spremembi nekaterih aktov s področja pravosodnega sodelovanja (COM(2021) 759 final – 2021/0394 (COD)) – Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 2003/8/ES, okvirnih sklepov Sveta 2002/465/PNZ, 2002/584/PNZ, 2003/577/PNZ, 2005/214/PNZ, 2006/783/PNZ, 2008/909/PNZ, 2008/947/PNZ, 2009/829/PNZ in 2009/948/PNZ ter Direktive 2014/41/EU Evropskega parlamenta in Sveta glede digitalizacije pravosodnega sodelovanja (COM(2021) 760 final – 2021/0395 (COD)) | 77 |
| 2022/C 323/14 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu – Za večje vključevanje in zaščito v Evropi: vključitev sovražnega govora in kaznivih dejanj iz sovraštva na evropski seznam kaznivih dejanj (COM(2021) 777 final) | 83 |
| 2022/C 323/15 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Agenciji Evropske unije za droge (COM(2022) 18 final – 2022/0009 (COD)) | 88 |
| 2022/C 323/16 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu Trajnostni ogljikovi krogi (COM(2021) 800 final) | 95 |
| 2022/C 323/17 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zmanjšanju emisij metana v energetskem sektorju in spremembi Uredbe (EU) 2019/942 (COM(2021) 805 final/2 – 2021/0423 (COD) – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o notranjem trgu obnovljivih plinov, zemeljskega plina ter vodika (COM(2021) 804 final – 2021/0424 (COD) – Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih notranjega trga obnovljivih plinov, zemeljskega plina in vodika (COM(2021) 803 final – 2021/0425 (COD)) | 101 |
| 2022/C 323/18 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Novi okvir EU za mobilnost v mestih (COM(2021) 811 final) | 107 |
| 2022/C 323/19 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Poročilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Stanje energetske unije 2021 – Prispevek k evropskemu zelenemu dogovoru in okrevanju Unije (v skladu z Uredbo (EU) 2018/1999 o upravljanju energetske unije in podnebnih ukrepov) (COM(2021) 950 final) | 112 |
| 2022/C 323/20 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2003/25/ES glede vključitve izboljšanih zahtev glede stabilnosti in njene uskladitve z zahtevami glede stabilnosti, ki jih je opredelila Mednarodna pomorska organizacija (COM(2022) 53 final – 2022/0036 (COD)) | 119 |
| 2022/C 323/21 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – REPowerEU: skupni evropski ukrepi za cenovno dostopnejšo, zanesljivejšo in bolj trajnostno energijo (COM(2022) 108 final) | 123 |
| 2022/C 323/22 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2017/1938 Evropskega parlamenta in Sveta o ukrepih za zagotavljanje zanesljivosti oskrbe s plinom ter Uredbe (ES) št. 715/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o pogojih za dostop do prenosnih omrežij zemeljskega plina (COM(2022) 135 final – 2022/0090 (COD)) | 129 |
| 2022/C 323/23 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2016/1628 glede podaljšanja pooblastila Komisije za sprejemanje delegiranih aktov (COM(2022) 113 final – 2022/0080 (COD)) | 133 |
| 2022/C 323/24 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1303/2013 in Uredbe (EU) št. 223/2014 v zvezi z večjim predhodnim financiranjem iz virov REACT-EU (COM(2022) 145 final – 2022/0096 (COD)) – Spremenjeni predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1303/2013 in Uredbe (EU) št. 223/2014 v zvezi z večjim predhodnim financiranjem iz virov REACT-EU (COM(2022) 162 final – 2022/0096 (COD)) | 134 |
| 2022/C 323/25 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi in popravku Uredbe (EU) št. 508/2014 v zvezi s posebnimi ukrepi za ublažitev posledic vojaške agresije Rusije proti Ukrajini za ribolovne dejavnosti in omilitev učinkov motenj na trgu, ki jih je povzročila navedena vojaška agresija, na dobavno verigo ribiških proizvodov in proizvodov iz akvakulture (COM(2022) 179 final – 2022/0118 (COD)) | 135 |

III   Pripravljalni akti

Evropski ekonomsko-socialni odbor

569. plenarno zasedanje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Interactio, 18. 5. 2022–19. 5. 2022

2022/C 323/05

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Strategija Global Gateway (mnenje na lastno pobudo) (JOIN(2021) 30 final)

(JOIN(2021) 30 final)

27

2022/C 323/06

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Politika varstva konkurence, primerna za spopadanje z novimi izzivi (COM(2021) 713 final)

(COM(2021) 713 final)

34

2022/C 323/07

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij Ustvarjanje gospodarstva po meri ljudi: akcijski načrt za socialno gospodarstvo (COM(2021) 778 final)

(COM(2021) 778 final)

38

2022/C 323/08

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Strategija EU za standardizacijo – Določitev globalnih standardov v podporo odpornemu, zelenemu in digitalnemu enotnemu trgu EU (COM(2022) 31 final) – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1025/2012 glede odločitev evropskih organizacij za standardizacijo v zvezi z evropskimi standardi in evropskimi standardizacijskimi dokumenti (COM(2022) 32 final – 2022/0021(COD))

(COM(2022) 31 final)

(COM(2022) 32 final – 2022/0021(COD))

43

2022/C 323/09

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Naslednja generacija virov lastnih sredstev za proračun EU (COM(2021) 566 final) – Predlog uredbe Sveta o spremembi Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 o določitvi večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 (COM(2021) 569 final – 2021/0429 (APP)) – Predlog sklepa Sveta o spremembi Sklepa (EU, Euratom) 2020/2053 o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije (COM(2021) 570 final – 2021/0430 (CNS))

(COM(2021) 566 final)

(COM(2021) 569 final – 2021/0429 (APP))

(COM(2021) 570 final – 2021/0430 (CNS))

48

2022/C 323/10

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o osmem kohezijskem poročilu: Kohezija v Evropi do leta 2050 (COM(2022) 34 final)

(COM(2022) 34 final)

54

2022/C 323/11

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog priporočila Sveta o evropskem pristopu k mikrokvalifikacijam za vseživljenjsko učenje in zaposljivost (COM(2021) 770 final) – Predlog priporočila Sveta o individualnih izobraževalnih računih (COM(2021) 773 final)

(COM(2021) 770 final)

(COM(2021) 773 final)

62

2022/C 323/12

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o izmenjavi informacij med organi kazenskega pregona držav članic ter razveljavitvi Okvirnega sklepa Sveta 2006/960/PNZ (COM(2021) 782 final – 2021/0411 (COD)) – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o avtomatizirani izmenjavi podatkov za policijsko sodelovanje (okvir Prüm II) ter spremembi sklepov Sveta 2008/615/PNZ in 2008/616/PNZ ter uredb (EU) 2018/1726, (EU) 2019/817 in (EU) 2019/818 Evropskega parlamenta in Sveta (COM(2021) 784 final – 2021/0410 (COD)) – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o obravnavanju instrumentalizacije na področju migracij in azila (COM(2021) 890 final – 2021/0427 (COD)) – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2016/399 o Zakoniku Unije o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja (COM(2021) 891 final – 2021/0428 (COD))

(COM(2021) 782 final – 2021/0411 (COD))

(COM(2021) 784 final – 2021/0410 (COD))

(COM(2021) 890 final – 2021/0427 (COD))

(COM(2021) 891 final – 2021/0428 (COD))

69

2022/C 323/13

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe (EU) Evropskega parlamenta in Sveta o digitalizaciji pravosodnega sodelovanja in dostopa do sodnega varstva v čezmejnih civilnih, gospodarskih in kazenskih zadevah ter o spremembi nekaterih aktov s področja pravosodnega sodelovanja (COM(2021) 759 final – 2021/0394 (COD)) – Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 2003/8/ES, okvirnih sklepov Sveta 2002/465/PNZ, 2002/584/PNZ, 2003/577/PNZ, 2005/214/PNZ, 2006/783/PNZ, 2008/909/PNZ, 2008/947/PNZ, 2009/829/PNZ in 2009/948/PNZ ter Direktive 2014/41/EU Evropskega parlamenta in Sveta glede digitalizacije pravosodnega sodelovanja (COM(2021) 760 final – 2021/0395 (COD))

(COM(2021) 759 final – 2021/0394 (COD))

(COM(2021) 760 final – 2021/0395 (COD))

77

2022/C 323/14

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu – Za večje vključevanje in zaščito v Evropi: vključitev sovražnega govora in kaznivih dejanj iz sovraštva na evropski seznam kaznivih dejanj (COM(2021) 777 final)

(COM(2021) 777 final)

83

2022/C 323/15

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Agenciji Evropske unije za droge (COM(2022) 18 final – 2022/0009 (COD))

(COM(2022) 18 final – 2022/0009 (COD))

88

2022/C 323/16

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu Trajnostni ogljikovi krogi (COM(2021) 800 final)

(COM(2021) 800 final)

95

2022/C 323/17

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zmanjšanju emisij metana v energetskem sektorju in spremembi Uredbe (EU) 2019/942 (COM(2021) 805 final/2 – 2021/0423 (COD) – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o notranjem trgu obnovljivih plinov, zemeljskega plina ter vodika (COM(2021) 804 final – 2021/0424 (COD) – Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih notranjega trga obnovljivih plinov, zemeljskega plina in vodika (COM(2021) 803 final – 2021/0425 (COD))

(COM(2021) 805 final/2 – 2021/0423 (COD)

(COM(2021) 804 final – 2021/0424 (COD)

(COM(2021) 803 final – 2021/0425 (COD))

101

2022/C 323/18

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Novi okvir EU za mobilnost v mestih (COM(2021) 811 final)

(COM(2021) 811 final)

107

2022/C 323/19

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Poročilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Stanje energetske unije 2021 – Prispevek k evropskemu zelenemu dogovoru in okrevanju Unije (v skladu z Uredbo (EU) 2018/1999 o upravljanju energetske unije in podnebnih ukrepov) (COM(2021) 950 final)

(COM(2021) 950 final)

112

2022/C 323/20

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2003/25/ES glede vključitve izboljšanih zahtev glede stabilnosti in njene uskladitve z zahtevami glede stabilnosti, ki jih je opredelila Mednarodna pomorska organizacija (COM(2022) 53 final – 2022/0036 (COD))

(COM(2022) 53 final – 2022/0036 (COD))

119

2022/C 323/21

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – REPowerEU: skupni evropski ukrepi za cenovno dostopnejšo, zanesljivejšo in bolj trajnostno energijo (COM(2022) 108 final)

(COM(2022) 108 final)

123

2022/C 323/22

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2017/1938 Evropskega parlamenta in Sveta o ukrepih za zagotavljanje zanesljivosti oskrbe s plinom ter Uredbe (ES) št. 715/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o pogojih za dostop do prenosnih omrežij zemeljskega plina (COM(2022) 135 final – 2022/0090 (COD))

(COM(2022) 135 final – 2022/0090 (COD))

129

2022/C 323/23

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2016/1628 glede podaljšanja pooblastila Komisije za sprejemanje delegiranih aktov (COM(2022) 113 final – 2022/0080 (COD))

(COM(2022) 113 final – 2022/0080 (COD))

133

2022/C 323/24

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1303/2013 in Uredbe (EU) št. 223/2014 v zvezi z večjim predhodnim financiranjem iz virov REACT-EU (COM(2022) 145 final – 2022/0096 (COD)) – Spremenjeni predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1303/2013 in Uredbe (EU) št. 223/2014 v zvezi z večjim predhodnim financiranjem iz virov REACT-EU (COM(2022) 162 final – 2022/0096 (COD))

(COM(2022) 145 final – 2022/0096 (COD))

(COM(2022) 162 final – 2022/0096 (COD))

134

2022/C 323/25

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi in popravku Uredbe (EU) št. 508/2014 v zvezi s posebnimi ukrepi za ublažitev posledic vojaške agresije Rusije proti Ukrajini za ribolovne dejavnosti in omilitev učinkov motenj na trgu, ki jih je povzročila navedena vojaška agresija, na dobavno verigo ribiških proizvodov in proizvodov iz akvakulture (COM(2022) 179 final – 2022/0118 (COD))

(COM(2022) 179 final – 2022/0118 (COD))

135

---

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski ekonomsko-socialni odbor

569. plenarno zasedanje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Interactio, 18. 5. 2022–19. 5. 2022

| 26.8.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 323/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 323/1

---

Resolucija Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Vključevanje organizirane civilne družbe v nacionalne načrte za okrevanje in odpornost – kako bi ga lahko izboljšali?

(2022/C 323/01)

Evropski ekonomsko-socialni odbor je na plenarnem zasedanju 18. in 19. maja 2022 (seja z dne 18. maja) s 197 glasovi za in 4 vzdržanimi glasovi sprejel naslednjo resolucijo:

1.   Uvod

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) je v resoluciji (1), ki jo je sprejel februarja 2021, na podlagi posvetovanja ocenil vključevanje socialnih partnerjev in organizacij civilne družbe v pripravo nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost ter kakovost njihovega sodelovanja. Te načrte so države članice predložile Evropski komisiji, da bi prejele podporo iz mehanizma za okrevanje in odpornost, ki je temelj začasnega instrumenta za okrevanje NextGenerationEU. Glavna ugotovitev EESO je bila, da je bila vključenost organizacij civilne družbe v večini držav članic zdaleč nezadostna, kljub členu 18(4)(q) uredbe o mehanizmu za okrevanje in odpornost (2). Poleg tega se je zdelo, da so bila posvetovanja, ki so se pogosto začela na pobudo socialnih partnerjev in organizacij civilne družbe, na splošno obravnavana kot zgolj formalnost brez dejanske možnosti vplivanja na vsebino načrtov. Odbor je evropske institucije in nacionalne vlade pozval, naj to stanje popravijo pri izvajanju, spremljanju in prilagajanju načrtov. Hkrati EESO še naprej poudarja, da mora biti tudi organizirana civilna družba bolje pripravljena, da se odzove na potrebo po svoji večji vključenosti. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESO se je v omenjeni resoluciji in različnih mnenjih strinjal tudi z naložbenimi cilji in smernicami za reforme mehanizma za okrevanje in odpornost, katerih cilj bi moral biti sprememba proizvodnega modela v smeri podnebno nevtralnega in digitaliziranega gospodarstva s pravičnimi procesi prehoda, ki zagotavljajo zaščito delavcev in zadevnih regij, prerazporejanje delavcev ter oživitev in prenovo proizvodne strukture. Odbor meni, da bi morale naložbe in reforme, opredeljene v nacionalnih načrtih za okrevanje in odpornost, spodbujati izboljšanje produktivnosti podjetij in gospodarstva v državah članicah, krepitev inovativne industrijske strukture s podporo MSP in podjetjem socialnega gospodarstva ter krepitev socialne kohezije, kar je mogoče doseči tudi z razvojem in izvajanjem evropskega stebra socialnih pravic. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Ravno ko je evropsko gospodarstvo začelo okrevati po gospodarski recesiji, ki so jo povzročili pandemija COVID-19 in javnozdravstveni ukrepi, sprejeti za boj proti njej, ter si prizadevalo za premagovanje dobavnih motenj in inflacijskih pritiskov, ki jih je povzročila pandemija v svetovnem gospodarstvu, se je zaradi nepričakovanega zunanjega šoka, vojaške invazije Ruske federacije v Ukrajini, oblikoval nov politični in gospodarski scenarij, ki prinaša kopico težav in tveganj. EESO je to ostro obsodil kot hudo kršitev veljavnih mednarodnih pravil in sporazumov (3). Invazija ogroža evropsko in svetovno varnost, povzroča ogromno trpljenje ljudi, materialno uničenje in okoljsko škodo ter korenito spreminja evropski in svetovni gospodarski okvir. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Marca je inflacija na letni ravni v euroobmočju dosegla 7,5 %, kar je najvišja stopnja od sprejetja eura, inflacija cen energije pa je dosegla 44,7 %. Dolgotrajna vojna v Ukrajini bi lahko povzročila pomanjkanje fosilnih goriv, od katerih smo še vedno odvisni, ter drugih surovin in živilskih proizvodov, kar bo prispevalo k negotovemu gibanju cen in rasti ter močno prizadelo najrevnejše države, tj. v Afriki in na Bližnjem vzhodu. Stagnacija gospodarske rasti ob hkratni inflaciji je resnično tveganje za gospodarstva Evrope in drugih svetovnih regij. Vpliva lahko tudi na cilje ukrepov in instrumentov zelenega dogovora, s katerim naj bi do leta 2050 dosegli podnebno nevtralnost Evrope. Geopolitične posledice vojne bodo prizadele celotno prehransko vrednostno verigo, industrijo, obrambo in trgovino v Evropi in po svetu, ustrezne politike EU na teh in drugih področjih, vplivale pa bodo tudi na potekajočo razpravo o prihodnosti Evrope in stopnji povezovanja, ki jo želimo doseči evropske države in državljani. Glede na ta novi scenarij bi bilo treba razmisliti o reviziji finančnih instrumentov EU. Razmere, ki jih je povzročila vojna v Ukrajini, bodo vplivale tudi na izvajanje nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost, ki jih bo treba izvajati v skladu z novimi cilji gospodarske politike, določenimi za obravnavanje tveganj in izzivov, ki jih prinašajo nove razmere. Te zaostrujoče se razmere zahtevajo močnejši in enotnejši evropski pristop: storiti moramo vse, kar je v naši moči. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESO želi s to resolucijo oceniti, ali so države članice odpravile ugotovljene pomanjkljivosti pri vključevanju socialnih partnerjev in organizacij civilne družbe v pripravo nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost ter kako poteka njihovo sodelovanje pri izvajanju načrtov. V ta namen je skupina EESO za evropski semester na podlagi vprašalnika, poslanega članom skupine, zbrala stališča organizacij civilne družbe. Vprašalnik je vseboval 21 vprašanj o vključenosti socialnih partnerjev in organizacij civilne družbe v zvezi z vsebino in izvajanjem nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost ter vplivom zelenega in digitalnega prehoda na gospodarstvo in družbo držav članic. Odgovore na vprašalnik je skupaj poslalo 21 držav članic (4). Poleg tega je posvetovanje potekalo tudi v obliki okroglih miz, ki so jih od jeseni 2021 do konca marca 2022 v sedmih državah članicah organizirale organizacije civilne družbe in/ali nacionalni ekonomsko-socialni sveti. |
| --- | --- |

1.5

2.   Metodologija

| 2.1 | Podatki in informacije, potrebni za to poročilo, so bili zbrani med oktobrom 2021 in aprilom 2022. Skupaj je bilo prejetih 23 nacionalnih prispevkov (odgovori na vprašalnik in/ali organizacija okroglih miz). Posvetovanja so potekala na podlagi znanja članov, vključevala pa so socialne partnerje in organizacije civilne družbe. V nekaterih državah so bili vključeni nacionalni ekonomsko-socialni sveti ali enakovredni organi, v drugih pa so potekala tudi posvetovanja z vladnimi predstavniki. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Evropska komisija iz različnih razlogov še ni odobrila vseh nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost, nekatere države članice pa so bile v času posvetovanja še v fazi izvajanja. Zato so lahko nekatere države članice na vprašalnik odgovorile le delno ali sploh ne. Ta resolucija se pri dopolnjevanju manjkajočih informacij opira tudi na zunanje vire, kot so strokovne publikacije, primerjalne raziskovalne študije in nacionalne razprave. Vprašalnik je bil poslan tudi nekaterim evropskim organizacijam civilne družbe, nekaterim članom povezovalne skupine (5) EESO in drugim predstavnikom treh skupin EESO. Dodatne informacije, katerih namen je predstaviti popolno sliko razmer, so v resoluciji jasno navedene (6). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Enaindvajset vprašanj, ki so bila podlaga za posvetovanja, je razdeljenih v štiri sklope:






  — | I. sklop: Kaj meni organizirana civilna družba o vsebini načrtov, njihovih naložbenih ciljih in predlaganih reformah? |
| --- | --- | --- |

2.3

—

I. sklop: Kaj meni organizirana civilna družba o vsebini načrtov, njihovih naložbenih ciljih in predlaganih reformah?

| — | II. sklop: Kako napreduje izvajanje načrtov, njihovih naložb in reform? |
| --- | --- |

—

II. sklop: Kako napreduje izvajanje načrtov, njihovih naložb in reform?

| — | III. sklop: Morebitni učinek nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost na gospodarstvo in družbo v državah članicah. |
| --- | --- |

—

III. sklop: Morebitni učinek nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost na gospodarstvo in družbo v državah članicah.

| — | IV. sklop: Vključenost socialnih partnerjev in organizacij civilne družbe v izvajanje načrta. |
| --- | --- |

—

IV. sklop: Vključenost socialnih partnerjev in organizacij civilne družbe v izvajanje načrta.

3.   Ugotovitve na podlagi rezultatov posvetovanj

3.1   I. sklop: Kaj meni organizirana civilna družba o vsebini načrtov, njihovih naložbenih ciljih in predlaganih reformah?

| 3.1.1 | Glede upoštevanja predlogov organizirane civilne družbe v vsebini nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost je Evropska komisija v svoji analizi načrtov poudarila konkretne predloge deležnikov, ki se dejansko odražajo, na primer v načrtih Češke (7), Nemčije (8), Cipra (9), Avstrije (10), Portugalske (11) ali Slovaške (12). Latvija je poleg nacionalnega načrta za okrevanje in odpornost objavila predloge partnerjev in nekatere vključila v načrt. Posvetovanja, opravljena v okviru priprave te resolucije, so pokazala, da večina organizacij civilne družbe v državah članicah meni, da bo načrt uspešen, in podpira njegove zelene, digitalne in socialne cilje, vseeno pa je bilo pogosto omenjeno, da je socialna razsežnost razmeroma neprepoznavna. Poleg tega so bili izraženi pomisleki glede zmogljivosti držav članic za upravljanje sredstev mehanizma za okrevanje in odpornost oziroma da bodo to zmogle v ustreznem časovnem okviru, kar bi lahko oviralo uspeh načrta. To še zlasti velja za največje upravičence sredstev. Ocena zmogljivosti načrta za krepitev ekonomske odpornosti je mešana. Zlasti države, ki prejemajo razmeroma malo sredstev, ne pričakujejo, da bo načrt prispeval k dolgoročni odpornosti njihovega gospodarstva. Nazadnje organizacije civilne družbe močno obžalujejo, da njihova stališča o prednostnih nalogah, ki naj bi se odražale v načrtu, v končni različici niso bila dovolj upoštevana. Organizacije civilne družbe so tudi večkrat poudarile, da so bile številne reforme, ki jih vsebuje nacionalni načrt za okrevanje in odpornost, že predvidene v prejšnjih nacionalnih programih reform, ne glede na mehanizem za okrevanje in odpornost ter njegove naložbene in reformne cilje, zaradi česar so imele organizacije civilne družbe malo manevrskega prostora za vplivanje na vsebino načrta. |
| --- | --- |

3.1.1

3.2   II. sklop: Kako napreduje izvajanje načrtov, njihovih naložb in reform?

| 3.2.1 | Komisija je 15. decembra 2021 v skladu z določbami uredbe o vzpostavitvi mehanizma za okrevanje in odpornost oblikovala preglednico kazalnikov okrevanja in odpornosti (13). Ta omogoča pregled nad napredkom pri izvajanju mehanizma za okrevanje in odpornost ter nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost, ne vsebuje pa informacij o tem, v kolikšni meri države članice resnično usmerjajo sredstva v financiranje projektov načrta. Zato nekatere države članice, kot so Avstrija, Italija, Latvija, Portugalska, Slovaška in Španija, na svojih spletnih mestih objavljajo nekatere informacije o porabi sredstev in izvajanju ukrepov. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Večina deležnikov, s katerimi je bilo do začetka aprila 2022 opravljeno posvetovanje, je navedla, da je še prezgodaj za celovit pregled izvajanja načrta in njihove vključenosti vanj. V nekaterih državah članicah je deloma razlog za to počasno izvajanje ali zamuda pri izvajanju in izvrševanju načrta. Vendar organizacije civilne družbe navajajo, da so že izrazile svoja stališča o (morebitnih) izzivih, ki bi se lahko pojavili v fazi izvajanja. V zvezi s tem je eno od glavnih ugotovljenih ozkih grl upravna zmogljivost držav članic, zlasti na regionalni in lokalni ravni (kot je poudarjeno tudi v publikaciji Centra za evropske politične študije, objavljeni marca 2022 (14)). To še zlasti velja za največje upravičence do sredstev mehanizma za okrevanje in odpornost. Zato številni socialni partnerji in organizacije civilne družbe vztrajajo pri večjem vključevanju lokalnih in regionalnih skupnosti. Vendar večina deležnikov meni, da je sodelovanje organizacij civilne družbe pri izvajanju nacionalnega načrta za okrevanje in odpornost na regionalni in lokalni ravni neučinkovito. Drugo pogosto omenjeno ozko grlo je slaba izmenjava informacij med nacionalno vlado ter socialnimi partnerji in organizacijami civilne družbe, kar bi lahko resno oviralo njihovo sodelovanje v fazi izvajanja in spremljanja. |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | Kljub tem opredeljenim izzivom se je v skladu s poglobljeno analizo Službe Evropskega parlamenta za raziskave (EPRS), objavljeno marca 2022 (15), na eni strani več držav članic, med drugim Belgija, Ciper, Grčija, Estonija in Finska, na splošno zavezalo, da bodo v fazi izvajanja nacionalnega programa za okrevanje in odpornost še naprej sodelovale s socialnimi partnerji in organizacijami civilne družbe, po drugi strani pa so se druge države, kot so Češka, Francija, Italija in Portugalska, sklicevale na poseben odbor/organ, ki bo med drugim odgovoren za spremljanje in nadzor doseganja napredka, uresničevanje mejnikov in ciljev različnih sklopov, dejavnosti obveščanja in ocenjevanje poročil o izvajanju. |
| --- | --- |

3.2.3

3.3   III. sklop: Morebitni učinek nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost na gospodarstvo in družbo v državah članicah

| 3.3.1 | V skladu s študijo, ki jo je izvedla služba EPRS (16), naj bi mehanizem za okrevanje in odpornost „spodbudil javne naložbe s poudarkom na povečanju realne proizvodnje in omogočil dodaten fiskalni manevrski prostor, kar bi moralo po drugi strani omogočiti že načrtovane nacionalne odhodke na podlagi načela dodatnosti“. Mehanizem za okrevanje in odpornost bi po eni strani privedel do znatnega kratkoročnega in srednjeročnega povečanja BDP zaradi povpraševanja po javnih in zasebnih naložbah, s čimer bi se povečal osnovni kapital, ki je po drugi strani potreben za srednje- in dolgoročno ustvarjanje višjega BDP na podlagi rasti zaposlovanja, višje produktivnosti in plač ter pozitivnega učinka na proizvodnjo. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | Stališča socialnih partnerjev in organizacij civilne družbe o morebitnih učinkih nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost na gospodarstvo in družbo njihove države so precej razdrobljena. To dojemanje se razlikuje zlasti glede na višino zneskov financiranja mehanizma za okrevanje in odpornost, dodeljenih posamezni državi članici. V državah članicah, ki prejemajo velike zneske, se učinek dejansko dojema bolj pozitivno kot v državah članicah, ki prejemajo sorazmerno majhne zneske glede na velikost svojega gospodarstva. Kljub tem razlikam organizacije civilne družbe na splošno pozitivno ocenjujejo učinek sredstev mehanizma za okrevanje in odpornost ter naložb nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost na reforme, saj zagotavljajo spodbudo za doseganje ciljev dvojnega prehoda. |
| --- | --- |

3.3.2

3.4   IV. sklop: Vključenost socialnih partnerjev in organizacij civilne družbe v izvajanje načrta

| 3.4.1 | Organizirana civilna družba je v fazi izvajanja načrta v tistih nekaj državah članicah, kjer se je izvajanje dejansko začelo, sodelovala v različnih oblikah. Na podlagi informacij, ki so jih predložili deležniki, je mogoče opredeliti štiri kategorije vključenosti: (1) na zakonski podlagi; (2) v okviru posebnih delovnih skupin za nacionalni načrt za okrevanje in odpornost; (3) v okviru srečanj z deležniki; (4) ni načrtovane posebne oblike vključenosti. V primerjavi s sklepi iz leta 2021 o očitnem pomanjkanju vključenosti organizacij civilne družbe v fazo priprave načrta je njihova vključenost v fazo izvajanja ocenjena bolj pozitivno, čeprav še zdaleč ni zadovoljiva v vseh državah članicah. Dejansko je bilo poudarjeno, da se v nekaterih državah spodbujajo pobude, ki so posebej zasnovane za vključevanje organizacij civilne družbe v izvajanje nacionalnega programa za okrevanje in odpornost. Poleg tega se v zvezi z morebitno razliko vključenosti socialnih partnerjev na eni strani in organizacij civilne družbe na drugi na splošno zdi, da med njimi v državah ni razlikovanja in so bodisi vključeni oboji bodisi nobeden. Vendar so deležniki v treh (Avstrija, Grčija in Portugalska) od 20 držav članic, ki so sodelovale v posvetovanju, poročali, da obstajajo pomembne razlike pri vključevanju teh strani. V teh državah je vključenost socialnih partnerjev večja od vključenosti organizacij civilne družbe. |
| --- | --- |

3.4.1

| 3.4.2 | V zvezi s tem je raziskava BusinessEurope (17), izvedena v začetku leta 2022, pokazala, da so socialni partnerji bolje vključeni v načrte za okrevanje, kar se odraža v stopnji nezadovoljstva glede njihove dosedanje vloge pri izvajanju načrta, ki znaša le 30 %, v primerjavi z 71 % lani v zvezi z njihovo vlogo pri pripravi načrta. Poleg tega so socialni partnerji, kot je poudarjeno v poročilu Eurofounda (18) iz marca 2022, po sprejetju načrtov poudarili pomen poročil o državah, ki jih je Evropska komisija izdala v okviru evropskega semestra (19), na podlagi katerih je potekala razprava o izvajanju nacionalnih reform in naložb in ki so socialnim partnerjem omogočila, da izmenjajo zamisli in na trdni osnovi prispevajo k nacionalnim načrtom za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

3.4.2

4.   Sklepi

| 4.1 | Na splošno se končna vsebina načrtov ocenjuje pozitivno. V nekaterih primerih so bile pripombe organizacij civilne družbe upoštevane v končnih različicah nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost. Na splošno organizacije civilne družbe podpirajo zelene, digitalne in socialne cilje nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost. Kar zadeva prispevek k zelenemu in digitalnemu prehodu, so bila izražena pozitivna stališča, čeprav se ocenjuje, da imajo razen v nekaj primerih nacionalni načrti za okrevanje in odpornost omejen učinek. Žal je bilo pogosto navedeno, da je socialna razsežnost načrta razmeroma slabo razvita, čeprav je pomembna za vidik odpornosti. Izraženo je bilo mnenje, da prehod zahteva več naložb, zlasti glede na sedanjo krizo. Kljub opaženim izboljšavam v nekaterih državah članicah je še vedno težko dokončno odgovoriti na vprašanje, ali se je udeležba v fazi izvajanja izboljšala, nenazadnje zato, ker je pri izvajanju nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost v številnih državah članicah prišlo do precejšnjih zamud. Vendar so socialni partnerji in organizacije civilne družbe poudarili, da se je institucionalni socialni dialog v tej fazi izboljšal. Socialni partnerji v Španiji na primer priznavajo, da je okvir mehanizma za okrevanje in odpornost ter nacionalnega programa za okrevanje in odpornost prispeval k pomembnim sporazumom o reformah dela in pokojninskih reformah v okviru tristranskega socialnega dialoga. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Kljub zamudi pri izvajanju številnih nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost je bila v nekaterih državah članicah ugotovljena dobra praksa v zvezi z izvajanjem in spremljanjem nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost. V Avstriji, Franciji, Luksemburgu, Španiji in na Švedskem je na primer tesno in konstruktivno sodelovanje med socialnimi partnerji, organizacijami civilne družbe in vlado, okrepljeno s preglednostjo in stalnim dialogom, pomembno orodje za njihovo vključevanje v mehanizem za okrevanje in odpornost. Poleg tega je bilo na Češkem, v Estoniji, na Finskem, v Italiji in Španiji za kampanjo mehanizma za okrevanje in odpornost vzpostavljeno spletno mesto ali vladni portal s preglednimi informacijami, ki so dostopne javnosti. V Italiji, ki je glavna upravičenka sredstev iz mehanizma za okrevanje in odpornost, je bilo novembra 2021 na vladni ravni vzpostavljena stalna okrogla miza partnerstva (Tavolo permanente del partenariato) s posebnimi delovnimi skupinami, ki kritično spremljajo usmeritev in kakovost izvajanja nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost z vidika pričakovanj državljanov. Temu organu predseduje italijanski predsednik vlade, usklajuje pa ga predsednik Nacionalnega sveta za gospodarstvo in delo (CNEL). Poleg tega je bil z Nacionalnim združenjem italijanskih občin (ANCI) podpisan poseben strukturiran sporazum za razvoj dialoga in strukturirane pomoči v fazah izvajanja na lokalni ravni v zvezi z zadevami, ki so zanjo pomembne. Prav tako se v Italiji spodbuja vključevanje občin in drugih lokalnih akterjev v zvezi z upravno zmogljivostjo. Na Hrvaškem so organizacije civilne družbe vključene v delovne skupine, ki pripravljajo razpise za izvajanje nacionalnega načrta za okrevanje in odpornost, ter v sporazume z ministrstvom za turizem v zvezi z ukrepi v okviru načrta za turistični sektor. Na Portugalskem so organizacije civilne družbe vključene v spremljanje izvajanja nacionalnega načrta za okrevanje in odpornost, zlasti pri analizi rezultatov načrta in poročil o oceni učinka. V zvezi s tem je bil ustanovljen nadzorni organ, tj. nacionalni nadzorni odbor, ki med drugim vključuje predstavnike socialnih partnerjev, univerz in socialnega sektorja. Te izmenjave primerov dobre prakse se spodbujajo in služijo kot zgled za druge države članice. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | V mnogih državah članicah je slišati pozive k boljši vključenosti socialnih partnerjev in organizacij civilne družbe v izvajanje nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost. Organizirana civilna družba poziva k večji preglednosti pri izvajanju in spremljanju načrtov ter k javni dostopnosti informacij in nadaljnjemu spodbujanju dialogov o nacionalnih programih za okrevanje in odpornost z vsemi ustreznimi deležniki. Brez tega obstaja nevarnost, da ključni izzivi ne bi bili pravilno obravnavani. V večini držav članic še ni jasno, ali se bo vključenost organizacij civilne družbe znatno izboljšala v fazi izvajanja in spremljanja načrtov, ki trenutno še vedno potekata prepočasi oziroma z zamudo. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Odbor poziva nacionalne vlade držav članic, v katerih je vključenost socialnih partnerjev in organizacij civilne družbe (20) še vedno nezadostno, naj nujno odpravijo to stanje in spoštujejo pravila iz uredbe o mehanizmu za okrevanje in odpornost. Komisijo in Evropski parlament poziva, naj zagotovita skladnost z veljavnimi pravili. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Ne glede na navedeno EESO meni, da pomanjkanje učinkovite in kakovostne udeležbe organizirane civilne družbe pri gospodarskem upravljanju EU ne bo zadovoljivo rešeno, dokler ne bo izvedena reforma evropskega semestra, ki bo to zagotovila z direktivo ali uredbo. Odbor opozarja, da je ustrezna udeležba zagotovljena, kadar so organizacije civilne družbe v uradnih postopkih posvetovanja, ki temeljijo na pravnih predpisih ter javnih in preglednih postopkih, ustrezno pisno obveščene, imajo na voljo dovolj časa za analizo vladnih predlogov in pripravo lastnih predlogov, vključitev ali zavrnitev teh predlogov pa spremlja utemeljitev, zapisana v javnem zapisniku ali dokumentih. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Vojna v Ukrajini in neposredna tveganja, ki jih prinaša za evropsko in svetovno gospodarstvo, ne bi smeli vplivati na cilje nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost, temveč bi morali, nasprotno, po mnenju Odbora spodbujati evropske institucije in nacionalne vlade, da pospešijo izvajanje in izvrševanje načrtov ter s tem povezanih naložb in reform ter napredujejo pri izvajanju evropskega zelenega dogovora, da se ohrani rast in pospešita razogljičenje energetskega sistema ter doseganje zelene strateške avtonomije Evropske unije. Hkrati mora EU storiti vse potrebno, da pomaga vladi in prebivalcem Ukrajine, zagotovi ustrezno oskrbo za milijone ljudi, ki so bili prisiljeni poiskati zatočišče v državah EU, ter pomaga najbolj neposredno prizadetim državam članicam v različnih sektorjih njihovega gospodarstva. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Že pred izbruhom vojne skupni znesek nacionalnih sredstev in sredstev instrumenta NextGenerationEU ni zadostoval za doseganje ciljev zelenega dogovora ter uresničitev potrebnega pravičnega in vključujočega energetskega prehoda, zlasti cilja nadomestitve fosilnih goriv s čistimi in obnovljivimi viri energije v skladu s priporočili Medvladnega panela za podnebne spremembe (IPCC). Poleg tega je zdaj zaradi geopolitičnih razmer nujno odpraviti energetsko odvisnost EU od Rusije. Zaradi tega se bodo močno povečale naložbe v varnost in obrambo, kar bo močno obremenilo javne proračune. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Zato EESO predlaga, da:






  a) | se nujno sprejme nova energetska strategija EU, ki spodbuja učinkovito povezovanje energetskih omrežij, hitro zamenjavo fosilnih goriv z obnovljivimi viri energije, visoko energetsko učinkovitost in zmanjšanje povpraševanja po energiji; |
| --- | --- | --- |

4.8

a)

se nujno sprejme nova energetska strategija EU, ki spodbuja učinkovito povezovanje energetskih omrežij, hitro zamenjavo fosilnih goriv z obnovljivimi viri energije, visoko energetsko učinkovitost in zmanjšanje povpraševanja po energiji;

| b) | se razmisli o možnosti preusmeritve naložb nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost k večjim naložbam v čisto in energijo iz obnovljivih virov ob hkratnem zagotavljanju strateške avtonomije EU; |
| --- | --- |

b)

se razmisli o možnosti preusmeritve naložb nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost k večjim naložbam v čisto in energijo iz obnovljivih virov ob hkratnem zagotavljanju strateške avtonomije EU;

| c) | vse države članice uporabijo svoj delež sredstev nacionalnih programov za okrevanje in odpornost za financiranje novih programov v tej smeri, kot so programi za naložbe v trajnostno energijo; |
| --- | --- |

c)

vse države članice uporabijo svoj delež sredstev nacionalnih programov za okrevanje in odpornost za financiranje novih programov v tej smeri, kot so programi za naložbe v trajnostno energijo;

| d) | evropski organi in nacionalne vlade kratkoročno sprejmejo vse potrebne ukrepe, tako na področju proizvodnje kot potrošnje, da bi gospodarstva zaščitili pred kaskadnimi učinki vojne na gospodarstvo EU, ki z naraščajočimi cenami energije in prekinitvami v dobavni verigi povzroča velike motnje na prehrambenem, energetskem in finančnem trgu; |
| --- | --- |

d)

evropski organi in nacionalne vlade kratkoročno sprejmejo vse potrebne ukrepe, tako na področju proizvodnje kot potrošnje, da bi gospodarstva zaščitili pred kaskadnimi učinki vojne na gospodarstvo EU, ki z naraščajočimi cenami energije in prekinitvami v dobavni verigi povzroča velike motnje na prehrambenem, energetskem in finančnem trgu;

| e) | se oceni oblikovanje novega instrumenta za finančne naložbe in podpre predlog Evropske komisije iz sporočila REpowerEU o pospešitvi prestrukturiranja energetskega sektorja, da se zagotovi varnejša in bolj trajnostna strateška avtonomija EU. V ta namen bi bilo treba uporabiti najprimernejši model na podlagi primerov najboljše prakse in rezultatov Evropskega sklada za strateške naložbe (EFSI) ter mehanizma za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

e)

se oceni oblikovanje novega instrumenta za finančne naložbe in podpre predlog Evropske komisije iz sporočila REpowerEU o pospešitvi prestrukturiranja energetskega sektorja, da se zagotovi varnejša in bolj trajnostna strateška avtonomija EU. V ta namen bi bilo treba uporabiti najprimernejši model na podlagi primerov najboljše prakse in rezultatov Evropskega sklada za strateške naložbe (EFSI) ter mehanizma za okrevanje in odpornost.

| 4.9 | Sklepi Medvladnega panela OZN za podnebne spremembe 2022 so še eno resno opozorilo na pomanjkljivosti v boju proti podnebnim spremembam. EESO poziva evropske organe, naj jih upoštevajo pri sprejemanju pobud energetske, industrijske in gospodarske politike. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | EESO se zaveda velikih težav v sedanjih razmerah pri izvajanju gospodarske politike, katere cilj je hkrati zmanjšati inflacijo ter srednjeročno in dolgoročno zagotoviti gospodarsko rast, zaposlovanje in vzdržnost javnih financ. Evropski organi, nacionalne vlade in ECB morajo tesno sodelovati in sprejeti potrebne ukrepe, da odmik od ekspanzivne monetarne in fiskalne politike ne bo povzročil nove recesije. EESO meni, da bi bilo treba v okviru reforme pravil Pakta za stabilnost in rast določiti realistične cilje glede primanjkljaja in dolga, vanj vključiti zlato pravilo o naložbah in vzpostaviti prožne poti, prilagojene razmeram v posameznih državah, za dosego ciljev za zmanjšanje ravni javnega dolga. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Za zagotovitev pravičnega in vključujočega zelenega in digitalnega prehoda so bistvena prizadevanja na področju izobraževanja in vseživljenjskega učenja za delavce in prebivalstvo na splošno. Prednost bi bilo treba dati usposabljanju in poklicnemu svetovanju za delavce, ki so jih prizadeli procesi prestrukturiranja, pa tudi predvidevanju potreb, ki izhajajo iz različnih tehnoloških sprememb v proizvodnih sistemih. Pri digitalizaciji je treba posebno pozornost nameniti osebam, ki imajo zaradi svoje starosti ali drugih okoliščin več težav pri dostopu do digitaliziranih storitev. Temu delu prebivalstva je treba zagotoviti dostop do usposabljanja in posebnih podpornih storitev, da se jim omogoči dostop do vseh vrst ugodnosti in storitev. |
| --- | --- |

4.11

V Bruslju, 18. maja 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Resolucija EESO Vključevanje organizirane civilne družbe v pripravo nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost – kaj deluje in kaj ne? (UL C 155, 30.4.2021, str. 1).

1

Vključevanje organizirane civilne družbe v pripravo nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost – kaj deluje in kaj ne?

(2)  Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (UL L 57, 18.2.2021, str. 17).

2

(3)  Vojna v Ukrajini ter njene gospodarske, socialne in okoljske posledice (UL C 290, 29.7.2022, str. 1).

3

(4)  Opomba: Komisija je do 1. aprila 2022 potrdila 23 načrtov (vključno s švedskim načrtom konec marca 2022, ki ga mora odobriti še Svet). V začetku aprila je Komisija potrdila tudi bolgarski načrt, ki ga mora prav tako še odobriti Svet (Komisija je tako doslej potrdila 24 načrtov, Svet pa jih je do zdaj odobril 22).

4

(5)  Povezovalna skupina z evropskimi organizacijami in mrežami civilne družbe.

5

(6)  Poročila različnih držav članic so analizirana v prilogi k tej resoluciji. Vse to gradivo je na voljo na spletišču EESO.

6

(7)  SWD(2021) 211 final.

7

(8)  SWD(2021) 163 final/2.

8

(9)  SWD(2021) 196 final.

9

(10)  SWD(2021) 160 final.

10

(11)  SWD(2021) 146 final.

11

(12)  SWD(2021) 161 final.

12

(13)  Preglednica kazalnikov okrevanja in odpornosti.

13

(14)  Comparing and assessing recovery and resilience plans (Primerjava in ocena načrtov za okrevanje in odpornost) – druga izdaja, Center za evropske politične študije (CEPS).

14

Comparing and assessing recovery and resilience plans

(15)  Recovery and Resilience Plans: stakeholders’ views (Načrti za okrevanje in odpornost: stališča deležnikov).

15

Recovery and Resilience Plans: stakeholders’ views

(16)  Recovery and Resilience Dialogue with the European Commission (Dialog o okrevanju in odpornosti z Evropsko komisijo), 7. marec 2022.

16

Recovery and Resilience Dialogue with the European Commission

(17)  BusinessEurope Reform Barometer 2022 (Barometer reform BusinessEurope 2022).

17

BusinessEurope Reform Barometer 2022

(18)  Involvement of social partners in the national recovery and resilience plans (Vključevanje socialnih partnerjev v nacionalne načrte za okrevanje in odpornost).

18

Involvement of social partners in the national recovery and resilience plans

(19)  Poročilo o evropskem semestru za usklajevanje ekonomskih politik: vidiki zaposlovanja in socialni vidiki v letnem pregledu trajnostne rasti 2022.

19

(20)  In drugi ustrezni deležniki, na primer mladinske organizacije, kot je EESO poudaril v mnenju Zagotovitev dostojnega dela za mlade in vključevanja mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, v okviru ustrezne priprave nacionalnih načrtov za okrevanje, (UL C 152, 6.4.2022, str. 27).

20

Zagotovitev dostojnega dela za mlade in vključevanja mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, v okviru ustrezne priprave nacionalnih načrtov za okrevanje

---

MNENJA

Evropski ekonomsko-socialni odbor

569. plenarno zasedanje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Interactio, 18. 5. 2022–19. 5. 2022

| 26.8.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 323/8 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 323/8

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Pravila o državni pomoči, ki se uporabljajo za storitve splošnega gospodarskega pomena na področju zdravstva in socialnih storitev v času po pandemiji. Razmišljanja in predlogi o oceni Komisije za spremembo zakonodajnega svežnja iz leta 2012

(mnenje na lastno pobudo)

(2022/C 323/02)

| Poročevalec: | Giuseppe GUERINI |
| --- | --- |

Poročevalec:

Giuseppe GUERINI

| Sklep plenarne skupščine | 20. 1. 2022 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | Člen 32(2) Poslovnika |
| | mnenje na lastno pobudo |
| Pristojnost | strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 5. 5. 2022 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 19. 5. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 569 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 221/0/5 |

Sklep plenarne skupščine

20. 1. 2022

Pravna podlaga

Člen 32(2) Poslovnika

mnenje na lastno pobudo

Pristojnost

strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

5. 5. 2022

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

19. 5. 2022

Plenarno zasedanje št.

569

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

221/0/5

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) meni, da so številne zdravstvene in socialne storitve, kot so oskrba (vključno z oskrbo na domu), ponovna vključitev prikrajšanih oseb in invalidov na trg dela, storitve otroškega varstva in socialna stanovanja, ključne za socialno kohezijo v tem obdobju po pandemiji, izrednih humanitarnih razmerah in času mednarodnih napetosti. Zato so evropska pravila o državni pomoči za te storitve bistvena. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESO močno podpira odločitev Komisije, da zdravstvene in socialne storitve pri oceni sektorske ureditve (1) obravnava kot podkategorijo z avtonomnimi značilnostmi v širšem okviru storitev splošnega gospodarskega pomena. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESO poudarja, da je sveženj Almunia (2012) o državni pomoči v sektorju storitev splošnega gospodarskega pomena v primerjavi s prejšnjim okvirom iz leta 2005 prinesel pozitivno posodobitev in poenostavitev. Regulativni pristop tega svežnja bi bilo zato treba ohraniti tudi za prihodnost in nadaljevati posodabljanje, če bi se Komisija po oceni, ki je v teku, odločila spremeniti sedanji okvir. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESO ugotavlja, da imajo v posameznih državah članicah zdravstvene storitve in skoraj v celoti tudi storitve socialne pomoči regionalno, pokrajinsko, občinsko ali, v večjih mestih, celo podobčinsko razsežnost. To pomeni le majhno mobilnost uporabnikov med različnimi regijami in pokrajinami v državi, kar še toliko bolj izključuje čezmejno mobilnost uporabnikov. Neobstoj čezmejnega pomena bi pomenil, da se člen 107 PDEU za državno pomoč za socialne in zdravstvene storitve ne uporablja. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESO poudarja, da imajo nacionalne uprave težave pri pridobivanju posebnih izkušenj na področju priprave aktov o pooblastitvi, ki so nujni pogoj za uporabo Sklepa Komisije 2012/21/EU (2) o izvzetju, tj. sklepa o dodelitvi nadomestila za javne storitve, in Uredbe Komisije (EU) št. 360/2012 (3) o pomoči de minimis za podjetja, ki opravljajo storitve splošnega gospodarskega pomena. Zato bi bilo zelo koristno, če bi Komisija vzpostavila portal, na katerem bi bili dostopni konkretni primeri zakonitih aktov o pooblastitvi v zvezi z različnimi vrstami zdravstvenih in socialnih storitev. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESO spodbuja izmenjavo dobrih praks med državami članicami s skupno pravno tradicijo, povezano z uporabo pravil o državni pomoči v sektorju socialnih in zdravstvenih storitev, da bi spodbudili učinkovitejšo uporabo diskrecijske pravice, ki jo imajo nacionalne uprave v skladu s Protokolom št. 26 k PDEU pri vzpostavljanju in izvajanju storitev splošnega gospodarskega pomena na lokalni ravni. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESO ugotavlja, da je treba dodatno pojasniti pravilo iz Sklepa 2012/21/EU, v skladu s katerim nadomestilo za javne storitve ne sme presegati kritja stroškov, razen „zmernega dobička“: i) kako dejansko določiti zmerni dobiček glede na kapital, uporabljen za opravljanje storitve, ob upoštevanju operativnega tveganja; ii) kako dejansko količinsko opredeliti fiksne in strukturne stroške, ki se lahko vključijo v stroške upravljanja storitev splošnega gospodarskega pomena; iii) v kolikšni meri bi bilo mogoče pri upravljanju in izvajanju storitev splošnega gospodarskega pomena poudariti posebnost storitev in organizacijskih modelov, značilnih za subjekte socialne ekonomije? |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESO meni, da bi morale biti socialne in zdravstvene storitve upravičene do zgornje meje de minimis v obdobju treh proračunskih let, višje od tiste, ki na splošno velja za storitve splošnega gospodarskega pomena v smislu Uredbe (EU) št. 360/2012 (500 000 EUR), kar je razvidno tudi iz javnega posvetovanja, ki ga je izvedla Komisija. Vloga socialnih in zdravstvenih storitev na področju socialne kohezije upravičuje višjo zgornjo mejo od sedanje. |
| --- | --- |

1.8

2.   Uvod in ozadje

| 2.1 | Vprašanje državne pomoči podjetjem, ki opravljajo storitve splošnega gospodarskega pomena, in, za potrebe tega mnenja, organizacijam, dejavnim na najožjem področju zdravstvenih in socialnih storitev, je leta 2012 uredil tako imenovani zakonodajni sveženj Almunia. Ta sveženj je nadomestil in posodobil prejšnji pravni okvir iz leta 2005 („sveženj Monti-Kroes“). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Sveženj Almunia vsebuje naslednje akte:






  — | Uredbo (EU) št. 360/2012 o uporabi členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije pri pomoči de minimis za podjetja, ki opravljajo storitve splošnega gospodarskega pomena; |
| --- | --- | --- |

2.2

—

Uredbo (EU) št. 360/2012 o uporabi členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije pri pomoči de minimis za podjetja, ki opravljajo storitve splošnega gospodarskega pomena;

| — | Sklep 2012/21/EU o uporabi člena 106(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije za državno pomoč v obliki nadomestila za javne storitve, dodeljenega nekaterim podjetjem, pooblaščenim za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena; |
| --- | --- |

—

Sklep 2012/21/EU o uporabi člena 106(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije za državno pomoč v obliki nadomestila za javne storitve, dodeljenega nekaterim podjetjem, pooblaščenim za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena;

| — | Sporočilo Komisije o uporabi pravil Evropske unije o državni pomoči za nadomestilo, dodeljeno za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena (4); |
| --- | --- |

—

Sporočilo Komisije o uporabi pravil Evropske unije o državni pomoči za nadomestilo, dodeljeno za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena (4);

| — | Sporočilo Komisije z naslovom Okvir Evropske unije za državno pomoč v obliki nadomestila za javne storitve (2011) (5). |
| --- | --- |

—

Sporočilo Komisije z naslovom Okvir Evropske unije za državno pomoč v obliki nadomestila za javne storitve (2011) (5).

| 2.3 | Sektorski regulativni okvir je torej v veljavi že skoraj deset let in po navedbah Komisije ga države članice od začetka njegove veljavnosti pogosto uporabljajo, čeprav obstajajo težave pri uporabi, ki bi lahko upravičile nadaljnje ukrepanje zakonodajalca Unije, zlasti ker je od odobritve svežnja preteklo precej časa. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | V zvezi s tem je Komisija začela obsežno posvetovanje med deležniki, da bi preverila uspešnost, učinkovitost, dodano vrednost in sedanjo skladnost s prvotnimi cilji obstoječega zakonodajnega okvira, zlasti pri zdravstvenih in socialnih storitvah. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | To posvetovanje je potekalo med 31. julijem 2019 in 14. decembrom 2019 na podlagi vprašalnika, ki ga je pripravila Komisija. Zbranih je bilo 51 odgovorov podjetij, poslovnih organizacij, sindikatov, nevladnih organizacij, posameznikov in javnih uprav. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | S tem mnenjem na lastno pobudo želi EESO kot predstavniški organ za evropsko gospodarstvo in civilno družbo Komisijo seznaniti z nekaterimi vprašanji v zvezi z uporabo pravil o državni pomoči za zdravstvene in socialne storitve, da bi se lahko v prihodnosti revidirala pravila o državni pomoči v teh sektorjih. |
| --- | --- |

2.6

3.   Splošne ugotovitve

| 3.1 | EESO priznava, da je urejanje državne pomoči na področju socialnih in zdravstvenih storitev za zakonodajalca Unije zelo zapleteno, saj je treba vzpostaviti težko dosegljivo ravnovesje med javno podporo dejavnostim, ki imajo skupne cilje v splošnem interesu, ter zaščito svobodne in neizkrivljene konkurence na notranjem trgu. Evropski okvir za državno pomoč bi moral omogočati tudi javne naložbe, potrebne za razvoj socialne in zdravstvene infrastrukture, povezane s cilji evropskega stebra socialnih pravic. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EESO močno podpira odločitev Komisije, da zdravstvene in socialne storitve obravnava kot podkategorijo z avtonomnimi značilnostmi v širšem okviru storitev splošnega gospodarskega pomena glede na njihove posebne značilnosti in cilje. Komisija v svojem dokumentu o oceni zdaj veljavnih pravil ugotavlja, da z vidika državne pomoči zdravstvene in socialne storitve tvorijo podskupino storitev splošnega (gospodarskega) pomena (6). |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EESO poudarja, da je sveženj Almunia (2012) o pravilih o državni pomoči, ki se uporabljajo za sektor storitev splošnega gospodarskega pomena, v primerjavi s prejšnjim okvirom iz leta 2005 prinesel pozitivno posodobitev, s čimer se je zmanjšalo upravno in regulativno breme za nacionalne organe, ki želijo financirati storitve splošnega gospodarskega pomena. Regulativni pristop tega svežnja bi bilo zato treba ohraniti tudi za prihodnost ter nadaljevati posodabljanje in pojasnjevanje nekaterih posebnih vprašanj. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EESO meni, da so številne zdravstvene in socialne storitve, kot so oskrba (vključno z oskrbo na domu), ponovna vključitev prikrajšanih oseb in invalidov na trg dela, storitve otroškega varstva in socialna stanovanja, temeljnega pomena za socialno kohezijo na notranjem trgu, saj so „skupne vrednote“ držav članic, kot so navedene v Protokolu št. 26 PDEU. Te storitve so še bolj strateške in ključne v sedanjem obdobju po pandemiji, ki je tudi čas mednarodnih napetosti in populizma v državah članicah. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EESO ugotavlja, da se socialne in zdravstvene storitve v nekaterih primerih zagotavljajo na državni ravni z negospodarskimi dejavnostmi, za katere ne veljajo pravila EU o državni pomoči. Hkrati pa imajo take storitve, kadar se opravljajo v okviru gospodarskih dejavnosti, majhen čezmejni pomen, pri čemer imajo ključno vlogo na lokalni in funkcijski ravni ter prispevajo k socialni koheziji na nacionalnih ozemljih. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EESO ugotavlja, da se zdravstvene in socialne storitve pogosto izvajajo z negospodarskimi dejavnostmi, kar izključuje uporabo pravil o državni pomoči (člen 107 PDEU). Poleg tega imajo zdravstvene in socialne storitve, tudi če se izvajajo v tržnem okolju, izključno lokalno razsežnost in z vidika povpraševanja nimajo pravega čezmejnega pomena. Lokalna razsežnost je še očitnejša, kadar socialne in zdravstvene storitve zaradi socialne kohezije in javnega interesa upravljajo subjekti socialne ekonomije v sodelovanju z lokalnimi skupnostmi. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Vendar praksa Komisije in evropska sodna praksa kažeta, da čezmejnega pomena socialnih in zdravstvenih storitev v zvezi z morebitnim izkrivljanjem čezmejnih naložb ni mogoče vnaprej izključiti. EESO sicer razume razloge za ta pristop, da bi se popolnoma zaščitila svoboda gibanja, ki je določena v Pogodbah, vendar poziva Komisijo, naj pripravi ustrezne smernice o čezmejnem pomenu socialnih in zdravstvenih storitev. Te storitve bi bilo treba obravnavati na poseben in prožen način v širši razpravi o pojmu čezmejnega pomena kot sestavnem delu pojma državne pomoči v smislu člena 107 PDEU. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | EESO ugotavlja, da čeprav imajo socialne in zdravstvene storitve čezmejno razsežnost, kot v primeru 37 čezmejnih mestnih območij EU, za katera se uporablja direktiva (7) o čezmejnem zdravstvenem varstvu, se te izvajajo zaradi fizične bližine obmejnih območij in v skladu z načeli teritorialne subsidiarnosti, zato več državne pomoči ne bi bistveno oslabilo čezmejne konkurence med podjetji. |
| --- | --- |

3.8

4.   Posebne ugotovitve

| 4.1 | EESO ugotavlja, da so kljub pozitivnim elementom jasnosti in poenostavitve, ki jih je prinesel sveženj Almunia iz leta 2012, pravni pojmi, ki se uporabljajo v zvezi s storitvami splošnega gospodarskega pomena, še vedno objektivno zapleteni, tudi zaradi močne medsebojne povezanosti pravnih in gospodarskih ocen, značilnih za sektor storitev splošnega gospodarskega pomena. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Zato EESO poziva Komisijo, naj objavi navodila, s katerimi bo posodobila dokument z naslovom Navodila za uporabo pravil Evropske unije o državni pomoči, javnih naročilih in notranjem trgu za storitve splošnega gospodarskega pomena, zlasti storitve splošnega pomena na področju socialne varnosti (8), ki je bil v zadnjih letih zelo koristen za gospodarske subjekte v tem sektorju. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | EESO meni, da nacionalni organi posebni okvir za storitve splošnega gospodarskega pomena v povezavi z javnimi naročili in državno pomočjo poznajo slabše kot ustrezna standardna pravila o javnih naročilih in državni pomoči. Ustrezne naložbe v usposabljanje zaposlenih v javnih upravah, tudi z evropskimi viri, bi zato lahko bile koristne za izboljšanje kakovosti teh storitev in večjo skladnost z zakonodajo EU. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EESO poudarja, da imajo nacionalne uprave s tehničnega in operativnega vidika težave pri pridobivanju posebnih in naprednih izkušenj pri pripravi aktov o pooblastitvi, ki so nujni in predhodni pogoj za uporabo sklepa o izvzetju, tj. Sklepa 2012/21/EU o dodelitvi nadomestila za javne storitve, in, sicer v poenostavljenem smislu, Uredbe (EU) št. 360/2012 o pomoči de minimis za podjetja, ki opravljajo storitve splošnega gospodarskega pomena (tako imenovane pomoči „super de minimis“ z višjim pragom 500 000 EUR v obdobju treh proračunskih let). |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | V zvezi s tem bi bilo zelo koristno, če bi Komisija vzpostavila portal, na katerem bi bili dostopni konkretni primeri aktov o pooblastitvi v zvezi z različnimi vrstami zdravstvenih in socialnih storitev, ki jih generalni direktorat Komisije za konkurenco šteje za zakonite in ustrezno razvite. V zvezi s tem bi lahko bila koristna tudi izmenjava dobrih praks med državami članicami s skupno pravno tradicijo, saj bi spodbudila učinkovitejšo uporabo diskrecijske pravice, ki jo imajo nacionalne uprave v skladu s Protokolom št. 26 k PDEU pri vzpostavljanju in izvajanju storitev splošnega gospodarskega pomena na lokalni ravni. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Kot je znano, pravilo iz Sklepa 2012/21/EU določa, da nadomestilo za izvajalce, ki so jim bile zaupane obveznosti javne službe, ne sme presegati kritja stroškov, razen za „zmerni dobiček“. Ta koncept bi bilo treba poglobiti in tako prispevati k večji jasnosti treh različnih vidikov: i) v kolikšni meri se dejansko določi zmerni dobiček glede na kapital, uporabljen za opravljanje storitve, ob upoštevanju operativnega tveganja; ii) količinska opredelitev fiksnih in strukturnih stroškov, ki se lahko vključijo v stroške upravljanja storitev splošnega gospodarskega pomena; iii) v kolikšni meri pri upravljanju in izvajanju storitev splošnega gospodarskega pomena poudariti posebnost storitev in organizacijskih modelov, značilnih za subjekte socialne ekonomije? |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | EESO poudarja, da je treba pri opredelitvi pojma „zmerni dobiček“ upoštevati značilnosti upravičenega podjetja, zlasti kadar to svoj dobiček stalno vlaga v svoje poslovanje in se šteje za subjekt ali podjetje socialne ekonomije. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | EESO meni, da bi morale biti socialne in zdravstvene storitve upravičene do zgornje meje de minimis v obdobju treh proračunskih let, višje in drugačne od tiste, ki na splošno velja za storitve splošnega gospodarskega pomena v smislu Uredbe (EU) št. 360/2012 (500 000 EUR), kar je jasno razvidno tudi iz javnega posvetovanja, ki ga je izvedla Komisija. To zvišanje je upravičeno zaradi javnega in splošnega pomena socialnih in zdravstvenih storitev ter omejenega vpliva teh dejavnosti na konkurenco in trgovino med državami članicami. Zvišanje praga de minimis za socialne in zdravstvene storitve bi odprlo več možnosti za uporabo Uredbe (EU) št. 360/2012, s čimer bi bila njena uporaba in uporaba njenih poenostavljenih oblik dostopnejša. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Vloga socialnih in zdravstvenih storitev v smislu socialne kohezije bi upravičila višjo zgornjo mejo, ki bi prinesla trojno korist: i) omogočila bi več pomoči v poenostavljenem in hitrejšem okviru pomoči de minimis; ii) upoštevala bi vrnitev inflacije na makroekonomski ravni, kar bi pomenilo, da bi bili potrebni pogostejši periodični popravki zgornje meje v obdobju treh proračunskih let; iii) priznala bi subsidiarno vlogo številnih subjektov socialne ekonomije. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | EESO priznava pomen in vlogo MSP ter zasebnih podjetij, ki sodelujejo pri upravljanju socialnih in zdravstvenih storitev splošnega gospodarskega pomena, na podlagi javnih razpisov, ki jih vodijo lokalne oblasti. Koristne ugotovitve bi se lahko tudi tu oblikovale z zbiranjem in kroženjem podatkov in informacij nacionalnih uprav o postopkih izbora ponudnikov storitev, o dodeljenih nadomestilih in o doseženi uspešnosti. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | EESO poudarja, da bi bilo mogoče, kot je Komisija priznala v svojem akcijskem načrtu za socialno gospodarstvo (9), področje socialnih in zdravstvenih storitev posredno podpreti tudi z izboljšanjem dostopa organizacij socialne ekonomije, ki so zelo dejavne v teh sektorjih, do podpornih ukrepov za njihovo financiranje in kreditiranje, pa tudi s posebnimi spodbudami za zaposlovanje prikrajšanih delavcev in invalidov v smislu uredbe o splošnih izjemah glede državne pomoči. V zvezi s tem bi bila zelo koristna jasna in prožna evropska ureditev, ki bi omogočala razumno kumulacijo in kombiniranje različnih spodbujevalnih ukrepov za iste dejavnosti. |
| --- | --- |

4.11

V Bruslju, 19. maja 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  ARES-2019-3858696.

1

(2)  Sklep Komisije 2012/21/EU z dne 20. decembra 2011 o uporabi člena 106(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije za državno pomoč v obliki nadomestila za javne storitve, dodeljenega nekaterim podjetjem, pooblaščenim za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena (UL L 7, 11.1.2012, str. 3).

2

(3)  Uredba Komisije (EU) št. 360/2012 z dne 25. aprila 2012 o uporabi členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije pri pomoči de minimis za podjetja, ki opravljajo storitve splošnega gospodarskega pomena (UL L 114, 26.4.2012, str. 8).

3

(4)  UL C 8, 11.1.2012, str. 4.

4

(5)  UL C 8, 11.1.2012, str. 15.

5

(6)  ARES-2019-3858696.

6

(7)  Direktiva 2011/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2011 o uveljavljanju pravic pacientov pri čezmejnem zdravstvenem varstvu (UL L 88, 4.4.2011, str. 45).

7

(8)  SWD(2013) 53 final/2.

8

(9)  COM(2021) 778 final.

9

---

| 26.8.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 323/13 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 323/13

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Vloga organizacij civilne družbe kot varuhov skupnega dobrega pri okrevanju ter obnovi družb in gospodarstev EU po pandemiji

(mnenje na lastno pobudo)

(2022/C 323/03)

| Poročevalec: | Ioannis VARDAKASTANIS |
| --- | --- |

Poročevalec:

Ioannis VARDAKASTANIS

| Sklep plenarne skupščine | 28. 4. 2021 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 32(2) Poslovnika |
| | mnenje na lastno pobudo |
| Pristojnost | strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 3. 5. 2022 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 18. 5. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 569 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 189/1/4 |

Sklep plenarne skupščine

28. 4. 2021

Pravna podlaga

člen 32(2) Poslovnika

mnenje na lastno pobudo

Pristojnost

strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

3. 5. 2022

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

18. 5. 2022

Plenarno zasedanje št.

569

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

189/1/4

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Civilna družba in socialni partnerji zmanjšujejo razkorak med oblikovalci politike in stvarnostjo tistih, ki jih ti zastopajo. Dialog s temi deležniki oblikovalcem politik omogoča, da zares razumejo različne potrebe ljudi, ki pripadajo različnim družbenim skupinam. Poleg tega civilna družba spodbuja sodelovanje vseh v „državljanski demokraciji“, da bi lahko vplivali na vprašanja, ki jih zadevajo. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | V EU civilna družba in socialni partnerji delujejo na različnih ravneh. Nekatere organizacije delujejo na ravni EU, druge na nacionalni ravni, spet nekatere pa na regionalni ali lokalni ravni. Področja delovanja na vseh ravneh se dopolnjujejo. Pri zagovorništvu je poudarek organizacij na ravni EU v primerjavi z nacionalnimi organizacijami pogosto pogojen s tem, kako so pristojnosti glede politik razdeljene med EU in nacionalno ravnjo. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Civilna družba, ki deluje med ljudmi, lahko prispeva tudi k spremljanju izvajanja novih politik in pobud ter njihovih učinkov. Vendar smoter civilne družbe ni le vplivati na politične odločitve, ampak tudi dejansko nuditi storitve osebam, ki jih zastopa. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Med pandemijo COVID-19 in počasnim izhodom Evrope iz brezna te krize so morali civilna družba in socialni partnerji prilagoditi svojo vlogo. Še več pozornosti so namenjali izvajanju ključnih storitev, zaščiti človekovih pravic in reševanju življenj, hkrati pa so se morali spopasti z izzivi, s katerimi so se soočali pri zagotavljanju finančnih sredstev in podpiranju svojih zaposlenih. Pandemija je poleg tega prinesla številne nove pobude EU za financiranje, pri katerih so bile potrebne močne dejavnosti zagovorništva, da bi naložbe dosegle tiste, ki so pomoč najbolj potrebovali. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Evropska civilna družba trenutno prehaja iz krize zaradi COVID-19 v povsem novo krizo. Številni civilnodružbeni akterji se zdaj osredotočajo na odpravljanje posledic neizzvane invazije ruskih oblasti na Ukrajino. Številne nevladne organizacije na primer spoznanja, ki so jih med pandemijo pridobile na področju kriznega upravljanja, zdaj uporabljajo za podporo ukrajinskim beguncem, zbiranje sredstev za nujne primere in pomoč tem osebam, ki bežijo pred prelivanjem krvi v njihovi državi. Svoje dejavnosti osredotočajo tudi na osebe drugod v EU, ki jim zaradi hude rasti cen goriv in skokovite inflacije najbolj grozi revščina. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Vključevanje civilne družbe v postopek oblikovanja politik je neločljivo povezano z vrednotami EU, in sicer s členom 1 Pogodbe o Evropski uniji, ki določa, da se odločitve „sprejemajo čim bolj javno in v kar najtesnejši povezavi z državljani“. V EU ne sme biti nobenih možnosti za zatiranje socialnega in civilnodružbenega dialoga. Spoštovanje teh vrednot bi moralo biti predpogoj za to, da bi bile države članice upravičene do finančnih sredstev EU. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EU bi morala imeti ničelno toleranco do držav članic, v katerih se krči državljanski prostor. Sistem, v katerem je glas civilne družbe utišan, zlasti tiste, ki kritično ocenjuje delo vlade, aktivno ogroža dinamiko, ko oblikovalci politike delujejo v interesu svojih državljanov. Namesto tega se spremeni v sistem, kjer tisti na oblasti delujejo le v lastnem interesu. Ta pristop je grožnja demokraciji v EU in ni združljiv z vrednotami Evrope, opisanimi v københavnskih merilih (1). |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Skrb za to, da države članice ohranjajo svoje vrednote EU, ne pomeni le pripravljenosti za sodelovanje s civilno družbo, temveč tudi omogočanje obstoja civilne družbe, tudi če je ta kritična do njihovih politik ali jim politično nasprotuje. Vsem organizacijam civilne družbe v EU je treba zagotoviti svobodo in neodvisnost. Države članice, ki sprejemajo dialog le z izbranimi organizacijami in organizacijami, ki simpatizirajo z vlado, samo zato, ker to velevajo pravila, so enako odgovorne za nedemokratične prakse kot vlade, ki s civilno družbo sploh ne sodelujejo. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Oblikovalci politike bi morali zagotavljati resnično udeležbo civilne družbe, ki ni le na površini. To pomeni, da bi morala biti civilna družba vključena v vse faze postopka odločanja in da bi se bilo treba seznaniti z njenimi stališči med postopkom snovanja nove zakonodaje, projektov in pobud ter se z njo redno posvetovati med njihovim oblikovanjem, sprejemanjem in izvajanjem. Prepogosto civilno družbo zaprosijo za mnenje, ko so zakonodaja ali projekti že skoraj zaključeni. Zato oblikovalci politike ne morejo upoštevati njenih predlogov, hkrati pa se ustvarja precedens, kjer se od civilne družbe zgolj pričakuje, da na slepo odobri posredovane predloge. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Oblikovalci politike na vseh ravneh bi morali zagotoviti, da je njihove postopke posvetovanja mogoče preprosto najti in do njih dostopati. EESO pozdravlja sistem Evropske komisije za javno posvetovanje, saj je odprt za vse organizacije civilne družbe in posamezne državljane, ter dejstvo, da se vsa posvetovanja sistematično objavijo na isti spletni strani (2). Po drugi strani so lahko posvetovanja na ravni EU včasih restriktivna glede vrste prispevka, ki ga dovoljujejo. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Civilna družba bi lahko oblikovalcem politik pomagala pri najpomembnejših nalogah, kot je spremljanje. Toda če naj bi se njena vloga pri spremljanju izvajanja novih politik in pobud resno upoštevala, bi morale EU ter nacionalne in lokalne oblasti kriti operativne stroške teh organizacij. To je še toliko pomembneje glede na negotovost v zvezi s financiranjem in finančnimi sredstvi za projekte zaradi pandemije COVID-19 ter glede na povečanje operativnih stroškov. Da bi prejeli najkakovostnejšo in najbolj konstruktivno podporo civilne družbe, se z zagotavljanjem finančnih sredstev za delovanje in krepitev zmogljivosti ne sme ogroziti neodvisnosti njenih organizacij. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | EU bi si lahko prispevek civilne družbe zagotovila s številnimi ukrepi. Prvi korak bi bil lahko opredelitev sodelovalnega statusa. Dogovorila bi se lahko tudi o smernicah in skupnih standardih glede pravice do združevanja in državljanskega dialoga, ki bi se izvajali v vseh ustreznih postopkih, ter sprejela medinstitucionalni sporazum o državljanskem dialogu. Za izboljšanje partnerstva med oblikovalci politik in civilno družbo na ravni EU bi bilo zelo koristno priznati in spodbujati vlogo združenj in nevladnih organizacij v okviru Evropske unije. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | Tudi organizacije civilne družbe imajo svojo odgovornost pri dobrem oblikovanju civilne družbe. Predvsem bi morale biti stalno dojemljive za stvarnost ljudi, ki jih zastopajo, in zagotavljati, da pri zagovorništvu upoštevajo njihove potrebe. Zlasti pomembno je spodbujati vključevanje mladih v civilno družbo in zagotoviti prihodnost za to gibanje. Poleg tega morajo biti prispevki civilne družbe nujno konstruktivni, njena priporočila pa jasna, da bi pomagala oblikovati nove politike na način, ki je po njenem mnenju najboljši za njene člane. Prispevki se ne bi smeli osredotočati zgolj na to, kaj se dela slabo, temveč bi morali vsebovati tudi konkretne predloge o možnih izboljšavah. |
| --- | --- |

1.13

2.   Splošne ugotovitve

| 2.1 | V tem dokumentu pojem „civilna družba“ označuje tudi socialne partnerje, čeprav je treba opozoriti, da socialni partnerji ščitijo pravice na edinstven in poseben način. Organizacije civilne družbe tudi zagovarjajo interese skupin, ki ne morejo vplivati na politiko z udeležbo na volitvah, kot so otroci, invalidi, ki jim je onemogočeno uresničevanje volilne pravice, migranti in begunci, ter spodbujajo njihovo udejstvovanje v demokraciji. Zato je dialog med civilno družbo in oblikovalci politik bistven za razumevanje potreb družbe in oblikovanje učinkovitih političnih odzivov. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Neodvisne in informirane organizacije civilne družbe lahko dajo neprecenljiv prispevek k oblikovanju politik. Poleg tega imajo lahko bistveno vlogo pri spremljanju učinkovitosti obstoječih politik in pobud. Vendar je ključnega pomena podpora za krepitev zmogljivosti. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Prostor za civilno družbo se v nekaterih delih Evropske unije močno krči, zato se morajo institucije EU odločno in brezkompromisno odzvati na to zaskrbljujoče dogajanje. Vključevanje civilne družbe v postopek oblikovanja politik je neločljivo povezano z vrednotami EU, in sicer s členom 1 Pogodbe o Evropski uniji, ki določa, da se odločitve „sprejemajo čim bolj javno in v kar najtesnejši povezavi z državljani“. Zatiranja civilne družbe ne smemo dopuščati. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Zaradi delitve političnih pristojnosti med EU ter nacionalno, regionalno in lokalno ravnjo se je oblikovalo več ravni civilnodružbenega zastopstva. Nekatere organizacije civilne družbe EU se ukvarjajo posebej s političnimi področji, na katerih EU sprejema zakonodajo, druge pa delujejo na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Med glavnimi ovirami, s katerimi se na vseh ravneh sooča civilna družba, sta običajno nepripravljenost oblikovalcev politik za dialog in pomanjkanje resničnega vključevanja na vseh stopnjah postopka odločanja. Na evropski in nacionalni ravni bi bilo treba sprejeti predpise za odpravo takšnega ravnanja. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Civilna družba na nacionalni ravni in ravni EU ima bistveno vlogo pri okrevanju Evrope po pandemiji. Eno od področij, na katerih se obe ravni usklajujeta, je povezano s tem, kako države članice EU vlagajo sredstva iz mehanizma za okrevanje in odpornost, ki bi lahko v prihodnjih letih in desetletjih močno spremenil podobo naših družb in gospodarstev. Vendar je ta postopek pokazal na nezadostno zavezanost številnih držav članic, da se bodo resnično posvetovale s civilno družbo, saj so mnoge organizacije civilne družbe izključene ali pa v najboljšem primeru le površno sodelujejo pri oblikovanju nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost. EESO je to poudaril v resoluciji, sprejeti februarja 2021 (3). Posvetovanje s civilno družbo je bilo nezadostno kljub temu, da člen 18 Uredbe (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi mehanizma za okrevanje in odpornost (4) določa obveznost posvetovanja. |
| --- | --- |

2.6

3.   Kako lahko vključevanje civilne družbe privede do pametnejšega oblikovanja politik

| 3.1 | Oblikovalci politik na vseh ravneh morajo zastopati interese državljanov in ne obratno. Demokracija lahko deluje pravilno le takrat, kadar so tisti, ki pripravljajo in izvajajo zakone, pozorni in razumejo potrebe ljudi, ki jih zastopajo. Obstoj civilne družbe ter njena aktivna vključenost in resnična udeležba v postopku odločanja na vseh ravneh so bistveni za učinkovito in pametno upravljanje. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Organizacije civilne družbe imajo nalogo, da posredujejo sporočila ljudi, ki jih zastopajo, in druge seznanjajo s pomisleki javnosti ter jih povezujejo v jasna in dosledna sporočila in politična priporočila. Dialog s temi deležniki oblikovalcem politik omogoča, da zares razumejo različne potrebe ljudi, ki pripadajo različnim družbenim skupinam. Lahko kar najbolj zmanjša tveganje, da bi se spregledala vprašanja, ki se lahko pojavijo pri izvajanju politik, ter omogoči vpogled in ponudi strokovna znanja, ki oblikovalcem politik sicer ne bi bili na voljo. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Medtem ko so oblikovalci politik dojemljivi za želje volivcev, je ena od najpomembnejših nalog civilne družbe zastopanje skupin, ki nimajo pravice do glasovanja. To velja zlasti za organizacije civilne družbe, ki ščitijo pravice otrok, invalidov, ki jim je onemogočeno uresničevanje volilne pravice, ljudi pod skrbništvom ter priseljencev in beguncev, ki niso upravičeni do glasovanja v državi svojega prebivališča. Civilna družba se torej bori za interese teh skupin, ki svojega stališča ne morejo izraziti z udeležbo na volitvah. Prav tako spodbuja sodelovanje vseh v „državljanski demokraciji“, da bi lahko vplivali na vprašanja, ki jih zadevajo. Če močne civilne družbe ne bi bilo oziroma ne bi bila zmožna spodbujati udejstvovanja oseb iz teh skupin, bi lahko odločevalci številne od njih še večkrat spregledali. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Organizacije civilne družbe, ki delujejo med ljudmi, zlasti nacionalne ali lokalne organizacije, lahko tudi prispevajo k spremljanju izvajanja novih politik in pobud ter njihovih učinkov. Vendar je spremljanje intenzivna naloga, za katero je pogosto potrebno posebno strokovno znanje. Zato je bistveno, da EU in države članice organizacijam civilne družbe nudijo financiranje in tehnično podporo, da bi jim omogočile krepitev zmogljivosti. Poleg tega bi morala Komisija začeti pripravljati strategijo za spremljanje načina porabe sredstev EU, vendar se zdi, da sama ne bo mogla biti kos tej nalogi. V strategiji bi bilo treba jasno začrtati, kako namerava Komisija podpreti partnerje, ki bi z njo sodelovali pri dejavnostih spremljanja. |
| --- | --- |

3.4

4.   Vloga civilne družbe na ravni EU med okrevanjem po pandemiji

| 4.1 | Civilno družbo na ravni EU sestavljajo akterji, ki se pri zagovorništvu obračajo na institucije EU ter zastopajo prebivalce vseh 27 držav članic in pogosto tudi mnogih drugih. Pri tem imajo bistveno vlogo na področjih, ki so v pristojnosti EU, na katerih je treba vzpostaviti dialog z oblikovalci politik na ravni EU. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | V nadaljevanju so navedena področja politike, na katera se pogosto osredotoča civilna družba EU, tj. področja, na katerih lahko EU predlaga zakonodajo ali na katerih lahko države članice sprejemajo zakonodajo na nacionalni ravni le, kadar to ni v nasprotju z že obstoječo zakonodajo EU: zaposlovanje in socialne zadeve, ekonomska, socialna in teritorialna kohezija, kmetijstvo, ribištvo, okolje, varstvo potrošnikov, promet, vseevropska omrežja, energetika, pravosodje in temeljne pravice, migracije in notranje zadeve, javno zdravje, razvojno sodelovanje in humanitarna pomoč. Civilna družba in socialni partnerji se trenutno osredotočajo tudi na politične pobude na ravni EU, kot sta evropski steber socialnih pravic (5) in evropski zeleni dogovor (6). |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Organizacije civilne družbe na ravni EU se pri zagovorništvu soočajo s številnimi ovirami. Kot je EESO poudaril v svojem informativnem poročilu SOC/639 (7), Evropska unija za razliko od drugih mednarodnih organizacij evropskim združenjem in nevladnim organizacijam še ni podelila sodelovalnega statusa. Vendar Listina EU o temeljnih pravicah zagotavlja pravico do zbiranja in združevanja, zlasti v zvezi z državljanskimi zadevami, na vseh ravneh, tudi na evropski (8).
  Civilna družba EU pri okrevanju po pandemiji COVID-19 vpliva na to, kako se porabljajo sredstva EU za pomoč ljudem pri izhodu iz krize, in to tudi spremlja. |
| --- | --- |

4.3

Civilna družba EU pri okrevanju po pandemiji COVID-19 vpliva na to, kako se porabljajo sredstva EU za pomoč ljudem pri izhodu iz krize, in to tudi spremlja.

| 4.4 | Z uporabo sredstev EU, zlasti v obliki mehanizma za okrevanje in odpornost (9) v višini 723,8 milijarde EUR, bi lahko spodbudili socialno-ekonomsko okrevanje po krizi zaradi COVID-19. Vendar je to, kam se denar vloži, politična odločitev. Nacionalne načrte za porabo tega denarja pripravijo države članice, naloga Evropske komisije pa je, da jih oceni in odobri. Civilna družba EU je Evropsko komisijo večkrat opozorila na zaskrbljujoče predloge o financiranju v nacionalnih načrtih. Izpostavila je obstoječe sistemske težave, ki jih je razkrila in poglobila pandemija, kot so premajhne naložbe v sisteme javnega zdravstva, sisteme socialne varnosti in izobraževalne sisteme, ter pozvala, naj se mehanizem za okrevanje in odpornost uporabi za reševanje tega vprašanja. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Na poziv Evropske komisije je bilo prilagojenih več nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost, nekateri načrti pa so bili zavrnjeni ali pa je bila njihova odobritev zamrznjena (10). Civilna družba je pomembno prispevala k izpostavitvi teh problematičnih področij (11). Sredstva EU je treba nameniti področjem, na katerih smo med pandemijo zaznali največje obremenitve, največ žrtev in najbolj zaskrbljujoče kršitve temeljnih pravic ljudi. To vključuje tudi finančna sredstva za prehod na neinstitucionalno oskrbo, zlasti za invalide in starejše, ter boljšo pripravljenost in odpornost v zvezi z zagotavljanjem nujne zdravstvene oskrbe, da se prepreči ponovitev triažnega sistema, zaradi katerega so bolnišnice zavračale nekatere skupine. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Sredstva EU so na voljo tudi za podporo okrevanju gospodarstva in vračanju ljudi, ki so med pandemijo izgubili svoj vir dohodka, na delo. Ocenjuje se, da je bilo zaradi COVID-19 samo v EU izgubljenih 6 milijonov delovnih mest (12). Vendar izguba zaposlitve vseh ljudi ni prizadela enako. Socialni partnerji imajo ključno vlogo pri oblikovanju gospodarskih in socialnih politik ter politik trga dela, ki spodbujajo dobro delujoče trge dela in tako ščitijo delojemalce, vključno s tistimi, ki jim najbolj grozi izguba dohodka, ter delodajalce. Ravno tako je civilna družba na ravni EU skušala zagotoviti, da so naložbe usmerjene v tiste, ki so bili najbolj prizadeti. Civilna družba, ki zastopa interese žensk, mladih, invalidov in pripadnikov etničnih manjšin, ima zelo pomembno vlogo pri zagotavljanju, da se denar nameni za prekvalifikacijo teh skupin in njihovo podporo. To organizacije civilne družbe počnejo tako, da vplivajo na prednostne naloge in priporočila, ki jih Evropska komisija določi za porabo sredstev in oceno nacionalnih načrtov, ki se izvaja na ravni EU, ter skupaj z nacionalnimi in lokalnimi organizacijami civilne družbe spremljajo, kako se sredstva porabijo v državah članicah. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | EU si prizadeva tudi za vzpostavitev zdravstvene unije, da bi bila bolje pripravljena na prihodnje zdravstvene krize. Zdravstvena unija bo prinesla številne spremembe glede usklajevanja EU na področjih, kot so nadzor nad pomanjkanjem zdravil in vnaprejšnje ustvarjanje zalog, preskušanje in odobritev novih zdravil in načinov zdravljenja ter izmenjava pripomočkov za reševanje življenj prek meja na podlagi potreb. Tudi tu je vloga civilne družbe zagotoviti, da bodo z novim načrtom bolje zaščitene tiste skupine, ki so bile najbolj zapostavljene pri odzivanju EU in držav članic na pandemijo. Ti cilji so bili opisani v mnenju EESO SOC/665 (13). S tem se želi zagotoviti, da bo Evropska agencija za zdravila oblikovala evropski model za pravično, odgovorno in pregledno določanje cen zdravil. Del te naloge bo tudi zavzemanje za to, da bi Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni imel pooblastila in sredstva za obravnavanje neenakosti v zdravju in zagotavljanje, da bi bili zdravstveni odzivi EU usmerjeni v tiste, ki so opredeljeni kot najbolj ogroženi, ter v skrb za to, da bodo v prihodnjih krizah zdravstvene kampanje in javnozdravstvene informacije EU bistveno dostopnejše in razumljivejše za vse ljudi. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Prihodnjih kriz verjetno ne bodo povzročali le virusi, temveč tudi ali celo predvsem naravne nesreče, ki bodo posledica podnebnih sprememb. EU ima ključno vlogo pri podpori držav članic, da bodo zmanjšale svoje emisije CO2 ter se pripravile na vse večje težave, s katerimi se soočamo v zadnjih letih, kot so poplave in gozdni požari, in se z njimi spopadle skupaj. Zato morajo okoljevarstvene nevladne organizacije pomagati oblikovalcem politik pri opredelitvi področij, na katerih so naložbe najbolj potrebne, in pri predlaganju rešitev za boljše upravljanje okoljskih nesreč, tako da ne bo nihče zapostavljen. |
| --- | --- |

4.8

5.   Vloga nacionalne in lokalne civilne družbe pri boljši obnovi

| 5.1 | V okviru EU obstajajo številna področja politike, kjer je odgovornost za zagovorništvo neposredno na ramenih nacionalnih in lokalnih organizacij civilne družbe. Tako kot pri civilni družbi na ravni EU je to odvisno od tega, kako si EU in njene države članice delijo pristojnosti. Nacionalne in lokalne organizacije civilne družbe v partnerstvu s civilno družbo EU skrbijo, da so zajeta vsa področja politike. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Področja, na katera se torej običajno osredotočajo nacionalne in lokalne organizacije civilne družbe, so naslednja: javno zdravje, industrija, kultura, izobraževanje, mladi in šport, socialna zaščita, varstvo okolja, socialne storitve, pravna pomoč žrtvam, zatočišča za žrtve nasilja itd. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Številni problemi, ki so se zaradi COVID-19 še zaostrili, so se znašli v rokah nacionalne, regionalne in lokalne civilne družbe. Odločitve o pravilih za zaustavitev širjenje virusa, o načinu zagotavljanja nujne zdravstvene oskrbe, prednosti pri cepljenju, nadaljevanju izobraževanja za učence vseh starosti in zaščiti dohodka delavcev, ki so izgubili zaposlitev, so se sprejemale v nacionalnem okviru. Dejavnosti civilne družbe so vključevale tudi boj proti dezinformacijam o cepivih ter opozarjanje na tveganje diskriminacije in poglobitve revščine med nekaterimi skupinami. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Nacionalna in lokalna civilna družba lahko morda najbolj pomagata EU, da bo obnova boljša, saj na spodaj navedenih področjih oblikujeta nacionalne in regionalne politike ter skupnostim, v katerih delujeta, nudita ključne storitve:






  — | skrb, da bo ponovna uvedba izobraževanja s fizično prisotnostjo po pandemiji vključujoča za vse učence; |
| --- | --- | --- |

5.4

—

skrb, da bo ponovna uvedba izobraževanja s fizično prisotnostjo po pandemiji vključujoča za vse učence;

| — | premostitev digitalne vrzeli, zlasti za marginalizirane skupine, |
| --- | --- |

—

premostitev digitalne vrzeli, zlasti za marginalizirane skupine,

| — | zagotavljanje, da politike omogočajo lažjo kakovostno zaposlitev tistih, ki jim trenutno najbolj grozi izključitev s trga dela, zlasti mladih, žensk, ljudi iz priseljenskih okolij in invalidov, |
| --- | --- |

—

zagotavljanje, da politike omogočajo lažjo kakovostno zaposlitev tistih, ki jim trenutno najbolj grozi izključitev s trga dela, zlasti mladih, žensk, ljudi iz priseljenskih okolij in invalidov,

| — | okrepitev sistemov socialne zaščite in njihove zmožnosti, da vsem ljudem pomagajo ohraniti dostojen življenjski standard, |
| --- | --- |

—

okrepitev sistemov socialne zaščite in njihove zmožnosti, da vsem ljudem pomagajo ohraniti dostojen življenjski standard,

| — | zagotovitev, da se nacionalne politike za dolgotrajno oskrbo in socialne storitve osredotočijo na alternative institucionalni oskrbi, ki temeljijo na skupnosti in družini, saj je bilo v institucionalni oskrbi med pandemijo največ žrtev, |
| --- | --- |

—

zagotovitev, da se nacionalne politike za dolgotrajno oskrbo in socialne storitve osredotočijo na alternative institucionalni oskrbi, ki temeljijo na skupnosti in družini, saj je bilo v institucionalni oskrbi med pandemijo največ žrtev,

| — | prizadevanje za politike in naložbe, ki lajšajo vključevanje migrantov in beguncev na trg dela in v sisteme socialne zaščite, |
| --- | --- |

—

prizadevanje za politike in naložbe, ki lajšajo vključevanje migrantov in beguncev na trg dela in v sisteme socialne zaščite,

| — | civilna družba je tudi ključna za izboljšanje gospodarskih in političnih pogojev. Zlasti socialni partnerji imajo v okviru kolektivnih pogajanj odločilno vlogo pri zagotavljanju ustreznega dohodka in poštenih delovnih pogojev. |
| --- | --- |

—

civilna družba je tudi ključna za izboljšanje gospodarskih in političnih pogojev. Zlasti socialni partnerji imajo v okviru kolektivnih pogajanj odločilno vlogo pri zagotavljanju ustreznega dohodka in poštenih delovnih pogojev.

| 5.5 | Civilna družba ima v različnih državah članicah različne možnosti za formalno vključevanje v oblikovanje politik. V nekaterih državah sicer obstajajo nacionalni ustrezniki EESO, vendar so njihove pristojnosti različne in se nenehno spreminjajo. Strukturo EESO, temelječo na članih, ki zastopajo tri skupine, tj. delodajalce, delojemalce in Raznolikost Evrope, bi lahko uspešno prenesli na nacionalno, regionalno in lokalno raven.
  Nacionalne organizacije civilne družbe so v sodelovanju s civilno družbo na ravni EU tudi pomembno prispevale k oblikovanju načina uporabe mehanizma za okrevanje in odpornost v državah članicah. |
| --- | --- |

5.5

Nacionalne organizacije civilne družbe so v sodelovanju s civilno družbo na ravni EU tudi pomembno prispevale k oblikovanju načina uporabe mehanizma za okrevanje in odpornost v državah članicah.

| 5.6 | EESO je v informativnem poročilu SOC/639 (14) in resoluciji o vključevanju nacionalne civilne družbe v pripravo nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost (15) pozdravil dogovor, ki sta ga decembra 2020 sklenila Evropski parlament in Svet o uredbi o vzpostavitvi mehanizma za okrevanje in odpornost (16), ki v členu 18 določa, da je pri pripravi in izvajanju nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost potrebno sodelovanje z organizacijami civilne družbe v obliki posvetovanja. |
| --- | --- |

5.6

| 5.6.1 | Kljub temu, da je v uredbi o vzpostavitvi mehanizma za okrevanje in odpornost omenjeno vključevanje civilne družbe, je ironično, da ta ni bila vključena v pripravo tistega dela uredbe, ki se nanaša na vključevanje civilne družbe v ta proces. Organizacije civilne družbe v uredbi prav tako niso izrecno navedene kot upravičenke za razliko od na primer MSP. Zaradi tega je nastalo nekaj težav v zvezi z vključevanjem organizacij civilne družbe v izvajanje. To je paradoks, saj bodo organizacije civilne družbe v času okrevanja po pandemiji COVID-19 ključen akter. |
| --- | --- |

5.6.1

| 5.6.2 | Obenem so se organizacije civilne družbe kljub smernicam Evropske komisije (17) v praksi soočale z velikimi težavami pri vplivanju na rezultate nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost. Ena od ovir je bila, da nekatere nacionalne vlade, kot kaže, civilne družbe niso bile pripravljene vključiti v pripravo načrtov, številne pa je niso aktivno vključile, zato so se morale organizacije civilne družbe javno pritožiti pri nacionalnih organih, da jim je bilo dovoljeno sodelovati. Tudi kadar so bile vključene, je bilo časa za posvetovanje povečini premalo. Zato sta bila otežena vsebinska razprava in obravnavanje prispevka civilne družbe glede načrtov za okrevanje in odpornost. Posledično nacionalna civilna družba veliko prepogosto ni bila resnično vključena v oblikovanje nastalih načrtov, čeprav so številne države članice predložile dokaze o takšnem ali drugačnem posvetovanju s civilno družbo. |
| --- | --- |

5.6.2

V Bruslju, 18. maja 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Merila za pristop, https://ec.europa.eu/neighbourhood-enlargement/enlargement-policy/glossary/accession-criteria_en.

1

(2)  https://ec.europa.eu/info/consultations_en

2

(3)  https://www.eesc.europa.eu/sl/documents/resolution/involvement-organised-civil-society-national-recovery-and-resilience-plans-what-works-and-what-does-not.

3

(4)  Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (UL L 57, 18.2.2021, str. 17).

4

(5)  Evropski steber socialnih pravic, Evropska komisija, https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/economy-works-people/jobs-growth-and-investment/european-pillar-social-rights_sl.

5

(6)  Evropski zeleni dogovor, Evropska komisija, https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/european-green-deal_sl..

6

(7)  Oblikovanje evropskega statuta za združenja in nevladne organizacije z natančno opredelitvijo nevladne organizacije ali evropskega združenja (informativno poročilo), Evropski ekonomsko-socialni odbor, https://www.eesc.europa.eu/sl/our-work/opinions-information-reports/information-reports/creation-european-statute-associations-and-ngos-incorporating-precise-definition-ngo-or-european-association-information.

7

(8)  Člen 12.

8

(9)  https://ec.europa.eu/info/business-economy-euro/recovery-coronavirus/recovery-and-resilience-facility_sl.

9

(10)  Bolgarski načrt ni bil odobren, odobritev madžarskega načrta pa je bila zamrznjena.

10

(11)  UL C 517, 22.12 2021, str. 1.

11

(12)  COVID-19 has already wiped out 6 million jobs, EU study finds (Študija EU: zaradi COVID-19 je že izginilo 6 milijonov delovnih mest), Al Jazeera.

12

(13)  UL C 286, 16.7.2021, str. 109.

13

(14)  Oblikovanje evropskega statuta za združenja in nevladne organizacije z natančno opredelitvijo nevladne organizacije ali evropskega združenja (informativno poročilo), Evropski ekonomsko-socialni odbor, https://www.eesc.europa.eu/sl/our-work/opinions-information-reports/information-reports/creation-european-statute-associations-and-ngos-incorporating-precise-definition-ngo-or-european-association-information.

14

(15)  UL C 155, 30.4.2021, str. 1.

15

(16)  UL L 57, 18.02.2021, str. 17.

16

(17)  https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/document_travail_service_part1_v2_en.pdf

17

---

| 26.8.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 323/19 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 323/19

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Za varno, cenovno dostopno in okolju prijazno industrijo embalaže

(mnenje na lastno pobudo)

(2022/C 323/04)

| Poročevalec: | Matteo Carlo BORSANI |
| --- | --- |
| Soporočevalec: | Dirk JARRÉ |

Poročevalec:

Matteo Carlo BORSANI

Soporočevalec:

Dirk JARRÉ

| Sklep plenarne skupščine | 21. 10. 2021 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | Člen 32(2) Poslovnika |
| | mnenje na lastno pobudo |
| Pristojnost | posvetovalna komisija za spremembe v industriji (CCMI) |
| Datum sprejetja mnenja komisije CCMI | 11. 3. 2022 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 19. 5. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 569 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 201/1/5 |

Sklep plenarne skupščine

21. 10. 2021

Pravna podlaga

Člen 32(2) Poslovnika

mnenje na lastno pobudo

Pristojnost

posvetovalna komisija za spremembe v industriji (CCMI)

Datum sprejetja mnenja komisije CCMI

11. 3. 2022

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

19. 5. 2022

Plenarno zasedanje št.

569

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

201/1/5

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Embalaža je omogočitvena tehnologija, ki je v večini dobavnih verig nepogrešljiva. Njen vpliv močno presega njen ekosistem, zato je bistvena za evropsko gospodarstvo in notranji trg ter za podporo pri okrevanju in spodbujanju trajnostne gospodarske rasti. Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) priporoča, da Evropska komisija in nacionalne vlade v sodelovanju z deležniki industrije embalaže sprejmejo pobude, ki bodo zajemale celoten življenjski krog proizvodov, da bi spodbudili postopke krožnega gospodarstva in trajnostno potrošnjo ter si prizadevali za preprečevanje nastajanja odpadkov in za to, da se uporabljeni viri v gospodarstvu EU čim dlje ohranjajo. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Glede na današnje družbene izzive bi morali predstavniške organizacije industrije in zaposlenih, vlade, javni organi in nevladne organizacije najti inovativne rešitve za povečanje trajnostnosti industrije embalaže, saj ima krožna embalaža ključno vlogo pri varovanju planeta. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Poleg tega bi morala Komisija odločno spodbujati uvedbo evropskega socialnega dialoga med sindikalnimi združenji in združenji delodajalcev v sektorju embalaže. Takšen evropski dialog, dobro povezan z nacionalno ravnjo in ravnjo podjetij, bi Evropski komisiji nudil potrebno podporo za oblikovanje in izvajanje njenih pobud, socialnim partnerjem pa podporo za pogajanja o pravičnem prehodu. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESO priporoča, da se kot nov ukrep uvede zahteva, da mora vsa embalaža ustrezati svojemu namenu, kar pomeni, da jo je treba razvijati v skladu z načeli okoljsko primerne zasnove: embalaža se mora čim bolj prilegati proizvodu, da je čim manj nezapolnjenega prostora in dodatne teže ter s tem preprečiti tako odvečno embalažo kot premalo zapakiran proizvod ter s tem povezane nepotrebne odpadke in izgube. S tem bi optimizirali tudi ogljični odtis prevoza pakiranega blaga, kar bi omogočilo doseganje ciljev glede emisij, ki jih je določila Evropska komisija. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Deležniki se v obseg sprememb še niso vključili v zadostni meri, zato EESO institucije EU poziva, naj prevzamejo večjo odgovornost in vodilno vlogo pri upravljanju tega procesa.
  To vključuje razumljivo predstavitev manjkajočih regulativnih delov, ki bodo tudi lahko izvedljivi, ter podporne ukrepe v celotnem ekosistemu, s posebnim poudarkom na najbolj občutljivih subjektih, kot so MSP in posamezniki. |
| --- | --- |

1.5

To vključuje razumljivo predstavitev manjkajočih regulativnih delov, ki bodo tudi lahko izvedljivi, ter podporne ukrepe v celotnem ekosistemu, s posebnim poudarkom na najbolj občutljivih subjektih, kot so MSP in posamezniki.

| 1.6 | EESO spodbuja celovit pristop pri ocenjevanju splošne vloge in vpliva embalaže, saj lahko osredotočenost izključno na embalažo negativno vpliva na regulativni okvir in podjetja prisili v izvajanje strategij, ki so drage, neučinkovite in v končni fazi manj trajnostne. Bistvena elementa, ki ju je treba upoštevati, da je embalaža trajnostna in učinkovita, sta varnost in zaščita pakiranih proizvodov s posebnim poudarkom na hrani in pijači (1). Trajnostni pristop k zasnovi embalaže torej ne sme ogroziti teh funkcij. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Evropske institucije bi morale spodbujati minimalne standarde, da bi podprle evropsko industrijo embalaže pri uresničevanju ciljev zelenega in pravičnega prehoda, ki veljajo tudi za vso embalažo, ki vstopa na notranji trg iz tretjih držav. EESO poziva oblikovalce politik, naj poskrbijo, da se v trgovinskih sporazumih izvajajo trajnostna merila in da se pri uvozu preverjajo merila glede spoštovanja človekovih in delavskih pravic v skladu s konvencijo Mednarodne organizacije dela in to v celotni vrednostni verigi sektorja embalaže. To bi vzpostavilo enake konkurenčne pogoje na trgu. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESO poziva Komisijo, naj na ravni EU spodbuja kampanje izobraževanja, obveščanja in ozaveščanja, da bi okrepila ozaveščenost o pomenu trajnostnih praks na vseh ravneh življenjskega cikla embalaže, pri čemer naj skupno ravnanje usmeri v trajnostno proizvodnjo, trajnostne nakupe ali najboljše prakse pri odstranjevanju in recikliranju embalaže. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Prihodnja zakonodaja in ukrepi EU ne bi smeli biti osredotočeni zgolj na embalažo, temveč na celotno verigo, ki zajema proizvodnjo, potrošnjo in ravnanje z odpadki. EESO priporoča spodbujanje naložb v tehnološke inovacije s podpiranjem povpraševanja po obnovljivih in visokokakovostnih materialih, ki jih je mogoče reciklirati, kakor tudi njihove ponudbe. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Embalaža mora podpirati krožno gospodarstvo s poudarkom na okoljsko primerni zasnovi, obstoječih dobro uveljavljenih tehnologijah recikliranja in preprečevanju širjenja onesnaževal. EESO priporoča, da se določijo učinkovite strategije za upravljanje virov, ki bodo prilagojene naravi posameznih virov ter temeljile na skupnih načelih njihovega upravljanja, ohranjanja in obnove. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Ustrezno zbiranje in recikliranje embalaže sta bistvena za zmanjšanje izgube virov. EESO v zvezi s tem meni, da bi morala prihodnja zakonodaja EU o embalaži odločno spodbujati javno politiko in vedenjske vzorce, usmerjenje v izboljšanje sortiranja, zbiranja in odstranjevanja odpadne embalaže. S tem se bo dodatno podprlo doseganje ciljev EU glede možnosti recikliranja vseh embalažnih materialov. EESO priporoča tudi oceno pobud za sistem povratne embalaže kot možnega načina za povečanje recikliranja embalaže v nekaterih specifičnih sektorjih. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | EESO priporoča izvajanje usklajenih meril za pravila o recikliranju materialov in sistemih zbiranja, ki se v državah članicah uporabljajo na lokalni ravni, vključno z razširjeno odgovornostjo proizvajalca pri določanju pristojbin, pa tudi za označevanje embalaže, ki jo je mogoče reciklirati. Pravila EU o embalaži in pakiranem blagu je treba oblikovati po načelih enotnega trga in podpirati njihovo usklajeno izvajanje po vsej EU. Bistveno je, da Evropska komisija zagotovi, da se regulativne zahteve glede trajnostnosti po vsej EU uporabljajo in izvajajo enako ter da se preprečijo razdrobljenost in notranje tehnične ovire. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | Da bi zagotovili najboljši okoljski rezultat, so potrebni ukrepi politike, ki temeljijo na dokazih. Zato EESO priporoča, da prihodnja revizija direktive o embalaži in odpadni embalaži (2) omogočiti nadaljnje inovacije z določitvijo ciljev, ki so v skladu s pristopom celotnega življenjskega kroga, temeljijo na zanesljivih podatkih in znanstvenih dokazih ter na splošno dajejo najboljše okoljske rezultate, pri katerih se upošteva tudi vpliv proizvodov, ki jih embalaža vsebuje. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | Nacionalne institucije in institucije EU bi morale v tem sektorju uporabiti normativni pristop ter v odločanje vključiti vse deležnike. Bistveno je, da je vzpostavljeni regulativni okvir zanesljiv in pravno varen. V nasprotnem primeru bodo podjetja z naložbami odlašala ali pa njihove naložbe ne bodo v skladu z regulativnimi zahtevami, kar bo zagotovo ogrozilo doseganje splošnih ciljev ter privedlo do potrate virov in izgube delovnih mest v sektorju. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | Spodbujati bi bilo treba raziskave in inovacije na področju novih tehnologij ter usposabljanje delavcev v sektorju. Socialni partnerji bi morali sodelovati tudi pri opredeljevanju novih potreb industrije po znanjih in spretnostih ter z javnimi organi razvijati in spodbujati usposabljanje zaposlenih na področju proizvodnje in odstranjevanja embalaže. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | EESO priporoča, da se v prihodnji zakonodaji upošteva tudi potencialni prispevek digitalizacije k preoblikovanju industrije embalaže. |
| --- | --- |

1.16

| 1.17 | Zaradi edinstvene osrednje vloge embalaže v vseh gospodarskih sektorjih bi morala Evropska komisija ustanoviti tudi letni forum o embalaži in odpadni embalaži za deležnike in predstavnike evropskih institucij, da bi spremljali izvajanje direktive, si izmenjevali informacije o razvoju industrije ter opredelili in spodbujali dobre prakse na področju predpisov o trajnostni embalaži. |
| --- | --- |

1.17

| 1.18 | Evropska komisija naj z Evropskim ekonomsko-socialnim odborom organizira dialog o izvajanju priporočil iz tega mnenja in izmenja informacije o možnostih sodelovanja v okviru ustreznih nadaljnjih ukrepov. |
| --- | --- |

1.18

2.   Ozadje ekosistema embalaže in regulativni okvir

| 2.1 | Industrija embalaže opravlja v našem vsakodnevnem življenju številne funkcije, ki vključujejo zaščito, spodbujanje, obveščanje, priročnost, uporabo, ravnanje in zmanjševanje količine odpadkov. Embalaža, ki je ključna družbena in poslovna infrastruktura, je omogočila družbeno blaginjo in trgovino ter je nujen element pri podpiranju okrevanja in spodbujanju trajnostne gospodarske rasti. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Industrija embalaže deluje v vse bolj zapletenem ekosistemu, ki vključuje številne akterje, od proizvajalcev surovin, ki se uporabljajo v embalaži, do trgovcev na drobno, ki prodajajo pakirane proizvode, ter delavcev v sektorju, potrošnikov in podjetij in javnih organov, ki ravnajo z odpadno embalažo. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Industrija embalaže EU je druga največja na svetu in vključuje proizvajalce in uporabnike embalaže iz stekla, železa, jekla in aluminija, plastike, lesa in papirja ter v Evropi zaposluje več kot 6,5 milijona oseb (3). Evropski trg potrošniške embalaže naj bi po napovedih v obdobju 2021–2026 dosegel 4-odstotno skupno letno stopnjo rasti. Razlogi za pričakovano visoko stopnjo rasti na področju potrošniške embalaže so med drugim tehnološke inovacije, trajnostnost in privlačni ekonomski pogoji (4). |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | V evropskem zelenem dogovoru Evropske komisije iz leta 2019 so poleg splošnega cilja zmanjšanja emisij toplogrednih plinov določeni pomembni cilji politike glede doseganja nadaljnjega napredka pri trajnostnem prehodu vrednostne verige embalaže, ki vključujejo:






  — | zagotavljanje, da bo mogoče do leta 2030 vso embalažo na trgu EU ponovno uporabiti ali reciklirati na ekonomsko vzdržen način; |
| --- | --- | --- |

2.4

—

zagotavljanje, da bo mogoče do leta 2030 vso embalažo na trgu EU ponovno uporabiti ali reciklirati na ekonomsko vzdržen način;

| — | določitev ukrepov za zmanjšanje količine odpadne embalaže; |
| --- | --- |

—

določitev ukrepov za zmanjšanje količine odpadne embalaže;

| — | spodbujanje močnega enotnega trga sekundarnih surovin za povečanje stopnje recikliranja. |
| --- | --- |

—

spodbujanje močnega enotnega trga sekundarnih surovin za povečanje stopnje recikliranja.

| 2.5 | Ti splošni cilji so podrobneje navedeni v akcijskem načrtu za krožno gospodarstvo 2.0 (5), v katerem je predvidena revizija direktive o embalaži in odpadni embalaži. Direktiva o embalaži in odpadni embalaži, ki je začela veljati leta 1994, je v središču sedanjega regulativnega okvira. Komisija jo zdaj pregleduje – glej ustrezno posvetovanje (6) in ustrezno presojo učinka (7) – s splošnim ciljem zmanjšanja količine odpadne embalaže, ter nadomestitve linearnih tokov proizvodov in materialov (tj. proizvodnja – uporaba – odpadki) s krožnimi tokovi. |
| --- | --- |

2.5

3.   Spodbujanje krožnega gospodarstva

| 3.1 | Sektor embalaže, v katerem je materiale možno reciklirati, je ključnega pomena za prehod Evrope na krožno gospodarstvo. Vse več embalaže se reciklira ali pa je že proizvedena iz recikliranih materialov iz drugih proizvodnih sektorjev. Hkrati lahko sektor sklene zanko krožnega gospodarstva, tako da prepreči izvoz odpadnega materiala sumljivega izvora (8) in dostop uvoznikov embalaže, ki ne ravnajo v skladu z dobro okoljsko prakso, do evropskih trgov. Nelojalna konkurenca podjetij iz tretjih držav je še vedno zelo skrb vzbujajoča, zlasti za mala in srednja podjetja, ki na trgu prva občutijo posledice. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | V skladu z akcijskim načrtom za krožno gospodarstvo 2.0 bi morala biti do leta 2030 vsa embalaža izdelana iz ponovno uporabljenih ali recikliranih materialov. Zato bi bilo treba pri doseganju cilja krožnega gospodarstva ovrednotiti vse embalažne materiale, pri čemer bi se bilo treba osredotočiti na okoljsko primerno zasnovo ter obstoječe dobro uveljavljene in nove tehnologije recikliranja ter okrepiti ukrepe za preprečevanje razširjanja onesnaževal. Zaradi rasti svetovnega prebivalstva in večje porabe na prebivalca so obstoječi viri pod vse večjim pritiskom. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Materiali na osnovi vlaken in drugi naravni materiali, ki se uporabljajo v embalaži, lahko podpirajo rast, ki ni odvisna od porabe virov. Ti materiali so narejeni iz obnovljivih virov, obenem pa so trpežni, privlačni, biološko razgradljivi in primerni za recikliranje. Nedavne študije so pokazale, da je embalažo iz vlaken mogoče reciklirati več kot 25-krat, kar dokazuje, da je nepogrešljiva komponenta krožnega gospodarstva. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Prav tako lahko aluminij in jeklo kot edinstvena trajna materiala odločilno prispevata k podpiranju krožnega gospodarstva. Proizvodi in embalaža iz trajnih materialov, kot so kovine ali steklo, z večkratnim recikliranjem ostanejo v snovni zanki in lahko postanejo viri za izdelavo drugih proizvodov in embalaže. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Potrebni so nadaljnji ukrepi za podporo pri uvajanju polimerov na biološki osnovi, saj je le nekaj držav članic pripravljenih podpreti potrebno infrastrukturo za zbiranje in kompostiranje embalaže, primerne za kompostiranje. V zvezi s plastiko je treba podpreti projekte in naložbe v nastajajoče inovativne tehnologije, kot je recikliranje mehanske ali kemične plastike, hkrati pa zmanjšati njihov splošni vpliv na okolje z vidika življenjskega cikla. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Spreminja se tudi to, kako na embalažo gledajo potrošniki in kako z njo ravnajo. Po podatkih iz neodvisne študije o odnosu evropskih potrošnikov do embalaže, ki jo je leta 2021 po naročilu združenja Pro Carton izvedla agencija Perspectus Global, sta skoraj dve tretjini anketirancev zaradi pomislekov glede embalaže začeli kupovati druge proizvode, še več pa jih trdi, da so za okolju prijazno embalažo pripravljeni plačati več. Te trende je mogoče še pospešiti z ozaveščanjem in informacijskimi kampanjami. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Evropa ima velik potencial za povečanje zbiranja embalažnega materiala, sortiranja in recikliranja. Hkrati lahko trajnostna embalaža, če se zbira, odstranjuje ali reciklira nepravilno, povzroči večjo okoljsko škodo. Čeprav je bistveno, da se industrija embalaže usmeri k bolj trajnostnim praksam, bi morali biti tudi javni organi, subjekti, zadolženi za ravnanje z odpadki, organizacije civilne družbe in potrošniki neposredno vključeni v povečanje učinkovitosti zbiranja, ponovne uporabe in recikliranja odpadkov. Ta vidik je treba močno spodbujati v prihodnji zakonodaji in javnih politikah, da bi dosegli cilje EU glede možnosti recikliranja za vse embalažne materiale, tudi zato, da bi prispevali k zmanjšanju emisij CO2 in s tem k agendi EU za zeleni prehod. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Digitalizacija bo omogočila številne potrebne prilagoditve. Digitalne tehnologije omogočajo preobrazbeni napredek v industriji embalaže, saj je mogoče optimizirati sledljivost, enostavnost in odkrivanje nedovoljenih posegov. To je povezano z izboljšanjem operativne učinkovitosti, s katero se izboljšajo storitve za stranke in pomoč pri načrtovanju krožnosti s pametno embalažo, katere bistvena lastnost je trajnostnost. Pametna embalaža poleg tega omogoča lažje recikliranje, saj olajšuje dostop do informacij o surovinah, uporabljenih v embalaži. |
| --- | --- |

3.8

4.   Splošne ugotovitve

| 4.1 | Trajnostnost mora še naprej ostati ena od ključnih prednostnih nalog industrij embalaže EU. V skladu z zahtevami iz novega akcijskega načrta za krožno gospodarstvo (9) je treba v industriji embalaže sprejeti pobude, ki zajemajo celoten življenjski krog proizvodov. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Politike, ki vplivajo na zakonodajni okvir, ki ureja delovanje industrije embalaže in vključuje pravila o odpadni embalaži, torej močno vplivajo na vse panoge in družbene dejavnosti, v katerih se embalaža uporablja. V primeru živil embalaža denimo zagotavlja varnost in zaščito proizvodov, podaljšuje užitnost hrane, zmanjšuje količino živilskih odpadkov ter ima ključno vlogo pri spodbujanju in ohranjanju dostopa do cenovno ugodne hrane za vse ljudi. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Glede na današnje družbene izzive morajo vsi deležniki poiskati inovativne rešitve za povečanje trajnostnosti industrije embalaže, saj ima krožna embalaža ključno vlogo pri varovanju planeta. Vsi socialni akterji morajo vzpostaviti jasen dialog ob upoštevanju svojih vlog in pristojnosti pri doseganju omenjenih ciljev. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Bistveno je, da notranji trgi EU regulativne zahteve glede trajnostnosti po vsej EU uporabljajo in izvajajo enako ter da se preprečijo razdrobljenost in notranje tehnične ovire. Pravila EU o embalaži in pakiranem blagu bi bilo treba oblikovati v skladu z načeli enotnega trga in podpirati njihovo usklajeno izvajanje po vsej EU. Za to pa je treba v zakonodaji in njenih izvedbenih aktih določiti temeljna načela, cilje in jasne opredelitve ter tako preprečiti, da bi sploh prišlo do sprejemanja različnih nacionalnih ukrepov. Nacionalni ukrepi ne bi smeli ovirati prostega pretoka embalaže in pakiranih proizvodov na enotnem trgu, ki bi bile z vidika varstva okolja nesorazmerne in/ali nepotrebne ter bi povzročile nepravično izkrivljanje trga EU. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Prispevek embalaže h gospodarski vzdržnosti, okoljski trajnostnosti in družbeni trajnosti je bistven. Osredotočenost zgolj na embalažo lahko negativno vpliva tudi na regulativni okvir. Proizvodi običajno zahtevajo porabo veliko več virov in imajo veliko večjo lastno vrednost kot embalaža, ki se uporablja za njihovo zaščito. Izgube proizvodov zaradi neustrezne embalaže imajo torej lahko večje škodljive učinke na okolje. V živilski industriji se na primer 30 % (10) vseh živil, proizvedenih po svetu, vzdolž dobavne verige izgubi ali zavrže. Optimizacija embalaže bi lahko bila ena od rešitev za zmanjšanje tega deleža. Hrana, ki se izgubi ali zavrže v dobavnih verigah in ki jo izgubijo in zavržejo potrošniki, predstavlja približno eno četrtino emisij toplogrednih plinov iz hrane, kar ustreza 6 % vseh svetovnih emisij (11). |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Podpora evropski embalažni industriji je pomembna iz več razlogov. Na primer, četudi skladnost embalažnih materialov z okoljskimi standardi ureja zakonodaja, se evropska embalažna podjetja prostovoljno odločajo, da bodo ravnala tudi po več smernicah, kot je certificiranje FSC za papir, karton ali leseno embalažo za zmanjšanje emisij in spodbujanje dobre okoljske prakse. Neevropski konkurenti morajo upoštevati evropsko zakonodajo, ni pa nujno, da bodo upoštevali tudi te prostovoljne kodekse oziroma standarde evropskih podjetij. |
| --- | --- |

4.6

Sektor embalaže potrebuje visoko usposobljeno delovno silo in mora biti privlačnejši za mlajšo generacijo. Prizadevati si mora za nenehno izboljševanje delovnih pogojev, hkrati pa ustvarjati možnosti usposabljanja in se osredotočiti na motiviranje visoko usposobljenih in digitalnih strokovnjakov, da bi se pridružili industriji.

| 4.7 | Zato sta usposabljanje sektorskih delavcev in stalno posodabljanje postopka potrebne skrbnosti za sektor embalaže ključna in bi ju bilo treba spodbujati. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Dvojni prehod, ki bo v prihodnjem letu zanimiv za gospodarstvo EU, bo tudi osrednja prednostna naloga v sektorju embalaže. Pri novi opredelitvi regulativnega okvira bi bilo zato treba upoštevati mehanizem pravičnega prehoda, zato da nihče ne bo zapostavljen. |
| --- | --- |

4.8

5.   Posebne ugotovitve

5.1   Optimizacija zasnove embalaže pomaga pri preprečevanju in zmanjševanju količine odpadne embalaže.

Zasnova embalaže je pomembna za opredelitev njene okoljske uspešnosti v celotnem življenjskem krogu proizvodov. Dobro zasnovana, odgovorno pridobljena in učinkovito proizvedena embalaža, ki se ustrezno uporablja in učinkovito reciklira, prinaša številne koristi, saj zmanjšuje škodo za proizvode, podaljšuje njihovo življenjsko dobo, omogoča učinkovito shranjevanje, prevoz in distribucijo ter varen in priročen dostop do blaga, privlačen videz in ključne informacije za potrošnike. Embalaže zato ni mogoče obravnavati ločeno od proizvodov, ki jih vsebuje, saj so njen material, oblika in zasnova neločljivo povezani s funkcijami, ki jih mora embalaža imeti v zvezi s posameznimi proizvodi. Funkcionalnost embalaže je bistvena, vendar je jasno, da bi bilo treba embalažo, ki je varčna v smislu porabe virov in trajnostna, oblikovati v skladu z načeli okoljsko primerne zasnove. To vključuje:

| — | čim manjšo uporabo surovin; |
| --- | --- |

—

čim manjšo uporabo surovin;

| — | čim večjo uporabo materialov, ki jih je mogoče reciklirati, in recikliranih materialov (v skladu z zakonskimi zahtevami); |
| --- | --- |

—

čim večjo uporabo materialov, ki jih je mogoče reciklirati, in recikliranih materialov (v skladu z zakonskimi zahtevami);

| — | izboljšanje učinkovitosti proizvodnih postopkov; |
| --- | --- |

—

izboljšanje učinkovitosti proizvodnih postopkov;

| — | optimizacijo logistike; |
| --- | --- |

—

optimizacijo logistike;

| — | izboljšanje ozaveščenosti o vrednosti in možnosti ponovne uporabe embalaže; |
| --- | --- |

—

izboljšanje ozaveščenosti o vrednosti in možnosti ponovne uporabe embalaže;

| — | izboljšanje zbiranja, obdelave in recikliranja embalaže. |
| --- | --- |

—

izboljšanje zbiranja, obdelave in recikliranja embalaže.

Upoštevati je treba tako trajnostnost kot tudi funkcionalnost embalaže.

Ne glede na vrsto uporabljene embalaže bi se bilo treba vedno izogibati njeni pretirani uporabi, zlasti pri elektronskem trgovanju in v zvezi s proizvodi, ki se dostavljajo na dom, pri katerih razmerje med embalažo in proizvodom znaša 1: 1. Pri tem bi bilo treba pozornost nameniti tudi raziskavam in inovativnim rešitvam, ki bi zmanjšale okoljsko obremenitev embalaže dobavljenega blaga.

5.2   Da bi zagotovili najboljši okoljski rezultat, so potrebni ukrepi, ki temeljijo na dokazih.

Izzivi podnebnih sprememb Evropi ponujajo priložnost, da zgradi trajnostno industrijsko bazo, usmerjeno v prihodnost. V zvezi z embalažo bi morale vse prihodnje pobude politike temeljiti na znanstvenih dokazih in dobrem razumevanju dejanskega vpliva embalaže na okolje. S strateškega vidika je koristno podpreti uporabo ocene življenjskega kroga kot orodja za spremljanje okoljskega vpliva proizvodov v njihovem celotnem življenjskem krogu.

5.3   Embalažni materiali, ki jih je mogoče v celoti reciklirati in so v celoti obnovljivi, spodbujajo razvoj krožnega gospodarstva.

Prihodnja zakonodaja in ukrepi EU bi morali podpirati povpraševanje po obnovljivih in visokokakovostnih materialih, ki jih je mogoče reciklirati, kar bo spodbudilo nadaljnje naložbe v inovacije na področju embalaže. Natančneje, zakonodaja in ukrepi EU ne bi smeli biti osredotočeni zgolj na embalažo, temveč na celotno proizvodno verigo, npr. na način pridobivanja in predelave materialov, vire in energijo, ki so potrebni v proizvodnem postopku, ter na to, kako zlahka se lahko material/proizvod reciklira in kako se dejansko reciklira. EU bi morala povečati razpoložljivost in kakovost recikliranih materialov in se pri tem osredotočiti na zmožnost materialov, da po recikliranju ohranijo svoje prvotne lastnosti, tako da lahko pri prihodnji uporabi nadomestijo primarne surovine (12).

5.4   Uskladitev lokalnih sistemov zbiranja in recikliranja je za doseganja ciljev glede recikliranja embalaže ključnega pomena.

EU si je zastavila cilj povečanja stopnje recikliranja odpadne embalaže, doseganje tega cilja pa bo odvisno tudi od tega, kako bodo lokalne oblasti povečale in izboljšale zbiranje.

Na področju recikliranja komunalnih odpadkov se stopnje recikliranja v Evropski uniji močno razlikujejo in celo med državami s podobnimi stopnjami recikliranja obstajajo velike razlike glede pravil in načinov zbiranja. Pravila o recikliranju materialov in sistemi zbiranja, ki se v državah članicah uporabljajo na lokalni ravni, bi morali biti bolj usklajeni, poleg tega pa bi bilo treba določiti usklajena merila za določanje pristojbin v zvezi z razširjeno odgovornostjo proizvajalca ter nenazadnje za označevanje embalaže, ki jo je mogoče reciklirati.

Prav tako je ključno, da se ocenijo posebni cilji za zbiranje in recikliranje za nekatere kategorije proizvodov, kot je embalaža pripravljene hrane, ki se zaužije tako znotraj gostinskih objektov kot zunaj njih. Z določitvijo jasnih ciljev zbiranja in recikliranja za maloprodajo, gostinstvo, pripravo in dostavo hrane itd. ter za občine se lahko zmanjša količina embalaže v smeteh, s čimer se poveča stopnja recikliranja.

5.5   Sheme povratne embalaže

Sheme povratne embalaže lahko dejansko spodbudijo recikliranje in učinkovitost zbiranja v podjetjih, ki lahko v velikem obsegu zmanjšajo smetenje, zlasti v nekaterih vrstah potrošniških izdelkov, kot so pijače, ki se prodajajo v plastenkah in steklenicah.

5.6   Izboljšanje kakovosti zbiranja embalaže prispeva k večji trajnostnosti industrije recikliranja.

Da bi podprli lokalne oblasti je bistveno po posvetovanju z industrijo recikliranja oblikovati jasne smernice glede recikliranja in ciljno usmerjena sporočila o tem, kako bi morala gospodinjstva učinkovito ločevati materiale, ki jih je mogoče reciklirati, in jih pripraviti za odvoz.

V Bruslju, 19. maja 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  V nekaterih industrijah, kot je agroživilska, ima embalaža pomembno vlogo tudi pri preprečevanju navzkrižne kontaminacije hrane in pijače, s čimer se preprečijo s tem povezana zdravstvena tveganja.

1

(2)  Direktiva Evropskega Parlamenta in Sveta 94/62/ES z dne 20. decembra 1994 o embalaži in odpadni embalaži (UL L 365, 31.12.1994, str. 10).

2

(3)  Eurostat.

3

(4)  https://www.mordorintelligence.com/industry-reports/europe-consumer-packaging-market

4

(5)  https://environment.ec.europa.eu/strategy/circular-economy-action-plan_en

5

(6)  https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/12263-Zmanjsevanje-kolicine-odpadne-embalaze-pregled-pravil_sl

6

(7)  https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say_sl

7

(8)  Nekatere evropske države na primer svoje plastične odpadke izvažajo iz Evrope. Temu bi se bilo treba izogniti s spodbujanjem sistema notranjega recikliranja v EU, da bi te odpadke pretvorili v dragocene reciklirane surovine (https://www.theguardian.com/environment/2021/jan/12/loophole-will-let-uk-continue-to-ship-plastic-waste-to-poorer-countries).

8

(9)  https://environment.ec.europa.eu/strategy/circular-economy-action-plan_sl

9

(10)  Gerber, P. J., Steinfeld, H., Henderson, B., Mottet, A., Opio, C., Dijkman, J., Tempio, G. (2013): Tackling climate change through livestock – A global assessment of emissions and mitigation opportunities (Reševanje problema podnebnih sprememb z živinorejo – svetovna ocena emisij in priložnosti za njihovo zmanjšanje). Rim: Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO).

10

(11)  Food waste is responsible for 6 % of global greenhouse gas emissions – Our World in Data (Živilski odpadki so odgovorni za 6 % svetovnih emisij toplogrednih plinov – naš svet v podatkih).

11

(12)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. februarja 2021 o novem akcijskem načrtu za krožno gospodarstvo (2020/2077(INI)) (UL C 465, 17.11.2021, str. 11), točka 39.

12

---

III Pripravljalni akti

Evropski ekonomsko-socialni odbor

569. plenarno zasedanje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Interactio, 18. 5. 2022–19. 5. 2022

| 26.8.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 323/27 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 323/27

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Strategija Global Gateway

(mnenje na lastno pobudo)

(JOIN(2021) 30 final)

(2022/C 323/05)

| Poročevalec: | Dumitru FORNEA |
| --- | --- |
| Soporočevalka: | Violeta JELIĆ |

Poročevalec:

Dumitru FORNEA

Soporočevalka:

Violeta JELIĆ

| Sklep plenarne skupščine | 9. 12. 2021 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 32(2) Poslovnika |
| mnenje na lastno pobudo |
| Pristojnost | strokovna skupina za zunanje odnose |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 12. 4. 2022 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 19. 5. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 569 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 206/1/3 |

Sklep plenarne skupščine

9. 12. 2021

Pravna podlaga

člen 32(2) Poslovnika

mnenje na lastno pobudo

Pristojnost

strokovna skupina za zunanje odnose

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

12. 4. 2022

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

19. 5. 2022

Plenarno zasedanje št.

569

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

206/1/3

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) pozdravlja začetek pobude Global Gateway, saj je prepričan, da morajo biti naložbe in projekti sodelovanja, ki jih izvajajo EU in nedržavni akterji v EU, v svetu bolje prepoznavni in jih je treba spodbujati. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESO se zaveda, da medsebojno povezovanje kritične globalne infrastrukture zahteva izjemno veliko finančnih sredstev in je v zvezi s tem trdno prepričan, da je usklajevanje naložb in razvojnega sodelovanja v okviru pobude Global Gateway s podobnimi programi držav, ki delijo naše vrednote in strateške interese, v interesu EU. Poskrbeti je treba tudi za sinergije s strategijo EU za sodelovanje v indijsko-pacifiški regiji (1). |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESO opozarja na pomen obveščanja o javnih razpisih, povezanih upravnih postopkih, fazah izvajanja projektov in rezultatih ukrepov EU in držav članic. Zato meni, da je za boljše razumevanje ciljev in dodane vrednosti te pobude pomembno, da Evropska komisija predlaga sklop orodij, ki bodo omogočala dostop do ključnih podatkov, pa tudi parametrizacijo ustreznih kazalnikov za merjenje napredka pri izvajanju te strategije. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESO meni, da bodo morale ustrezne evropske institucije v sodelovanju z državami članicami in partnerskimi državami opraviti analizo prednostnih potreb po svetovnih naložbah v infrastrukturo ter pri tem upoštevati strateške in gospodarske interese EU ter njene socialne, podnebne in okoljske zaveze. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESO meni, da se mora EU osredotočiti na ohranjanje in razvoj fizičnih povezav med Evropo in drugimi deli sveta. Bistvenega pomena je infrastruktura, ki omogoča dostop do vode, hrane in energije za prebivalstvo. Ukrepi institucij EU in držav članic morajo biti prednostno usmerjeni v celoten ekosistem, ki omogoča doseganje prehranske varnosti na svetovni ravni. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESO z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je treba zaradi dramatičnih vojnih razmer v Ukrajini prilagoditi finančne instrumente EU, da bodo dovolj prožni in obsežni, da jih bo mogoče veliko hitreje uporabiti v svetovnih kriznih razmerah, zlasti v sosedstvu EU. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESO poziva, naj naložbe v prednostne koridorje za prometno in energetsko infrastrukturo ter infrastrukturo za elektronske komunikacije temeljijo na ocenah učinka, pri katerih se upoštevajo ne le strateški vidiki, kot so izkušnje, pridobljene v zvezi z oboroženimi spopadi v Ukrajini, Gorskem Karabahu, Siriji, Osetiji, Libiji itd., temveč tudi druga vprašanja, povezana s podnebnimi spremembami, varstvom okolja, človekovimi pravicami in družbeno odgovornostjo. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESO priporoča izboljšanje sistema poročanja o dejavnostih in projektih, ki jih izvajajo državni in nedržavni akterji EU, in sicer s spodbujanjem nosilcev naložb in projektov, da se prostovoljno registrirajo na portalu Global Gateway, ki bo moral biti zasnovan na podlagi najnovejših digitalnih tehnoloških rešitev za obdelavo podatkov in komunikacijo. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESO je v svojih mnenjih poudaril pomen transnacionalnih enakopravnih partnerstev, ki lahko omejijo odvisnost, ustvarijo povezave ter lokalnim skupnostim v partnerskih državah zagotovijo trajne gospodarske in družbene koristi. To je mogoče doseči le z uporabo pristopa od spodaj navzgor, s katerim bi izgradili močne lokalne proizvodne verige z dodano vrednostjo in okrepili domače trge v partnerskih državah z ustvarjanjem visokokakovostnih delovnih mest ter trajnostnim prenosom strokovnega znanja. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESO pozdravlja prizadevanje, da se financiranje ponudi pod poštenimi in ugodnimi pogoji ter s tem omeji tveganje prezadolževanja. Da bi ta cilj dosegli na trajnosten način, je treba zagotoviti, da ne bodo nastale druge vrste odvisnosti. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EESO poziva evropske institucije in vlade držav članic, naj poskrbijo, da se pri izvajanju projektov v okviru strategije Global Gateway spoštujejo in spodbujajo evropske vrednote. Spoštovanje temeljnih človekovih pravic, ocena socialnih in okoljskih učinkov ter upoštevanje postopkov preglednosti in potrebne skrbnosti so tako nujni pogoji za začetek vsakega projekta, ki ga financirajo državni in nedržavni akterji EU. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | EESO se strinja, da morajo podjetja, ki jih zanimajo dejavnosti v okviru strategije Global Gateway, učinkovito sodelovati z diplomatskimi organi držav članic in EU, da jim je treba omogočiti poenostavljen dostop do finančnih virov in ustreznih informacij na regionalni ravni, če je le mogoče pa tudi uradov „vse na enem mestu“. S tem bi se olajšale naložbe zasebnega sektorja EU po vsem svetu. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | EESO odobrava namero Evropske komisije, da ustanovi odbor za usklajevanje pobude Global Gateway. Za uresničevanje predlaganih kompleksnih ciljev te naložbene strategije je potrebno strokovno upravljanje. Da bi izboljšali kakovost in ustreznost odločitev, ki jih bo sprejel ta odbor, je treba vanj vključiti še druge člane, ki zastopajo organizacije civilne družbe, vključno s socialnimi partnerji, zlasti sindikati, ter predstavniki gospodarstva. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | EESO ugotavlja, da je treba jasneje predstaviti številne instrumente financiranja, ki bodo upravičencem na voljo pred letom 2027. Dokument, ki ga je objavil visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, zelo zapleteno opisuje finančna sredstva, ki bodo na voljo v okviru strategije Global Gateway, zato se zdi, da jih je treba celovito in domiselno shematsko prikazati, da bi jih lahko razumeli vsi zainteresirani. |
| --- | --- |

1.14

2.   Ozadje

| 2.1 | Predsednik Ljudske republike Kitajske Ši Džinping je leta 2013 med obiskom Kazahstana in Indonezije sprožil dve pobudi za medcelinsko povezavo kopenske in morske infrastrukture: gospodarski pas svilne ceste in pomorsko svilno cesto 21. stoletja. Pozneje, leta 2014, po več poskusih oblikovanja celostne znamke, sta postali znani kot pobuda En pas, ena pot (2). Že na začetku je bila pobuda predstavljena ne le zgolj kot prometni koridor, temveč tudi kot območje sodelujočih držav, v katerih se spodbujajo kitajske naložbe. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Na kitajsko pobudo se je prva odzvala Japonska, ki je leta 2015 predlagala partnerstvo za kakovostno infrastrukturo (3) s petletnim proračunom v višini 10 milijard USD, namenjeno akterjem v Aziji. Leta 2016 se je ta japonska pobuda razširila po vsem svetu, njen proračun pa se je povečal na 200 milijard USD. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Evropska unija in velike demokratične industrijske države v skupini G7 so sedem let nemočno in brez odziva spremljale, kako Kitajska prek pobude En pas, ena pot krepi svoje gospodarske in politične odnose po svetu. Ko je bila na zasedanju skupine G7 junija 2021 v Cornwallu v Združenem kraljestvu (4) sprejeta odločitev, da se s pobudo Zgradimo nazaj boljši svet oblikuje globalna alternativa, je Kitajska že vložila več kot polovico vseh sredstev, ki so bila v obdobju do leta 2027 namenjena za pobudo En pas, ena pot. Po ocenah družbe Morgan Stanley gre za 1,2 do 1,3 bilijona USD. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | V okviru 26. zasedanja Konference pogodbenic Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (COP 26), ki je potekalo novembra 2021 v Glasgowu, je premier Združenega kraljestva napovedal pobudo Clean Green Initiative (5), s katero naj bi se v petih letih podvojile s podporo financirane zelene naložbe Združenega kraljestva, in sicer na več kot 3 milijarde GBP. Zagotovila naj bi se tudi nova jamstva za podporo projektom čiste infrastrukture, vključno z 200 milijoni GBP za nov instrument za podnebne inovacije. Združeno kraljestvo je napovedalo sveženj jamstev za multilateralne razvojne banke, ki naj bi pomembno spodbudile naložbe v projekte, povezane s podnebjem, v Indiji in Afriki. Z novim jamstvom „Room to Run“ za Afriško razvojno banko (6) naj bi po pričakovanjih sprostili do 1,45 milijarde GBP novih finančnih sredstev za projekte po vsej celini. Polovica teh naj bi državam pomagala pri prilagajanju na posledice podnebnih sprememb. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | V EU je Svet za zunanje zadeve 12. julija 2021, po zasedanju skupine G7, sklenil ukrepati in pozval Komisijo, naj pripravi strategijo na področju globalne povezljivosti (7), ki bi v okviru pristopa Ekipa Evropa združila prizadevanja držav članic in EU, njenih institucij ter nacionalnih finančnih institucij. Ta strategija je bila 1. decembra 2021 objavljena pod imenom Global Gateway. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Evropska komisija navaja, da se bodo s strategijo Global Gateway podprle naložbe v fizično in mehko infrastrukturo, ki spoštujejo ključna načela Evropske unije: demokratične vrednote in visoki standardi, dobro upravljanje in preglednost, enakovredna partnerstva, zeleno in čisto, poudarek na varnosti in spodbujanje naložb zasebnega sektorja. |
| --- | --- |

2.6

3.   Splošne ugotovitve

| 3.1 | Evropska unija se je odločila povečati prepoznavnost svojih naložb v državah zunaj EU po vsem svetu in v ta namen pripravila pobudo Global Gateway – gospodarsko in naložbeno strategijo, ki bo služila kot diplomatski in komunikacijski instrument. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Organizacije civilne družbe EU pozdravljajo cilj te pobude, da se ponudi financiranje pod poštenimi in ugodnimi pogoji ter s tem omeji tveganje prezadolževanja. Da bi ta cilj dosegli na trajnosten način, je treba zagotoviti, da ne bodo nastale druge vrste odvisnosti. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Pri pobudi ne gre za dodatno strukturo; ni niti upravni niti finančni instrument. Gre za znamko, ki jo morajo pri izvajanju naložbenih projektov v državah zunaj EU uporabljati vse evropske finančne institucije, razvojne agencije in zasebna podjetja držav članic, pri čemer morajo izpolnjevati tudi skupek zahtev, ki izhajajo iz temeljnih vrednot EU. Pogoje za uporabo te znamke, vključno s primeri, ko je njena uporaba prepovedana, je treba še določiti in EESO je pripravljen pri tem sodelovati. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Za razliko od kitajske pobude En pas, ena pot, s katero se izvaja kitajski mednarodni infrastrukturni načrt s pretežno nacionalnimi sredstvi in kitajskimi podjetji v okviru pristopa od zgoraj navzdol, gre pri strategiji Global Gateway za pristop od spodaj navzgor. Izhaja namreč iz dejanskih naložbenih potreb partnerskih držav zunaj EU, ki so pripravljene razviti svojo infrastrukturo v skladu s ključnimi načeli, na katerih temelji strategija. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | V okviru strategije se spodbujajo samo kakovostni projekti, ki se najprej ocenijo z vidika okoljskega in socialnega učinka. Pri tem se upošteva tudi kakovost opreme v njenem celotnem življenjskem ciklu. Ta koncept kakovosti zajema tako materialni vidik vsakega projekta (strojna oprema, inženiring, gradbeni proces, usposobljena delovna sila itd.) kot tudi finančni vidik, in sicer s preglednimi razpisnimi postopki in etičnim finančnim postopkom, skupaj z ustreznimi jamstvi. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Pobudo Global Gateway je mogoče primerjati z ameriško pobudo Build Back Better (8) in britansko pobudo Clean Green Initiative. Zaenkrat še ni jasno, ali ti pobudi konkurirata pobudi Global Gateway ali jo dopolnjujeta oziroma ali je mogoče sodelovanje z njima. Za civilno družbo je popolnoma jasno, da je treba spodbujati usklajevanje med strategijo Global Gateway in drugimi mednarodnimi strategijami za razvojno sodelovanje, ki temeljijo na istih vrednotah. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Izbrani bodo projekti, ki bodo prispevali k boljši povezljivosti med zadevno državo in EU, med prebivalci te države ali med zadevno državo in njenimi sosedami. To je dejansko cilj, ki izpolnjuje sodobne zahteve in zmogljivosti Unije. Po eni strani postaja nadzor nad omrežji in potmi vse pomembnejši od nadzora nad območji, po drugi strani pa ima lahko EU ključno vlogo pri zagotavljanju progresivnega in pravičnega transnacionalnega partnerstva ter doseganju ciljev trajnostnega razvoja (9). Ta povezljivost bo zajemala bodisi samo fizično infrastrukturo (ceste, železnice, pristanišča, letališča itd.), kombinacijo fizične in mehke infrastrukture (komunikacijska kabelska omrežja) ali predvsem mehko infrastrukturo (izobraževanje, raziskave in razvoj). |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Širok pojem povezljivosti zajema na primer vse vrste naložb v vodne vire – nove vodnjake, sisteme oskrbe z vodo, namakanje v kmetijstvu in ravnanje z odpadno vodo. Vodni viri bodo postali ključni za vse večje število držav, tako zaradi učinkov rasti prebivalstva kot zaradi toplejšega podnebja. Voda povezuje ljudi ne le prek infrastrukture za gospodarjenje z vodo, temveč tudi in pravzaprav predvsem s potmi za plovbo po morju in celinskih plovnih poteh. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Znamka oziroma pobuda Global Gateway ne bo prispevala dodatnih finančnih sredstev najrazličnejšim obstoječim evropskim naložbenim skladom in strukturam. Pričakuje se, da bo EU v okviru pobude v obdobju 2021–2027 sprostila naložbe v razvoj infrastrukture v višini do 300 milijard EUR. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Evropski sklad za trajnostni razvoj plus (EFSD+) (10) bo glavno finančno orodje za mobilizacijo naložb v okviru strategije Global Gateway v vrednosti do 135 milijard EUR, vključno z novo pobudo Evropske investicijske banke, ki bi lahko zagotovila 25 milijard EUR dodatnih naložb, poleg nepovratnih sredstev v višini do 18 milijard EUR v okviru drugih programov zunanje pomoči EU. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Poleg tega je tu še 145 milijard EUR načrtovanih naložb evropskih finančnih institucij in institucij za financiranje razvoja. Jamstva, ki jih zagotavlja pobuda, se bodo uporabila za zmanjševanje tveganj in spodbujanje zasebnih naložb. To se bo izvajalo v tesnem sodelovanju med Evropsko investicijsko banko in Evropsko banko za obnovo in razvoj. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Komisija je na šestem vrhu EU-Afriška unija (11)17. in 18. februarja 2022 v Bruslju napovedala, da je iz skupnega proračuna pobude Global Gateway 150 milijard EUR namenjenih naložbenemu svežnju med Afriko in Evropo (12), ki bo podprl skupne ambicije za leto 2030 in Agendo Afriške unije 2063 (13). Splošen cilj je oblikovanje bolj vključujočih, razvejanih in odpornih gospodarstev. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | EU preučuje tudi možnost, da bi ta nabor finančnih orodij razširila z vzpostavitvijo evropskega instrumenta za izvozne kredite (14), ki bi dopolnil obstoječe ureditve o izvoznih kreditih na ravni držav članic. Pobuda Global Gateway sicer ne daje prednosti naložbam na določenih geografskih območjih, kljub temu pa bo osrednja pozornost namenjena neposrednemu sosedstvu EU – njenim vzhodnim sosedam, sredozemskim državam in Afriki, Črnemu morju in Srednji Aziji ter indijsko-pacifiški regiji. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Večji pomen bo imela kakovost projektov, ne njihova lokacija, tudi v zvezi z modelom ocene tveganja javno-zasebnih partnerstev (PFRAM) (15) in oceno upravljanja javnih naložb (PIMA) (16) v okviru sodelovanja institucij EU z Mednarodnim denarnim skladom in Svetovno banko. Pri izvajanju različnih pobud se bo tudi preprečevalo podvajanje. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | Čeprav je Global Gateway pobuda in prednostna naloga EU, lahko pod določenimi pogoji pridejo v poštev tudi partnerstva z državami nečlanicami, kot so Švica, Združeno kraljestvo in Indija. |
| --- | --- |

3.15

4.   Posebne ugotovitve

| 4.1 | EESO se strinja z razlogi, na podlagi katerih se je Svet odločil za evropsko strategijo za povečanje prepoznavnosti posebnih naložb in ukrepov, ki jih institucionalni akterji EU, akterji držav članic in nedržavni akterji izvajajo na svetovni ravni. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | EESO razume posebno pozornost, ki se v poglavjih, povezanih z zdravjem, namenja preprečevanju in obvladovanju pandemij, in se zaveda, da so ta vprašanja trenutno aktualna. Kljub temu si je treba prednostno prizadevati za dolgoročni učinek, pri čemer je osrednjega pomena vzpostavitev odporne in lahko dostopne socialno-zdravstvene infrastrukture. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Dramatične vojne razmere v Ukrajini kažejo, da morajo biti finančni instrumenti zasnovani tako, da bodo dovolj prožni in obsežni, da jih bo mogoče hitro uporabiti v kriznih razmerah, ki se pojavijo na svetovni ravni in zlasti v bližini Evropske unije. Da se čim bolj zmanjša varnostna grožnja za države članice, je treba prednostno obravnavati krize v neposredni bližini. To med drugim zahteva pravočasno dodelitev finančnih sredstev za nujne intervencije za ponovno vzpostavitev delovanja infrastrukture za medsebojno povezanost in osnovnih javnih storitev za prebivalstvo. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Po mnenju Odbora je pomembno, da se EU osredotoči na ohranjanje in razvoj fizičnih povezav med Evropo in drugimi deli sveta. Bistvenega pomena je tudi infrastruktura, ki omogoča dostop do vode, hrane in energije za prebivalstvo. Ukrepi institucij EU in držav članic morajo biti prednostno usmerjeni v celoten ekosistem, ki omogoča doseganje prehranske varnosti na svetovni ravni. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Vojna med Rusijo in Ukrajino je močno prizadela dobavne verige žit in drugih kmetijskih proizvodov za agroživilsko industrijo. Infrastrukturo, ki se bo razvijala z naložbami v okviru strategije Global Gateway, je treba uskladiti s strateškimi interesi EU v primeru oboroženih spopadov ali drugih naravnih nesreč, s tega vidika pa je treba zagotoviti tudi zanesljivo oskrbo z osnovnimi surovinami s pametno zasnovo distribucijskih omrežij, logističnih centrov in skladišč. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | EESO podpira prizadevanja Evropske komisije za okrepitev mehanizmov in instrumentov za konkretne ukrepe, s katerimi bi Evropsko unijo postavili na čelo svetovnega socialno-ekonomskega in političnega razvoja. V zvezi s tem je po mnenju nekaterih strokovnjakov potrebna mednarodno usklajena (neposredna in posredna) ekspanzivna denarna politika in uporaba nastalega fiskalnega manevrskega prostora za zagon svetovnega gospodarskega razvoja s financiranjem naložb v javno infrastrukturo in javnih ali zasebnih produktivnih naložb, odpravo geografskih neenakosti ter podporo socialno-ekonomski in okoljski trajnostnosti (17). |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Pravilno in celostno poročanje o vseh dejavnostih EU v različnih državah po svetu se je izkazalo za resničen izziv, saj ni stalnega in tesnega usklajevanja med zadevnimi akterji. Tako bi morali ob vzpostavitvi in izvajanju kitajske pobude En pas, ena pot bolje obveščati o prispevku EU k razvoju infrastrukture za globalno povezovanje. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Da bi bolje razumeli cilje in dodano vrednost te pobude, je pomembno, da Evropska komisija v prihodnjem obdobju predlaga vrsto orodij, ki bodo omogočila dostop do ključnih podatkov, pa tudi parametrizacijo ustreznih kazalnikov za merjenje napredka pri izvajanju te strategije. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Global Gateway je pobuda, ki bo Ekipi Evropa omogočila, da preostalemu svetu posreduje boljšo in celovitejšo sliko svojih dejavnosti. Kot sredstvo za utrditev evropskih naložb v tretjih državah jo je treba opremiti s podatkovno zbirko, ki bo zagotovila boljši dostop do ustreznih informacij o vseh vključenih projektih, finančnih sredstvih in partnerjih. Pri tem bo prvi korak vzpostavitev in upravljanje spletnega mesta Global Gateway za obveščanje o ustreznih ukrepih, rezultatih in učinkih. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Da se omeji odvisnost, vzpostavijo povezave in s tem zagotovijo trajne gospodarske in družbene koristi za lokalne skupnosti v partnerskih državah, je ključnega pomena, da se vzpostavijo resnično enakopravna partnerstva. To je mogoče doseči le z uporabo pristopa od spodaj navzgor, s katerim bi izgradili močne lokalne proizvodne verige z dodano vrednostjo in okrepili domače trge v partnerskih državah z ustvarjanjem visokokakovostnih delovnih mest ter trajnostnim prenosom strokovnega znanja. V Afriki bi lahko bil ustrezen korak spodbujanje vzpostavitve afriškega celinskega območja proste trgovine (18). Za zagotovitev spoštovanja evropskih vrednot so ocene socialnega učinka temeljnega pomena; te se lahko izvajajo poleg obstoječih postopkov potrebne skrbnosti. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Evropske institucije priznavajo vlogo zasebnega sektorja pri sofinanciranju naložb v okviru strategije Global Gateway. Da bi okrepili odločenost zasebnih subjektov, da se bolj vključijo in prispevajo k uresničevanju posebnih ciljev te strategije, ter da bi okrepili njihovo zanimanje za to, bi bilo treba hitro vzpostaviti mehanizme za lažje potrjevanje in priznavanje prizadevanj zasebnih akterjev, ki sodelujejo pri izvajanju te pobude EU. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | Podjetja, ki se zanimajo za sodelovanje v okviru strategije Global Gateway, potrebujejo ustrezne informacije na regionalni ravni, učinkovito sodelovanje z diplomatskimi organi držav članic in EU ter, kjer je to mogoče, urade „vse na enem mestu“, da bi se olajšale naložbe zasebnega sektorja EU po vsem svetu. Poleg tega bi moral imeti zasebni sektor – po uspešni oceni okoljskega in socialnega učinka, PFRAM in PIMA ter izkazu o trajnostni pozitivni gospodarski, socialni in ekološki vrednosti za EU in zlasti za partnerske države – pri sodelovanju z zadevnimi finančnimi institucijami poenostavljen dostop do finančnih sredstev pod najugodnejšimi pogoji. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | Evropska komisija je napovedala, da namerava ustanoviti odbor za usklajevanje pobude Global Gateway. EESO pozdravlja ta predlog in je trdno prepričan, da je celostno upravljanje te strategije nujno potrebno, da se v razmeroma kratkem času dosežejo rezultati. Da bi izboljšali kakovost in ustreznost odločitev, ki jih bo sprejel ta odbor, je treba vanj vključiti še druge člane, ki zastopajo organizacije civilne družbe, vključno s socialnimi partnerji, zlasti sindikati, ter predstavniki gospodarstva. |
| --- | --- |

4.13

| 4.14 | Ker v poslovni svetovalni skupini, omenjeni v skupnem sporočilu, ni strokovnjakov za prednostne naložbe v razvojno sodelovanje, zdravstveno varstvo, varstvo okolja ter izobraževanje in usposabljanje, se lahko zgodi, da bo sledila preozkemu pristopu. Da se zagotovi učinkovita pokritost vseh tem iz pobude Global Gateway, je treba v to skupino vključiti strokovnjake z ustreznih navedenih področij. |
| --- | --- |

4.14

V Bruslju, 19. maja 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  https://www.eeas.europa.eu/eeas/eu-strategy-cooperation-indo-pacific-0_en

1

(2)  https://www.ebrd.com/what-we-do/belt-and-road/overview.html

2

(3)  https://www.mofa.go.jp/files/000117998.pdf

3

(4)  https://www.g7uk.org/

4

(5)  https://www.gov.uk/government/news/pm-launches-new-initiative-to-take-green-industrial-revolution-global

5

(6)  https://www.afdb.org/en/news-and-events/african-development-bank-launches-landmark-us-500-million-credit-insurance-deal-with-african-trade-insurance-agency-and-uk-reinsurers-18600

6

(7)  https://www.consilium.europa.eu/en/press/press-releases/2021/07/12/a-globally-connected-europe-council-approves-conclusions/

7

(8)  https://www.whitehouse.gov/build-back-better/

8

(9)  https://sdgs.un.org/goals

9

(10)  https://ec.europa.eu/eu-external-investment-plan/about-plan/how-it-works-finance_en

10

(11)  https://www.consilium.europa.eu/sl/press/press-releases/2022/02/18/sixth-european-union-african-union-summit-a-joint-vision-for-2030/

11

(12)  https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/stronger-europe-world/global-gateway/eu-africa-global-gateway-investment-package_sl

12

(13)  https://au.int/en/agenda2063

13

(14)  https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2021/february/tradoc_159438.pdf

14

(15)  https://www.imf.org/external/np/fad/publicinvestment/pdf/PFRAM.pdf

15

(16)  https://www.imf.org/external/np/fad/publicinvestment/pdf/PIMA.pdf

16

(17)  https://www.longdom.org/open-access/relieving-inflation-or-palliative-selfdestruction-2168-9458-3-133.pdf

17

(18)  https://au.int/en/cfta

18

---

| 26.8.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 323/34 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 323/34

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Politika varstva konkurence, primerna za spopadanje z novimi izzivi

(COM(2021) 713 final)

(2022/C 323/06)

| Poročevalka: | Émilie PROUZET |
| --- | --- |

Poročevalka:

Émilie PROUZET

| Zaprosilo | Evropska komisija, 20. 12. 2021 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 5. 5. 2022 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 19. 5. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 569 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 223/1/6 |

Zaprosilo

Evropska komisija, 20. 12. 2021

Pravna podlaga

člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

5. 5. 2022

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

19. 5. 2022

Plenarno zasedanje št.

569

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

223/1/6

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Sporočilo poudarja sposobnost prilagajanja politike konkurence novim tržnim pogojem, strateškim prednostnim nalogam in potrebam potrošnikov. Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) priznava, da je politika konkurence prispevala k ohranjanju in spodbujanju gospodarske blaginje EU, ki je močno zavezana načelom socialnega tržnega gospodarstva. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESO pozdravlja odločitev Evropske komisije, da po pandemiji podaljša začasni okvir za državno pomoč. Vendar priznava, da so ti ukrepi preveč izjemni, da bi se razširili na splošni okvir in postali trajni. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Komisija se je leta 2022 ponovno hitro odzvala s sprejetjem začasnega okvira, povezanega z vojno v Ukrajini, zato je nujno poskrbeti, da bodo podjetja od njega dejansko lahko imela koristi. Začasna krizna ureditev bi morala dopolnjevati instrumente državne pomoči, ki so državam članicam že na voljo, ter obstoječa sredstva v okviru nacionalnih načrtov odpornosti. EESO poziva Komisijo, naj pripravi smernice, da bi olajšala hitro podporo vlad držav članic sektorjem, ki so jih izredne razmere zelo prizadele, na primer z nacionalnimi ukrepi pomoči, kot so zajamčeno zavarovanje komercialnih kreditov ali drugi finančni instrumenti. EESO tudi poudarja, da je potreben dostop evropskih podjetij do začasnih ukrepov odvisen zlasti od dosegljivih pogojev glede upravičenosti, ki najbolj prizadetih podjetij ne bodo omejevali. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | V okoliščinah, kjer vlada velika negotovost, EESO podpira izvajanje politike konkurence, ki je še posebej primerna za uspeh naših prehodov, za kar so potrebne ambiciozne trgovinske in naložbene politike, izjemne javne in zasebne naložbe, inovacije in dobro delujoč enotni trg. EU in države članice morajo zdaj vzpostaviti pravni in finančni okvir, ki bo nudil enake konkurenčne pogoje na trgu za vse akterje, regije in državljane. V zvezi s tem EESO poudarja, da je treba doseči resnično enako obravnavo evropskih in svetovnih gospodarskih subjektov. Ključna elementa sta integriteta našega notranjega trga in njegova nerazdrobljenost. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESO meni, da mora konkurenčno pravo še naprej temeljiti na pravilih in dejstvih ter da je treba Komisiji jamčiti neodvisnost. Vendar bi se morale smernice politike EU za pravični prehod jasneje odražati v okvirnih pravilih konkurenčnega prava, zlasti pa bi jih morali uporabljati odgovorni za obravnavo zadev. EESO poziva Komisijo, naj si prizadeva za lajšanje dvojnega prehoda našega gospodarstva in spodbujanje konkurenčnosti naših sektorjev dejavnosti na svetovnem trgu, ki še nikoli ni bil tako nestabilen. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | V teh okoliščinah je doseganje naše strateške avtonomije bolj pomembno kot kdajkoli prej. EESO meni, da bi bilo treba revizije konkurenčnega prava, ki so v teku, oceniti glede na potrebe, opredeljene v delu, ki ga Komisija opravlja v zvezi s 14 strateškimi evropskimi ekosistemi. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESO meni, da so potrebne nadaljnje reforme za ustreznejše upoštevanje vprašanj trajnosti, digitalizacije in odpornosti. Ključne koncepte konkurenčnega prava EU (ustrezna vrsta trga) in posebne okvire (vrsta de minimis ali USSI) ter izvajanje teh pravil bi bilo treba prilagoditi usmeritvam politike EU. Poleg tega EESO poziva Komisijo, naj zagotovi potrebne instrumente, s katerimi bo celotni evropski gospodarski strukturi, zlasti malim in srednjim podjetjem ter storitvam, omogočila financiranje dvojnega prehoda. |
| --- | --- |

1.7

2.   Splošne ugotovitve

| 2.1 | EESO in vsi deležniki se strinjajo, da so se sheme, ki odstopajo od splošnega okvira konkurenčnega prava, po letu 2019 in krizi zaradi COVID-19 izkazale kot koristne. Poudariti je treba tudi hitro sprejemanje odločitev GD COMP, da bi se čim bolj izognili izkrivljanju na notranjem trgu. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Podpiramo tudi pristop Evropske komisije pri preprečevanju pojavov t. i. naglega padca (cliff edge) med podjetji z omogočanjem razširitve začasnega okvira na ukrepe za okrevanje. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | EESO pozdravlja novi začasni okvir, ki ga je Komisija sprejela za soočanje z glavnimi posledicami vojne v Ukrajini, ki jo je povzročila ruska agresija. Sprašuje se tudi o vplivu te nove krize na revizijo Pakta stabilnosti in potrebe novega načrta za oživitev gospodarstva. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Priznava tudi pomen sporočila Komisije, ki določa splošni okvir za pregled pravil konkurence ter splošne in strateške ukrepe v zvezi s tem. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Vendar se EU danes sooča s posledicami svoje strateške odvisnosti od tretjih držav. Po krizi zaradi COVID-19 moramo oživiti naš notranji trg in evropskim podjetjem omogočiti, da okrepijo svojo odpornost in dokončajo dvojni prehod, hkrati pa se bomo morali soočiti s številnimi in negotovimi posledicami vojne v Ukrajini, ki jo je povzročila ruska agresija. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Dobro delujoča enotni trg in politika konkurence zagotavljata dostop do obsežnega trga, kjer lahko vsakdo tekmuje pod enakimi konkurenčnimi pogoji. Spodbujata učinkovitost in inovacije ter nudita okolje, v katerem lahko uspešna podjetja rastejo in postanejo vodilna v svetu. EESO zato ponovno poudarja pomen celovitosti notranjega trga v načrtu za oživitev gospodarstva in bo z zanimanjem spremljal uvedbo instrumenta enotnega trga za izredne razmere. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Danes se včasih zdi, da sistem EU za nadzor nad združitvami pod pretvezo, da ne bi zmanjšal konkurence na notranjem trgu, ovira ustanavljanje svetovnih evropskih podjetij, ki bi lahko konkurirala ameriškim in kitajskim. Pogoji za uporabo državne pomoči za evropska podjetja so veliko strožji od pogojev naših svetovnih konkurentov in zavirajo resnično politiko podpore gospodarskim sektorjem. Navsezadnje se tudi izvrševanje protimonopolnih pravil in prepoved zlorabe prevladujočega položaja zdita še vedno neprimerna za nove izzive, ki jih prinašata digitalno gospodarstvo in zeleni prehod. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Evropska komisija trenutno pregleduje instrumente politike konkurence (nadzor združevanja, protimonopolna politika in državna pomoč), da bi vsi ustrezali svojemu namenu in dopolnjevali njen zdajšnji nabor orodij. V sedanjih negotovih razmerah je treba naše podnebne in digitalne cilje čim bolj podpreti. EESO poziva Komisijo, naj bolj kot kdaj koli prej prilagodi in uporabi vsa orodja politike konkurence za podporo zelenemu in digitalnemu prehodu ter se opremi s potrebnimi instrumenti za soočanje s tujo konkurenco v teh okoliščinah. |
| --- | --- |

2.8

3.   Prilagoditev pravil konkurence in njihovega izvrševanja za dosego naših ambicij

| 3.1 | EESO meni, da pri pregledu konkurenčnega okvira nismo šli dovolj daleč, da bi vključili evropske strateške usmeritve na področju trajnosti in digitalizacije. Meni, da mora prilagoditev našega konkurenčnega prava potekati tako na ravni opredelitve temeljnih načel kot tudi pri operativni presoji omejevalnih in pozitivnih učinkov konkurence. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | V prvi vrsti je treba pregledati ključna načela. Presoja zakonitosti ali nezakonitosti določenega ravnanja ali sporazuma, za katerega velja konkurenčno pravo, je odvisna od tržnega deleža gospodarskih subjektov na zadevnem trgu. Pojma „tržni delež“ in „ustrezni trg“ sta ključnega pomena, zato EESO poziva, naj ju deležniki pri svojem pregledu, ki je v teku, čim bolj pozorno spremljajo, da bosta odražala operativne razmere v naših poslovnih sektorjih. |
| --- | --- |

3.2

| 3.2.1 | Raziskati je treba torej še številne možnosti. „Zamenljivost izdelka/storitve“ in „enotni konkurenčni pogoji“ sta pojma, ki ju bo treba prilagoditi značilnostim digitalnega trga in njegovih akterjev. Prav tako bi se lahko okoljske značilnosti izdelka upoštevale pri oceni njegove „zamenljivosti“. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.3 | Druga smer delovanja bi bilo pojasnjevanje in krepitev obsega pomoči in praks, ki so združljive s trgovanjem ali ne vplivajo nanj in so zato izvzete iz konkurenčnega prava. Nekatere elemente ocenjevanja je treba pregledati, da se čim večjemu številu subjektov omogoči pravno popolnoma varno vlaganje in usklajevanje, ne da bi jim bilo treba slediti evropskemu postopku priglasitve. Zato se zdi, da je treba pravilo de minimis revidirati, da bi se bolje odzvali na značilnosti vsakega sektorja, kot sta na primer kopenski promet in trgovina. |
| --- | --- |

3.3

| 3.3.1 | EESO pozdravlja tudi spremembe uredbe o splošnih skupinskih izjemah, ki jih je predlagala Komisija, saj obravnavajo številne potrebe podjetij, zlasti MSP, po dostopu do finančne podpore, potrebne za uspešen trajnostni prehod. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.4 | Kar zadeva izvrševanje in spremljanje, bi se morali GD COMP in zlasti odgovorni za obravnavo zadev v celoti zavedati „scenarijev prehoda“ za vseh 14 strateških evropskih ekosistemov, ki jih je opredelila Evropska komisija. Pri tem bi bilo treba ugotoviti, ali določena praksa ali sporazum omejuje konkurenco z verjetnimi negativnimi učinki na ceno, proizvodnjo, inovacije, kakovost ali raznolikost blaga in storitev na zadevnem trgu. |
| --- | --- |

3.4

| 3.4.1 | Tem ciljem bi bilo treba prilagoditi tudi merila ocenjevanja, ki prinašajo koristi od izvzetja ali dopuščajo sporazume o združitvah. Ti pogoji se, kljub tveganju ukinitve konkurence, osredotočajo predvsem na ekonomsko prednost in koristi za potrošnika v smislu cen. Pozitivni učinki omejitev bi morali biti bolj osredotočeni na okoljsko kakovost izdelkov in povečanje podnebne učinkovitosti, saj sta ti dve prvini enotno opredeljeni na evropski ravni. |
| --- | --- |

3.4.1

| 3.4.2 | Pojem „kakovost“ bi moral torej odražati naše trajnostne cilje in biti opredeljen na evropski ravni. Tudi pojem „trajnostni proizvod“ bi bilo tudi treba oblikovati na evropski ravni, kar bi prispevalo k enaki obravnavi gospodarskih subjektov in odpravi lažnega zelenega oglaševanja. Zato EESO podpira delo Komisije na področju skupnih in preglednih znanstvenih metodologij za opredelitev trajnosti proizvodov, storitev, stavb itd. |
| --- | --- |

3.4.2

| 3.4.3 | Povratne informacije deležnikov o tem, kako se upošteva inovacijsko merilo, se razlikujejo. Po mnenju GD COMP so inovacije ključni parameter preskusa trga, medtem ko se po mnenju gospodarskih subjektov ta parameter zelo malo upošteva ali pa se ga v vsakem primeru večinoma zavrača. EESO poziva Komisijo, naj oceni, kako so bile pri njenih zadnjih odločitvah upoštevane politične smernice EU. |
| --- | --- |

3.4.3

| 3.4.4 | Poleg tega je bistveno lajšati in ščititi sodelovanje med podjetji pri okoljskih projektih, ki v številnih primerih vključujejo povezovanje celotne vrednostne verige. EESO zato poziva Komisijo, naj pojasni novo odstopanje SKP od protimonopolnih pravil (člen 210), ki kmetom omogoča, da se s svojimi partnerji dogovarjajo o vidikih trajnosti. |
| --- | --- |

3.4.4

| 3.4.5 | Podobno je treba prilagoditi pravila o vertikalnih sporazumih in o horizontalnih sporazumih, da bi se upoštevala kompleksnost ekosistemov, ki jih je treba graditi na podlagi teh trajnostnih ciljev. Komisija bi morala v mejah možnosti navesti, katere vrste informacij v zvezi s trajnostjo je mogoče varno izmenjati med konkurenti. |
| --- | --- |

3.4.5

4.   Oblikovanje potrebnih orodij za prehode in soočanje s tujo konkurenco

| 4.1 | EESO je že podprl (1), kar je novembra 2020 poudaril Svet za konkurenčnost, in sicer: krepitev odprte strateške avtonomije pomeni krepitev odpornosti enotnega trga, naložbe v lastne tehnološke kompetence in zmogljivosti EU ter povečanje virov za raziskave in razvoj, okolju prijaznejše proizvodne in dobavne verige, zagotavljanje digitalne suverenosti, ustvarjanje strateških zalog, spodbujanje in privabljanje naložb in trajnostne proizvodnje v Evropi, izboljšanje pogojev za delovanje podjetij, iskanje alternativnih možnosti in modelov krožnega gospodarstva, spodbujanje širokega industrijskega sodelovanja med državami članicami in prizadevanje za vodilno vlogo na področju tehnologije. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | EESO se sprašuje o predlaganih sredstvih za spodbujanje potrebnih naložb v podnebni in digitalni prehod na odpornem trgu v teh negotovih časih. Za uresničitev teh prehodov so kljub izredno negotovim gospodarskim in političnim razmeram potrebne znatne javne in zasebne naložbe. Olajšati moramo najpomembnejše naložbe, s katerimi se soočajo naši strateški ekosistemi in na splošno vsi naši poslovni sektorji, tudi z namenom ustvarjanja gospodarskih subjektov, ki bi se lahko razvijali na svetovnem trgu. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Čeprav so bili za nekatere sektorje že pripravljeni veliki naložbeni načrti, se EESO sprašuje o izvajanju teh ukrepov v storitvenih sektorjih in na splošno o evropski gospodarski strukturi, ki jo v glavnem sestavljajo MSP. Pravila EU o državni pomoči bodo imela pomembno vlogo pri uspešni izvedbi teh prehodov. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Podjetja potrebujejo tudi podporo za naložbe v digitalizacijo in zlasti posodobitev informacijskih sistemov ter sistemov za avtomatizacijo, robotiko in umetno inteligenco. MSP pa potrebujejo predvsem podporo za razvoj svoje digitalne prisotnosti. Državna pomoč za vzpostavitev širokopasovnih povezav bo, na primer, postala ključni element politike teritorialne kohezije. Komisijo pozivamo k dodatnim spremembam uredbe o splošnih skupinskih izjemah, s katerimi bi podprla digitalizacijo komercialnih obratov in poslovanja. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Podobno morajo pomembni projekti skupnega evropskega interesa in industrijska zavezništva na področju baterij, polprevodnikov ali zdravja prispevati k razvoju inovativnih vrednostnih verig v Evropi. Prve uporabe tega orodja so zanimive. EESO bo pozornost namenil odprtosti pomembnih projektov skupnega evropskega pomena za MSP, kot je predvideno v osnutku smernic. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Bistveno je tudi zagotoviti enake konkurenčne pogoje, kot jih imajo akterji iz tretjih držav; nadzor tujih subvencij je pri tem glavni izziv.
  Neevropska podjetja prejemajo ogromno državno podporo, zato EESO meni, da je predlog Komisije (2) v zvezi z državnimi sredstvi, ki se podjetjem na trgu EU dodeljujejo iz tujih virov in lahko izkrivijo trg, koristen in ustrezen operativni instrument. Kljub temu je treba nekatere vidike regulativne ureditve, ki je sicer kompleksna in večplastna, dodatno izpopolniti. |
| --- | --- |

4.6

Neevropska podjetja prejemajo ogromno državno podporo, zato EESO meni, da je predlog Komisije (2) v zvezi z državnimi sredstvi, ki se podjetjem na trgu EU dodeljujejo iz tujih virov in lahko izkrivijo trg, koristen in ustrezen operativni instrument. Kljub temu je treba nekatere vidike regulativne ureditve, ki je sicer kompleksna in večplastna, dodatno izpopolniti.

| 4.7 | EESO pozdravlja tudi sprejetje akta o digitalnih trgih kot načina za zagotavljanje tekmovalnih in pravičnih digitalnih trgov s predhodno ureditvijo. V tem okviru je evropsko upravljanje bistveno za enotno uporabo in učinkovitost akta o digitalnih trgih v EU. Slednji sicer ureja vprašanja souporabe podatkov in dostopa do podatkov za vratarje, je pa treba pojasniti tudi mesto podatkov v oceni konkurenčnosti. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | EU mora biti v končni fazi sposobna, da v okviru svojih mednarodnih in svetovnih zavezništev odkriva kršitve človekovih pravic, temeljnih svoboščin ter predpisov o zdravju in varnosti tako ljudi kot okolja vzdolž vseh vrednostnih in dobavnih verig. EESO je seznanjen s pobudami, ki so bile sprejete s tem namenom, zlasti v zvezi z zrcalnimi določbami. |
| --- | --- |

4.8

V Bruslju, 19. maja 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Raziskovalno mnenje na zaprosilo francoskega predsedstva Sveta EU z naslovom „Kako bodo opredeljeni industrijski ekosistemi prispevali k strateški avtonomiji EU in blaginji državljanov?“, sprejeto 19. 1. 2022, UL C 194, 12. 5. 2022, str. 34.

1

(2)  Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o tujih subvencijah, ki izkrivljajo notranji trg, (COM(2021) 223 final – 2021/0114 (COD)).

2

---

| 26.8.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 323/38 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 323/38

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij Ustvarjanje gospodarstva po meri ljudi: akcijski načrt za socialno gospodarstvo

(COM(2021) 778 final)

(2022/C 323/07)

| Poročevalec: | Giuseppe GUERINI |
| --- | --- |

Poročevalec:

Giuseppe GUERINI

| Zaprosilo | Komisija, 21. 1. 2022 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 6. 4. 2022 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 18. 5. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 569 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 179/1/4 |

Zaprosilo

Komisija, 21. 1. 2022

Pravna podlaga

člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

6. 4. 2022

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

18. 5. 2022

Plenarno zasedanje št.

569

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

179/1/4

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) pozdravlja akcijski načrt za socialno gospodarstvo, ki vključuje številne ključne točke, ki jih je že izpostavil v preteklih letih, od mnenja INT/447 iz leta 2009 (1) naprej. Akcijski načrt za socialno gospodarstvo jasno določa, da morajo institucije EU spodbujati in priznavati različne pravne oblike, ki tvorijo ekosistem socialnega gospodarstva, tudi zaradi njegove posebne vloge pri podpiranju lokalnega gospodarstva ter bližine lokalnemu ozemlju in skupnosti. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Ob nasilnem vojaškem napadu na Ukrajino, ki mu je sledil beg prebivalcev, so evropski narodi in organizacije civilne družbe, ki se ukvarjajo s sprejemanjem in upravljanjem humanitarne pomoči, pokazali veliko solidarnost, ki potrjuje pomembno vlogo socialnega gospodarstva pri organizaciji solidarnih odzivov med humanitarnimi krizami. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Številne države članice še vedno niso izkoristile vsega potenciala socialnega gospodarstva. Zato je treba akcijski načrt za socialno gospodarstvo dopolniti s srednje- in dolgoročnimi ukrepi, usmerjanjem in usklajevanjem potrebnih ukrepov ter krepitvijo ustreznega pravnega okvira. EESO zato v celoti podpira vse, kar je potrebno za pripravo posebnega priporočila Evropskega sveta, predvidenega za leto 2023. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Za večjo učinkovitost akcijskega načrta za socialno gospodarstvo EESO predlaga, da se okrepi s ciljno usmerjenimi predlogi na štirih interesnih področjih: i) sodelovanje med javnimi upravami in subjekti socialnega gospodarstva; ii) državna pomoč; (iii) naložbe in finančni instrumenti; (iv) obdavčitev. Okrepila bi se povezava med akcijskim načrtom za socialno gospodarstvo in „evropsko strategijo do leta 2030“, pri čemer se posebej poudari vloga, ki jo lahko ima socialno gospodarstvo pri podpiranju zelenega, digitalnega in socialnega prehoda. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESO želi, da bi akcijski načrt za socialno gospodarstvo spodbujal bolj ciljno usmerjeno vlaganje evropskih sredstev, dodeljenih nacionalnim načrtom za okrevanje in odpornost, in sicer v cilje socialnega vključevanja, izobraževanja in spodbujanja zaposlovanja, s posebnim poudarkom na mladih, družinah ter ranljivih osebah, ter priporoča, da se posebna pozornost nameni usposabljanju prikrajšanih oseb na področju digitalnih znanj in spretnosti. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Za spodbujanje dobrih praks sodelovanja med javnimi organi in subjekti socialnega gospodarstva EESO priporoča razvoj orodij za sodelovalno lokalno upravljanje in skupno upravo, kar bi bil najboljši način za vključitev širokega kroga deležnikov in krepitev kulture subsidiarnosti. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESO pozdravlja predlog iz akcijskega načrta za socialno gospodarstvo, da se javna naročila in koncesije usmerijo v doseganje socialnih in okoljskih ciljev, ter priporoča okrepitev oblik javno-zasebnih partnerstev. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESO spodbuja Komisijo, naj, v skladu z navedbami iz akcijskega načrta za socialno gospodarstvo o obdavčitvi, v okviru zakonodajne pobude z naslovom „Podjetja v Evropi: okvir za obdavčitev dohodkov“ (BEFIT), ki se pričakuje v prihodnjih mesecih, posebno pozornost nameni obdavčitvi subjektov socialnega gospodarstva. |
| --- | --- |

1.8

2.   Splošne ugotovitve in ozadje

| 2.1 | V akcijskem načrtu za socialno gospodarstvo se predlaga večletna perspektiva do leta 2030, priložena pa sta mu dva delovna dokumenta. Prvi prinaša nadaljnje smernice v zvezi s sporočilom „Ustvarjanje gospodarstva po meri ljudi: akcijski načrt za socialno gospodarstvo“ v skladu z izvajanjem evropskega stebra socialnih pravic. Drugi dokument z naslovom „Scenarios towards co-creation of a transition pathway for a more resilient, sustainable and digital proximity and social economy industrial ecosystem“ (Scenariji za soustvarjanje poti za prehod na odpornejši, trajnosten in digitalen industrijski ekosistem lokalnega in socialnega gospodarstva) je v skladu z novo evropsko industrijsko strategijo, v kateri ima lahko socialno gospodarstvo inovativno vlogo v poštenem in pravičnem prehodu v strateških sektorjih, kot sta digitalno in zeleno gospodarstvo. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | EESO pozdravlja odločitev o prizadevanju za zbliževanje akcijskega načrta za socialno gospodarstvo z evropskim stebrom socialnih pravic in novo evropsko industrijsko strategijo, pri čemer je odločitev za opredelitev posebnega „ekosistema“ socialnega gospodarstva inovativna. Pri tem je pomembno bolje opredeliti srednjeročne in dolgoročne cilje tudi po letu 2023. Socialno gospodarstvo je lahko v veliko pomoč pri reševanju pomembnih vprašanj, s katerimi se ukvarja Evropa: zmanjšanje neenakosti, demografske napetosti, podpora mlajši generaciji, upravljanje sprejema beguncev in migrantov, vzdržnost zdravstvenih sistemov in evropski model socialnega varstva. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | EESO meni, da bi moral akcijski načrt za socialno gospodarstvo spodbujati tudi ukrepe, usklajene z načrtom za enotni kapitalski trg, kot je priporočil v mnenjih ECO/533 (2) in INT/965 (3), v katerih je pozval, naj unija kapitalskih trgov upošteva posebno naravo finančnih instrumentov za sektor socialnega gospodarstva. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Akcijski načrt sicer ne vsebuje pravne opredelitve pojma „socialno gospodarstvo“, vendar opredeljuje posebnosti subjektov na tem področju: (i) dajanje prednosti ljudem in socialnemu namenu pred dobičkom, (ii) ponovno vlaganje vsega ali večine dobička v izvajanje dejavnosti v skupnem interesu ali v korist članov in uporabnikov v okviru splošnega interesa ter (iii) demokratično in participativno upravljanje. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | EESO se strinja s temi načeli ter spodbuja Komisijo in države članice, naj sprejmejo drznejše in bolj usklajene pobude za vzpostavitev usklajenega skupnega pravnega okvira za socialno gospodarstvo, ki bo utrdil tri zgoraj navedena načela, da bi odpravili dvoumnosti in negotovosti. Opredelitev različnih uveljavljenih organizacijskih in podjetniških metod bi omogočila tudi doseganje cilja, da se združenjem, družbam za vzajemno zavarovanje in fundacijam, zlasti tistim, ki morajo delovati čezmejno, zagotovi evropski statut. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | EESO pozdravlja predlog Komisije, da bi države članice spremljali pri oblikovanju ukrepov za socialno gospodarstvo, da bi podprli bolj trajnosten, vključujoč in inovativen model gospodarskega in družbenega razvoja. Komisija zlasti predlaga, da neposredno ali skupaj z državami članicami posreduje na treh prednostnih področjih: (i) ustvarjanje ustreznih pogojev za socialno gospodarstvo, (ii) zagotavljanje priložnosti za začetek in razširitev njihovih dejavnosti ter (iii) zagotavljanje priznavanja socialnega gospodarstva. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | V zvezi s tem EESO pozdravlja, da akcijski načrt za socialno gospodarstvo opozarja na potrebo po uporabi različnih političnih ukrepov, vključno z obdavčitvijo, ureditvijo javnih naročil, konkurenco in državno pomočjo, ustrezno ureditvijo delovnih pogojev, izobraževanjem in raziskavami. Ob tem poudarja, da je treba spodbujati kakovost dela ter uporabo postopkov obveščanja in vključevanja delavcev v strateške odločitve subjektov socialnega gospodarstva. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Med sektorji, v katerih delujejo subjekti socialnega gospodarstva, so socialne in zdravstvene storitve, oskrba, izobraževanje in usposabljanje, kultura in varstvo okolja ter na splošno številne storitve splošnega gospodarskega pomena iz evropskega stebra socialnih pravic, tj. sektorji, ki ustvarjajo vse več ekonomske vrednosti in delovnih mest. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Subjekti socialnega gospodarstva so dejavni v vseh gospodarskih sektorjih v številnih evropskih državah: od industrijske in obrtne proizvodnje do krožnega gospodarstva, od trajnostnega turizma do proizvodnje energije iz obnovljivih virov, od prometa do komunikacijskih in informacijskih storitev; imajo odločilno vlogo pri socialnih inovacijah in obsežnem prenosu tehnologije v podporo prikrajšanim prebivalcem ali območjem. Zaradi raznolikosti pravnoorganizacijskih oblik se je treba izogibati univerzalnemu pristopu, hkrati pa ohraniti neko obliko usklajevanja, ki bi ga morala voditi Komisija. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Podjetja socialnega gospodarstva so večinoma zakoreninjena na lokalni ravni, kjer prispevajo k socialni koheziji ter povečujejo odpornost in vključevalnost teritorialnih enot. Zaradi te bližine so podjetja socialnega gospodarstva še posebej učinkovita tudi pri spremljanju zelenega in digitalnega prehoda, zato so digitalne tehnologije, še zlasti omogočitvene tehnologije, ki spodbujajo udeležbo invalidov na trgu dela, dostopnejše za vse, tudi za tiste, ki so najbolj ranljivi in jim grozi socialna izključenost. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Posebno pozornost bi bilo treba nameniti tudi vključevanju in spodbujanju mladih ter jih podpreti z ukrepi usposabljanja, da bi okrepili njihov podjetniški duh. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | Za uresničitev tega potenciala je treba povečati dostop subjektov socialnega gospodarstva do naložbenega kapitala, zlasti za to, da bi se čim bolj razvile naložbe v socialno infrastrukturo (cenovno ugodna stanovanja, zdravstvo in dolgotrajna oskrba, izobraževanje in vseživljenjsko učenje, zmanjševanje revščine, izboljšanje dostopnosti). To infrastrukturo je treba okrepiti, da bi se zmanjšale neenakosti in socialna izključenost, ki so se v Evropi zaradi pandemije povečale. |
| --- | --- |

2.12

| 2.13 | Akcijski načrt je priložnost za razvoj socialnega gospodarstva z izboljšanjem industrijske politike in s priznavanjem vloge, ki jo imajo predvsem zadruge v evropskih storitvah in industriji, kjer med drugim ustvarjajo pomembne proizvodne grozde in visoko inovacijsko zmogljivost. |
| --- | --- |

2.13

| 2.14 | EESO meni, da je pomembno, da se je Komisija zavezala izvedbi študij in raziskav socialnega gospodarstva, da bi Evropski svet leta 2023 pripravil priporočilo, in je zadovoljen, da bo leta 2025 pripravljena ocena izvajanja akcijskega načrta. Da bi bile študije in ocene učinkovite, pa bi bilo treba v akcijskem načrtu za socialno gospodarstvo bolje pojasniti pričakovane srednje- in dolgoročne cilje, ki bi pomagali pri opredelitvi pričakovanih socialnih učinkov, tudi v zvezi z evropsko strategijo do leta 2030. |
| --- | --- |

2.14

| 2.15 | EESO pozdravlja in podpira cilje Komisije glede spodbujanja čezmejnih odnosov in internacionalizacije socialnega gospodarstva s podpiranjem in spodbujanjem udeležbe podjetij socialnega gospodarstva v evropskih partnerskih platformah ter vzpostavitvijo enotne vstopne točke za socialno gospodarstvo. |
| --- | --- |

2.15

| 2.16 | V okviru pobud za spodbujanje podjetniške kulture in zlasti za večjo sodelovanje mladih pri ustanavljanju novih podjetij je nujno izboljšati upoštevanje potenciala socialnega gospodarstva v učnih načrtih visokih šol in univerz. Zato podpiramo predlog za ustanovitev nove akademije za podjetništvo mladih, ki bi zajela tudi socialno gospodarstvo. |
| --- | --- |

2.16

3.   Posebne ugotovitve

3.1   Odnosi med javnimi upravami in subjekti socialnega gospodarstva

| 3.1.1 | Akcijski načrt za socialno gospodarstvo ob priznavanju potenciala socialnega gospodarstva za prihodnost socialnih in industrijskih politik potrjuje pomen nalog splošnega pomena, h katerim prispeva socialno gospodarstvo. Zato je pomembno določiti cilje za izboljšanje sodelovanja med javno upravo, subjekti socialnega gospodarstva in akterji socialnega dialoga. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | EESO v zvezi s tem meni, da si je treba bolj prizadevati za krepitev uprave, ki je skupna javnim organom in socialnim podjetjem, ki bi si morali prizadevati za skupne cilje ob upoštevanju svojih posebnih pristojnosti in neodvisnosti. Spodbujati bi bilo torej treba oblike priprave programov in projektov v duhu vključujočega upravljanja, ki priznava vlogo subjektov socialnega gospodarstva, zlasti v lokalnih shemah sodelovanja med socialnim gospodarstvom in lokalnimi upravami. Takšne inovativne oblike je treba nujno oblikovati v skladu z zahtevami po preglednosti, enakih konkurenčnih pogojih, stroškovni učinkovitosti in odprtosti za različne deležnike ter ob spoštovanju načela subsidiarnosti. |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | Te oblike sodelovanja so še posebej učinkovite pri zagotavljanju storitev splošnega pomena, saj omogočajo ustreznejše upravljanje konkurenčnosti, razvoj in krepitev sodelovanja ter pozitivne socialne učinke, ustvarjene ob upoštevanju javnega dobrega. |
| --- | --- |

3.1.3

| 3.1.4 | EESO zato podpira namero Komisije, da si bo prizadevala za izboljšanje dostopa subjektov socialnega gospodarstva do trga javnih naročil. V zvezi s tem je bil dosežen velik napredek z direktivo (4) o javnem naročanju iz leta 2014. Vendar EESO želi, da Komisija pri reviziji direktive o javnih naročilih, zlasti člena 77 o enostavnejši ureditvi za socialne storitve, uvede jasnejše razlikovanje med prizadevanjem za splošni interes in dokončanjem enotnega trga, da se zagotovi boljša pravna podlaga za sklepanje sporazumov o sodelovanju med javnimi organi in socialnim gospodarstvom. |
| --- | --- |

3.1.4

3.2   Državna pomoč

| 3.2.1 | Znano je, da nekateri sektorji, v katerih delujejo subjekti socialnega gospodarstva, zlasti socialno varstvo, zdravstvo, izobraževanje in spodbujanje kulture, potrebujejo ustrezno javno finančno podporo, ki bi jo bilo vsekakor treba uvesti brez izkrivljanja tržnih pravil, kadar storitve, ki jih opravljajo subjekti socialnega gospodarstva, nudijo tudi komercialna podjetja. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Cilj nadzora državne pomoči je ohraniti ravnovesje med podporami in pošteno konkurenco. V akcijskem načrtu je navedeno, da javni organi in upravičenci pogosto ne izkoristijo vseh obstoječih možnosti v smislu prožnosti državne pomoči. To zagotovo drži, zato bi bilo treba ciljno vlagati v specialistično usposabljanje javnih uprav o evropskih pravilih o državni pomoči, zlasti tistih, ki se nanašajo na storitve splošnega gospodarskega pomena. |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | Vendar pa pravila konkurence niso vedno primerna za obravnavanje vprašanj, kot je upravljanje socialnih storitev, zlasti zdravstvenih storitev in storitev osebne nege, ki jih ne usmerja tržna logika, temveč solidarnost. EESO je že v mnenju TEN/605 (5) ugotovil, „da se zaradi pomanjkanja varnosti ali visokih stroškov, povezanih z izpolnjevanjem zahtev, v večini primerov pojavljajo ovire, ki oblasti nesorazmerno omejujejo pri celovitem izvajanju politike na področju storitev splošnega gospodarskega pomena“. Akcijski načrt za socialno gospodarstvo bi moral biti priložnost za izboljšanje dialoga med Komisijo, državami članicami, lokalnimi oblastmi ter predstavniki socialnih partnerjev in socialnega gospodarstva. |
| --- | --- |

3.2.3

| 3.2.4 | Pravila EU o storitvah splošnega gospodarskega pomena zagotavljajo dobro prožnost v zvezi s pravili o državni pomoči. Vendar številni javni organi ne izkoristijo možnosti uporabe pravnega okvira o državni pomoči za storitve splošnega gospodarskega pomena. |
| --- | --- |

3.2.4

| 3.2.5 | Predlog Komisije, da bi z namenskimi spletnimi seminarji in delavnicami olajšali ustrezno poznavanje oblik dostopa do državne pomoči, je dobrodošel, vendar nezadosten. Potreben bi bil odločnejši regulativni poseg, tudi z instrumenti mehkega prava, da se pojasnijo pogoji za dostop in znesek državne pomoči, ki je na voljo subjektom socialnega gospodarstva, zlasti na področju storitev splošnega gospodarskega pomena na eni strani in pomoči za zaposlovanje prikrajšanih oseb v smislu uredbe o splošnih skupinskih izjemah na drugi strani. |
| --- | --- |

3.2.5

| 3.2.6 | Poleg tega bi bilo treba subvencije, dodeljene subjektom socialnega gospodarstva, ki izvajajo storitve splošnega pomena, priznati kot združljive z notranjim trgom, zato bi bilo koristno revidirati pragove pomoči de minimis za ukrepe v podporo podjetjem socialnega gospodarstva kot izvajalcem socialnih dejavnosti in storitev splošnega pomena. |
| --- | --- |

3.2.6

3.3   Naložbe in finančni instrumenti

| 3.3.1 | Po ocenah, navedenih v akcijskem načrtu, je bilo v programskem obdobju 2014–2020 za podporo socialnemu gospodarstvu prek različnih evropskih programov in skladov iz proračuna EU mobiliziranih vsaj 2,5 milijarde EUR. EESO pozdravlja namero Komisije, da dodatno poveča raven podpore za obdobje 2021–2027 z zmanjšanjem ovir za dostop subjektov socialnega gospodarstva do evropskih sredstev. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | Zato je pomemben cilj, da se v okviru programa InvestEU že leta 2022 uvedejo novi finančni produkti, da bi mobilizirali zasebno financiranje, prilagojeno potrebam podjetij socialnega gospodarstva. |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | Naložbe in finančni instrumenti se sicer spodbujajo, številni subjekti socialnega gospodarstva pa imajo še vedno težave že z dostopom do bančnih posojil. Zato EESO meni, da so potrebni jamstveni instrumenti za dostop do kreditiranja, ki so že bili dobro preizkušeni na malih in srednjih podjetjih in bi jih bilo treba sistematično razširiti na subjekte socialnega gospodarstva. |
| --- | --- |

3.3.3

| 3.3.4 | EESO predlaga, da se vse države članice spodbudi, da tudi s podporo instrumenta InvestEU vzpostavijo poseben „jamstveni sklad“ za subjekte socialnega gospodarstva, ki bi na podlagi posebnih meril za ocenjevanje kreditne sposobnosti spodbudil uvedbo ustreznih kazalnikov za ocenjevanje naložb v socialno gospodarstvo, s čimer bi spodbudili tudi inovativne finančne instrumente. |
| --- | --- |

3.3.4

| 3.3.5 | EESO se strinja z oceno iz akcijskega načrta za socialno gospodarstvo glede izkušenj z delavskim odkupom, ki se nanaša na vlogo zadrug, ki jih ustanovijo delavci, da bi prevzeli dejavnosti podjetij v krizi. Ti poskusi so uspešni, če se lahko delavci v zadrugah zanesejo na namenske mehanizme financiranja in oblikovanje skladov za kapitalizacijo teh podjetij. Vendar je poleg finančnih instrumentov bistvenega pomena, da se delavcem nudi ustrezna podpora z usposabljanjem in dejavnostmi za krepitev znanj in spretnosti. EESO Komisijo tudi poziva, naj še naprej tesno sodeluje z državami članicami pri iskanju orodij in rešitev za odpravo ovir in pospešitev pravnih postopkov za prenos lastništva podjetja po zaprtju na zaposlene prek delavskih zadrug ali drugih oblik podjetij socialnega gospodarstva v lasti delavcev. |
| --- | --- |

3.3.5

3.4   Davčna politika, ki priznava naloge splošnega interesa

| 3.4.1 | Davčni okvir, v katerem delujejo subjekti socialnega gospodarstva, je razdrobljen in ga v veliki meri določajo države članice. EESO pozdravlja dejstvo, da akcijski načrt opozarja na potrebo po posebni obdavčitvi socialnega gospodarstva, in ugotavlja, da je do zdaj le malo držav članic razvilo poseben in skladen davčni okvir za socialna podjetja. |
| --- | --- |

3.4.1

| 3.4.2 | Davčno usklajevanje, ki bi temeljilo na primerih najboljših praks v državah članicah, bi bilo koristno in zaželeno, zlasti pri določenih oprostitvah davka za zadržane dobičke, znižanju stopenj DDV, znižanju ali oprostitvi stroškov socialnega zavarovanja in znižanju davkov pri donacijah. |
| --- | --- |

3.4.2

| 3.4.3 | EESO pozdravlja, da se v akcijskem načrtu za socialno gospodarstvo predlaga objava smernic, v katerih bo pojasnjena davčna obravnava čezmejnih donacij za družbeno koristne pobude, in posebne študije o človekoljubnih donacijah v EU; v zvezi s tem EESO meni, da bi morale te smernice vključevati priporočila za države članice o tem, kako prepoznati, kdaj so nacionalne družbeno koristne organizacije primerljive z organizacijami s sedežem v drugi državi EU. |
| --- | --- |

3.4.3

| 3.4.4 | Pomembno je tudi, da akcijski načrt za socialno gospodarstvo postane strateško orodje za konkretne ukrepe v korist subjektov socialnega gospodarstva in lokalnih skupnosti, ki jih spremljajo davčne politike v skladu z zastavljenimi socialnimi cilji. |
| --- | --- |

3.4.4

V Bruslju, 18. maja 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  UL C 318, 23.12.2009, str. 22.

1

(2)  UL C 155, 30.4.2021, str. 20.

2

(3)  UL C 194, 12.5.2022, str. 39.

3

(4)  Direktiva 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju in razveljavitvi Direktive 2004/18/ES (UL L 94, 28.3.2014, str. 65).

4

(5)  UL C 345, 13.10.2017, str. 45.

5

---

| 26.8.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 323/43 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 323/43

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Strategija EU za standardizacijo – Določitev globalnih standardov v podporo odpornemu, zelenemu in digitalnemu enotnemu trgu EU

(COM(2022) 31 final)

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1025/2012 glede odločitev evropskih organizacij za standardizacijo v zvezi z evropskimi standardi in evropskimi standardizacijskimi dokumenti

(COM(2022) 32 final – 2022/0021(COD))

(2022/C 323/08)

| Poročevalka: | Sandra PARTHIE |
| --- | --- |

Poročevalka:

Sandra PARTHIE

| Zaprosila | a) | Evropska komisija, 2. 5. 2022 |
| --- | --- | --- |

Zaprosila

a)

Evropska komisija, 2. 5. 2022

| b) | Evropski parlament, 14. 2. 2022 |
| --- | --- |

b)

Evropski parlament, 14. 2. 2022

| c) | Svet, 17. 2. 2022 |
| --- | --- |

c)

Svet, 17. 2. 2022

Pravna podlaga

| a) | člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| --- | --- |

a)

člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

| b) | člen 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| --- | --- |

b)

člen 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

5. 5. 2022

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

18. 5. 2022

Plenarno zasedanje št.

569

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

186/1/3

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) pozdravlja sporočilo Evropske komisije o prihodnosti standardizacije EU v svetovnem okviru. Komisija v predlogu ustrezno upošteva razvoj mednarodnih standardov in se odziva na spremembe. EESO pozdravlja revizijo upravljanja v zvezi s členom 10 Uredbe (EU) št. 1025/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1). Pri upravljanju evropskih organizacij za standardizacijo je treba poskrbeti za pregledno, odprto, vključujočo in pravično udeležbo vseh ustreznih akterjev na trgu, potrošnikov, socialnih in okoljskih deležnikov, sindikatov, MSP in velikih podjetij. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Za široko družbeno soglasje je bistven vključujoč in uravnotežen pristop, ki bo v celoti omogočal udeležbo vsem zainteresiranim in vpletenim deležnikom. Na ravni EU in držav članic se politike in organizacije za standardizacijo medsebojno podpirajo z oblikovanjem okvirnih pogojev. Zahteva, da mora biti evropska strategija za standardizacijo vključujoča, je prvi tak primer v svetovnem merilu in jo je vredno okrepiti. Pomanjkanje vključevanja na mednarodni ravni, ki bi moralo biti temelj mednarodne standardizacije, je razlog za zaskrbljenost. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESO skrbi, da je standardizacija v drugih regijah sveta postala orodje industrijske politike ali geopolitični instrument. Evropska unija mora biti pripravljena prilagoditi svoj pristop, da bi ohranila in povečala konkurenčnost evropskih podjetij ter varstvo potrošnikov. EESO zato pozdravlja predlaganih 22 ukrepov, med njimi vzpostavitev foruma na visoki ravni za boljše usklajevanje interesov deležnikov, vzpostavitev funkcije direktorja za standardizacijo, poziv k reformi upravljanja v evropskih organizacijah za standardizacijo, določitev prednostnih nalog na področju standardizacije za dvojni zeleni in digitalni prehod ter pospeševanje postopkov standardizacije. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | S tesnejšim sodelovanjem med vladami/politiko, industrijo in deležniki je treba povezati „pristop od spodaj navzgor“ na področju tržno usmerjenih standardov in politično-strateški „pristop od zgoraj navzdol“, da bi tako razvili skupne evropske strategije in utrdili demokratične vrednote. Zato je treba poskrbeti za stalno izmenjavo med Evropsko komisijo, evropskimi organizacijami za standardizacijo, nacionalnimi organi za standardizacijo, industrijo in deležniki civilne družbe. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESO podpira poziv evropskim organizacijam za standardizacijo, naj posodobijo svoje upravljanje, da bi v celoti zastopale evropski javni interes in demokratične vrednote ter interese MSP, okoljskih in socialnih deležnikov, sindikatov, civilne družbe in uporabnikov ter olajšale dostop do standardov. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | V evropski strategiji za standardizacijo je navedenih več pobud za usposabljanje in izobraževanje, ki so namenjene raziskovalcem, mladim strokovnjakom in strokovnim delavcem ter katerih cilj je spodbujati razvoj znanj in spretnosti na področju standardizacije. EESO meni, da so ti predlogi ključnega pomena, zlasti za MSP in mikropodjetja. Odločno podpira njihovo hitro in razširjeno uvedbo, da bi vzpostavili okvir za naložbe v talente. Poudarja, da morajo evropski in nacionalni organi povečati finančna sredstva za vse, ki sodelujejo pri standardizaciji, kot so sindikati, organizacije civilne družbe in podjetja, da bi izboljšali njihove zmožnosti za sodelovanje pri standardizacijskem delu. |
| --- | --- |

1.6

2.   Ozadje predlogov Komisije

| 2.1 | Standardi so bistvo enotnega trga EU. V zadnjih 30 letih je evropski standardizacijski sistem zagotovil več kot 3 600 harmoniziranih standardov, ki podjetjem omogočajo dokazovanje skladnosti s pravom EU. Evropski standardi so prinesli velike koristi, saj so poskrbeli za enake konkurenčne pogoje za podjetja na enotnem trgu in povečali zaupanje potrošnikov. Njihovo vsebino opredeljujejo tehnični odbori, v katerih ima država pravico sodelovati, vendar nima daljnosežnih pravic posredovanja. V nekaterih državah članicah EU obstajajo dodatni predpisi za obravnavo projektov javnega interesa. Harmonizirani standardi so del prava EU (2), zato morajo biti oblikovani v skladu z demokratičnimi načeli. Pri njihovem oblikovanju morajo sodelovati vsi deležniki (med njimi civilna družba, potrošniške, socialne, okoljske in sindikalne organizacije ter MSP), da bi tako zagotovili uravnotežen postopek odločanja v nacionalnih, evropskih (in mednarodnih) organizacijah za standardizacijo. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Evropska standardizacija deluje v vse bolj konkurenčnih svetovnih razmerah. Evropska konkurenčnost, tehnološka suverenost, zmožnost zmanjševanja odvisnosti in zaščita vrednot EU, vključno z našimi socialnimi ter okoljskimi ambicijami, bodo odvisne od tega, kako uspešni bodo evropski akterji pri standardizaciji na mednarodni ravni. Za to so potrebni viri/strokovno znanje evropskih deležnikov, sicer Evropa ne bo mogla ohraniti vodilne vloge na področju mednarodne standardizacije. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Ambicij EU v zvezi s podnebno nevtralnim, odpornim in krožnim gospodarstvom ni mogoče uresničiti brez evropskih standardov. Da bi EU ostala določevalka standardov v svetovnem merilu, mora pomembno prispevati k dejavnostim standardizacije ter voditi delo v ključnih mednarodnih institucijah in forumih. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Komisija v strategiji za standardizacijo (3) predstavlja svoj pristop k standardom na enotnem trgu in na svetovni ravni. Strategiji so priloženi predlog za spremembo uredbe o standardizaciji (4), poročilo o njenem izvajanju (5) in letni program dela Unije za evropsko standardizacijo za leto 2022 (6). Cilj strategije je okrepiti svetovno konkurenčnost EU in tako omogočiti odporno, zeleno in digitalno gospodarstvo ter v uporabo tehnologije vključiti demokratične vrednote. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Evropski standardizacijski sistem pogosto ne uspe pravočasno zagotoviti rezultatov na področju novih in nastajajočih tehnologij ter tako izgubi pomembno prednost prvega na trgu, ki ga prinaša standardizacija. V tej strategiji je predlagan niz ukrepov, s pomočjo katerih bi standardi ponovno postali temelj odpornega, zelenega in digitalnega enotnega trga EU ter okrepili globalno vlogo evropskega standardizacijskega sistema. Na ravni EU in držav članic se politike in organizacije za standardizacijo medsebojno podpirajo z oblikovanjem okvirnih pogojev. To sodelovanje se je izkazalo za uspešno in je bilo podlaga za gospodarski uspeh in dostop evropskih podjetij na mednarodni trg. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Komisija predlaga tudi spremembo (7) uredbe (EU) št. 1025/2012 o standardizaciji, da se izboljša upravljanje evropskega standardizacijskega sistema. Medtem ko naj bi evropski sistem ostal odprt, pregleden, vključujoč in nepristranski, predlog določa, da bi morali zahteve glede standardizacije, ki jih Komisija naslovi na evropske organizacije za standardizacijo, obravnavati nacionalni organi za standardizacijo. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Komisija je v skladu z Uredbo (EU) št. 1025/2012 objavila sporočilo, v katerem je določila letni delovni program EU za evropsko standardizacijo za leto 2022. V tem programu so opisani ukrepi, ki jih Komisija namerava začeti izvajati v letu 2022, da bi povečala odprtost, preglednost in vključenost evropskega standardizacijskega sistema. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Komisija v skladu s členom 24(3) Uredbe (EU) št. 1025/2012 vsakih pet let poroča o njenem izvajanju. Tako je predstavila drugo poročilo (8), ki je zajemalo predvsem obdobje 2016–2020 z nekaterimi posodobljenimi dejstvi in številkami do leta 2021. Kaže, da se je evropski standardizacijski sistem v nekaterih vidikih izboljšal, npr. v zvezi z novimi orodji informacijske tehnologije, vendar so na drugih področjih še vedno možne izboljšave. To velja zlasti za vključevanje, vlogo nacionalnih organov za standardizacijo v evropskem standardizacijskem sistemu in čas za posredovanje harmoniziranih standardov Komisiji. |
| --- | --- |

2.8

3.   Splošne ugotovitve

| 3.1 | EESO pozdravlja sporočilo Komisije o prihodnosti standardizacije EU v svetovnem okviru. Komisija v predlogu ustrezno upošteva razvoj mednarodnih standardov in se odziva na spremembe, ki so se zgodile. Cilj predloga je zagotoviti močan evropski glas in zaščititi evropske interese v postopkih in strukturah določanja standardov. Če bo Evropa pravilno izkoristila zagon dvojnega prehoda, lahko postane „prva na trgu“ na področju zelene in digitalne standardizacije. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EESO pozdravlja revizijo upravljanja v zvezi s členom 10 Uredbe (EU) št. 1025/2012. Pri upravljanju evropskih organizacij za standardizacijo je treba upoštevati pregledno, odprto, vključujočo in pravično udeležbo vseh ustreznih evropskih akterjev na trgu, potrošnikov, socialnih in okoljskih deležnikov, sindikatov, MSP in velikih podjetij. Poskrbeti je treba za ustrezen obseg standardizacije, pri čemer se je treba izogniti spodkopavanju demokratično podprtih zakonodajnih postopkov in pretiranim zahtevam po standardizaciji. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Tradicionalno je standarde razvijala industrija. Za široko družbeno soglasje je bistven uravnotežen pristop, ki bo v celoti omogočal sodelovanje vseh zainteresiranih in vpletenih deležnikov. Na ravni EU in držav članic se politike in organizacije za standardizacijo medsebojno podpirajo z oblikovanjem okvirnih pogojev. Zahteva, da mora biti evropska strategija za standardizacijo vključujoča, je prvi tak primer v svetovnem merilu in jo je vredno okrepiti. Pomanjkanje vključevanja, ki bi moralo biti temelj mednarodne standardizacije, na mednarodni ravni je razlog za zaskrbljenost. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EESO želi opozoriti na koristi novega zakonodajnega okvira Evropske komisije pri uporabi harmoniziranih standardov za uresničitev regulativnih zahtev. Poudariti želi, da namen standardov ni prenesti regulativne pristojnosti na zasebni sektor. Evropske organizacije in mednarodni organi za standardizacijo ne bi smeli obravnavati socialno-političnih vidikov, ki sodijo med pristojnosti socialnih partnerjev in/ali regulatorja. EESO poudarja, da je treba zlasti pri standardizaciji storitev skrbno preučiti demokratično legitimnost. Vsebina in kompleksnost storitev sta zelo raznoliki, saj na primer segata od poštnih storitev do zapletenih intelektualnih storitev, česar medsektorski standardi ne morejo ustrezno upoštevati. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EESO skrbi, da je standardizacija v drugih regijah sveta postala orodje industrijske politike ali geopolitični instrument. Evropska unija mora biti pripravljena prilagoditi svoj pristop, da bi ohranila in povečala konkurenčnost evropskih podjetij ter varstvo potrošnikov. EESO zato pozdravlja predlaganih 22 ukrepov, med njimi vzpostavitev foruma na visoki ravni za boljše usklajevanje interesov deležnikov, vzpostavitev funkcije direktorja za standardizacijo, poziv k reformi upravljanja v evropskih organizacijah za standardizacijo, določitev prednostnih nalog na področju standardizacije za dvojni zeleni in digitalni prehod ter pospeševanje postopkov standardizacije. S temi ukrepi bi bilo treba okrepiti evropski in mednarodni standardizacijski sistem. |
| --- | --- |

3.5

4.   Posebne ugotovitve

| 4.1 | Standardi ustvarjajo trge. EESO meni, da sta evropski enotni trg in omogočanje dostopa tretjim stranem do tega trga tudi strateška prednost. Da bi poskrbeli za interoperabilnost proizvodov in storitev po vsem svetu ter v različnih gospodarskih in družbenih sistemih, moramo ohraniti temeljno načelo „en standard, en preskus – sprejet povsod“. Zagotoviti je treba, da postopki standardizacije, ki jih vodijo gospodarski interesi ali politični interesi tretjih strani, ne prevladajo nad demokratično sprejeto zakonodajo. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | EESO meni, da morajo mednarodni standardi, zlasti ko so preneseni v evropske, upoštevati evropske socialne vrednote, zato mora biti mednarodni standardizacijski sistem resnično vključujoč. V zvezi s tem EESO poziva k doslednejšemu izvajanju dunajskega (9) in frankfurtskega (10) sporazuma, ki so ju sklenili organi za standardizacijo in katerih cilj je preprečiti, da bi evropski standardi konkurirali mednarodnim standardom ali bili celo v nasprotju z njimi. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Ključna dejavnika uspeha sta izvajanje obstoječih zavez o standardizaciji v trgovinskih sporazumih EU ter sodelovanje na področju standardizacije s podobno mislečimi partnerji na strateških področjih in v mednarodnih organizacijah za standardizacijo. EESO meni, da bi bilo treba dialog z ZDA okrepiti prek Sveta za trgovino in tehnologijo ter da so digitalna partnerstva z Japonsko, Singapurjem in Južno Korejo ter drugimi državami s podobno usmeritvijo koristna. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | S tesnejšim sodelovanjem med vladami/politiko, industrijo in drugimi deležniki je treba povezati „pristop od spodaj navzgor“ na področju tržno usmerjenih standardov in politično-strateški „pristop od zgoraj navzdol“, da bi tako razvili skupne evropske strategije. Zato je treba poskrbeti za stalno izmenjavo med Evropsko komisijo, evropskimi organizacijami za standardizacijo, nacionalnimi organi za standardizacijo in industrijo. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | EESO podpira poziv evropskim organizacijam za standardizacijo in njihovim članicam, naj posodobijo svoje upravljanje, da bi v celoti zastopale javni interes in interese MSP, okoljskih in socialnih deležnikov, sindikatov, civilne družbe in uporabnikov ter olajšale dostop do standardov. Vendar ta posodobitev ne sme ohromiti standardizacijskega dela, ki je v teku, ali povzročati zamud pri dajanju proizvodov na trg. Ali naj bi bili standardi na voljo brezplačno, je treba razpravljati z vsemi udeleženci na trgu. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | EESO želi poudariti, da standardi ne urejajo le tehničnega vidika proizvoda, temveč lahko vplivajo tudi na ljudi. Zato poziva Evropsko komisijo, naj natančneje opredeli, na kakšen način naj bodo države članice EU odgovorne za to, da bodo lahko združenja civilne družbe dejavno sodelovala pri dejavnostih standardizacije. EESO poziva Evropsko komisijo, naj poskrbi za dodatne ukrepe finančne podpore MSP in družbenim akterjem (kot so potrošniške organizacije) z manj sredstvi, da bodo lahko sodelovali v postopkih standardizacije, s čimer bi dosegli uravnoteženo zastopanost. Ti namreč nudijo najrazličnejše neodvisno strokovno znanje in izkušnje, pomembne za postopke standardizacije. EESO opozarja tudi, da lahko neuporaba standardov kljub njihovi prostovoljni naravi povzroči resne negativne učinke, med drugimi težave v zvezi z odgovornostjo in skladnostjo. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | EESO ocenjuje kot pomembno, da vsi deležniki, evropske organizacije za standardizacijo in drugi partnerji sodelujejo pri takojšnji obravnavi opredeljenih nujnih potreb po standardizaciji, kot so proizvodnja cepiv in zdravil proti COVID-19, recikliranje kritičnih surovin, vrednostna veriga čistega vodika, nizkoogljični cement, certificiranje čipov in podatkovni standardi. EESO zato poziva Komisijo, naj se pred opredelitvijo prednostnih nalog standardizacije posvetuje z državami članicami EU in deležniki, da ne bi zanemarili pomembnih standardov. Na ta način zaradi novih ciljev ne bi bilo prekinjeno tekoče delo na področju standardizacije. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | EESO v celoti podpira pospešitev postopkov določanja standardov in predlaga vključitev pravnega preverjanja standardov na ravni tehničnih odborov in tesno sodelovanje s svetovalci za harmonizirane standarde v tej fazi postopka. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | EESO opozarja, da predlagani pregled obstoječih standardov z ozirom na cilje evropskega zelenega dogovora in dvojnega prehoda ne sme privesti do obsežnega preoblikovanja standardov, saj bi to upočasnilo razvoj prepotrebnih novih standardov. Za takšen pregled bodo potrebni viri, ki bi jih morali zagotoviti ne le veliki industrijski sektorji, temveč tudi nacionalni organi, raziskovalni inštituti ter okoljski in socialni deležniki, med njimi sindikati. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | V zvezi s tem EESO poudarja možnost uporabe enakovrednih alternativnih rešitev. Ta koncept je izjemno pomemben, zlasti pri inovacijah, in ga je treba okrepiti in uveljavljati ter o njem bolje obveščati, da ne bi zaradi morebitnih odškodninskih zahtevkov zavrli inovacij. EESO želi pri tem poudariti, da se te rešitve ne bi smele uporabljati na področju zdravja in varnosti. Enakovredne alternativne rešitve bi bilo treba upoštevati tudi pri javnih naročilih, in sicer kot orodje za sprejemanje standardov. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | EESO podpira predlog za vzpostavitev foruma na visoki ravni, ki bo Komisiji pomagal predvidevati prihodnje prednostne naloge glede standardizacije ter sodelovati z Evropskim parlamentom in Svetom za politično usklajevanje v zvezi s temi nalogami. Vendar je v tem forumu bistveno poskrbeti za udeležbo industrije in ustreznih deležnikov ter skladnost z delom industrijskega foruma EU in industrijskih zavezništev. EESO hkrati poziva Komisijo, naj pojasni razmerje med predlaganim vozliščem odličnosti za standarde in drugimi forumi. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | V strategiji je navedenih več pobud za usposabljanje in izobraževanje, ki so namenjene raziskovalcem, mladim strokovnjakom in strokovnim delavcem ter katerih namen je spodbujati razvoj znanj in spretnosti na področju standardizacije. Te vključujejo platformo za spodbujanje standardizacije, „univerzitetne dni za standardizacijo“, razširjanje ustreznega gradiva prek platforme EU Academy in financiranje projektov standardizacije v tujini. EESO meni, da so ti predlogi ključnega pomena, zlasti za MSP in mikropodjetja. Odločno podpira njihovo hitro in razširjeno uvajanje, da bi vzpostavili okvir za naložbe v talente. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | EESO zlasti spodbuja mednarodno sodelovanje na področju standardov EU z uporabo programov in skladov EU (kot sta Instrument za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje – Globalna Evropa in Obzorje Evropa) ter podpira sodelovanje deležnikov v dejavnostih mednarodne standardizacije v tujini (MSP, civilna družba, akademiki), npr. v Afriki, saj bi bila to pozitivna pobuda za uravnoteženje vpliva dejavnosti drugih regij na afriški celini. Krepitev standardizacije bi morala postati ključni element evropske pobude Global Gateway. |
| --- | --- |

4.13

V Bruslju, 18. maja 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Uredba (EU) št. 1025/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o evropski standardizaciji, spremembi direktiv Sveta 89/686/EGS in 93/15/EGS ter direktiv 94/9/ES, 94/25/ES, 95/16/ES, 97/23/ES, 98/34/ES, 2004/22/ES, 2007/23/ES, 2009/23/ES in 2009/105/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Sklepa Sveta 87/95/EGS in Sklepa št. 1673/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 316, 14.11.2012, str. 12).

1

(2)  Glej sporočilo Komisije št. (2018) 764.

2

(3)  COM(2022) 31.

3

(4)  COM(2022) 32.

4

(5)  COM(2022) 30.

5

(6)  UL C 66, 8.2.2022, str. 1.

6

(7)  COM(2022) 32.

7

(8)  COM(2022) 30.

8

(9)  https://isotc.iso.org/livelink/livelink/fetch/2000/2122/3146825/4229629/4230450/4230458/01__Agreement_on_Technical_ Cooperation_between_ISO_and_CEN_(Vienna_Agreement).pdf?nodeid=4230688&vernum=-2

9

(10)  http://www.iec.ch/about/globalreach/partners/pdf/IEC-CENELEC_Frankfurt_Agreement%7B2016%7D.pdf

10

---

| 26.8.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 323/48 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 323/48

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Naslednja generacija virov lastnih sredstev za proračun EU

(COM(2021) 566 final)

Predlog uredbe Sveta o spremembi Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 o določitvi večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027

(COM(2021) 569 final – 2021/0429 (APP))

Predlog sklepa Sveta o spremembi Sklepa (EU, Euratom) 2020/2053 o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije

(COM(2021) 570 final – 2021/0430 (CNS))

(2022/C 323/09)

| Poročevalec: | Philip VON BROCKDORFF |
| --- | --- |
| Soporočevalec: | Antonio GARCÍA DEL RIEGO |

Poročevalec:

Philip VON BROCKDORFF

Soporočevalec:

Antonio GARCÍA DEL RIEGO

| Zaprosilo | Evropska komisija, 1. 3. 2022 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | Člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 6. 5. 2022 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 18. 5. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 569 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 144/2/7 |

Zaprosilo

Evropska komisija, 1. 3. 2022

Pravna podlaga

Člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

6. 5. 2022

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

18. 5. 2022

Plenarno zasedanje št.

569

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

144/2/7

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | EESO se seznanja s splošnim mnenjem, da so za odplačilo dolgov, ki so nastali zaradi najemanja posojil v okviru evropskega instrumenta za okrevanje (NextGenerationEU), potrebni novi viri lastnih sredstev, da z odplačevanjem ne bi ogrozili proračunov drugih programov in instrumentov EU oziroma da ne bi bilo treba bistveno povečati prispevka iz naslova bruto nacionalnega dohodka (BND). Čeprav se ocenjuje, da so predlogi, ki jih je Komisija predstavila v sporočilu, nujni, bi morala ta po mnenju EESO zagotoviti, da bo novi sistem temeljil na enakosti, pravičnosti, učinkovitosti, preglednosti, enostavnosti in stabilnosti ter da bo osredotočen na konkurenčnost in solidarnost, kjer je potrebna. Zlasti je pomembno, da se po potrebi podprejo gospodinjstva in podjetja. V zvezi s tem EESO izrecno priporoča bolj usmerjene ocene učinka po posameznih državah in tudi za posamezne industrijske panoge, da se opredelijo morebitne negativne posledice za gospodinjstva in splošno konkurenčnost gospodarstva EU. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Vir lastnih sredstev, ki temelji na sistemu trgovanja z emisijami (ETS), je sicer ključen instrument za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, vendar EESO poziva Komisijo, naj poskrbi, da njegova uporaba ne bo moteča in bo stroškovno učinkovita. Seznanja se tudi z razširitvijo tega sistema na pomorski sektor, postopnim povečanjem pravic za letalstvo ter vključitvijo cestnega prometa in stavb. Po njegovem mnenju je možno, da bi se omejen del prihodkov iz ETS stekal v proračun EU, saj je to vseevropski instrument za varstvo podnebja, ki prispeva k ciljem glede podnebne nevtralnosti in krepi notranji trg. S tega vidika bi moralo biti na voljo dovolj prihodkov za podporo sektorjem, ki morajo uvesti dodatne ukrepe za boj proti podnebnim spremembam. EESO tudi ponavlja, da mora načelo „onesnaževalec plača“ veljati v vseh državah. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Glede na to, da sta sistem EU ETS in mehanizem za ogljično prilagoditev na mejah tesno povezana, bi ju bilo treba po mnenju EESO obravnavati enako. EU ETS lahko povzroči selitev virov CO2, vendar jo lahko mehanizem za ogljično prilagoditev na mejah izravna z določitvijo cene za emisije toplogrednih plinov iz uvoza. EESO sicer svari pred oblikovanjem mehanizma za ogljično prilagoditev na mejah tako, da bi bili evropski proizvajalci in druga podjetja potisnjeni v slabši konkurenčni položaj. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESO meni, da je treba ohraniti merila predvidljivosti in preglednosti, saj so lahko prihodki iz EU ETS in mehanizma za ogljično prilagoditev na mejah nestabilni. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Komisija predlaga tudi tretjo kategorijo virov lastnih sredstev, pri kateri bi države članice zagotovile nacionalni prispevek v proračun EU na podlagi deleža preostalega dobička multinacionalnih podjetij, prerazporejenega v vsako državo članico. EESO meni, da je to primerna podlaga za lastna sredstva EU, ki izpolnjuje merilo pravičnosti, saj bi podjetja plačala delež preostalega dobička ne glede na to, kje poslujejo in ustvarjajo dobiček, vendar so po njegovem mnenju v mednarodnem davčnem sistemu potrebni enaki konkurenčni pogoji, podjetja EU pa ne smejo biti v slabšem konkurenčnem položaju. EU bi morala nova pravila uvesti takrat, ko jih bodo uvedli tudi njeni večji trgovinski partnerji in konkurenčne države. Uporabljati bi jih bilo treba v skladu s harmoniziranimi opredelitvami in standardi. EESO opozarja tudi na nihanja, ki so značilna za prihodke od davka od dohodkov pravnih oseb, in na težave pri ocenjevanju prihodnjih prihodkov iz tega vira lastnih sredstev. Poleg tega se o podrobnostih izvajanja sporazuma še razpravlja. Zato je po njegovem mnenju še prezgodaj, da bi se ti novi viri prištevali med stalne vire EU, še zlasti, ker je treba upoštevati, da bodo države članice morda morale tretjim jurisdikcijam plačati delež prihodkov od davkov. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESO opozarja, da bi bili lahko na nacionalni ravni potrebni davčna reforma in/ali mehanizmi nadomestil za izravnavo kakršnega koli dodatnega davčnega bremena za gospodinjstva in podjetja. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Na koncu EESO meni, da sta za ustrezno oblikovanje in nemoteno uporabo novega sistema virov lastnih sredstev nujna tako močna politična volja za poglobitev povezovanja EU kot tudi jasen časovni načrt za prihodnost Evrope. To je še toliko pomembneje zaradi vojne v Ukrajini, zato bo treba predlog Komisije v določeni fazi morda revidirati. EESO bo nenehno preverjal in spremljal še neznane posledice te šokantne invazije za človeška življenja in materialne dobrine, da bi lahko pravočasno ocenil, kateri ukrepi bi bili najboljši. |
| --- | --- |

1.7

2.   Ozadje

| 2.1 | Evropska komisija predlaga novo generacijo virov lastnih sredstev za proračun EU in v ta namen tri nove vire prihodkov: prvi temelji na prihodkih iz revidiranega ETS, drugi na prihodkih, ki bodo ustvarjeni s predlaganim mehanizmom EU za ogljično prilagoditev na mejah, tretji pa na deležu preostalega dobička multinacionalnih podjetij, ki se prerazporedi državam članicam EU v skladu s pred kratkim doseženim uvodnim sporazumom OECD in skupine držav G20 o prerazporeditvi pravic do obdavčitve („prvi steber“), ki ga je treba še dokončati. V obdobju od leta 2026 do leta 2030 naj bi se s temi novimi viri vsako leto ustvarilo skupaj do 17 milijard EUR prihodkov za proračun EU. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Sredstva iz teh novih virov lastnih sredstev bodo prispevala k odplačevanju zneskov, ki jih je EU zbrala za financiranje nepovratnih sredstev v okviru instrumenta NextGenerationEU. Konkretno naj bi novi ETS, kot je določeno v okviru svežnja „Pripravljeni na 55“, prispeval k financiranju Socialnega sklada za podnebje, kar je pomemben cilj predloga, ta sklad pa je namenjen podpori socialno pravičnemu prehodu in naj bi ranljivim gospodinjstvom, uporabnikom prevoza ter mikropodjetjem pomagal pri financiranju naložb v energijsko učinkovitost, nove sisteme ogrevanja in hlajenja ter čistejšo mobilnost. Po potrebi bi se iz tega sklada zagotavljala tudi začasna neposredna dohodkovna podpora. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Cilj svežnja „Pripravljeni na 55“, sprejetega julija 2021, je zmanjšati neto emisije toplogrednih plinov v EU za najmanj 55 % do leta 2030 v primerjavi z letom 1990 ter do leta 2050 doseči podnebno nevtralnost. Sveženj vključuje revizijo sistema EU ETS, ki bi v prihodnje veljal tudi za pomorski sektor in omogočal povečanje prodaje pravic za letalstvo na dražbi. Vzpostavljen bi bil tudi nov sistem za stavbe in cestni promet. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Novi ETS bi prispeval k tekočemu prehodu na razogljičeno gospodarstvo, ki hkrati skrbi za najbolj ranljive skupine v družbi. Trenutno se večina prihodkov iz prodaje pravic do emisij na dražbi steka v nacionalne proračune. S predlaganim novim sistemom bi se 25 % prihodkov iz trgovanja z emisijami steklo v proračun EU; po ocenah bi ti prihodki v obdobju 2026–2030 proračun EU v povprečju okrepili za približno 12,5 milijarde EUR na leto. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Komisija predlaga tudi mehanizem za ogljično prilagoditev na mejah, katerega namen je zmanjšati tveganje selitve virov CO2 v EU z določitvijo cene ogljika za uvoz, ki ustreza ceni, ki bi jo bilo treba plačati, če bi bilo blago proizvedeno v EU. Mehanizem se bo uporabljal za izbrano število sektorjev in je po mnenju Komisije popolnoma skladen s pravili STO. Kot je navedeno v predlogu, se bo uvajal postopoma sočasno s postopnim opuščanjem prerazporeditvene sheme v okviru ETS, ki je bila že tako zasnovana kot začasna. Za blago, uvoženo v EU, bi bilo treba plačati dajatev, ki bi odražala njegovo vsebnost ogljika – tj. emisije CO2, ki so nastale pri njegovi proizvodnji (skupna cena teh emisij je enaka ceni ogljika v EU). Po drugi strani za blago, izvoženo v druge države, ne bo popusta (ki bi odražal razliko med ceno ogljika, plačano za njegovo proizvodnjo v Evropi, in ceno ogljika na namembnem trgu). Da bi se to nadomestilo, se bo evropski industriji pomagalo pri prilagajanju na proces razogljičenja s sredstvi iz sklada za inovacije, katerega prihodki izhajajo iz prodaje 450 milijonov pravic do emisij na dražbi v obdobju 2020–2030; odvisno od cene ogljika bo morda v tem obdobju v skladu na voljo do približno 10 milijard EUR. Sklad za inovacije je ključni instrument financiranja za uresničevanje zavez EU za celotno gospodarstvo, ki jih določa Pariški sporazum, in za podporo strateški viziji Evropske komisije o podnebno nevtralni Evropi do leta 2050, kot je predvidena tudi v naložbenem načrtu za evropski zeleni dogovor. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Komisija predlaga, da se 75 % prihodkov, ustvarjenih z mehanizmom za ogljično prilagoditev na mejah, nameni za proračun EU; ti prihodki bi v obdobju 2026–2030 po ocenah v povprečju znašali približno 1 milijardo EUR letno. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | V skladu z lani doseženim dogovorom na ravni vključujočega okvira OECD/G20 za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička, katerega podrobnosti še niso določene, bi se tretji predlagani vir prihodkov ustvaril z obdavčitvijo deleža preostalega dobička največjih svetovnih multinacionalnih podjetij. To vključuje dvostebrno rešitev za obravnavanje davčnih prenosov iz ene države v drugo, oblikovanje skladnejših mednarodnih davčnih pravil in zagotovitev, da se dobiček obdavči tam, kjer poteka gospodarska dejavnost in se ustvarja vrednost. Komisija predlaga vir lastnih sredstev v višini 15 % deleža preostalih dobičkov podjetij, ki so zajeta v področje uporabe; ti preostali dobički se prerazporedijo državam članicam EU. Prerazporeditev prihodkov od davka v tretje države pa ni upoštevana. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Komisija bo v naslednjem koraku, ko bodo znane podrobnosti dogovora na ravni vključujočega okvira OECD/G20 o „prvem stebru“, pripravila direktivo EU. S tem bo dopolnila direktivo o „drugem stebru“, za katerega je pred kratkim sprejela ločen predlog (1). Če bo dogovor sprejet, bodo prihodki za proračun EU po ocenah znašali med 2,5 in 4 milijarde EUR na leto. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Da bi predlagana nova lastna sredstva vključila s svoj proračun, mora EU spremeniti pomembna zakonodajna akta. V ta namen Komisija, prvič, predlaga spremembo sklepa o virih lastnih sredstev, da se trije predlagani novi viri dodajo k sedanjim, in drugič, ciljno usmerjeno spremembo uredbe o sedanjem dolgoročnem proračunu EU za obdobje 2021–2027, znane tudi kot uredba o večletnem finančnem okviru. Ta sprememba s pravnega vidika omogoča, da se posojila na podlagi instrumenta NextGenerationEU začnejo odplačevati že v sedanjem večletnem finančnem okviru. Hkrati Komisija predlaga povišanje ustreznih zgornjih mej odhodkov v večletnem finančnem okviru za obdobje 2025–2027, da bi se upoštevali dodatni odhodki za Socialni sklad za podnebje. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Sklep o virih lastnih sredstev mora soglasno sprejeti Svet, po posvetovanju z Evropskim parlamentom. Sklep lahko začne veljati, ko ga bodo odobrile vse države EU v skladu s svojimi ustavnimi pravili. Uredbo o večletnem finančnem okviru mora ravno tako soglasno sprejeti Svet, po pridobitvi soglasja Evropskega parlamenta. |
| --- | --- |

2.10

3.   Splošne ugotovitve

| 3.1 | Nobenega dvoma ni, da je za odplačilo sredstev, ki jih je zbrala EU za financiranje nepovratnih sredstev v okviru instrumenta NextGenerationEU in Socialnega sklada za podnebje, potreben finančni model virov lastnih sredstev. Toda uresničevanje tega modela je še vedno težavno. EESO ugotavlja, da Komisija v predlogu določa vrsto pravil, na podlagi katerih bi se dodatni nacionalni prispevki držav članic stekali v proračun EU. Če bi se pojavilo ozko grlo, bi se še naprej uporabljal sedanji sistem dodeljevanja sredstev na podlagi BND. Vendar EESO ugotavlja, da namerava Komisija leta 2023 predlagati nov sveženj virov lastnih sredstev. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Po njegovem mnenju obravnavani predlog v vsakem primeru upošteva sedanji sistem pobiranja prihodkov in še naprej dovoljuje zelo veliko odvisnost od prispevkov držav članic. Vendar EESO priznava, da bi se z razširitvijo modela virov lastnih sredstev zagotovila sredstva za učinkovitejši odziv na gospodarske šoke in podporo financiranja pobud za trajnostno rast ter gospodarsko okrevanje. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Splošno gledano bi model virov lastnih sredstev okrepil proračunsko zmogljivost ekonomske in monetarne unije, po možnosti poglobil gospodarsko zbliževanje in prispeval k blaženju asimetričnih makroekonomskih šokov. Uporaba virov lastnih sredstev bi dodatno povečala učinkovitost politike, saj bi bilo financiranje strogo vezano na cilje EU, na primer na področju podnebnih sprememb in gospodarske vzdržnosti. Povezava med političnimi cilji EU in njenimi viri financiranja pri izbiri oblik virov lastnih sredstev je pomemben vidik, ki ga EESO podpira. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EESO priznava, da je iskanje virov lastnih sredstev težavna naloga in da ima lahko vsaka od možnosti, o katerih se razpravlja, specifične pomanjkljivosti (zlasti z vidika zadostnosti, stabilnosti ali učinkovitosti). Zato je, kot predlaga Komisija, nujen sistem, ki združuje različne vire lastnih sredstev, da bi se, na primer, čim bolj omejila nihanja v pritoku teh sredstev. Mešanica virov lastnih sredstev poleg tega pomaga finančno breme pravičneje porazdeliti med države članice. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EESO meni, da je učinkovito upravljanje virov lastnih sredstev ključnega pomena, vendar mora biti učinkovito in uspešno tudi upravljanje v vseh fazah na strani odhodkov. To zlasti velja za odhodke v okviru Socialnega sklada za podnebje (2), ki so namenjeni blaženju negativnih socialnih posledic višjih cen ogljika v prometu in pri ogrevanju stavb. EESO je glede tega že izrazil zaskrbljenost, zlasti glede dejstva, da bi utegnili biti stroški sistema trgovanja z emisijami za stavbe in promet višji od pričakovanih koristi ter bi lahko povzročili nenadzorovano rast cen. Opozoril je tudi na ogromen izziv, ki ga pomeni oblikovanje učinkovitega in pravičnega mehanizma nadomestil v EU s 27 državami članicami s pogosto zelo različnimi družbeno-gospodarskimi in podnebnimi razmerami. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EESO ugotavlja, da države članice prihodke iz prodaje pravic do emisij na dražbi trenutno uporabljajo za podnebne ukrepe in za spodbuditev naložb v sektorjih, ki trgujejo z emisijami, kar je pospešilo njihovo zmanjševanje. Ker pa se bo del prihodkov iz ETS uporabil za odplačilo nepovratnih sredstev v okviru instrumenta NextGenerationEU, EESO svari pred morebitnimi finančnimi omejitvami, ki bi zmanjšale dodatno podporo evropskemu gospodarstvu in prebivalstvu med prehodom na ogljično nevtralnost. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | EESO pozdravlja sklad za inovacije in njegov cilj pomagati podjetjem pri naložbah v čisto energijo in čisto industrijo, vendar je že izrazil dvom, ali bo ta sklad ohranil in izboljšal konkurenčni položaj industrije EU. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | EESO se sicer na splošno strinja s tremi novimi viri prihodkov, ki jih predlaga Komisija, vendar svari pred učinki, ki bi jih dodatni prihodki lahko imeli za gospodinjstva in podjetja. Zato bo morda nujno, da dodatno davčno breme spremlja davčna reforma ali mehanizmi nadomestil na nacionalni ravni. Poleg tega EESO svari pred posledicami višjih cen energije za gospodinjstva in podjetja, ki jih povzroča vojna v Ukrajini. Ti dodatni stroški ter njihove socialne in gospodarske posledice bi lahko ovirali izvajanje predloga Komisije. Zaradi vojne v Ukrajini je to še toliko pomembneje, zato bo treba predlog Komisije v določeni fazi morda revidirati. EESO bo zato nenehno preverjal in spremljal še neznane posledice te šokantne invazije za človeška življenja in materialne dobrine, da bo lahko pravočasno ocenil, kateri ukrepi bi bili najboljši. |
| --- | --- |

3.8

4.   Posebne ugotovitve

| 4.1 | EESO se sicer strinja, da so za uspešno odplačilo zbranih sredstev v okviru instrumenta NextGenerationEU potrebni viri financiranja, vendar morajo biti stabilni, socialno pravični in prijazni do podjetij. Stabilnost je absolutno nujna; enako velja za enostavnost in varnost. Natančneje povedano, zagotoviti bi bilo treba, da bodo uvedeni sistemi, zlasti ETS in mehanizem za ogljično prilagoditev na mejah, odporni na gospodarske šoke. Izogniti se je treba dodatnemu bremenu za gospodinjstva in podjetja; EESO bo pozneje razsodil, kako bi viri financiranja lahko vplivali nanje. V zvezi s tem priporoča bolj usmerjene ocene učinka po posameznih državah in tudi za posamezne industrijske panoge, da se opredelijo morebitne negativne posledice za gospodinjstva in splošno konkurenčnost podjetij EU. Pomembna bi bila tudi ocena sredstev, ki so bila izplačana v okviru NextGenerationEU. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Čeprav se EESO strinja, da države članice v skladu z davčno reformo OECD delež preostalega prihodka od davka kot vir lastnih sredstev prenesejo na Komisijo, pa ta prenos gospodinjstvom ali podjetjem ne bi smel povzročiti novih bremen. Priporoča, naj prenos po potrebi spremlja davčna reforma na drugih ravneh, katere cilj bi bil, da se gospodinjstev in podjetij ne obremeni z dodatnimi dajatvami. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | EESO meni, da je uvodni mednarodni dogovor o davku od dohodkov pravnih oseb v okviru OECD prelomni dosežek v prizadevanjih, da bi bila globalna podjetja obdavčena tam, kjer izvajajo gospodarsko dejavnosti in ustvarjajo vrednost. Meni tudi, da lahko nova pravila v mednarodnem davčnem sistemu zagotovijo stabilnost in skladnost, vendar hkrati opozarja, da bi bilo treba v tem sistemu vedno ohranjati enake konkurenčne pogoje. EU bi morala nova pravila uvesti takrat, ko jih bodo uvedli tudi njeni večji trgovinski partnerji in konkurenčne države. Uporabljati bi jih bilo treba v skladu s harmoniziranimi opredelitvami in standardi. EESO opozarja tudi na nihanja, ki so značilna za prihodke od davka od dohodkov pravnih oseb, in na težave pri ocenjevanju prihodnjih prihodkov iz tega vira lastnih sredstev. Poleg tega se o podrobnostih izvajanja sporazuma še razpravlja. Zato je po njegovem mnenju še prezgodaj, da bi se ti novi viri prištevali med stalne vire EU, še zlasti, ker je treba upoštevati, da bodo države članice morda morale tretjim jurisdikcijam plačati delež prihodkov od davkov. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Po mnenju EESO je predlog, da se prihodki iz ETS, ki so v bistvu nacionalni vir, spremenijo v lasten vir, pogumen. Vendar izraža zaskrbljenost, da ta predlog ne bo prisilil onesnaževalce k plačilu in tako ne bo privedel do korenitega zmanjšanja onesnaževanja; EESO meni, da bi moralo načelo „onesnaževalec plača“ enako veljati v vseh državah članicah. Pri tem ostaja izziv, kako takšne prihodke znova vložiti tako, da bodo koristili skupnostim. Poleg tega je treba učinek tega predloga na sektorje, kot je trg nepremičnin, oceniti po posameznih državah ali regijah, saj se pravila načrtovanja pogosto razlikujejo in bi stroški energijske učinkovitosti lahko privedli do višjih cen nepremičnin. EESO pozdravlja začasni solidarnostni mehanizem za prilagoditev, ki bo pomagal zagotavljati pravičen prispevek vseh držav članic k lastnim sredstvom, z zgornjo in spodnjo mejo za prispevek po ključu BND. S tem se bo preprečilo, da bi nekatere države članice v obdobju prehoda na bolj trajnostna gospodarstva nesorazmerno prispevale v proračun EU v primerjavi z velikostjo svojega gospodarstva. EESO po drugi strani izraža zaskrbljenost, da bo Socialni sklad za podnebje, če se bo shema ETS izvajala samo deloma, ogrožen, in opozarja na tveganje, da bodo države članice tako dobile izgovor, da za nepriljubljene ukrepe krivijo Evropo. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Meni tudi, da je treba s predlaganimi novimi viri lastnih sredstev podpreti politične cilje EU, zlasti v zvezi z enotnim trgom, konkurenčnostjo in trajnostno rastjo, ter prispevati k večji blaginji državljanov EU. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Še ena pomembna naloga je pravična porazdelitev finančnega bremena predlogov med države članice. EESO opozarja na strukturne razlike med njimi in na dejstvo, da vsak predlog nanje vpliva različno. Pozdravlja, da bodo sredstva iz Socialnega sklada za podnebje dodeljena na nacionalni ravni na podlagi relativne blaginje posameznih držav in regij. Pravično uresničevanje predlogov v celotni EU pa je absolutno nujno. Enako pomembno je, da izračun, prenos in nadzor novih virov lastnih sredstev Evropski komisiji, drugim institucijam Unije ali nacionalnim upravam ne povzročijo pretiranega upravnega bremena. |
| --- | --- |

4.6

V Bruslju, 18. maja 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Predlog direktive Sveta o zagotavljanju globalne minimalne davčne stopnje za mednarodne skupine v Uniji (COM(2021) 823 final).

1

(2)  UL C 152, 6.4.2022, str. 158.

2

---

| 26.8.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 323/54 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 323/54

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o osmem kohezijskem poročilu: Kohezija v Evropi do leta 2050

(COM(2022) 34 final)

(2022/C 323/10)

| Poročevalec: | Krzysztof Stanisław BALON |
| --- | --- |
| Soporočevalec: | Gonçalo LOBO XAVIER |

Poročevalec:

Krzysztof Stanisław BALON

Soporočevalec:

Gonçalo LOBO XAVIER

| Zaprosilo | Evropska komisija, 2. 5. 2022 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | Člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 6. 5. 2022 |
| Datum sprejetja na plenarnem zasedanju | 19. 5. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 569 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 132/0/1 |

Zaprosilo

Evropska komisija, 2. 5. 2022

Pravna podlaga

Člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

6. 5. 2022

Datum sprejetja na plenarnem zasedanju

19. 5. 2022

Plenarno zasedanje št.

569

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

132/0/1

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) poudarja, da je socialna, ekonomska in teritorialna kohezija cilj, ki je zapisan v Pogodbi o delovanju Evropske unije (PDEU), in da bo njegova uresničitev dolgoročno gledano ključna za podnebno nevtralnost naše celine do leta 2050. Največji izziv v kratko- in srednjeročnem obdobju, tudi za kohezijsko politiko, pa je ruska agresija na Ukrajino, ki je v resnici hkrati dejanje agresije zoper Evropsko unijo. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Glede na to, da je Ukrajina zaprosila za članstvo v EU in da ukrajinska civilna družba odločno podpira čim hitrejše evropsko povezovanje, se EESO zavzema za čim hitrejši pristop te države k EU in poziva, naj se kohezijska politika in njeni instrumenti financiranja v prihodnjih letih ustrezno prilagodijo, da bo mogoče obvladati izzive, ki jih bo prinesla obnova te države po vojni. V ta namen EESO predlaga hitro vzpostavitev ločenega sklada Evropske unije za obnovo in razvoj Ukrajine. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Hkrati poziva države članice in regije EU ter organizacije civilne družbe, naj čim hitreje in čim učinkoviteje izkoristijo možnosti za podporo ukrajinskim beguncem, ki izhajajo iz predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o kohezijskem ukrepu za begunce v Evropi (CARE), ki ga je 8. marca 2022 objavila Evropska komisija (1), v povezavi z revizijo uredbe REACT-EU, ki jo je Komisija predlagala 23. marca 2022 (2). To podporo bi morale razdeljevati predvsem organizacije civilne družbe, vključno s specializiranimi nevladnimi organizacijami. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Naslednji pomemben izziv je obvladovanje posledic sedanje pandemične krize. V kohezijski politiki je treba predvsem upoštevati, da je pandemija na splošno bolj prizadela manj razvite regije in prikrajšane družbene skupine. To stanje upravičuje „pozitivno diskriminacijo“ pri sprejemanju odločitev o naložbah in razdeljevanju sredstev Evropske unije. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESO se strinja s sklepi iz poglavja 5 sporočila, zlasti glede boja proti revščini in socialni izključenosti v okviru podnebne politike, povečanja naložb v izobraževanje, raziskave in inovacije, učinkovitega odzivanja na demografske spremembe, krepitve čezmejnega sodelovanja, tudi na področju infrastrukture, zagotavljanja univerzalnega dostopa do storitev splošnega pomena tudi na podeželju, enostavnejšega in prožnega upravljanja skladov ter doslednega spoštovanja načela partnerstva, zlasti v odnosih z organizirano civilno družbo. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESO se zavzema za previdno uporabo načela dodatnosti in uporabo predhodne pogojenosti tako, da regije, ki nimajo alternativnih virov financiranja, ne bodo diskriminirane; ekonomska in socialna konvergenca bi morali pomeniti enačenje z najboljšim. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Po mnenju EESO je za okrepitev zastavljenih ciljev na področju kohezije potreben nov pristop k fiskalni politiki, ki ga je treba spodbujati na evropski ravni. V ta namen je treba podpirati fiskalno politiko, katere cilj bi bil odpraviti sedanje tekmovanje med državami v Evropi. Sicer lahko razlike med fiskalnimi politikami držav članic povečajo tveganje za nastanek „Evrope dveh hitrosti“. Poleg tega je potrebna temeljita reforma fiskalnih pravil, ki bo osredotočena na vzdržnost javnega dolga držav, mehanizme evropskega gospodarskega upravljanja in pravičnejše ter bolj progresivno pobiranje davkov v Evropi. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Pandemična kriza je pokazala, da mora teritorialno, ekonomsko in socialno kohezijo spremljati politična kohezija. V kriznih situacijah morajo imeti institucije EU večjo usklajevalno vlogo, tudi na področjih, na katerih EU v skladu s Pogodbama nima pristojnosti. To je ključnega pomena za delovanje skupnega trga ter ponovno vzpostavitev in povečanje odpornosti, pa tudi za spodbujanje evropske solidarnosti in identitete. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Kohezijsko politiko je treba izvajati tako, da se zagotovi uresničitev razvojnih in podnebnih ciljev EU, hkrati pa v celoti in dosledno upoštevati vseh 20 načel evropskega stebra socialnih pravic. Za izvajanje podnebne politike pa so nujni učinkovita uporaba sredstev iz mehanizma za pravični prehod in tudi dopolnilni ukrepi na regionalni ravni, da se – med drugim v okviru socialnega dialoga – ohranijo in zagotovijo visokokakovostna delovna mesta. Poleg tega je treba utrditi sisteme socialne zaščite kot instrumente za boj proti revščini in izključenosti ter izboljšati socialno kohezijo. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Uspeh kohezijske politike je odvisen od čim večjega vključevanja akterjev socialne ekonomije v njeno izvajanje, zlasti tistih, ki ponujajo storitve splošnega pomena, med drugim za invalide in druge socialno prikrajšane skupine, in ki v sodelovanju s stalno zaposlenimi ter prostovoljci zagotavljajo visoko raven socialnega vključevanja in pravičnosti ter podpirajo digitalni prehod in varstvo okolja. Tem akterjem je treba zagotoviti posebno finančno podporo iz evropskih skladov in ugodne možnosti za razvoj ter jih prednostno obravnavati v okviru pravil o javnem naročanju. Poleg tega je treba poenostaviti predpise, znatno zmanjšati neupravičene kontrole in opustiti birokratske zahteve v posameznih državah članicah. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Napredek na področju digitalizacije je pomemben element kohezijske politike. Digitalna preobrazba bi morala prispevati ne le k večji produktivnosti gospodarstva, temveč tudi k večji izobraženosti in večjemu udejstvovanju vseh prebivalcev v EU v družbi, tudi prikrajšanih skupin. V ta namen je treba poskrbeti za splošen dostop do širokopasovnega interneta kot brezplačne javne storitve. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | EESO poudarja, da so za učinkovito uporabo tehnologij v celotni družbi in vseh podjetjih potrebni tudi drugi deli infrastrukture; to morajo države članice upoštevati pri odločitvah o naložbah. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | EESO poziva države članice in regije EU, naj socialne partnerje in druge organizacije civilne družbe čim širše in čim bolj verodostojno vključijo v oblikovanje kohezijske politike in spremljanje njenih učinkov. Takšno vključevanje bo pomagalo pri ocenjevanju, v kolikšni meri so cilji kohezijske politike uresničeni, pri čemer se ne bi smeli opirati le na količinske kazalnike, temveč tudi na kazalnike kakovosti (merjenje razvoja in ne le rasti). Izredno pomembno je, da Evropska komisija nenehno spremlja upoštevanje načela partnerstva v državah članicah, saj dosledno in pregledno izvajanje tega načela prispeva k učinkovitejši in racionalnejši uporabi proračuna EU. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | Ne glede na udeležbo organizacij civilne družbe in EESO v kohezijskih forumih, ki se redno organizirajo, EESO predlaga, da se ob robu zasedanja Evropskega sveta vsako leto organizira tudi dogodek, ki bi bil posvečen izvajanju kohezijske politike in pri katerem bi sodelovali predstavniki socialnih partnerjev ter drugih organizacij civilne družbe. |
| --- | --- |

1.14

2.   Splošne ugotovitve

| 2.1 | EESO pozdravlja sporočilo Komisije o osmem kohezijskem poročilu: Kohezija v Evropi do leta 2050. Poročilo vsebuje prepotrebne informacije o prizadevanjih za ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo in o težavah pri njenem uresničevanju. Novi dokument je še toliko pomembnejši, ker so od objave prejšnjega – sedmega – poročila minila že več kot štiri leta. Glede na datum objave Komisija v sporočilu še ni mogla upoštevati posledic ruske agresije na Ukrajino, ki je v bistvu agresija zoper Evropsko unijo in največji izziv za kohezijsko politiko v kratko- in srednjeročnem obdobju, tako zaradi begunske krize kot tudi z vidika povojne obnove Ukrajine in njene evropske integracije. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Glede na to, da je Ukrajina že večkrat izrazila pripravljenost za pristop k Evropski uniji, in glede na odločno proevropsko naravnanost ukrajinske civilne družbe ter uradno prošnjo te države za članstvo v EU se EESO izrecno zavzema za njen čim hitrejši pristop in ustrezno prilagoditev kohezijske politike ter njenih instrumentov financiranja v prihodnjih letih, kamor sodi tudi hitra vzpostavitev ločenega sklada za obnovo in razvoj te države. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | EESO hkrati poziva države članice in regije EU ter organizacije civilne družbe, naj čim hitreje in čim učinkoviteje izkoristijo možnosti za podporo ukrajinskim beguncem, ki izhajajo iz uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o kohezijskem ukrepu za begunce v Evropi (CARE), ki jo je 8. marca 2022 predlagala Evropska komisija (3). Potrebni so ukrepi, ki bodo omogočili hitro in prilagodljivo preusmeritev prihrankov iz finančne perspektive 2014–2021 in instrumenta REACT-EU v neposredno podporo beguncem, zlasti v državah, ki mejijo na Ukrajino, ter oblikovanje posebnega sklada v ta namen, če sedanja razpoložljiva sredstva ne bi bila dovolj. V okviru instrumenta CARE bi bilo treba zagotoviti sredstva za povečanje operativnih zmogljivosti socialnih partnerjev in drugih vpletenih organizacij civilne družbe, da bodo lahko zastopali ukrajinske begunce pri vključevanju na trg dela. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | V zvezi s tem EESO izrecno pozdravlja predlog Komisije (4) o spremembi uredbe REACT-EU tako, da bi se državam, ki se soočajo z največjim številom beguncev iz Ukrajine, bodisi kot tranzitne ali cilje države, dodelil višji delež povečanega predhodnega financiranja. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Glede na dosedanja ogromna prizadevanja organizacij civilne družbe v državah članicah EU, ki mejijo na Ukrajino, za pomoč ukrajinskim beguncem, ki močno presegajo podporo javnih organov, EESO poziva države članice, naj bistveno povečajo organizacijsko in finančno podporo tem organizacijam, tudi s sredstvi Evropske unije. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Zelo pomemben izziv je tudi premostitev sedanje pandemične krize. Poročilo opozarja, da je pandemija povzročila največjo recesijo po letu 1945, zlasti v sektorjih, ki so odvisni od človeških interakcij (kot je turizem), in drastično spremenila naravo našega dela, izobraževanje in družbeno življenje, pa tudi situacijo na obmejnih območjih. Na splošno je bolj prizadela slabše razvite regije, kar je upočasnilo tempo konvergence. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Po mnenju EESO bi morala kohezijska politika zajemati vse osrednje politike, med drugim tudi fiskalno. Glede tega opaža, da sedanje razlike med fiskalnimi politikami držav članic prispevajo k „Evropi dveh hitrosti“. Davčna politika, osredotočena na kohezijo, mora odpraviti tekmovanje med 27 različnimi davčnimi sistemi držav članic, saj to mednarodnim podjetjem omogoča takšno maksimalno povečevanje dobička, da neenakosti postajajo trajne. Poleg tega je potrebna temeljita reforma fiskalnih pravil, ki bo osredotočena na vzdržnost javnega dolga držav, mehanizme evropskega gospodarskega upravljanja in pravičnejše ter bolj progresivno pobiranje davkov v Evropi. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | EESO je poleg tega zaskrbljen, da bo ponovna uvedba ključnih določb Pakta za stabilnost in rast, ki se načrtuje v letu 2023, negativno vplivala na kohezijo. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | EESO meni, da je Komisija v sporočilu izčrpno in natančno opisala izzive na področju kohezijske politike ter se strinja s sklepi iz poglavja 5. Po njegovem mnenju je zlasti pomembno: |
| --- | --- |

2.9

| 2.9.1 | obravnavati pritiske na demokracijo in njene vrednote, med drugim z razvojem participativne demokracije in aktivnim vključevanjem lokalnih akterjev, tudi iz socialne ekonomije, socialnih partnerjev in drugih organizacij civilne družbe, v načrtovanje gospodarskega in družbenega razvoja, ter v kohezijski politiki dosledno upoštevati načelo partnerstva; |
| --- | --- |

2.9.1

| 2.9.2 | razširiti mehanizem za pravični prehod, zlasti z upoštevanjem družbenih stroškov blaženja podnebnih sprememb in prilagajanja nanje, pri čemer se je treba v tesnem sodelovanju s socialnimi partnerji in drugimi organizacijami civilne družbe med drugim boriti proti revščini in socialni izključenosti; |
| --- | --- |

2.9.2

| 2.9.3 | več vlagati v znanja in spretnosti ter spodbujati ustvarjalnost in podjetniški duh ljudi skozi celo življenje, zlasti z izobraževanjem, izpopolnjevanjem in vseživljenjskim učenjem, ki so usmerjeni v proces tehnološke, zelene in digitalne preobrazbe. Poleg tega je treba bistveno izboljšati raven formalne izobrazbe v regijah, v katerih ta še ni zadovoljiva, vključno s podeželjem in marginaliziranimi regijami. Pri tem je treba posebno pozornost nameniti izboljšanju stanja na področju vseživljenjskega učenja v malih in srednjih podjetjih ter nezakonitega zaposlovanja; |
| --- | --- |

2.9.3

| 2.9.4 | povečati naložbe v raziskave in razvoj, s tem pa podpreti inovacije, ki lahko prispevajo k napredku manj razvitih regij, pa tudi k razvoju celotnega sistema za njihovo podporo na regionalni ravni, podobno kot v okviru strategije pametne specializacije (5); |
| --- | --- |

2.9.4

| 2.9.5 | učinkovito obravnavati demografske spremembe, med drugim s podporo zaposlovanju delavcev iz manj zaposljivih skupin, kot so mladi, ki nimajo dovolj poklicnih izkušenj, starejši, nizko usposobljeni delavci in migranti iz tretjih držav; |
| --- | --- |

2.9.5

| 2.9.6 | krepiti čezmejno in medregionalno sodelovanje, zlasti za razvoj okolju prijazne železniške infrastrukture na obmejnih območjih ter za dosledno ohranjanje odprtih meja med državami članicami, tudi v kriznih obdobjih; |
| --- | --- |

2.9.6

| 2.9.7 | krepiti povezave med mesti in podeželjem, tudi zato, da se vsem državljanom Evropske unije zagotovi dostop do storitev splošnega pomena, ki so pogosto osredotočene na mestna območja; |
| --- | --- |

2.9.7

| 2.9.8 | zagotoviti, da se sredstva v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost uporabljajo ustrezno in popolnoma skladno z izvajanjem kohezijske politike ter da se uporaba virov iz različnih skladov tesno usklajuje; |
| --- | --- |

2.9.8

| 2.9.9 | racionalizirati kohezijsko politiko za upravičence s poenostavitvijo in prožnostjo pri uporabi sredstev, ki morajo prispevati k doseganju ciljev te politike. Pri tem je treba graditi na izkušnjah s poenostavitvami v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter zlasti poskrbeti za to, da se manjšim organizacijam civilne družbe olajša pridobivanje, izvajanje in obračunavanje projektov, ki se financirajo s sredstvi kohezijske politike. |
| --- | --- |

2.9.9

| 2.10 | Širitev schengenskega območja na države, ki še niso v njem in spoštujejo vse pravne zahteve, bo neposredno vplivala na utrjevanje dodatnosti, konkurenčnosti in kohezije pri razvoju EU, zlasti na vzhodu Evrope. |
| --- | --- |

2.10

3.   Posebne ugotovitve

3.1   Neenak napredek na področju konvergence: Evropa dveh hitrosti?

| 3.1.1 | Izredno pomembno je, da zaradi posledic pandemične krize za konvergenco ne bo prišlo do t. i. „Evrope dveh hitrosti“. Zato je treba načelo dodatnosti uporabljati previdno, predhodna pogojenost, ki je predvidena v programskem obdobju 2021–2027 in določa vrsto pogojev, ki morajo biti izpolnjeni za uporabo sredstev, pa ne sme povzročiti izključitve regij, ki ne morejo pridobiti alternativnega financiranja za gospodarsko rast, podnebno politiko in socialni razvoj. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | Preusmerjanje sredstev iz bogatejših v revnejše regije je še vedno nujno. Proces ekonomske in socialne konvergence bi moral pomeniti enačenje z najboljšim. |
| --- | --- |

3.1.2

3.2   Nova tveganja za kohezijsko politiko

| 3.2.1 | Organizacija združenih narodov je posvarila, da bodo podnebne spremembe povzročile pogostejše tokove beguncev. Nujno je treba uvesti nove regulativne okvire in nove politične strategije, ki bodo omogočili namestitev beguncev v državah gostiteljicah ter njihovo zaposlitev in socialno zaščito. V pred kratkim pripravljenem predlogu uredbe o ravnanju v kriznih razmerah in primeru višje sile (6) te okoljske krize niso upoštevane, čeprav bodo povzročile migracije milijonov ljudi v EU in celo znotraj nje. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Zaradi hitrega naraščanja cen hrane bodo ranljive regije in osebe v EU izpostavljene dodatnemu tveganju, s čimer bodo postale predmet kohezijske politike. |
| --- | --- |

3.2.2

3.3   Nujna krepitev usklajevalne vloge institucij Evropske unije

| 3.3.1 | Pandemična kriza je pokazala, da je treba za večjo teritorialno, ekonomsko in socialno kohezijo okrepiti usklajevalno vlogo institucij EU, tudi na področjih, na katerih EU v skladu s Pogodbama nima pristojnosti. To zlasti velja v kriznih situacijah. Medtem ko je imela Evropska komisija zelo pozitivno vlogo pri oskrbi držav članic s cepivi proti COVID-19, pa so države članice samostojno in običajno brez dvostranskih posvetovanj ali posvetovanj na ravni EU uvajale omejitve znotraj schengenskega območja in celotne EU. Tudi merila za te omejitve so se določala na nacionalni ravni. EESO je že izrazil kritiko zaradi tovrstnih praks (7) in poudaril, da je ohranjanje odprtih meja na schengenskem območju ključnega pomena za delovanje skupnega trga ter ponovno vzpostavitev in povečanje odpornosti, pa tudi za spodbujanje evropske solidarnosti in identitete. Po njegovem mnenju je pandemična kriza pokazala, da mora teritorialno, ekonomsko in socialno kohezijo spremljati politična kohezija. |
| --- | --- |

3.3.1

3.4   Socialno vključevanje kot temeljni pogoj za uspeh kohezijske politike

| 3.4.1 | Zaradi pandemične krize se je število ljudi, ki jim grozita revščina in socialna izključenost, leta 2020 v EU povečalo za pet milijonov. To je resna grožnja za socialno kohezijo in torej tudi za doseganje razvojnih in podnebnih ciljev EU. Jasno je, da mora kohezijska politika še naprej služiti tem ciljem in da si je treba v njenem okviru prizadevati za podporo gospodarske rasti in konkurenčnosti, hkrati pa v celoti in dosledno upoštevati vseh 20 načel evropskega stebra socialnih pravic. Uresničevanje stebra bi bilo treba povezati s socialnim in civilnim dialogom ter socialnim vključevanjem delodajalcev in delojemalcev. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti podpori otrokom in mladim, tudi v izobraževanju. |
| --- | --- |

3.4.1

| 3.4.2 | EESO opozarja na pomemben učinek sistemov socialne varnosti, ki so kljub strukturnim razlikam v državah članicah ključni dejavnik pri doseganju socialne kohezije in vključevanja državljanov v družbo. Krepitev socialne varnosti je tudi del boja proti revščini in izključenosti ter temelji na skupnih vrednotah EU. |
| --- | --- |

3.4.2

3.5   Pomen socialne ekonomije, prostovoljstva in storitev splošnega pomena pri izvajanju kohezijske politike

| 3.5.1 | EESO je že poudaril (8), da akterji socialne ekonomije ustvarjajo in ohranjajo visokokakovostna delovna mesta, spodbujajo enake možnosti, tudi za invalide in druge socialno prikrajšane skupine, zagotavljajo visoko raven socialnega vključevanja in pravičnosti ter podpirajo digitalno preobrazbo in varstvo okolja. |
| --- | --- |

3.5.1

| 3.5.2 | Dejstvo, da je socialna ekonomija strateški zaveznik v procesu krepitve socialne razsežnosti v Evropi in s tem pri doseganju ciljev socialne kohezije, je postalo posebej jasno med pandemično krizo. Zato je treba za ukrepe na področju socialne ekonomije v okviru kohezijske politike zagotoviti posebno podporo iz evropskih skladov. |
| --- | --- |

3.5.2

| 3.5.3 | Nepridobitna socialna podjetja in podobne nepridobitne organizacije bi bilo treba podpreti tudi tako, da se jim v pravilih o javnem naročanju zagotovi posebna obravnava v primerjavi z javnimi ali komercialnimi ponudniki. To bi moralo veljati pri javnem naročanju storitev splošnega pomena, zlasti zdravstvenih, socialnih in izobraževalnih, saj dejavnosti socialnih podjetij in nepridobitnih organizacij pogosto temeljijo tudi na neplačanem delu prostovoljcev, ki v nekaterih državah članicah ustvarijo več kot 2 % BDP. |
| --- | --- |

3.5.3

| 3.5.4 | Z vidika socialne kohezije bi bilo treba poleg tega poudariti, da ima prostovoljstvo „kot eden najvidnejših izrazov solidarnosti vrednost za posameznike, skupnosti, okolje, gospodarstvo in družbo nasploh. Spodbuja in olajšuje socialno vključenost, ustvarja socialni kapital ter ima preoblikovalni učinek na družbo“ (9). |
| --- | --- |

3.5.4

3.6   Kohezijska politika, podnebni prehod in zaposlovanje

| 3.6.1 | Po krizi zaradi pandemije COVID-19 se morata Evropska unija in preostali svet soočiti z izrednimi podnebnimi in okoljskimi razmerami. Če ne bi bilo pandemične krize, bi bil boj proti izrednim podnebnim razmeram glavni cilj Evropske unije v okviru ciljev Združenih narodov za trajnostni razvoj (10). V pred kratkim pripravljenem mnenju na lastno pobudo (11), ki sicer obravnava področje izobraževanja, je EESO Evropsko komisijo in države članice spomnil, da morajo okoljske politike bolje povezati s politikami zaposlovanja. |
| --- | --- |

3.6.1

| 3.6.2 | Toda prehod na razogljičeno gospodarstvo zahteva tudi ukrepe, ki omogočajo, da bo ta prehod za najbolj ranljive skupine in območja pravičen, saj izredne podnebne razmere različno vplivajo na evropska območja in so zato z vidika kohezije dejavnik visokega tveganja. Preusmeritev na model okolju prijaznejše in družbeno koristne proizvodnje bo mogoče uresničiti le s spodbujanjem okoljskega prehoda podjetij, delovnih metod in trga dela na splošno. Ta prizadevanja bodo ustvarila dobre možnosti zaposlovanja, zagotovila učinkovitejšo rabo virov in dolgoročno oblikovala nizkoogljične in trajnostne družbe. |
| --- | --- |

3.6.2

| 3.6.3 | Iz vseh naštetih razlogov je treba slediti politikam, priporočilom in smernicam, ki prispevajo k izboljšanju zmogljivosti držav članic ter njihovih zakonov in politik, da se soočijo s priložnostmi in izzivi okoljskega prehoda in razogljičenja v okviru strategije za pravični prehod. Ta služi kot smernica za čim večji izkoristek prednosti in čim večje zmanjšanje tveganj, povezanih z zaposlovanjem, delovnimi pogoji in socialno zaščito. |
| --- | --- |

3.6.3

| 3.6.4 | Dostop do cenovno ugodnih stanovanj, zmožnost, da se mladim in njihovim družinam zagotovi dostojno življenje, usklajevanje zasebnega in poklicnega življenja po etičnih načelih, stabilne možnosti zaposlovanja, ustrezni delovni pogoji ter finančna in digitalna vključenost so pomembni za mlade in za trajnostni razvoj EU v prihodnosti. |
| --- | --- |

3.6.4

| 3.6.5 | Enako nujni so dodatni ukrepi, ki bi dopolnili Sklad za pravični prehod, zlasti na regionalni ravni, da se ohranijo in zagotovijo visokokakovostna delovna mesta. Pri tem sta zelo pomembna socialni dialog in polno vključevanje socialnih partnerjev, tudi s sklepanjem kolektivnih pogodb z njimi. Poleg tega naj se instrumenti, kot so kolektivna pogajanja, v okviru kohezijske politike uporabijo za zmanjšanje neenakosti in podporo trajnostnega razvoja. |
| --- | --- |

3.6.5

3.7   Digitalna preobrazba in izobraževanje

| 3.7.1 | Kohezijska politika bo vse bolj povezana z digitalno preobrazbo. Kot je v poročilu izpostavila Komisija, pa so povezave zelo visokih hitrosti na voljo le dvema od treh prebivalcev mest in enemu od šestih prebivalcev podeželja. EESO je že poudaril (12), da bi morala digitalna preobrazba prispevati ne le k rasti produktivnosti, temveč tudi k večji izobraženosti in večjemu udejstvovanju vseh prebivalcev EU v političnem, socialnem in kulturnem življenju, tudi starejših, invalidov, ljudi, ki jim grozi socialna izključenost, in drugih prikrajšanih skupin. Zato znova poziva, naj se vsem prebivalcem EU zagotovi splošen dostop do hitrega širokopasovnega interneta, ki mora biti kot javna storitev brezplačen. Univerzalen dostop do interneta in s tem povezane možnosti izobraževanja so namreč eden od pogojev za uspešno digitalno preobrazbo. Brezplačen dostop do interneta je posebej pomemben za nemoteno delovanje izobraževalnega sistema na podeželju, ki v mnogih državah članicah ne dosega ravni izobraževalnih ustanov v mestih. |
| --- | --- |

3.7.1

3.8   Kohezijska politika, kakovost upravljanja in pravna država

| 3.8.1 | EESO že mnogo let opaža, da je treba v nekaterih državah članicah izboljšati regionalno usklajevanje ali celo vzpostaviti učinkovito upravljanje na regionalni ravni kot vmesni korak med lokalno in regionalno oblastjo, s katerim se lahko oblikujejo regionalne strategije, ki so pomembne za regionalni razvoj in konvergenco. Osrednja vlada je velikokrat nezmožna prepoznati teritorialne potrebe in prioritete, v nekaterih primerih pa ne zagotavlja ustreznih pooblastil regionalnim subjektom, ki so tako zgolj glasniki nacionalne politične oblasti brez kakršne koli dodane vrednosti za regije (13). Glede na to je treba bolje izkoristiti sredstva Evropske unije, namenjena krepitvi zmogljivosti lokalnih in regionalnih oblasti. |
| --- | --- |

3.8.1

| 3.8.2 | Poleg tega so socialni parterji in druge organizacije civilne družbe v mnogih primerih le mimogrede udeleženi pri odločanju: stališča akterjev, ki najbolj poznajo resnično stanje in probleme, med posvetovanji niso upoštevana. |
| --- | --- |

3.8.2

| 3.8.3 | Še ena težava, ki so jo izpostavili tudi predstavniki civilne družbe, je poslabšanje stanja na področju pravne države v nekaterih državah članicah, kar posredno negativno vpliva na kakovost in učinkovitost ukrepov kohezijske politike. |
| --- | --- |

3.8.3

| 3.8.4 | EESO poziva države članice in regije EU, naj socialne partnerje in druge organizacije civilne družbe čim širše in čim bolj verodostojno vključijo v oblikovanje kohezijske politike in spremljanje njenih učinkov. Takšno vključevanje bo pomagalo tudi pri ocenjevanju, v kolikšni meri so cilji kohezijske politike uresničeni, pri čemer se ne bi smeli opirati le na količinske kazalnike, temveč tudi na kazalnike kakovosti, s katerimi se meri tudi razvoj, ne le rast. |
| --- | --- |

3.8.4

3.9   Upravljanje sredstev in projektov v okviru kohezijske politike

| 3.9.1 | Zgornje ugotovitve veljajo tudi za načrtovanje, izvajanje in spremljanje programov, povezanih z uresničevanjem kohezijske politike, pa tudi za izbiro projektov, ki bodo izvedeni. Pri tem je treba posebno pozornost nameniti vse večji razdrobljenosti javnih politik, kar je v nasprotju s celostnim pristopom od spodaj navzgor k reševanju problemov na podlagi medsektorskih projektov. Pri načrtovanju in usklajevanju bi morali imeti pomembno vlogo akterji socialnega in civilnega dialoga na regionalni in lokalni ravni, ki poznajo resnične potrebe in vedo, kako jih pokriti. Projekte je treba načrtovati tako, da je pri doseganju zastavljenih ciljev zagotovljena prožnost, upraviteljem projektov pa bi morali biti na voljo učinkoviti kanali komuniciranja s pristojnimi za sredstva Evropske unije. Za ustrezne stopnje črpanja je treba ustvariti jasne sinergije med oddanimi projekti in novimi ekonomskimi danostmi, ki so posledica višjih cen energije in surovin. |
| --- | --- |

3.9.1

| 3.9.2 | V programskem obdobju 2021–2027 bi bilo treba spodbujati instrumente, kot so celostne teritorialne naložbe, zanje nameniti več financiranja in jih razširiti. |
| --- | --- |

3.9.2

| 3.9.3 | Potrebni so ukrepi za zmanjšanje birokracije; zlasti je treba preučevati pridobljene rezultate in ne način, na katerega so bili doseženi, saj je slednje povezano z zapletenimi upravnimi postopki tako za upravičence kot javne uprave. V zvezi s tem EESO poziva Evropsko komisijo, naj imajo njene redne ocene upravnih stroškov za upravljanje sredstev EU v posameznih državah članicah in s tem povezane ocene neutemeljenega zaostrovanja pogojev za uporabo teh sredstev (t. i. čezmerno prenašanje) na nacionalni ali regionalni ravni posledice za te države članice in regije. |
| --- | --- |

3.9.3

3.10   Upoštevanje načela partnerstva

| 3.10.1 | Izredno pomembno je, da Evropska komisija nenehno spremlja uresničevanje načela partnerstva v državah članicah. Pravna podlaga za to načelo je člen 8 nove okvirne uredbe (14), njegovo uresničevanje pa je opisano v evropskem kodeksu dobre prakse za partnerstvo v delegirani uredbi Komisije (EU) št. 240/2014 (15). Temelji na tesnem sodelovanju javnih uprav posameznih držav članic pri načrtovanju in izvajanju programov, ki jih sofinancira Evropska unija, s celo vrsto partnerjev, zlasti socialnimi partnerji in drugimi organizacijami civilne družbe. Dosledno in pregledno upoštevanje tega načela prispeva k večji udeležbi javnosti in vključevanju civilne družbe, pa tudi k načrtovanju ustreznejših in dopolnilnih dejavnosti, s tem pa k učinkovitejši in racionalnejši uporabi proračuna EU. V zvezi s tem EESO pozdravlja dejstvo, da je Evropska komisija pripravila dokument o izvajanju načela partnerstva v programskem obdobju 2021–2027, ki bo služil kot podlaga za pregled Evropskega kodeksa dobre prakse za partnerstvo. |
| --- | --- |

3.10.1

3.11   Forum za kohezijo

| 3.11.1 | EESO pozdravlja rezultate osmega foruma za kohezijo 17. in 18. marca 2022, ki se ga je udeležil in na katerem so sodelovale tudi organizacije civilne družbe. |
| --- | --- |

3.11.1

| 3.11.2 | EESO je že večkrat predlagal (16), naj se kohezijska politika in evropski skladi za njeno izvajanje vsako leto preučijo v okviru evropskega vrha, namenjenega posebej tej tematiki. V zvezi s tem izraža pripravljenost, da hkrati z zasedanjem Evropskega sveta vsako leto organizira dogodek, ki bi bil posvečen izvajanju kohezijske politike in pri katerem bi sodelovali predstavniki socialnih partnerjev ter drugih organizacij civilne družbe. |
| --- | --- |

3.11.2

V Bruslju, 18. maja 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2022) 109 final.

1

(2)  COM(2022) 145 final.

2

(3)  COM(2022) 109 final.

3

(4)  COM(2022) 145 final.

4

(5)  https://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docgener/informat/2014/smart_specialisation_sl.pdf

5

(6)  Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ravnanju v kriznih razmerah in primeru višje sile na področju migracij in azila (COM(2020) 613 final).

6

(7)  UL C 155, 30.4.2021, str. 45.

7

(8)  UL C 429, 11.12.2020, str. 131.

8

(9)  Mnenje EESO Prostovoljci – državljani gradijo prihodnost Evrope (mnenje na lastno pobudo) (UL C 152 6.4.2022, str. 19).

9

Prostovoljci – državljani gradijo prihodnost Evrope

(10)  https://www.un.org/sustainabledevelopment/sustainable-development-goals/

10

(11)  Mnenje EESO Strategija EU za izboljšanje zelenih znanj, spretnosti in kompetenc za vse (mnenje na lastno pobudo) (UL C 56, 16.2.2021, str. 1).

11

Strategija EU za izboljšanje zelenih znanj, spretnosti in kompetenc za vse

(12)  UL C 155, 30.4.2021, str. 45.

12

(13)  UL C 248, 25.8.2011, str. 68.

13

(14)  Uredba (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o določitvi skupnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu, Skladu za pravični prehod in Evropskem skladu za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo ter finančnih pravil zanje in za Sklad za azil, migracije in vključevanje, Sklad za notranjo varnost in Instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko (UL L 231, 30.6.2021, str. 159).

14

(15)  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 240/2014 z dne 7. januarja 2014 o Evropskem kodeksu dobre prakse za partnerstvo v okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov (UL L 74, 14.3.2014, str. 1).

15

(16)  UL C 248, 25.8.2011, str. 68, in UL C 242, 23.7.2015, str. 43.

16

---

| 26.8.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 323/62 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 323/62

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog priporočila Sveta o evropskem pristopu k mikrokvalifikacijam za vseživljenjsko učenje in zaposljivost

(COM(2021) 770 final)

Predlog priporočila Sveta o individualnih izobraževalnih računih

(COM(2021) 773 final)

(2022/C 323/11)

| Poročevalka: | Tatjana BABRAUSKIENĖ |
| --- | --- |
| Soporočevalka: | Mariya MINCHEVA |

Poročevalka:

Tatjana BABRAUSKIENĖ

Soporočevalka:

Mariya MINCHEVA

| Zaprosilo | Evropska komisija, 21. 1. 2022 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne komisije | 3. 5. 2022 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 18. 5. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 569 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 204/2/4 |

Zaprosilo

Evropska komisija, 21. 1. 2022

Pravna podlaga

člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo

Datum sprejetja mnenja strokovne komisije

3. 5. 2022

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

18. 5. 2022

Plenarno zasedanje št.

569

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

204/2/4

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | EESO znova poziva Evropsko komisijo in države članice, naj okrepijo politike na področju izobraževanja odraslih, da bodo vsi odrasli imeli pravico do kakovostnega in vključujočega izobraževanja za življenjske veščine ter se doseže in preseže cilj 60-odstotne udeležbe odraslih v programih izobraževanja na leto. Za učinkovito izvajanje evropskega stebra socialnih pravic je treba tudi obravnavati neskladja v znanju in spretnostih ter izboljšati upravljanje in financiranje izobraževanja odraslih, vključno z usposabljanjem zaposlenih. Prav tako je pomembno, da so v okvir evropskega semestra vključeni naložbe, potrebne reforme in učinkovit socialni dialog za spodbujanje razvoja znanj in spretnosti v skladu s prvim načelom evropskega stebra socialnih pravic o pravici do usposabljanja in vseživljenjskega učenja. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESO v zvezi s pobudama o individualnih izobraževalnih računih in mikrokvalifikacijah opozarja na svoja prejšnja mnenja o vseživljenjskem učenju in izobraževanju odraslih. Zlasti poudarja, da „sta izpopolnjevanje in preusposabljanje izjemnega pomena za podporo zelenemu in digitalnemu prehodu gospodarskih panog ter ju je treba obravnavati kot družbeno in gospodarsko odgovornost, da se zagotovi vključujoče usposabljanje za kakovostna delovna mesta ter pravičen prehod za vse. V podporo izpopolnjevanju in preusposabljanju delovne sile so potrebne v prihodnost usmerjene industrijske strategije, ki vključujejo učinkovite politike na področju znanj in spretnosti. Te strategije lahko pripomorejo k pravičnemu in socialno poštenemu prehodu na podnebno nevtralno gospodarstvo prek uravnoteženja trga dela, ki prispeva k vključujoči digitalizaciji in visokokakovostnim delovnim mestom. Podjetja potrebujejo učinkovito podporo za krepitev in financiranje svojih strategij za izpopolnjevanje in preusposabljanje delovne sile, da bi spodbudila inovacije. Hkrati je treba upoštevati splošne gospodarske in socialne interese. V kolektivnih pogodbah bi bilo treba določiti dostop do različnih oblik plačanega študijskega dopusta za osebne in poklicne potrebe delavcev.“ (1) Če glede plačanega dopusta ni dogovora med socialnimi partnerji, temveč ta izhaja iz vladne pobude, bi se moral financirati iz javnih sredstev. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Hiter razvoj in razširjanje novih tehnologij morata spremljati učinkovito izpopolnjevanje in preusposabljanje. Naložbe v izobraževanje odraslih ter razvijanje znanj in spretnosti so lahko odločilne za gospodarsko okrevanje in oblikovanje socialne Evrope. Individualni izobraževalni računi so lahko le eden od pristopov in finančnih orodij, ki jih upoštevajo države članice EU in socialni partnerji. Predlagani ukrepi ne bi smeli nadomestiti obstoječih oblik zagotavljanja usposabljanja, ki so jih vzpostavili delodajalci ter javni in zasebni zavodi za zaposlovanje, ali javne podpore za institucije za izobraževanje in usposabljanje ter drugih vrst podpore. Zlasti skladi za usposabljanje, ki jih upravljajo socialni partnerji, so učinkovit instrument za zagotavljanje usposabljanja na podlagi potreb na nacionalni in sektorski ravni. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Ponudba ustrezno usposobljene delovne sile in boljša zaposljivost je ključen pogoj za uspešna podjetja in družbo, ki rastejo, zaposlujejo ljudi ter prispevajo k ciljem politike Evropske unije. Že danes se več sektorjev in regij sooča z neskladji v znanju in spretnostih ter pomanjkanjem delovne sile, ki se bodo še naprej povečevali. V zvezi s tem imajo države članice in delodajalci pomembno vlogo pri financiranju in spodbujanju udeležbe na usposabljanju. Razvoj znanj in spretnosti mora ustrezati potrebam trgov dela, če želi Evropa dolgoročno okrepiti konkurenčnost in sposobnost za spodbujanje inovacij, kar je pomembno tako za podjetja kot za zaposlene. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Delavci se pri dostopu do usposabljanja soočajo s številnimi ovirami. Če bodo posamezniki lahko v večji meri odločali o svojem usposabljanju, jim je treba zagotoviti ustrezno svetovanje in podporo pri izbiri in dostopu do tečajev usposabljanja, ki ustrezajo njihovim potrebam. To bi omogočilo tudi optimalne naložbe v usposabljanje, saj bi usposabljanje natančno ustrezalo ugotovljenim potrebam vsakega posameznika. Pri usposabljanju za delovno mesto se lahko zaradi izključno individualiziranega pristopa oslabi povezava med financiranjem in vsebino usposabljanja, zato je lahko usposabljanje manj povezano z delovnim mestom in ne ustreza več dovolj potrebam delodajalcev. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESO se strinja z mnenjem tristranskega Svetovalnega odbora za poklicno usposabljanje, v katerem je navedeno, da je treba pogoje za dostop in pravico do usposabljanja z ustrezno kombinacijo ureditev prilagoditi različnim razmeram in stvarnostim. Komisijo poziva, naj spoštuje delitev pristojnosti in načelo subsidiarnosti, pa tudi nacionalne posebnosti in pravni okvir posameznih držav članic. Predloga o individualnih izobraževalnih računih in mikrokvalifikacijah, ki se bosta sprejela in izvajala, morata biti združljiva z obstoječimi sistemi držav članic za nadaljnje poklicno izobraževanje in usposabljanje, vlogo kolektivnih pogajanj, pravno ureditvijo delovnih pogojev in pravicami zaposlenih do dopusta. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESO poziva Komisijo in države članice, naj spoštujejo obstoječe nacionalne in sektorske instrumente ter sheme financiranja in naj razlikujejo med pravico (izrazom, ki v nekaterih država in sektorjih še vedno ni opredeljen z zakonom ali kolektivnimi pogodbami) in računom za usposabljanje. Po njegovem mnenju bi se s predlogoma moralo zagotoviti, da bodo imeli vsi odrasli, zlasti najbolj ranljivi, pravico do dostopa do učinkovitega, kakovostnega in vključujočega usposabljanja zaposlenih, plačanega študijskega dopusta, polnih kvalifikacij, vrednotenja priložnostnega in neformalnega učenja ter usmerjanja in svetovanja. Države članice poziva, naj po potrebi izboljšajo svoje sisteme izobraževanja odraslih ter nadaljnjega poklicnega izobraževanja in usposabljanja in naj v ta namen izvedejo učinkovit socialni dialog ter se posvetujejo z ustreznimi deležniki. Pozdravlja dejstvo, da se lahko individualni izobraževalni računi uporabljajo za usposabljanje, vrednotenje in poklicno usmerjanje. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESO poudarja pomembnost standardov kakovosti na trgu usposabljanja, zlasti v zvezi z mikrokvalifikacijami, ter morebitne prednosti in slabosti različnih pristopov k financiranju izobraževanja odraslih (na primer z individualnimi izobraževalnimi računi), vključno z razmerjem med stroški in koristmi, upravnim bremenom in stroški, doseženo spremembo statusa (višja stopnja formalnih kvalifikacij), zagotavljanjem kakovosti, rezultati, pomembnimi za trg dela, dodano vrednostjo za poklicni razvoj ter stopnjo aktivnosti ključne ciljne skupine nizkokvalificiranih ljudi. Obžaluje, da Komisija ni izvedla ocene učinka na mikrokvalifikacije, saj lahko predlog vpliva na obstoječe nacionalne ureditve, zlasti kvalifikacije in kolektivne pogodbe. V zvezi s tem je treba zagotoviti učinkovit socialni dialog in učinkovito posvetovanje, med drugim z organizirano civilno družbo, o tem, ali in kako imata lahko evropski pobudi o individualnih izobraževalnih računih in mikrokvalifikacijah dodano vrednost za izboljšanje nacionalnih in sektorskih sistemov usposabljanja. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESO poudarja, da bi bilo treba kataloge mikrokvalifikacij ponudnikov poklicnega izobraževanja in usposabljanja oblikovati v sodelovanju s socialnimi partnerji ter ponudniki izobraževanja in usposabljanja na podlagi standardov kakovosti izvajanja. Katalogi bi morali vključevati učne rezultate mikrokvalifikacij in podatke o tem, ali jih priznavajo drugi ponudniki izobraževanja in usposabljanja ter delodajalci. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESO opozarja, kako pomemben je plačan študijski dopust (2) tudi v skladu s konvencijo Mednarodne organizacije dela 140 (ki jo je ratificiralo enajst držav članic (3)), ter poudarja, da bi moral biti predlog o individualnih izobraževalnih računih združljiv z nacionalnimi sistemi. Predlog namreč države članice poziva, naj sisteme individualnih izobraževalnih računov oblikujejo le za namene trga dela, vendar se lahko plačan študijski dopust v več državah članicah uporabi tudi za osebni razvoj ali dokončanje študijskega programa (npr. univerzitetne diplome). |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EESO želi spomniti Komisijo in države članice, da je bistveno učinkovito vključevanje socialnih partnerjev v upravljanje sistemov izobraževanja odraslih, usposabljanja zaposlenih in plačanega študijskega dopusta, pri čemer je treba med socialnimi partnerji tudi spodbujati skupne ukrepe. Poleg tega poudarja, da se je o izobraževanju odraslih pomembno posvetovati z ustreznimi organizacijami civilne družbe. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | EESO poziva Komisijo, naj podpre izmenjavo primerov dobre prakse in vzajemno učenje med državami članicami v sodelovanju s socialnimi partnerji. Poudarek bi moral biti na tem, kako kar najbolje zagotoviti učinkovit dostop do usposabljanja in kako izboljšati zlasti sisteme držav članic za izobraževanje odraslih in njihove strategije za znanja in spretnosti, pa tudi finančne mehanizme in vrste usposabljanja, vključno z mikrokvalifikacijami. EESO tudi prosi, naj se v nadaljnje spremljanje predlogov vključi tristranski Svetovalni odbor za poklicno usposabljanje, ki naj prevzame aktivno vlogo pri poročanju o izvajanju pobud in vzpostavitvi okvira spremljanja v sodelovanju z Odborom za zaposlovanje. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | EESO poziva države članice, naj pobudi o individualnih izobraževalnih računih in mikrokvalifikacijah povežejo z izvajanjem priporočila Sveta z dne 19. decembra 2016 z naslovom Poti izpopolnjevanja: nove priložnosti za odrasle (4). S tem bi vsem nizko usposobljenim in nizkokvalificiranim odraslim omogočili, da razvijejo osnovna in poklicna znanja in spretnosti, jih usmerjali in motivirali za udeležbo na usposabljanju, da bi izboljšali svoje življenje in zaposljivost, ter tako zagotovili, da ima 80 % odraslih osnovna digitalna znanja in spretnosti. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | EESO ponovno poudarja, da morajo individualni izobraževalni računi in podobni finančni sistemi podpirati dostop do priznanih in potrjenih tečajev za usposabljanje, delavcem pa omogočati, da sodelujejo v postopkih za ovrednotenje svojih znanj in spretnosti ter delovnih izkušenj. Mikrokvalifikacije morajo priznati ustrezni organi v sodelovanju s socialnimi partnerji. EESO poziva, da je treba učinkovito izvajati priporočilo Sveta o potrjevanju neformalnega in priložnostnega učenja (5), sistemom vrednotenja v posameznih državah članicah EU pa dodeliti ustrezna javna sredstva. Delodajalci in sindikati lahko s priznavanjem usposabljanja delavcem pomagajo, da izboljšajo raven svojih kvalifikacij, ter prispevajo k njihovemu poklicnemu razvoju in pravičnemu prehodu na trgu dela. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | EESO meni, da je pomembno, da pobudi obravnavata potrebe po izpopolnjevanju in preusposabljanju odraslih in celotne delovne sile (delavcev, zaposlenih in samozaposlenih) ter drugih ciljnih skupin (npr. dolgotrajno brezposelnih, neaktivnih posameznikov ter zlasti oseb, ki se vračajo na delovno mesto po starševskem dopustu (6), upokojencev, žensk, mladih do 30 leta in mladih, ki niso zaposleni in se ne izobražujejo ali usposabljajo), da bi imeli učinkovit dostop do kakovostnega in vključujočega usposabljanja. Nujno je treba ustrezno obravnavati poseben položaj delavcev v nestandardnih oblikah zaposlitve in samozaposlenih, pri čemer je treba upoštevati ključno vlogo socialnih partnerjev pri usposabljanju zaposlenih. Pri podpiranju usposabljanja delavcev imajo ključno vlogo podjetja, pa tudi države članice, ki zagotavljajo vire za dostop do izobraževanja odraslih. EU mora v celoti priznati in podpreti prizadevanja delodajalcev za razvijanje znanj in spretnosti ter njihovo pozitivno vlogo pri tem, saj financirajo 90 % z delom povezanega usposabljanja v EU (7). |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | EESO poziva države članice, naj preučijo možne instrumente za prenosljivost individualnih izobraževalnih računov, na primer sklenitev dvostranskih sporazumov. Poziva, naj se v standardih kakovosti EU za mikrokvalifikacije predvidi sistem upravljanja, v katerega bodo vključeni socialni partnerji, ter naj se mikrokvalifikacije upoštevajo skupaj s polnimi kvalifikacijami in usposabljanjem zaposlenih. Ponudniki usposabljanja bi morali po njegovem mnenju objaviti kataloge mikrokvalifikacij, ki jih ponujajo, vključno z rezultati učenja, ter svojo politiko priznavanja mikrokvalifikacij, pridobljenih pri drugih ponudnikih in podjetjih. Pomembno je, da se izboljša dostop do vseh vrst kakovostnega in vključujočega izobraževanja in usposabljanja (tudi mikrokvalifikacij) za vse učeče se, vključno s prikrajšanimi in ranljivimi skupinami, zato da se zagotovi enak dostop do polnih študijskih programov in kvalifikacij. Osebam v nestandardnih oblikah zaposlitve je treba zagotoviti učinkovito podporo (finančno in nefinančno), da se jim omogoči dostop do tečajev, vključno z mikrokvalifikacijami, za poklicni razvoj in mobilnost. Pri tem je treba poskrbeti za dostopnost in uporabnost gradiva in orodij za usposabljanje, ne glede na to, ali so virtualna ali ne, v skladu z Direktivo (EU) 2016/2102 Evropskega parlamenta in Sveta (8) |
| --- | --- |

1.16

2.   Splošne ugotovitve

| 2.1 | Evropska komisija je 10. decembra 2021 objavila predlog priporočila Sveta o individualnih izobraževalnih računih (9) in predlog priporočila Sveta o evropskem pristopu k mikrokvalifikacijam za vseživljenjsko učenje in zaposljivost (10). Pobudi naj bi podprli akcijski načrt za evropski steber socialnih pravic, v katerem je določen nov cilj, da bi se moralo do leta 2030 v usposabljanje vsako leto vključiti vsaj 60 % vseh odraslih, da bi vsakomur zagotovili „pravico do kakovostnega in vključujočega izobraževanja, usposabljanja in vseživljenjskega učenja“ (načelo 1) „ne glede na vrsto ali trajanje zaposlitvenega razmerja“ (načelo 5), kar vključuje „pravico, da med poklicnimi prehodi prenese socialno zaščito in pravice do usposabljanja“ (načelo 4). Prav tako je pomembno, da so v okvir evropskega semestra vključeni naložbe, potrebne reforme in učinkovit socialni dialog za spodbujanje razvoja znanj in spretnosti v skladu s prvim načelom evropskega stebra socialnih pravic o pravici do usposabljanja in vseživljenjskega učenja. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Tristranski Svetovalni odbor za poklicno usposabljanje, v katerem so zastopane vlade in socialni partnerji, je 16. avgusta 2021 sprejel mnenje o individualnih izobraževalnih računih in okrepljenem izvajanju usposabljanja v Evropi, da bi prispeval k predlogu o individualnih izobraževalnih računih (11). V mnenju je poudaril, da pandemija COVID-19, digitalizacija in razogljičenje izjemno močno vplivajo na evropsko gospodarstvo, industrijo in delovno silo, ki se soočajo z zahtevnim prilagajanjem delu, ki se hitro spreminja. Pandemija je v številnih sektorjih pospešila strukturne spremembe, s tem pa tudi zeleno in digitalno preobrazbo. Sem je treba prišteti še stalne izzive demografskih sprememb, nove potrebe po usposabljanju ter neskladja v znanju in spretnostih. V mnenju je tudi poudarjeno, da je treba ob upoštevanju vseh stvarnosti trga dela pogoje za dostop in pravico do usposabljanja z ustrezno kombinacijo ureditev prilagoditi različnim razmeram in stvarnostim. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | V ugotovitvah projekta evropskih socialnih partnerjev iz leta 2021 o znanjih in spretnostih, inovacijah ter usposabljanju je med drugim navedeno, da imajo podjetja in delavci ključno vlogo pri inovacijah in razvoju novih znanj in spretnosti ter kompetenc, ki se pridobivajo z usposabljanjem zaposlenih in so ključni za prilagajanje spreminjajočemu se okolju. Zato sta izredno pomembna zagotavljanje in dostop do usposabljanja zaposlenih, ki ustreza potrebam delodajalcev in delavcev po razvoju inovativnih tehnologij in poslovnih modelov ter delavcem omogoči, da najdejo in obdržijo službo, ki ustreza njihovim znanjem in spretnostim, pričakovanjem ter kompetencam (12). Pri tem je eden ključnih izzivov zagotoviti, da so različna orodja, vključno z boni, plačanim študijskim dopustom (v skladu z zakonom ali kolektivnimi pogodbami), individualnimi izobraževalnimi računi in skladi za usposabljanje (medpanožnimi ali sektorskimi), na voljo, interoperabilna in usklajena z institucionalnim okvirom posameznih držav (13). |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | V nekaterih državah članicah nacionalna zakonodaja in/ali kolektivne pogodbe zagotavljajo pravico posameznika do izobraževanja in usposabljanja, vključno z izobraževanjem in usposabljanjem odraslih, ter plačani študijski dopust za usposabljanje, ki je povezano z delovnim mestom. Socialni partnerji, socialni dialog in kolektivna pogajanja imajo po vsej Evropi ključno vlogo pri omogočanju učinkovitega dostopa zaposlenih do usposabljanja, v vsaki državi na drugačen način. Pri tem se obstoječi pristopi na nacionalni in/ali sektorski ravni ali drugi alternativni pristopi k modelu individualnih izobraževalnih računov lahko obravnavajo kot primernejši za spodbujanje ponudbe usposabljanja v nacionalnem okviru. V zvezi s tem je treba spoštovati in zagotoviti učinkovito sodelovanje nacionalnih in sektorskih socialnih partnerjev. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Različni pravni okviri in/ali okviri kolektivnega pogajanja odražajo odločitev posamezne države članice, da bo sprejela in izvajala lastne politike usposabljanja ter gradila na obstoječih mehanizmih financiranja. Tako so lahko individualni izobraževalni računi le eden od pristopov in finančnih orodij, ki jih upoštevajo države članice EU in socialni partnerji. Enoten pristop ne bo deloval. Spoštovati je treba različne sisteme usposabljanja in značilnosti sektorjev v državah članicah. Za odločitev o tem, ali naj se individualni izobraževalni računi sprejmejo kot eden od mehanizmov za zagotavljanje in financiranje usposabljanja, morajo biti v celoti pristojne države članice, tako kot je na nacionalni ravni urejen trg usposabljanja. EESO poudarja, da se lahko države članice po posvetovanju s socialnimi partnerji tudi odločijo, da pristopa z individualnimi izobraževalnimi računi ne bodo prevzele, ampak namesto tega prilagodijo ali nadalje razvijejo obstoječe pristope k zagotavljanju usposabljanja. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | EESO opozarja, da „[u]krepi, opisani v tem priporočilu, ne bi smeli nadomestiti usposabljanja, ki ga zagotavljajo delodajalci, javne in zasebne službe za zaposlovanje, javne podpore institucijam za izobraževanje in usposabljanje ali drugih vrst podpore“ (14). Strinja se, da priporočilo „[državam članicam] ne bi smelo preprečevati, da ohranijo ali oblikujejo naprednejše določbe o izobraževanju/usposabljanju odraslih“ (15) od tistih, priporočenih v njem, in da „ne bi smelo omejevati avtonomije socialnih partnerjev, kadar so odgovorni za vzpostavitev in upravljanje programov usposabljanja“ (16). |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | EESO se sklicuje na nedavno mnenje (17), v katerem je poudaril, da „morata hitro izumljanje in razširjanje novih tehnologij spremljati učinkovito izpopolnjevanje in preusposabljanje. Meni, da je učinek, ki ga ima kriza zaradi COVID-19 na evropsko družbo in gospodarstvo, še bolj izpostavil pomen učinkovitih ukrepov izobraževanja in usposabljanja ter visokokakovostnih delovnih mest za spodbujanje trajnostnega in pravičnega okrevanja in odpornosti družbe in gospodarstva, kar je ključno, da bo Evropa premagala posledice pandemije. Naložbe v izobraževanje odraslih ter razvijanje znanj in spretnosti so lahko odločilne za gospodarsko okrevanje in socialno Evropo.“ |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | EESO poudarja, da odrasle in delavce pri dostopu do usposabljanja ovirajo številni dejavniki, vključno s pomanjkanjem časa, denarja, motivacije, kakovostnega usmerjanja in svetovanja, včasih pomanjkanjem kakovostnega usposabljanja, podpore na delovnem mestu (nadomeščanje), zlasti v malih in srednjih podjetjih, ter nespoštovanjem usklajevanja poklicnega in zasebnega življenja. Pomembno je, da se posameznikom prepustijo vajeti, kadar imajo učinkovito podporo za dostop do usposabljanja, ustreznega za trg dela, in udeležbo v njem. Sem sodi tudi podpora posameznikom s svetovanjem in usmerjanjem glede primernih vrst usposabljanja. Delavci potrebujejo dostop do usposabljanja v podjetjih, nizko usposobljeni delavci pa ciljno usmerjeno podporo, zlasti v zvezi s spletnim usposabljanjem. Spletno usposabljanje ponuja številne priložnosti za razširitev dostopa do izobraževanja odraslih, vendar nizko usposobljeni delavci morda nimajo znanj in spretnosti, da bi ga kar najbolj izkoristili, zato včasih potrebujejo dodatno podporo (18). |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Da bi odpravili različne ovire za dostop do usposabljanja in povečali motivacijo odraslih za sodelovanje v njem, bi bilo treba ovire preučiti tudi z vidika zaposlitvenega in izobrazbenega statusa posameznika. Instrument bi bilo treba podpreti z učinkovitim usmerjanjem in svetovanjem. Izboljšati je treba strategijo obveščanja. Da bi zmanjšali neskladja v znanju in spretnostih, je treba cilje usposabljanja opredeliti vnaprej, tečaji usposabljanja pa morajo biti ustrezno usmerjeni. Potrebni so tudi celoviti sistemi učne podpore, da se zagotovi močnejša sinergija med finančnimi spodbudami, storitvami usmerjanja ter dostopom do postopkov vrednotenja in priznavanja (19). |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | EESO je zaskrbljen, da se lahko zaradi izključno individualiziranega pristopa oslabi povezava med financiranjem in vsebino usposabljanja, zato je lahko usposabljanje manj povezano z delovnim mestom in ne ustreza več dovolj potrebam delodajalcev. EU mora v celoti priznati in podpreti prizadevanja delodajalcev za razvijanje znanj in spretnosti ter njihovo pozitivno vlogo pri tem, saj financirajo 90 % z delom povezanega usposabljanja v EU (20). Socialni partnerji skupaj odločilno prispevajo k spodbujanju zagotavljanja usposabljanja in udeležbe na njem. Zlasti skladi za usposabljanje, ki jih upravljajo socialni partnerji, so učinkovit instrument za zagotavljanje usposabljanja v odziv na potrebe, prepoznane na nacionalni in sektorski ravni. Priznati in podpirati bi bilo treba finančne in nefinančne prispevke posameznikov. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | EESO se zaveda, da imajo lahko mikrokvalifikacije dopolnilno vlogo pri širjenju dostopa do izpopolnjevanja in preusposabljanja ob upoštevanju spreminjajočih se potreb trga dela. Pozdravlja tudi spodbujanje držav članic, naj mikrokvalifikacije povežejo s svojimi politikami zaposlovanja, vključno z aktivnimi politikami trga dela, da bi tako zmanjšale neskladja v znanju in spretnostih v sektorjih in regijah, obenem pa zagotovile dostop do polnih kvalifikacij. V zvezi z združljivostjo mikrokvalifikacij poudarja, da se te ne bi smele šteti za nadomestek polnih kvalifikacij, zato bi bilo treba države članice spodbujati, naj jih vključijo v nacionalno ogrodje kvalifikacij. V njegovo zasnovo na nacionalni ravni in v razmislek o tem, kako je mikrokvalifikacije mogoče priznati in dodati k delnim kvalifikacijam, bi morali biti vključeni socialni partnerji. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | Mikrokvalifikacije lahko odraslim pomagajo pri izpopolnjevanju in preusposabljanju ali prehodu na nove zaposlitvene priložnosti, če so standardi za njihovo kakovost natančno opredeljeni in jasno sporočeni učečim se. Lahko bi bile oblika usposabljanja, do katerega je mogoče dostopati prek morebitnega individualnega izobraževalnega računa, vendar bi jih bilo treba šteti za ločene od teh računov in kot eno iz nabora dodatnih orodij za nenehno učenje. EESO pozdravlja dejstvo, da so v predlogu priporočila med ponudniki mikrokvalifikacij priznani tudi socialni partnerji, ter poziva države članice, naj spodbujajo razvoj mikrokvalifikacij, ki so jih v socialnem dialogu oblikovali in odobrili predstavniki delodajalcev in delavcev. |
| --- | --- |

2.12

3.   Posebne ugotovitve

| 3.1 | Pri obravnavi izzivov, povezanih z neskladji in pomanjkanjem znanj in spretnosti, lahko pomaga prosto gibanje delavcev. Predpisi o zahtevah glede kvalifikacij morajo ostati v nacionalni pristojnosti, pri tem pa morajo sodelovati socialni partnerji, na primer pri potrjevanju znanj in spretnosti, vključno z mikrokvalifikacijami. Hkrati je treba zmanjšati število reguliranih poklicev. Pomembno je lahko tudi boljše povezovanje usposobljenih državljanov tretjih držav s prostimi delovnimi mesti glede na stopnjo kvalifikacij in leta delovnih izkušenj. Pri tem ima lahko pomembno vlogo prihodnji sveženj Komisije o znanjih, spretnostih in talentih (21), vključno z možnimi scenariji za nabor talentov EU. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Kolektivne pogodbe so pomembno sredstvo, s katerim se lahko s plačanim študijskim dopustom spodbuja dostop delavcev do usposabljanja, ustreznega za trg dela. Zlasti pomembne so za opredelitev načinov dostopa do plačanega študijskega dopusta za delavce v malih in srednjih podjetjih, v katerih se proizvodna zmogljivost običajno bolj zmanjša, kadar so delavci odsotni zaradi usposabljanja. Pomembno je poudariti, da zakonodajne pobude na ravni EU ali nacionalni ravni ne smejo ogroziti postopka kolektivnih pogajanj ali avtonomije socialnih partnerjev pri iskanju rešitev za vprašanja, ki so pomembna za dobro delovanje nacionalnih trgov dela, vključno z rešitvami za razvoj znanj in spretnosti ter prehod in s kakovostnimi delovnimi mesti v okviru pravičnega prehoda. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EESO poudarja pomembnost standardov kakovosti na trgu usposabljanja, zlasti v zvezi z mikrokvalifikacijami, ter morebitne prednosti in slabosti različnih pristopov k financiranju izobraževanja odraslih (na primer z individualnimi izobraževalnimi računi), vključno z razmerjem med stroški in koristmi, upravnim bremenom in stroški, doseženo spremembo statusa (višja stopnja formalnih kvalifikacij), zagotavljanjem kakovosti, rezultati, pomembnimi za trg dela, dodano vrednostjo za poklicni razvoj in stopnjo aktivnosti ključne ciljne skupine nizkokvalificiranih ljudi. To je potrebno, da se zagotovita učinkovit socialni dialog in učinkovito posvetovanje, med drugim z organizirano civilno družbo, o tem, ali in kako imata lahko evropski pobudi o individualnih izobraževalnih računih in mikrokvalifikacijah dodano vrednost za izboljšanje nacionalnih in sektorskih sistemov usposabljanja. EESO poudarja, da bi bilo treba kataloge mikrokvalifikacij ponudnikov poklicnega izobraževanja in usposabljanja oblikovati v sodelovanju s socialnimi partnerji ter ponudniki izobraževanja in usposabljanja na podlagi standardov kakovosti izvajanja. Katalogi bi morali vključevati učne rezultate mikrokvalifikacij in podatke o tem, ali jih priznavajo drugi ponudniki izobraževanja in usposabljanja ter delodajalci. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EESO meni, da je pomembno, da pobudi obravnavata potrebe po izpopolnjevanju in preusposabljanju odraslih in celotne delovne sile (delavcev, zaposlenih in samozaposlenih) ter drugih ciljnih skupin (npr. dolgotrajno brezposelnih, neaktivnih posameznikov, invalidov, upokojencev ter mladih, ki niso zaposleni in se ne izobražujejo ali usposabljajo), da bi imeli tudi oni dostop do kakovostnega, učinkovitega in vključujočega usposabljanja za boljšo zaposljivost. V zvezi s tem je bistvena podpora držav članic pri zagotavljanju virov za dostop do izobraževanja odraslih, prav tako pa je izredno pomembna vloga podjetij pri podpiranju ustreznega usposabljanja svojih delavcev, ki je primerno za delovno mesto. Nujno je treba ustrezno obravnavati poseben položaj delavcev v nestandardnih oblikah zaposlitve in samozaposlenih, ki ga ni mogoče rešiti le z individualnimi izobraževalnimi računi in mikrokvalifikacijami, ter pri tem upoštevati ključno vlogo socialnih partnerjev pri usposabljanju zaposlenih. |
| --- | --- |

3.4

V Bruslju, 18. maja 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  UL C 374, 16.9.2021, str. 16.

1

(2)  UL C 374, 16.9.2021, str. 16.

2

(3)  Uradni podatki MOD so na voljo tukaj.

3

(4)  UL C 484,24.12.2016, str. 1.

4

(5)  UL C 398, 22.12.2012, str. 1.

5

(6)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2020/658190/IPOL_STU(2020)658190_EN.pdf

6

(7)  Adult learning statistical synthesis report (Statistično zbirno poročilo o izobraževanju odraslih), Evropska komisija, 2020/082020.

7

Adult learning statistical synthesis report

(8)  Direktiva (EU) 2016/2102 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. oktobra 2016 o dostopnosti spletišč in mobilnih aplikacij organov javnega sektorja (UL L 327, 2.12.2016, str. 1).

8

(9)  COM(2021) 773 final.

9

(10)  COM(2021) 770 final.

10

(11)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=sl&catId=1223&furtherNews=yes&newsId=10081

11

(12)  BusinessEurope: Skills, innovation and the provision of, and access to training (Znanja in spretnosti, inovacije ter zagotavljanje in dostop do usposabljanja).

12

BusinessEurope: Skills, innovation and the provision of, and access to training

(13)  Podatkovna zbirka Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja o financiranju izobraževanja odraslih.

13

(14)  COM(2021) 773 final.

14

(15)  COM(2021) 773 final.

15

(16)  COM(2021) 773 final.

16

(17)  UL C 374, 16.9.2021, str. 16.

17

(18)  OECD, Building back better: enhancing equal access to opportunities for all (Boljša obnova: okrepitev enakega dostopa do priložnosti za vse).

18

Building back better: enhancing equal access to opportunities for all

(19)  Evropski center za razvoj poklicnega usposabljanja (2020), Empowering people to cope with change (Opolnomočenje ljudi za soočanje s spremembami).

19

Empowering people to cope with change

(20)  Adult learning statistical synthesis report (Statistično zbirno poročilo o izobraževanju odraslih), Evropska komisija, 2020/082020.

20

Adult learning statistical synthesis report

(21)  Predviden za april 2022.

21

---

| 26.8.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 323/69 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 323/69

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o izmenjavi informacij med organi kazenskega pregona držav članic ter razveljavitvi Okvirnega sklepa Sveta 2006/960/PNZ

(COM(2021) 782 final – 2021/0411 (COD))

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o avtomatizirani izmenjavi podatkov za policijsko sodelovanje (okvir Prüm II) ter spremembi sklepov Sveta 2008/615/PNZ in 2008/616/PNZ ter uredb (EU) 2018/1726, (EU) 2019/817 in (EU) 2019/818 Evropskega parlamenta in Sveta

(COM(2021) 784 final – 2021/0410 (COD))

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o obravnavanju instrumentalizacije na področju migracij in azila

(COM(2021) 890 final – 2021/0427 (COD))

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2016/399 o Zakoniku Unije o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja

(COM(2021) 891 final – 2021/0428 (COD))

(2022/C 323/12)

| Poročevalec: | Krzysztof Stanisław BALON |
| --- | --- |

Poročevalec:

Krzysztof Stanisław BALON

| Zaprosilo | Evropska komisija, 2. 5. 2022 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | Člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 3. 5. 2022 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 18. 5. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 569 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 210/3/4 |

Zaprosilo

Evropska komisija, 2. 5. 2022

Pravna podlaga

Člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

3. 5. 2022

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

18. 5. 2022

Plenarno zasedanje št.

569

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

210/3/4

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Ruska vojaška agresija proti Ukrajini v neposredni bližini zunanjih meja EU prinaša nepredvidljive in korenite spremembe. Glede na njene ogromne daljnosežne in predvidoma dolgotrajne učinke na vseh ravneh, med drugim doslej največje število beguncev po drugi svetovni vojni, je to največja grožnja delovanju schengenskega območja in varnosti celotne Evropske unije v njuni zgodovini. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) zelo ceni, da je bila zaradi ruske agresije proti Ukrajini (1) prvič aktivirana Direktiva Sveta 2001/55/ES (2) (direktiva o začasni zaščiti). Poleg tega želi spodbuditi Komisijo, da preuči možnost širše uporabe in aktivacije direktive za državljane tretjih držav v prihodnjih hudih in nujnih kriznih razmerah. Trenutna aktivacija direktive bi se lahko uporabila za razvoj mehanizmov solidarnosti med državami članicami EU. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | V zvezi s tem EESO odločno podpira nujnost sprejetja učinkovitih, pristnih, humanih in humanitarnih skupnih evropskih predpisov o migracijah, azilu in varnostnem sodelovanju na odprtem, vendar tudi enako varnem schengenskem območju, ki bodo popolnoma v skladu z Listino o temeljnih pravicah. Odbor se močno zavzema za boljše pogoje za vse begunce. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Posledice vojne ogrožajo tudi evropski model socialnega tržnega gospodarstva ter svobodo in pravice državljanov EU in drugih prebivalcev. EESO spodbuja ohranjanje in vrednotenje schengenskega območja v njegovi sedanji obliki, da bi zagotovili ne le prosto gibanje ljudi, temveč tudi delovanje enotnega trga. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Med krizo zaradi COVID-19 so številne države članice uvedle nadzor na mejah in druge omejitve prostega gibanja, ne da bi si prizadevale uskladiti in ustrezno utemeljiti take omejitve na evropski ravni, četudi je – kot je bilo že navedeno v prejšnjem mnenju – ohranjanje odprtih meja ključnega pomena za polno delovanje enotnega trga, okrevanje in povečanje odpornosti ter za krepitev evropske solidarnosti in identitete. To kaže tudi na potrebo po mehanizmu odločanja na medinstitucionalni ravni v „realnem času“ v kriznih razmerah. EESO v vsakem primeru popolnoma podpira stališče Komisije, da je treba notranje meje ohraniti odprte tudi v kriznih razmerah. Morebitne omejitve potovanj med schengenskimi državami, uvedene zaradi kriznih razmer, bi morale biti začasne in ne bi smele presegati morebitnih omejitev potovanj znotraj držav članic. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESO se popolnoma strinja s stališčem Komisije, da lahko policijske kontrole in sodelovanje, tudi z izmenjavo informacij in komuniciranjem, dosežejo enake rezultate kot začasni nadzor na notranjih mejah in manj posegajo v prosti pretok oseb, blaga in storitev. Ob tem pozdravlja vzpostavitev neformalne strokovne skupine, sestavljene iz strokovnjakov iz vseh držav članic, ki bo Komisiji svetovala in jo podpirala pri spremljanju in uporabi direktive o izmenjavi informacij med organi kazenskega pregona držav članic. Predlaga, da se v delo te neformalne strokovne skupine vključijo ustrezne in reprezentativne organizacije civilne družbe ter tudi Odbor sam. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Tudi pri tem EESO poudarja, da je treba nujno ohraniti neodvisnost sodstva, zlasti v primerih fizične prisotnosti pravosodnih organov na lokaciji enotne kontaktne točke. Nadalje bi morale biti organizacije civilne družbe (zlasti tiste, ki imajo nadzorno vlogo ali delujejo na področju zaščite ranljivih skupin, vključno z migranti) deležne posebne zaščite pri prejemanju informacij od enotnih kontaktnih točk. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESO se zaveda ambicioznih dejavnosti zbiranja podatkov, ki jih bodo države članice razvile v okviru Prüm II. Prüm II je precej zahtevnejši v primerjavi s Prüm I, saj od držav članic zahteva, da postavijo tehnične naprave za prepoznavanje obraza. Odbor je pri tem zaskrbljen zaradi nevarnosti vplivov na izmenjavo digitalnih podatkov, zlasti zaradi nedavnih nepreglednih vojnih razmer v Evropi. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESO poziva k uvedbi temeljitejših in pogostejših nadzornih mehanizmov za zagotavljanje visokih etičnih standardov pri zbiranju in shranjevanju podatkov v Europolu, zlasti v zvezi s tretjimi državami, ter k določitvi jasne časovne omejitve za shranjevanje teh podatkov. Priporoča, da organizacije civilne družbe ter drugi pomembni in potencialno prizadeti akterji redno spremljajo dejavnosti Europola. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESO se popolnoma zaveda temeljnih pravic ljudi, ki prihajajo na evropske in schengenske meje, ter njihove načelne pravice, da zaprosijo za dovoljenje za vstop, in pravice, da zaprosijo za azil. Ponovno želi opozoriti na spoštovanje pravice do nevračanja. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EESO poziva države članice, naj prevzamejo deljeno odgovornost, kot jo uvaja mehanizem prožne solidarnosti v novem paktu o azilu in migracijah. Morale bi biti proaktivne pri izkazovanju solidarnosti z drugimi državami članicami, zlasti v kriznih razmerah. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | EESO zlasti opaža nepogrešljivo pozitivno vlogo organizacij civilne družbe, ki nudijo humanitarno pomoč migrantom, ki jih instrumentalizirajo tretje države, ter podpirajo in obveščajo o pravicah migrantov in prosilcev za azil. Tem organizacijam bi bilo treba vedno zagotoviti dostop do migrantov in prosilcev za azil na prizadetih obmejnih območjih. Upravičene bi morale biti do učinkovite in poenostavljene finančne podpore v okviru evropskega financiranja, kot je nujna pomoč iz Sklada za azil, migracije in vključevanje. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | EESO predlaga uvedbo obsežnih programov za izobraževanje in ozaveščanje, da bi med ljudmi okrepili dojemanje migracij kot splošno pozitiven pojav za družbe, ki sprejmejo migrante. Ti programi bi se usklajevali centralno, izvajale pa bi jih posamezne države članice. |
| --- | --- |

1.13

2.   Splošne ugotovitve

| 2.1 | To mnenje se pripravlja v času največje grožnje delovanju schengenskega območja in varnosti Evropske unije v njuni zgodovini, ki jo je povzročila ruska vojaška agresija na Ukrajino v neposredni bližini zunanjih meja EU. Ker so te vojne razmere tudi vir doslej največjega števila migrantov in beguncev po drugi svetovni vojni, se znova poudarja izjemen pomen varnosti zunanjih meja in stabilnosti schengenskega območja kot osnovnega pogoja za notranjo varnost, poleg tega pa tudi potreba po učinkovitih, pristnih, humanih in humanitarnih skupnih evropskih predpisih o migracijah in azilu. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Na schengenskem območju v 26 državah živi več kot 420 milijonov ljudi. Odprava nadzora na notranjih mejah med schengenskimi državami članicami je neločljiv del evropskega načina življenja: skoraj 1,7 milijona ljudi živi v eni schengenski državi, dela pa v drugi. Ljudje so si ustvarili življenje na podlagi svoboščin, ki jih ponuja schengensko območje, saj 3,5 milijona ljudi vsak dan prečka meje med državami članicami v tem območju. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Odbor je 20. oktobra 2021 sprejel mnenje o sporočilu Komisije Strategija za v celoti delujoče in odporno schengensko območje (3). Strategija je po mnenju Odbora dobrodošla, saj bi Komisija morala odločneje podpreti potovanja brez meja v Evropi. EESO je poudaril, da je zaskrbljenost držav članic glede varnosti bolje reševati z večjim in okrepljenim sodelovanjem in usklajevanjem med organi kazenskega pregona kot pa s ponovno uvedbo nadzora na notranjih mejah. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Hkrati želi Odbor ponovno izraziti zaskrbljenost glede nadaljnjega izključevanja nekaterih držav članic, in sicer Romunije, Bolgarije in Hrvaške, iz polne uporabe schengenskega pravnega reda. Skupaj s Komisijo poziva k hitrim in odločnim ukrepom Sveta v zvezi s tem. Poleg tega želi spodbuditi Komisijo, da zaključi oceno o izvajanju schengenskega pravnega reda tudi za Ciper. Ponovno tudi poudarja, da so EU in njene države članice pri izvajanju politike EU na področju upravljanja meja, interoperabilnosti, upravljanja migracij in azila ter policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah vedno zavezane Listini o temeljnih pravicah. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | V okviru izvajanja strategije je Evropska komisija decembra 2021 predlagala posodobljena pravila za okrepitev upravljanja schengenskega območja (4). S ciljnimi spremembami se bo izboljšalo usklajevanje na ravni EU, države članice pa bodo bolje usposobljene za spopadanje z novimi izzivi tako pri upravljanju skupni zunanjih meja EU kot tudi notranjih meja na schengenskem območju. S posodobljeno različico pravil se želi zagotoviti, da bo nadzor na notranjih mejah ponovno uveden zgolj kot skrajni ukrep. Na podlagi izkušenj, pridobljenih med pandemijo COVID-19, nova pravila uvajajo tudi skupna orodja za učinkovitejše upravljanje zunanjih meja v primeru krize na področju javnega zdravja. Obravnavana je tudi instrumentalizacija migrantov, in sicer v posodobljeni različici schengenskih pravil in v vzporednem predlogu ukrepov, ki jih v takih primerih države članice lahko sprejmejo na področju azila in vračanja (5). |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Posodobljena pravila so bila objavljena v svežnju petih predlogov v zvezi z varnostno unijo in Schengenskim sporazumom. Zaradi nezakonodajne narave enega od predlogov se to mnenje osredotoča na štiri predloge, in sicer na direktivo o izmenjavi informacij med organi kazenskega pregona držav članic (6), uredbo o avtomatizirani izmenjavi podatkov za policijsko sodelovanje (7), uredbo o obravnavanju instrumentalizacije na področju migracij in azila (8) in uredbo o spremembi uredbe o Zakoniku Unije o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja (9). |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | EESO je kljub temu trdno prepričan, da bodo dodatni, posebni in začasni ukrepi in spremembe, uvedeni v vseh delih svežnja o schengenskem območju in usmerjeni v učinkovito upravljanje meja, spoštovali pravice in načela iz Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti svobodo gibanja in prebivanja (člen 45) ter pravico do azila (člen 18) in načelo nevračanja (člen 19), kot je jasno poudarjeno v predlogih. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Kot je navedeno drugje (10), je treba diskurz o migracijah in varnosti, ki je prisoten v predlaganih dokumentih, preudarno preoblikovati. Označevanje migracij kot grožnje in predstavljanje migrantov kot nevarnih pomenita razčlovečenje ljudi in koristita samo tistim, ki jih želijo izkoristiti zaradi geostrateških ali nacionalnih političnih razlogov. Na migracije je treba gledati kot na pozitivno vrednoto. Priseljenci so postali nepogrešljivi in njihov prispevek je v naših družbah in gospodarstvih vse bolj potreben. |
| --- | --- |

2.8

3.   Posebne ugotovitve v zvezi s svežnjem o varnostni uniji

3.1   Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o izmenjavi informacij med organi kazenskega pregona držav članic (COM(2021) 782 final)

| 3.1.1 | Splošni cilj tega predloga je, da se zakonsko uredijo organizacijski in postopkovni vidiki izmenjave informacij med organi kazenskega pregona v EU, da bi se prispevalo k uspešni in učinkoviti izmenjavi takih informacij, s tem pa k varovanju v celoti delujočega in odpornega schengenskega območja. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | EESO se popolnoma strinja s stališčem Komisije, da lahko policijske kontrole in sodelovanje, tudi z izmenjavo informacij in komuniciranjem, dosežejo enake rezultate kot začasni nadzor na notranjih mejah in manj posegajo v prosti pretok oseb, blaga in storitev. Hkrati podpira stališče Komisije, da morajo biti takšni ukrepi popolnoma skladni s temeljnimi pravicami, skupaj z zahtevami glede varstva podatkov po veljavni zakonodaji EU. Med temeljnimi pravicami posameznikov iz Pogodbe o delovanju Evropske unije in potrebo po boljšem kazenskem pregonu v boju proti kriminalu in njegovem pregonu je treba vzpostaviti boljše ravnotežje, da se zagotovi ozračje varnosti in pravičnosti v EU, kot je bilo že navedeno (11). Agencije EU in zunanji akterji bi morali skrbno spremljati vsako neravnotežje ali kršitev temeljnih pravic ter o tem poročati. |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | Odbor zato pozdravlja ustanovitev neformalne strokovne skupine, sestavljene iz strokovnjakov iz vseh držav članic, ki bo Komisiji svetovala in jo podpirala pri spremljanju in uporabi direktive, tudi pri pripravi smernic Komisije. V tem kontekstu predlaga, da se v delo neformalne skupine strokovnjakov vključijo ustrezne in reprezentativne organizacije civilne družbe ter EESO sam. |
| --- | --- |

3.1.3

| 3.1.4 | EESO želi ponovno poudariti, da je treba upoštevati in v spremljanje izmenjave podatkov vključiti osnovno raven informacij, ki jih je treba izmenjati: opredelitve (hudega) kaznivega dejanja (12) ter zagotavljanje, da vse strani, tako prosilci kot dajalci podatkov, upoštevajo iste opredelitve in izhodišča. |
| --- | --- |

3.1.4

| 3.1.5 | Ob upoštevanju zmogljivosti enotnih kontaktnih točk, vključno s stalno razpoložljivostjo pravosodnih organov, pristojnih za izdajo potrebnih sodnih odobritev, EESO poudarja, da je absolutno nujno in obvezno zagotoviti neodvisnost sodstva. V praksi je to lahko še posebej pomembno, kadar so pravosodni organi ali njihovi predstavniki fizično prisotni na lokaciji enotne kontaktne točke. |
| --- | --- |

3.1.5

| 3.1.6 | Organizacije civilne družbe, zlasti tiste, ki imajo nadzorno vlogo ali delujejo na področju zaščite ranljivih skupin, vključno z migranti, morajo biti deležne posebne zaščite pri prejemanju informacij od enotnih kontaktnih točk, saj obstaja velika verjetnost povzročitve neupravičene škode za življenjske interese teh pravnih oseb. |
| --- | --- |

3.1.6

3.2   Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o avtomatizirani izmenjavi podatkov za policijsko sodelovanje (okvir Prüm II) (COM(2021) 784 final)

| 3.2.1 | Predlog za okvir Prüm II temelji na obstoječem Prümskem okviru (sklepa Sveta 2008/615/PNZ (13) in 2008/616/PNZ (14), vključno s Prümsko konvencijo), „ga krepi in posodablja ter omogoča interoperabilnost z drugimi informacijskimi sistemi EU“. Sčasoma naj bi pobuda ustvarila novo arhitekturo, „ki bo omogočala lažjo in hitrejšo izmenjavo podatkov med državami članicami ter zagotavljala visoko raven varstva temeljnih pravic“. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | EESO se zaveda ambicioznih dejavnosti zbiranja podatkov, ki jih bodo pripravile države članice. Na podlagi izkušenj z izvajanjem okvira Prüm I je prikazano, koliko časa morajo države članice porabiti za vzpostavitev zahtevanih orodij za zbiranje podatkov. Okvir Prüm II gre še precej dlje, saj od držav članic zahteva, da postavijo tehnične naprave za prepoznavanje obrazov, kar se zaenkrat v državah članicah le delno izvaja. Do primerljive ravni zbiranja podatkov v vseh državah članicah bi lahko preteklo veliko časa, to pa bi lahko povzročilo težave pri zagotavljanju interoperabilnosti, kar je že vzbudilo nekaj zaskrbljenosti (15). Odbor je zaradi nedavnih perečih, kaotičnih in nepreglednih vojnih razmer v Evropi še posebej zaskrbljen zaradi nevarnosti vpliva na izmenjavo digitalnih podatkov. |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | Kot je bilo že navedeno (16), je treba varstvo osebnih podatkov v skladu z ustreznimi pravnimi okviri vedno spoštovati, zlasti kadar gre za izjemno občutljive osebne podatke, kot so tisti iz Prümskih sklepov. EU in EESO sta izrazila mnenje o splošnih smernicah za dovolj občutljivo ravnanje s podatki v Evropi (17). |
| --- | --- |

3.2.3

| 3.2.4 | EESO izpostavlja, da je treba še posebej skrbno obravnavati obvezno vzpostavitev banke podatkov za prepoznavanje obrazov po vsej EU in izmenjavo teh podatkov, četudi v obliki številk zapisov in šifriranih formatov. Evropski parlament je v dokumentu 2020/2016(INI) (18) priporočil umik in previdnost pri uporabi orodij za prepoznavanje obrazov, tudi zato, ker se zaradi snemanja in izmenjave podob obraza posameznikov ti znajdejo v nevarnosti, da jih prepoznajo. Zato EESO izraža veliko zaskrbljenost nad predlogom za samoumevno vzpostavitev nacionalnih bank podatkov o podobah obraza in njihovo izmenjavo med sodelujočimi državami članicami po vsej Uniji. Poziva, naj se na visoki ravni natančno preuči vprašanje sorazmernosti in zaupnosti pri varovanju osebnih podatkov. Čeprav v celoti priznava splošni cilj tega predloga, ki izhaja iz cilja, ki temelji na Pogodbi, v zvezi s povečanjem notranje varnosti Evropske unije, bi se lahko štelo, da uporaba prepoznavanja obrazov ni obvezna. |
| --- | --- |

3.2.4

| 3.2.5 | EESO je poleg tega zaskrbljen zaradi predloga o izmenjavi kazenskih evidenc med vsemi državami članicami, tudi če so številke evidenc delno anonimizirane in so pri prenosu šifrirane. Organi kazenskega pregona imajo v različnih državah članicah različne standarde za opredelitev in registracijo osumljencev in storilcev kaznivih dejanj. Zato je lahko izmenjava na zahtevo za ujemanje podatkov odvisna od presoje posameznih policistov. To lahko privede do tega, da se osumljenci v eni državi članici, npr. v zvezi z aktivnostmi za pravice beguncev, vpišejo v kazensko evidenco druge države članice. Pri tem morajo biti pravice dostopa in hrambe očitno zaupne in omejene, da ne bi nesorazmerno ogrožali temeljnih pravic. Nadalje je treba določiti trdna in skupna merila za opredelitev (hudega) kaznivega dejanja in osumljencev kaznivih dejanj. V zvezi s tem je treba spoštovati in izvajati že uveljavljena pravila (19). |
| --- | --- |

3.2.5

| 3.2.6 | EESO se zavzema za uvedbo temeljitejših in pogostejših nadzornih mehanizmov, da bi zagotovili etično zbiranje, zlasti v zvezi s tretjimi državami, in shranjevanje Europolovih podatkov ter določili jasne časovne omejitve za njihovo shranjevanje. Kot že navedeno, pozdravljamo osrednjo vlogo Europola v evropski arhitekturi predvsem na področju preprečevanja čezmejnih kaznivih dejanj in boja proti kriminalu, tudi v smislu izmenjave podatkov; a je treba to vlogo neodvisno pregledati in oceniti, tudi s strani civilne družbe, socialnih partnerjev in ustreznih deležnikov, zlasti tistih skupin in posameznikov, na življenje katerih bi lahko dejavnosti kazenskega pregona neupravičeno ali neutemeljeno vplivale (20). Europol je bil večkrat obtožen, da združuje podatke osumljencev in storilcev kaznivih dejanj s podatki drugih fizičnih oseb (21). Zagotoviti je treba zlasti, da ne bo prišlo do neustreznega prekrivanja z vprašanji migracij in azila. EESO priporoča, da organizacije civilne družbe ter drugi pomembni in potencialno prizadeti akterji redno spremljajo dejavnosti Europola, poleg tega pa predlaga uvedbo mehanizmov za preglednost. |
| --- | --- |

3.2.6

4.   Posebne ugotovitve v zvezi s schengenskim svežnjem

4.1   Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2016/399 o Zakoniku Unije o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja (COM(2021) 891 final)

| 4.1.1 | Schengensko območje je območje, na katerem lahko državljani Evropske unije in državljani tretjih držav, ki zakonito prebivajo na tem območju, ter blago in storitve potujejo, ne da bi bili podvrženi nadzoru na notranjih mejah. Schengen je bistveni element območja svobode, varnosti in pravice ter ključni element za delovanje enotnega trga. Njegovo oblikovanje je evropski družbi prineslo znatne družbene in gospodarske koristi. |
| --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | Čeprav lahko obsežne izredne razmere na področju javnega zdravja, kot so pandemije, predstavljajo resno grožnjo javnemu redu, jih ne smemo obravnavati kot razlog za ponovno uvedbo mejnega nadzora na schengenskem območju. Takšno ravnanje nima konstruktivnega značaja. Enako bi moralo veljati za izvajanje policijskih ali drugih javnih pooblastil na območjih notranjih meja, kar bi bilo dejansko enakovredno mejnim kontrolam. Morebitne omejitve potovanj med schengenskimi državami uvedene na podlagi obsežnih izrednih razmer na področju javnega zdravja ne bi smele presegati morebitnih omejitev potovanj znotraj držav članic. Sicer bo ogrožen celoten koncept območja brez nadzora na notranjih mejah, ki tvori del evropskega DNK (22). Poleg tega lahko takšni predpisi oslabijo prizadevanja za skupno evropsko zdravstveno politiko, zlasti na področju obvladovanja epidemij. |
| --- | --- |

4.1.2

| 4.1.3 | EESO pozdravlja poskus Komisije, da uvede nove postopkovne zaščitne ukrepe v primeru enostranske ponovne uvedbe nadzora na notranjih mejah. Namen predloga je pojasniti in razširiti seznam elementov, ki jih mora država članica oceniti pri sprejemanju odločitve o začasni ponovni uvedbi ali podaljšanju mejnega nadzora. Komisija bo morala izdati mnenje o sorazmernosti in nujnosti teh odločitev ter začeti postopek posvetovanja z državami članicami. EESO poziva k nadaljnjemu pojasnjevanju uvedenih postopkovnih zaščitnih ukrepov, predvsem tako, da se določi jasna časovna omejitev morebitnih podaljšanj. |
| --- | --- |

4.1.3

| 4.1.4 | EESO ob tem meni, da razlikovanje med „nujnimi“ in „nenujnimi“ potovanji na schengenskem območju pomeni tudi resno grožnjo temeljem schengenskega sistema. |
| --- | --- |

4.1.4

| 4.1.5 | EESO v celoti podpira stališče Komisije in jo tudi poziva, naj pri omejevanju mejnih prehodov ali njihovega delovnega časa v celoti upošteva pravice državljanov tretjih držav, ki prosijo za mednarodno zaščito. Zagotoviti je treba učinkovit dostop do mejnih točk in učinkovito zaščito pravice do azila. |
| --- | --- |

4.1.5

| 4.1.6 | To je povezano z zaskrbljenostjo EESO, saj je treba osebe, prijete na notranjih mejah, dostojno obravnavati in jih obveščati o njihovih pravicah, namesto da se legalizirajo oblike vračanja z notranjih meja. Pri takšnem pristopu obstaja veliko tveganje, da se odprejo vrata za nenadzorovano rasno profiliranje. Zagotovitev prostega gibanja oseb na schengenskem območju bi morala biti najpomembnejša prioriteta. Nadzor naj izvaja samo ustrezno usposobljeno in pooblaščeno osebje. Naključno bi bilo treba neodvisno spremljati njihova dejanja. |
| --- | --- |

4.1.6

| 4.1.7 | EESO poudarja, da bi bilo treba pri kontrolah na notranjih in zunanjih mejah, ki se izvajajo s tehnologijami za spremljanje in nadzor, preveriti njihovo sorazmernost. Pri dejavnostih pregledovanja in spremljanja bi lahko pomagale organizacije za državljanske pravice. |
| --- | --- |

4.1.7

| 4.1.8 | Odbor razume cilj Komisije v zvezi s členom 13, da se vzpostavi skupni postopek za države članice za nadzor in spremljanje zunanjih in schengenskih meja EU. Ne omenja pa dostopa do zakonitega postopka za pridobitev azila ali alternativnih oblik dostopa za migrante, prav tako pa ne omenja pravnega svetovanja v zvezi s tem. EESO poziva, naj se vedno spoštujejo temeljne pravice oseb, ki dosežejo evropske in schengenske meje, ter njihova načelna pravica, da zaprosijo za dovoljenje za vstop, in pravica, da zaprosijo za azil. Zlasti ranljive osebe, bolnike in mladoletnike je treba sprejeti in jih morebiti s previdnostjo premestiti. Kot že navedeno, je EESO zelo zaskrbljen zaradi prijavljenih kršitev na zunanjih mejah (23), hkrati pa se zaveda, da je Komisija poostrila nadzorne aktivnosti (24). |
| --- | --- |

4.1.8

| 4.1.9 | EESO ponovno spodbuja Komisijo, naj dejavno uporabi svoje izvršilne pristojnosti iz Pogodb v primerih, kadar ni dovolj nadaljnjega ukrepanja v zvezi s pomanjkljivostmi, ugotovljenimi med schengenskimi ocenjevanji (25). Prednostno je treba obravnavati sistemske prakse, s katerimi se kršijo pravila o temeljnih pravicah. To je še zlasti pomembno, ko gre za ranljive migrante. Komisija se ne bi smela zanašati le na ugotovitve schengenskega ocenjevalnega mehanizma, temveč bi morala tudi sama aktivno spremljati stanje na področju temeljnih pravic s sklicevanjem na mednarodno pravo in ob podpori organizacij za državljanske pravice. Poleg tega bi bilo treba na zunanje meje napotiti uslužbence Agencije Evropske unije za azil in Agencije Evropske unije za temeljne pravice, da bi nadzirali spoštovanje temeljnih pravic. |
| --- | --- |

4.1.9

4.2   Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o obravnavanju instrumentalizacije na področju migracij in azila (COM(2021) 890 final) (26)

| 4.2.1 | Ob upoštevanju krize na nekaterih delih zunanje meje EU v letu 2021 in prej je namen tega predloga vzpostaviti poseben postopek upravljanja migracij v izrednih razmerah ter po potrebi zagotoviti podporne in solidarnostne ukrepe za urejeno, humano in dostojanstveno upravljanje prihoda oseb, ki jih je instrumentalizirala tretja država, ob polnem spoštovanju temeljnih pravic. EESO priznava posebne okoliščine, zaradi katerih je morala Evropska komisija učinkovito ukrepati, vendar ponovno izraža zaskrbljenost glede uvajanja in normalizacije hitrih ukrepov pri obravnavi ranljivih migrantov, pri čemer ni dovolj časa in prostora za zagotovitev njihovih pravic (27). |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | Poleg tega revidirana schengenska pravila priznavajo pomembno vlogo, ki jo imajo države članice na zunanjih mejah v imenu vseh držav članic in Unije kot celote takrat, ko so migranti instrumentalizirani v politične namene. EESO priznava to vlogo, vendar poudarja, da zunanjih meja EU ali schengenskih meja ne morejo varovati samo države članice na zunanjih mejah. Države članice poziva, naj proaktivno podprejo predlagani solidarnostni mehanizem, predvsem pa prevzamejo deljeno odgovornost, kot je bila uvedena z mehanizmom prožne solidarnosti v novem paktu o azilu in migracijah. |
| --- | --- |

4.2.2

| 4.2.3 | Čeprav Odbor priznava, da je treba pripraviti posebne smernice za primere posebne narave, je treba poudariti, da je predlagana opredelitev „instrumentalizacije“ precej nejasna. Poziva, naj se ta pristop preveri, da bi se izognili morebitni zlorabi koncepta s preširoko uporabo. Opozarja tudi, da so v pogodbah o azilu in kriznih razmerah že določene temeljne smernice in ukrepi. Nujno poudarja, da je treba v vseh okoliščinah spoštovati temeljne pravice ljudi in predvsem načelo nevračanja. |
| --- | --- |

4.2.3

| 4.2.4 | EESO poudarja, da je kvazi eksternalizacijo azilnega postopka na zunanjo mejo EU na ad hoc način težko nadzorovati in izvajati z zadostnim nadzorom in v osnovi v pravice usmerjenim pristopom, zlasti ko gre za zmogljivosti držav članic za preverjanje pred vstopom, ki so že bile tarča kritik (28). Zagotoviti je treba, da ima prizadeta država članica potrebne zmogljivosti in naprave, ki ji omogočajo ustrezno obvladovanje izrednih razmer. Podporo drugih držav članic prek mehanizma solidarnosti, osrednjih agencij EU, predvsem Agencije EU za azil (EUAA), ter nevladnih organizacij in ustreznih mednarodnih organizacij, kot je UNHCR, je treba ponuditi in sprejeti na proaktiven način in ne le na zahtevo prizadete države članice. |
| --- | --- |

4.2.4

| 4.2.5 | EESO zlasti opozarja na nepogrešljivo pozitivno vlogo organizacij civilne družbe, ki nudijo humanitarno pomoč migrantom, ki so jih instrumentalizirale tretje države, na primer s hrano, vodo, obleko, ustrezno zdravstveno oskrbo in začasnim zatočiščem, ter podpirajo in obveščajo o pravicah migrantov in prosilcev za azil. Tem organizacijam bi bilo treba vedno zagotoviti dostop do migrantov in prosilcev za azil na prizadetih obmejnih območjih. Upravičene bi morale biti do učinkovite in poenostavljene finančne podpore v okviru evropskega financiranja, kot je nujna pomoč Sklada za azil, migracije in vključevanje. |
| --- | --- |

4.2.5

| 4.2.6 | Zato je izredno pomembno, da se načelo nevračanja ne omili, temveč da se ljudem zagotovijo pravice in dostop do pravne podpore ter na pravicah temelječega postopka, ki ga izvaja strokovno usposobljeno in sposobno osebje pod nadzorom UNHCR in EUAA. Kot je navedeno drugje, je Odbor zelo zaskrbljen, ker se Komisija osredotoča na nezakonite migracije in tako imenovano prostovoljno ali prisilno vračanje (29). |
| --- | --- |

4.2.6

| 4.2.7 | Zagotoviti je treba tudi, da se upoštevajo alternativni razlogi za vstop, denimo združitev družine. |
| --- | --- |

4.2.7

| 4.2.8 | EESO je zaskrbljen zlasti zaradi vidika nastanitve migrantov in prosilcev za azil med postopkom registracije. Zagotoviti je treba, da lahko države članice osebe namestijo na najbolj primeren in dostojanstven način, ne da bi jih avtomatično pridržale. Preprečiti je treba množično omejevanje svobode gibanja zadevnih oseb. Civilni družbi in humanitarnim organizacijam je treba dovoliti spremljanje. |
| --- | --- |

4.2.8

V Bruslju, 18. maja 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2022/382 z dne 4. marca 2022 o ugotovitvi obstoja množičnega prihoda razseljenih oseb iz Ukrajine v smislu člena 5 Direktive 2001/55/ES in z učinkom uvedbe začasne zaščite (UL L 71, 4.3.2022, str. 1).

1

(2)  Direktiva Sveta 2001/55/ES z dne 20. julija 2001 o najnižjih standardih za dodelitev začasne zaščite v primeru množičnega prihoda razseljenih oseb in o ukrepih za uravnoteženje prizadevanj in posledic za države članice pri sprejemanju takšnih oseb (UL L 212, 7.8.2001, str. 12).

2

(3)  COM(2021) 277 final.

3

(4)  COM(2021) 891 final

4

(5)  COM(2021) 890 final.

5

(6)  COM(2021) 782 final.

6

(7)  COM(2021) 784 final.

7

(8)  COM(2021) 890 final.

8

(9)  COM(2021) 891 final.

9

(10)  Mnenje ESSO SOC/707 (UL C 290, 29.7.2022, str. 90).

10

(11)  UL C 367, 10.10.2018, str. 84.

11

(12)  UL C 367, 10.10.2018, str. 84, točka 4.3.

12

(13)  Sklep Sveta 2008/615/PNZ z dne 23. junija 2008 o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu (UL L 210, 6.8.2008, str. 1).

13

(14)  Sklep Sveta 2008/616/PNZ z dne 23. junija 2008 o izvajanju Sklepa 2008/615/PNZ o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu (UL L 210, 6.8.2008, str. 12).

14

(15)  UL C 105, 4.3. 2022, str. 108.

15

(16)  UL C 105, 4.3. 2022, str. 108.

16

(17)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Evropska strategija za podatke (COM(2020) 66 final), sprejeto 18. septembra 2020, in Mnenje EESO (UL C 429, 11.12.2020, str. 290).

17

(18)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2021 o umetni inteligenci v kazenskem pravu in njeni uporabi v policiji in pravosodnih organih na področju kazenskih zadev (2020/2016(INI)) (UL C 132, 24.3.2022, str. 17).

18

(19)  Direktiva (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, ki jih pristojni organi obdelujejo za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij, in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Okvirnega sklepa Sveta 2008/977/PNZ (UL L 119, 4.5.2016, str. 89) (Direktiva o kazenskem pregonu) in Direktiva (EU) 2016/1148 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 2016 o ukrepih za visoko skupno raven varnosti omrežij in informacijskih sistemov v Uniji (UL L 194, 19.7.2016, str. 1) (Direktiva o kibernetski varnosti).

19

(20)  UL C 341, 24.8.2021, str. 66.

20

(21)  Fotiadis, A., in drugi: A data „black hole“: Europol ordered to delete vast store of personal data (Podatkovna „črna luknja“: Europol mora izbrisati obsežno zbirko osebnih podatkov), The Guardian, 10. januar 2022, https://www.theguardian.com/world/2022/jan/10/a-data-black-hole-europol-ordered-to-delete-vast-store-of-personal-data.

21

A data „black hole“: Europol ordered to delete vast store of personal data

(22)  Sporočilo „Strategija za v celoti delujoče in odporno schengensko območje“ (COM(2021) 277 final).

22

(23)  UL C 105, 4.3.2022, str. 108.

23

(24)  UL C 105, 4.3.2022, str. 108.

24

(25)  UL C 105, 4.3.2022, str. 108.

25

(26)  Za nadaljnje razlikovanje glej mnenje EESO REX/554, (še ni objavljeno v Uradnem listu).

26

(27)  UL C 123, 9.4.2021, str. 15.

27

(28)  UL C 123, 9.4.2021, str. 15.

28

(29)  UL C 517, 22.12.2021, str. 86.

29

---

| 26.8.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 323/77 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 323/77

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe (EU) Evropskega parlamenta in Sveta o digitalizaciji pravosodnega sodelovanja in dostopa do sodnega varstva v čezmejnih civilnih, gospodarskih in kazenskih zadevah ter o spremembi nekaterih aktov s področja pravosodnega sodelovanja

(COM(2021) 759 final – 2021/0394 (COD))

Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 2003/8/ES, okvirnih sklepov Sveta 2002/465/PNZ, 2002/584/PNZ, 2003/577/PNZ, 2005/214/PNZ, 2006/783/PNZ, 2008/909/PNZ, 2008/947/PNZ, 2009/829/PNZ in 2009/948/PNZ ter Direktive 2014/41/EU Evropskega parlamenta in Sveta glede digitalizacije pravosodnega sodelovanja

(COM(2021) 760 final – 2021/0395 (COD))

(2022/C 323/13)

| Poročevalec: | Maurizio MENSI |
| --- | --- |

Poročevalec:

Maurizio MENSI

| Zaprosilo | Evropska komisija, 2. 5. 2022 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne komisije | 3. 5. 2022 |
| Datum sprejetja na plenarnem zasedanju | 19. 5. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 569 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 198/0/1 |

Zaprosilo

Evropska komisija, 2. 5. 2022

Pravna podlaga

člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo

Datum sprejetja mnenja strokovne komisije

3. 5. 2022

Datum sprejetja na plenarnem zasedanju

19. 5. 2022

Plenarno zasedanje št.

569

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

198/0/1

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) se strinja s pristopom Komisije in cilji predloga uredbe. Vendar meni, da so potrebna ustrezna jamstva pri naslednjih vidikih: a) varnost in zaupnost – zaradi občutljive narave različnih sodnih obravnav, b) odprto pravosodje – predvideni sistem mora zagotavljati spoštovanje načela odprtega pravosodja z vidika „sodelovanja“, „opazovanja“ in „dostopnosti“, c) digitalna vrzel – vsem je treba zagotoviti dostop do tehnologije in podpornih ukrepov. S tem bi preprečili, da bi se zaradi pomanjkanja digitalnih spretnosti, omejenega dostopa do tehnologije in nizke ravni pismenosti in pravnega znanja povečale ovire za dostop do digitalnih storitev in ogrozilo doseganje zastavljenih ciljev. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Varnost uporabljenih tehnoloških sistemov in zaupnost obravnavanih podatkov, zlasti osebnih, sta bistvenega pomena zaradi občutljivosti nekaterih vrst sodnih obravnav. Prav tako je bistveno natančno oceniti spletno platformo, ki se bo uporabljala. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Po eni strani je treba poskrbeti, da subjekt, pristojen za operativno upravljanje elementov sistema, ne obdeluje podatkov, po drugi strani pa mora biti na voljo ustrezna pasovna širina, saj lahko že najmanjša prekinitev ali nedoslednost ovira zmožnost sistema, da opravi ustrezno storitev. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Bistveno je, da se sistemi, omrežja in podatki ustrezno zaščitijo pred kibernetskimi napadi in da se ohrani celovitost prenesenih in shranjenih podatkov na podlagi veljavnih pravil o varstvu osebnih podatkov in kibernetski varnosti. Zadevni informacijski sistemi in digitalne komunikacijske tehnologije morajo biti dostopni tudi v skladu z zahtevami evropske direktive o dostopnosti (1) in direktive o spletiščih javnih uprav (2) ter skladni z določbami konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov z dne 13. decembra 2006. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Predvideni sistem mora spoštovati načelo odprtega pravosodja (z vidika „sodelovanja“, „opazovanja“ in „dostopnosti“) tako v zvezi z dostopom do pravosodnega sistema na splošno kot s posebnim poudarkom na javnih obravnavah. Zato morajo biti tehnologija in podporni ukrepi vsem dostopni. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Bistveno je torej, da se za fizične in pravne osebe ohrani možnost komunikacije v papirni obliki ter da se informacije posredujejo v dostopni obliki, da se zagotovi dostop do sodnega varstva vsem, vključno z ranljivimi osebami, mladoletniki in osebami, ki potrebujejo tehnično pomoč, živijo na oddaljenih območjih ali nimajo dostopa do digitalnih sredstev oziroma potrebnega znanja in spretnosti. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Usposabljanje delavcev v pravosodju o pravu EU je ključno orodje za pravilno in učinkovito uporabo uredbe. V ta namen bi bilo treba pravočasno organizirati ciljno usmerjeno usposabljanje, namenjeno vsem delavcem v pravosodju, ki sodelujejo pri dejavnostih, predvidenih v predlogu uredbe. Zlasti se zdi potrebno posebno usposabljanje, osredotočeno na potrebe osumljencev, obdolžencev, prič ali ranljivih žrtev, da se jim zagotovi učinkovit dostop do sodnega varstva z digitalnimi sredstvi. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Predlagani ukrep naj bi torej izboljšal učinkovitost pravosodnega sistema, tako da bi zmanjšal in poenostavil upravna bremena, skrajšal čas in zmanjšal stroške obravnave zadev. Omogočil naj bi boljši in enakopravnejši dostop do sodnega varstva. V zvezi s tem EESO meni, da predlagani ukrep ob upoštevanju navedenega koristi čezmejni trgovini in konkurenčnosti evropskega gospodarskega in socialnega sistema. |
| --- | --- |

1.8

2.   Splošne ugotovitve

2.1   Povzetek uredbe

| 2.1.1 | S predlogom uredbe se vzpostavlja pravni okvir za elektronsko komunikacijo v postopkih čezmejnega pravosodnega sodelovanja v civilnih, gospodarskih in kazenskih zadevah ter pravni okvir dostopa do sodnega varstva v civilnih in gospodarskih zadevah s čezmejnimi posledicami, kot je določeno v veljavni zakonodaji. |
| --- | --- |

2.1.1

| 2.1.2 | Uredba tudi določa pravila o uporabi in priznavanju elektronskih storitev zaupanja, pravnih učinkih elektronskih dokumentov ter uporabi videokonferenc ali druge dostopne tehnologije za komunikacijo na daljavo pri zaslišanju oseb v civilnih, gospodarskih in kazenskih zadevah. Vendar pa uredba ne zajema ureditev za pridobivanje dokazov v civilnih in gospodarskih zadevah niti se z njo ne uvajajo novi postopki. |
| --- | --- |

2.1.2

| 2.1.3 | Da bi elektronska komunikacija potekala prek varnega in zanesljivega decentraliziranega sistema informacijske tehnologije (IT), tega sestavljajo interoperabilni sistemi IT in točke dostopa, za katere so odgovorni in ki jih upravljajo posamezne države članice, agencije in organi EU; omogoča tudi čezmejno izmenjavo med zadevnimi organi držav članic. |
| --- | --- |

2.1.3

| 2.1.4 | Na evropskem portalu e-pravosodje se vzpostavi evropska točka elektronskega dostopa, ki je del tega decentraliziranega sistema IT in jo lahko pod enakimi pogoji uporabljajo vse fizične in pravne osebe za elektronsko komunikacijo s sodišči in pristojnimi organi v civilnih in gospodarskih zadevah s čezmejnimi posledicami. |
| --- | --- |

2.1.4

| 2.1.5 | Sodišča in pristojni organi držav članic morajo sprejeti elektronsko komunikacijo v sodnih postopkih, ki velja za enakovredno komunikaciji v papirni obliki. Vendar lahko fizične osebe same izberejo, ali želijo uporabiti elektronska komunikacijska sredstva ali komunikacijo v papirni obliki, ki je pristojni organi ne smejo zavrniti. |
| --- | --- |

2.1.5

| 2.1.6 | Uredba določa tudi pogoje za uporabo videokonferenc ali druge tehnologije za komunikacijo na daljavo v čezmejnih civilnih in gospodarskih postopkih. Določena so tudi pravila glede zaslišanja osumljenih, obdolženih ali obsojenih oseb ter glede zaslišanja otrok prek videokonference ali druge tehnologije za komunikacijo na daljavo. |
| --- | --- |

2.1.6

2.2   Ozadje

| 2.2.1 | Zakonodajni predlog temelji na predpostavki, da morajo imeti posamezniki in pravni subjekti možnost hitro, učinkovito in pregledno uresničevati svoje pravice in izpolnjevati svoje obveznosti brez vsakršne diskriminacije. Učinkovit dostop do sodnega varstva v razumnem času je namreč ključni vidik pravice do nepristranskega sodišča, kot je določena v členu 47 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (3). |
| --- | --- |

2.2.1

| 2.2.2 | Na ravni EU že obstaja nabor instrumentov, namenjenih izboljšanju pravosodnega sodelovanja in dostopa do sodnega varstva v čezmejnih civilnih, gospodarskih in kazenskih zadevah. Med temi so tudi instrumenti v zvezi s komunikacijo med organi, v nekaterih primerih tudi z agencijami in organi EU s področja pravosodja in notranjih zadev. Vendar večina teh instrumentov ne predvideva uporabe digitalnih komunikacij in tudi če je takšna možnost na voljo, ni varnih in zanesljivih kanalov ali priznavanja elektronskih dokumentov, podpisov in žigov. |
| --- | --- |

2.2.2

| 2.2.3 | Izredne zdravstvene razmere so tudi pokazale, da dogodki višje sile močno vplivajo na normalno delovanje pravosodnih sistemov držav članic, ker v teh primerih za celotno prebivalstvo velja popolna omejitev gibanja. Zdravstvene razmere so imele posledice tudi za pravosodno sodelovanje in dostop do sodnega varstva v čezmejnih sporih v EU; v teh razmerah se je jasno pokazalo, da je treba zagotoviti varno, neprekinjeno in odporno komunikacijo, tudi zato, da ne bi ogrozili nemotenega gospodarskega poslovanja. |
| --- | --- |

2.2.3

| 2.2.4 | V zvezi s tem so določbe iz predloga namenjene izboljšanju dostopa do sodnega varstva pod enakopravnimi pogoji ter učinkovitosti in odpornosti komunikacijskih tokov, povezanih s pravosodnim sodelovanjem v EU. Z uporabo digitalnih tehnologij se zmanjša upravno breme pravosodnih sistemov, saj se skrajša čas obravnave zadev, zagotovi se varnejša in zanesljivejša komunikacija ter delno avtomatizira obravnava zadev. |
| --- | --- |

2.2.4

| 2.2.5 | Pobuda Komisije izhaja tudi iz potrebe, da bi se izognili razdrobljenim rešitvam, če bi države članice same razvijale svoje nacionalne rešitve za informacijsko tehnologijo, ki ne bi bile skladne z zahtevo po enotnem ukrepanju na ravni EU. |
| --- | --- |

2.2.5

| 2.2.6 | Pred tem predlogom uredbe je Komisija decembra 2020 objavila sporočilo o digitalizaciji pravosodja v EU, s katerim posodablja zakonodajni okvir za čezmejne postopke v EU na področju civilnega, gospodarskega in kazenskega prava v skladu z načelom „privzeto digitalno“, pri čemer je treba preprečevati vse oblike socialne izključenosti. Predlog dopolnjuje tudi predlog uredbe o računalniško podprtem sistemu za komunikacijo v čezmejnih civilnih in kazenskih postopkih (sistem e-CODEX) (4) in je skladen z uredbo e-IDAS (5), saj uvaja določbe o uporabi storitev zaupanja. Komisija je sicer junija 2021 sprejela predlog o spremembi uredbe e-IDAS s ciljem vzpostavitve okvira za evropsko digitalno identiteto (6). |
| --- | --- |

2.2.6

2.3   Posebne ugotovitve

| 2.3.1 | EESO se strinja s pristopom in cilji Komisije. Vendar meni, da je bistveno ohraniti in zajamčiti v nadaljevanju navedene vidike. |
| --- | --- |

2.3.1

2.4   Obdelava podatkov in kibernetska varnost

| 2.4.1 | Izvajanje uredbe zahteva vzpostavitev in vzdrževanje decentraliziranega sistema IT, ki ga sestavlja mreža nacionalnih sistemov IT in interoperabilnih točk dostopa, za katere so odgovorne in ki jih upravljajo posamezne države članice, institucije ali agencije EU; namen je varna in zanesljiva čezmejna izmenjava informacij. Pomembno je zajamčiti, da subjekt, ki mu bo zaupano operativno upravljanje komponent sistema, podatkov ne bo shranjeval ali obdeloval, in da je uporabljena računalniška oprema primerna za informacijski sistem. EESO pozdravlja, da bo v skladu s predlagano uredbo Komisija državam članicam, ki še niso razvile ustreznih nacionalnih sistemov IT, nudila referenčno izvedbeno programsko opremo, ki jo lahko uporabijo namesto nacionalnega sistema. |
| --- | --- |

2.4.1

| 2.4.2 | Pomembna je razpoložljivost ustrezne pasovne širine (drag element storitev videopovezave). Priporočena pasovna širina je najmanj 1,5–2 megabita na sekundo za omrežja IP (ali vsaj 384 kilobitov na sekundo za omrežja ISDN). Sistemi videopovezave bi morali biti zasnovani tako, da se zajamči največja zmogljivost pasovne širine, tudi pri sistemih z največjo zmogljivostjo pa bi bilo treba upoštevati zanesljivost in zmogljivost omrežne povezave, saj lahko že najmanjša prekinitev ali nedoslednost sistemu onemogoči opravljanje dobre storitve. |
| --- | --- |

2.4.2

| 2.4.3 | EESO zato poudarja potrebo po tehnični ustreznosti digitalne komunikacije, ki se uporablja, ter zaščiti sistemov, omrežij in podatkov pred kibernetskimi napadi, pri čemer je treba upoštevati, da so šibke točke obeh predvidenih sistemov – na papirju (osebno) in s podatki (digitalno) – popolnoma različne ter da je treba sisteme in omrežja zaščititi in ohraniti celovitost podatkov, ki se v njih prenašajo in hranijo, na podlagi veljavnih pravil o varstvu osebnih podatkov. Zadevni informacijski sistemi in digitalne komunikacijske tehnologije morajo biti dostopni tudi v skladu z zahtevami evropske direktive o dostopnosti in direktive o spletiščih javnih uprav in podjetij javnega interesa. |
| --- | --- |

2.4.3

| 2.4.4 | Kot je EESO ugotovil že v mnenju SOC/573 – Sveženj o interoperabilnosti z dne 23. maja 2018 (7), sta zaradi občutljivosti izmenjanih informacij bistvena tako spoštovanje pravil o varstvu osebnih podatkov kot tudi varnost vseh zadevnih podatkov in sistemov. |
| --- | --- |

2.4.4

| 2.4.5 | Ne le v kazenskih postopkih, temveč tudi v civilnih in gospodarskih zadevah bi bilo treba s sorazmernimi tehničnimi sredstvi zavarovati videoprenose pred nezakonitim prestrezanjem s strani tretjih oseb. V zvezi s tem bi bilo treba zagotoviti skladnost z veljavnimi pravili na področju kibernetske varnosti ter z vsebino predloga direktive o ukrepih za visoko skupno raven kibernetske varnosti v Uniji (8). |
| --- | --- |

2.4.5

2.5   Usposabljanje

| 2.5.1 | EESO poudarja, da je usposabljanje delavcev v pravosodju o pravu EU bistveno za pravilno in učinkovito uporabo uredbe. Da bi delavce v pravosodju pripravili na prihodnje izzive in jih usposobili za uporabo digitalnih orodij pri vsakodnevnem delu, je Komisija sprejela evropsko strategijo za usposabljanje na področju pravosodja za obdobje 2021–2024 (9). V ta namen je bistveno pravočasno organizirati ciljno usmerjeno usposabljanje, namenjeno vsem delavcem v pravosodju, ki sodelujejo pri dejavnostih, predvidenih v predlogu uredbe. |
| --- | --- |

2.5.1

| 2.5.2 | Zlasti je potrebno posebno usposabljanje, osredotočeno na potrebe osumljencev, obdolžencev, prič ali ranljivih žrtev, da se jim zagotovi učinkovit dostop do sodnega varstva z digitalnimi sredstvi. |
| --- | --- |

2.5.2

2.6   Orodje v digitalni in papirni obliki

| 2.6.1 | Cilj predloga uredbe je fizičnim in pravnim osebam omogočiti digitalno komunikacijo s sodišči in pristojnimi organi brez kakršne koli diskriminacije ter udeležbo na obravnavah prek videokonference ali druge dostopne tehnologije za komunikacijo na daljavo brez posebnih dodatnih stroškov poleg stroškov, povezanih z uporabo računalnika in dostopom do interneta. |
| --- | --- |

2.6.1

| 2.6.2 | Po mnenju EESO je vendarle bistveno, da se za fizične in pravne osebe ohrani možnost komunikacije v papirni obliki ter da se informacije zagotovijo v dostopnih oblikah, da se zagotovi dostop do sodnega varstva vsem, vključno z ranljivimi osebami, mladoletniki in osebami, ki potrebujejo tehnično pomoč, živijo na oddaljenih območjih ali nimajo dostopa do digitalnih sredstev oziroma potrebnega znanja in spretnosti. |
| --- | --- |

2.6.2

| 2.6.3 | Zlasti v zvezi z videokonferencami, ki se sistematično uvajajo v številnih državah in se uporabljajo tudi za pravosodno sodelovanje, je treba opozoriti, da po mnenju Evropskega sodišča za človekove pravice udeležba tožene stranke v postopku prek videokonference ni v nasprotju s Konvencijo, vendar pa mora imeti njena uporaba legitimen namen (10). Sodišča, ki uporabljajo videokonference, bi zato morala še naprej izboljševati kakovost videokonferenc in šifrirati videosignal, da se prepreči prestrezanje. Posvetovalni svet evropskih sodnikov (CCJE) je v mnenju št. 14 (2011) o pravosodju in informacijskih tehnologijah (IT) poudaril, da uvedba IT v evropskih sodiščih ne bi smela ogroziti človeških in simboličnih vrednot pravosodja. Če uporabniki pravosodje dojemajo kot povsem tehnično, brez njegove dejanske in temeljne funkcije, obstaja tveganje, da bo razčlovečeno. |
| --- | --- |

2.6.3

| 2.6.4 | V Združenih državah Amerike se videopovezave uporabljajo predvsem za t. i. „obravnave glede varščine“, da se prihranijo stroški in zmanjša tveganje prevoza obdolžencev iz zapora na sodišče. Raziskovalci Northwestern University so preučili zneske varščin, določenih pred uvedbo videokonference in po njej, in ugotovili, da so se z uporabo videokonferenc zneski varščine v povprečju povečali za 51 % (11). Videoprenos osebo nekako razčloveči in obdolženec je vidno in slušno v slabšem položaju. Pri osebah, ki se zaslišanj v zvezi s priseljevanjem udeležijo prek videopovezave, je več možnosti, da jih izženejo, kot pri tistih, ki pridejo osebno. Enako velja za prosilce za azil. Kar lahko ljudje na sodišču vidijo in slišijo, je pomembno. Zvočna funkcija nekaterih videokonferenčnih tehnologij uporablja filter srednje pasovne širine, ki odstrani nizke in visoke frekvence glasu, te pa se običajno uporabljajo za prenos čustev, ugotavlja poročilo o videozaslišanjih, ki ga je leta 2015 financiralo ameriško ministrstvo za pravosodje. |
| --- | --- |

2.6.4

| 2.6.5 | V zvezi z uporabljeno programsko opremo je treba opozoriti, da ima razpoložljivost odprtokodnih programskih rešitev, ki so po zanesljivosti in natančnosti primerljive z najboljšimi industrijskimi proizvodi, to prednost, da omogoča „izvajanje“ neposredno v podatkovnem središču in omrežjih ali infrastrukturi, ki jo kolektivno upravlja javna uprava ali se upravljajo skupaj z njo. S takšno rešitvijo bi se izognili tveganjem čezmejnih tokov znotraj ali zunaj EU, povezanih z rešitvami v oblaku iz držav zunaj Evrope (s čimer bi se izognili uporabi ameriškega zakona o oblaku). |
| --- | --- |

2.6.5

2.7   Večja učinkovitost in konkurenčnost

| 2.7.1 | EESO se strinja s Komisijo, da lahko uporaba digitalne komunikacije med sodišči in pristojnimi organi držav članic nedvomno prispeva k večji učinkovitosti pravosodnega sistema, in sicer z zmanjšanjem zamud in upravnega bremena, večjo poenostavitvijo in pospešitvijo izmenjave informacij med temi organi. Skrajšal se bo čas za obravnavo zadev, manjši pa bodo tudi stroški postopkov. Upoštevati je treba, da je komunikacija na daljavo med izrednimi razmerami omogočila ohranitev dostopa do sodnega varstva, kar je prispevalo k njegovi kakovosti, učinkovitosti in neodvisnosti, ki so bistveni elementi pravne države in vrednot, na katerih temelji Evropska unija. |
| --- | --- |

2.7.1

| 2.7.2 | EESO tudi meni, da so učinkoviti pravosodni sistemi ključni za izvajanje evropskega prava, kot je poudarjeno v sporočilu Evropske komisije o pregledu stanja na področju pravosodja v EU za leto 2019 z dne 26. aprila 2019, ki ponuja letni pregled kazalnikov, pomembnih za neodvisnost, kakovost in učinkovitost pravosodnih sistemov, na podlagi podatkov Evropske komisije Sveta Evrope za učinkovitost pravosodja (CEPEJ). |
| --- | --- |

2.7.2

| 2.7.3 | V tem smislu bi možnost, da lahko fizične in pravne osebe, vključene v čezmejne operacije, izkoristijo boljši in bolj enakopraven dostop do sodnega varstva, nižje stroške in hitrejše postopke za uveljavljanje svojih pravic, koristila tudi čezmejni trgovini in izboljšala konkurenčnost širšega gospodarskega sistema. |
| --- | --- |

2.7.3

| 2.8 | EESO na koncu ugotavlja, da bi moral predlog zagotoviti ustrezna jamstva za naslednje vidike:






  a) | varnost uporabljene tehnologije: varnost in zaupnost sta bistvenega pomena zaradi občutljive narave nekaterih sodnih obravnav. Poleg tega morajo strokovnjaki za IT natančno oceniti spletno platformo, ki se bo uporabljala; |
| --- | --- | --- |

2.8

a)

varnost uporabljene tehnologije: varnost in zaupnost sta bistvenega pomena zaradi občutljive narave nekaterih sodnih obravnav. Poleg tega morajo strokovnjaki za IT natančno oceniti spletno platformo, ki se bo uporabljala;

| b) | odprto pravosodje: predvideni sistem mora zagotavljati spoštovanje načela odprtega pravosodja (z vidika „sodelovanja“, „opazovanja“ in „dostopnosti“); |
| --- | --- |

b)

odprto pravosodje: predvideni sistem mora zagotavljati spoštovanje načela odprtega pravosodja (z vidika „sodelovanja“, „opazovanja“ in „dostopnosti“);

| c) | digitalna vrzel: slabe digitalne spretnosti, omejen dostop do tehnologije in nizka raven pismenosti in pravnega znanja lahko povečajo ovire za dostop do digitalnih storitev in ogrozijo zastavljene cilje. Zato morajo biti tehnologija in podporni ukrepi vsem dostopni. |
| --- | --- |

c)

digitalna vrzel: slabe digitalne spretnosti, omejen dostop do tehnologije in nizka raven pismenosti in pravnega znanja lahko povečajo ovire za dostop do digitalnih storitev in ogrozijo zastavljene cilje. Zato morajo biti tehnologija in podporni ukrepi vsem dostopni.

V Bruslju, 19. maja 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Direktiva (EU) 2019/882 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o zahtevah glede dostopnosti za proizvode in storitve (UL L 151, 7.6.2019, str. 70).

1

(2)  Direktiva (EU) 2016/2102 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. oktobra 2016 o dostopnosti spletišč in mobilnih aplikacij organov javnega sektorja (UL L 327, 2.12.2016, str. 1).

2

(3)  Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, (UL C 326, 26.10.2012, str. 391).

3

(4)  COM(2020) 712 final.

4

(5)  Uredba (EU) št. 910/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 2014 o elektronski identifikaciji in storitvah zaupanja za elektronske transakcije na notranjem trgu in o razveljavitvi Direktive 1999/93/ES (UL L 257, 28.8.2014, str. 73).

5

(6)  COM(2021) 281 final.

6

(7)  Mnenje Evropskega odbora regij SOC/573 – Sveženj o interoperabilnosti, – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za interoperabilnost informacijskih sistemov EU (meje in vizumi) ter spremembi Odločbe Sveta 2004/512/ES, Uredbe (ES) št. 767/2008, Sklepa Sveta 2008/633/PNZ, Uredbe (EU) 2016/399 in Uredbe (EU) 2017/2226 [COM(2017) 793 final – 2017/0351 (COD)] – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za interoperabilnost informacijskih sistemov EU (policijsko in pravosodno sodelovanje, azil in migracije) (COM(2017) 794 final – 2017/0352 (COD)) (UL C 283, 10.8.2018, str. 48).

7

(8)  COM(2020) 823 final.

8

(9)  COM(2020) 713 final.

9

(10)  Sodba Evropskega sodišča za človekove pravice z dne 5. oktobra 2006 v zadevi Marcello Viola proti Italiji. Pravica do poštenega sojenja – pomen prisotnosti obdolženca v postopku.

10

Marcello Viola proti Italiji

(11)  Kirchner, L., How fair is Zoom-Justice?, The Markup, 9. junij 2020.

11

---

| 26.8.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 323/83 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 323/83

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu – Za večje vključevanje in zaščito v Evropi: vključitev sovražnega govora in kaznivih dejanj iz sovraštva na evropski seznam kaznivih dejanj

(COM(2021) 777 final)

(2022/C 323/14)

Poročevalec:
  Cristian PÎRVULESCU

Soporočevalka:
  Milena ANGELOVA

| Zaprosilo | Evropska komisija, 1. 3. 2022 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 3. 5. 2022 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 18. 5. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 569 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 211/1/5 |

Zaprosilo

Evropska komisija, 1. 3. 2022

Pravna podlaga

člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

3. 5. 2022

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

18. 5. 2022

Plenarno zasedanje št.

569

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

211/1/5

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) je močno zaskrbljen zaradi porasta sovražnega govora in kaznivih dejanj iz sovraštva v Evropi v preteklih desetih letih. Številne študije in posvetovanja kažejo, da se je število primerov občutno povečalo, vse več posameznikov in skupin pa je izpostavljenih napadom iz sovraštva. Ti naraščajoči trendi so razvidni tudi iz dela organizirane civilne družbe v Evropi, saj so organizacije same tarča napadov, prav tako pa so primorane vse bolj pomagati ogroženim posameznikom in skupnostim ter jih ščititi. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESO podpira pobudo Komisije ter spodbuja Svet in Parlament, naj polno sodelujeta pri obrambi ključnih vrednot EU. EESO meni, da so sovražni govor in kazniva dejanja iz sovraštva „področja kriminala“, ki izpolnjujejo merila iz člena 83(1) PDEU. Sklep Sveta, s katerim bodo opredeljena kot taka, bo omogočil, da se naknadno določijo minimalna pravila glede opredelitve kaznivih dejanj in sankcij na tem področju kriminala. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Natančneje, EESO glede na razpoložljive dokaze meni, da je prišlo do znatnega in zaskrbljujočega porasta kaznivih dejanj iz sovraštva, da imajo njihovi vzroki, spodbujevalci in učinki očiten čezmejni element ter da tovrstnih kaznivih dejanj ni mogoče učinkovito preprečevati in se proti njim boriti brez zakonodajnih in institucionalnih ukrepov EU. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Tako kot Evropsko sodišče za človekove pravice tudi EESO meni, da lahko v primerih, ko so huda kazniva dejanja usmerjena zoper telesno ali duševno celovitost osebe, le učinkoviti kazenskopravni mehanizmi zagotovijo ustrezno zaščito in delujejo odvračalno. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Proti sovražnemu govoru in kaznivim dejanjem iz sovraštva se je treba boriti ne glede na to, kje pride do izražanja ali dejanja, najsi bo to pri delu, javnih manifestacijah, prostočasnih dejavnostih, zasebnih ali javnih storitvah itd. Razmislili bi lahko o več usmerjenih ukrepih, kjer je večja verjetnost za incidente iz sovraštva. Splošnejši cilj, ki bi ga uresničevali na različne načine in z različnimi instrumenti, bi lahko bil, da v javnih prostorih v Evropi ne bi bilo sovražnega govora in kaznivih dejanj iz sovraštva. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESO poziva Komisijo, naj nameni pozornost tudi neposrednim in posrednim učinkom sovražnega govora in kaznivih dejanj iz sovraštva na pogoje za podjetništvo in zaposlovanje ter jih prouči, tudi z vidika njihovih posledic za gospodarski in družbeni razvoj. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Posebno pozornost bi bilo treba nameniti tudi ozaveščenosti ter znanju in spretnostim zaposlenih v poklicih, ki imajo ključno vlogo v boju proti sovražnemu govoru in kaznivim dejanjem iz sovraštva, na primer učiteljem, novinarjem in osebju organov kazenskega pregona. Za slednje bi morala biti ozaveščanje in usposabljanje obvezna ter del splošne strategije za krepitev zmogljivosti vključenih institucij, kar je tudi v skladu z najboljšimi praksami iz držav članic EU. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Zagotoviti bi bilo treba ustrezen dostop žrtev do informacij in posebnih zaščitnih ukrepov za najranljivejše žrtve kaznivih dejanj v skladu z direktivo o pravicah žrtev. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Tudi organizacije civilne družbe, vključno s socialnimi partnerji, imajo bistveno vlogo v boju proti sovražnemu govoru in kaznivim dejanjem iz sovraštva: po eni strani so družbeni nadzorniki, po drugi pa s svojimi dejavnostmi spodbujajo ravnanje v skladu z vrednotami. Treba bi jih bilo zaščititi in podpreti, ko skušajo različne prostore, skupnosti, skupine, organizacije in medije obvarovati pred sovraštvom in diskriminacijo, tudi s spodbujanjem prostovoljnih kodeksov ravnanja in izmenjavo dobrih praks. Potrebnih je več finančnih sredstev, da bi lahko izkoristili njihove zmogljivosti in strokovno znanje na tem področju. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Poudariti bi bilo treba pomen varnih spletnih interakcij. Z razvojem platform družbenih medijev in spletnih forumov je nastal prostor, v katerem nekateri verjamejo, da lahko delujejo nekaznovano. Nujno je treba sodelovati z nacionalnimi regulatorji in platformami družbenih medijev, da bi sovraštvo v spletu hitro prepoznali, odpravili in preiskali. |
| --- | --- |

1.10

2.   Splošne ugotovitve

| 2.1 | EESO se zaveda, da so zaščita dostojanstva, temeljne pravice in enakost vgrajeni v zasnovo EU in demokratične ureditve držav članic. Demokracija in sama EU nista mogoči, če ljudje živijo v strahu in sramu ter so v vsakodnevnem življenju, med delom, študijem ali udejstvovanjem v družbi in politiki izpostavljeni nadlegovanju ali napadom. Z razmahom družbenih medijev se lahko sovraštvo in stigmatizacija hitreje in enostavneje širita, tveganje za otroke in mlade pa nenehno narašča. Imamo le eno možnost, tj. da odločno in dejavno preprečujemo širjenje sovražnega govora in kaznivih dejanj iz sovraštva ter se borimo proti njim. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Z vojaško agresijo Ruske federacije na Ukrajino, ki jo EESO v celoti obsoja, je v Evropi prišlo do porasta dezinformacij in sovražnega govora. To ni novost, vendar so članice EU postale bolj pozorne in odporne na ta pojav. Ruska federacija skuša vnašati zmedo, širiti propagando ter zmanjševati legitimnost podpore demokraciji in človekovim pravicam. Preprečevanje sovražnega govora in kaznivih dejanj iz sovraštva ter boj proti njim sta zato odgovornost, ki je za EU in države članice življenjskega pomena. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Za uspešen boj proti sovražnemu govoru in kaznivim dejanjem iz sovraštva je potrebno skupno izhodišče. Evropske družbe so medsebojno prepletene, s svobodo gibanja pa nastaja vse bolj povezan družbeni in javni prostor. Glavna orodja za boj proti sovražnemu govoru in kaznivim dejanjem iz sovraštva so v rokah držav članic, vendar je njihov uspeh malo verjeten brez jasnih zavez, sodelovanja in sinergij, potrebni pa so tudi ustrezni zakonodajni instrumenti EU, usklajene opredelitve in pristopi ter priložnosti za spoznavanje politik in njihov prenos. Vsa tovrstna prizadevanja bi morala biti skladna s temeljnimi pravicami iz listine EU. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | EESO je večkrat poudaril, da morajo EU in države članice odločneje ukrepati, če želijo zaščititi temeljne pravice ter odpraviti celo vrsto diskriminatornih ravnanj in ravnanj, ki temeljijo na sovraštvu. Zato priporoča, da Komisija predlog uskladi z drugimi ključnimi političnimi dokumenti, kot so nova strategija za okrepitev uporabe Listine o temeljnih pravicah v EU, Unija enakosti: akcijski načrt EU za boj proti rasizmu za obdobje 2020–2025, strategiji za enakost spolov in oseb LGBTIQ, strateški okvir za Rome, strategija EU za boj proti antisemitizmu in negovanje judovskega življenja, strategija o pravicah invalidov za obdobje 2021–2030 in strategija o pravicah žrtev (2020–2025). |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | V predlogu Komisije so celovito opredeljene značilnosti, ki so morda skupne posameznikom in skupinam, izpostavljenim sovražnemu govoru in kaznivim dejanjem iz sovraštva, kot so rasa, etnična pripadnost, jezik, vera, državljanstvo, starost, spol, spolna usmerjenost, spolna identiteta, spolni izraz, spolni znaki ali kakršna koli druga temeljna značilnost ali kombinacija takih značilnosti. Dodati bi bilo treba še vse ideološke in politične razloge ter druga prepričanja in vrednote, povezane z vestjo. EESO meni, da bi bilo treba pripraviti tudi pregled tveganj in groženj ter jih obravnavati v povezavi z njihovim socialno-kulturnim okvirom. Sedanje in nove raziskave bi lahko pokazale, v katerih situacijah najpogosteje prihaja do sovražnega govora in kaznivih dejanj iz sovraštva. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Sovražni govor in kazniva dejanja iz sovraštva so lahko usmerjeni proti podjetnikom ali zaposlenim v podjetjih, na primer tistim, ki skrbijo za stranke. To škodljivo vpliva tako na posameznike kot na zadevna podjetja. Sovražni govor in kazniva dejanja iz sovraštva lahko tudi posredno negativno vplivajo na splošno poslovno in gospodarsko okolje, saj povečujejo negotovost, nestabilnost in konflikte. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | EESO meni, da obstaja velika potreba po ozaveščanju in izobraževanju za razumevanje učinkov in resnosti sovražnega govora in kaznivih dejanj iz sovraštva ter za njihovo prepoznavanje in boj proti njim v vsakdanjem življenju. To velja za osebe vseh starosti: otroke, mlade in odrasle. Ozaveščanje in izobraževanje (informativno gradivo, usposabljanje, izdelki) bi morala biti v celoti na voljo v dostopni obliki. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Posebno pozornost bi bilo treba nameniti tudi ozaveščenosti ter znanju in spretnostim zaposlenih v poklicih, ki imajo ključno vlogo v boju proti sovražnemu govoru in kaznivim dejanjem iz sovraštva. Učitelji imajo na primer pomembno vlogo pri vzgoji šolarjev, novinarji imajo edinstveno vlogo, ko gre za svobodo izražanja, osebje organov kazenskega pregona, policisti, tožilci, sodniki in javni uslužbenci pa imajo osrednjo vlogo pri obravnavi zadev ter oblikovanju preventivnega pravnega okvira in drugih ukrepov. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Politiki nosijo glavno odgovornost za celoten sistem pravne države in temeljnih pravic. Njihova odgovornost se začne takoj, ko prosijo za podporo državljanov, žal pa nekateri politiki in stranke to počnejo tako, da širijo strah ter se obračajo proti manjšinam in družbenim skupinam. Tovrstna mobilizacija volivcev je nevarna in jo je treba omejiti. Še resneje pa je, če nekateri politiki med opravljanjem javne funkcije morda želijo z institucionalnimi in pravnimi instrumenti spodbujati diskriminacijo ali se izogibati boju proti njej. EESO poziva vse politične voditelje in stranke k odgovornemu ravnanju v okviru in duhu vključujoče demokracije. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | S tem je povezano tudi to, da so voditelji političnih strank ali celo predsedniki vlad, ki naj bi jamčili za omikanost javnega prostora, žalili in verbalno napadali novinarje, s tem pa tvegali, da bodo izzvali nasilje proti njim. EESO poziva politične voditelje in stranke, naj spoštujejo novinarje in medijske organizacije, ter želi spomniti, da so štirje mednarodni posebni poročevalci za svobodo govora potrdili resnost tega problema. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Tudi organizacije civilne družbe, vključno s socialnimi partnerji, imajo bistveno vlogo v boju proti sovražnemu govoru in kaznivim dejanjem iz sovraštva: po eni strani so družbeni nadzorniki, po drugi pa s svojimi dejavnostmi spodbujajo ravnanje v skladu z vrednotami. Spodbujati in promovirati bi bilo treba prostovoljne kodekse ravnanja in izmenjavo dobrih praks. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | EESO poudarja pomembno vlogo lokalnih in regionalnih oblasti pri preprečevanju kaznivih dejanj iz sovraštva in boju proti njim. Te oblasti so skupnostim najbliže in lahko spremljajo, ali se tovrstne grožnje in dejanja utegnejo uresničiti. Prav tako lahko prek skupnostnih in izobraževalnih programov izkoristijo moč solidarnosti in empatije ob podpori centralnih vlad, organizacij civilne družbe in socialnih partnerjev. |
| --- | --- |

2.12

| 2.13 | Za oblikovanje okolja, v katerem se spodbujajo pravice do svobode izražanja, enakosti in nediskriminacije, so odgovorne države. Te lahko tudi sprejmejo pozitivne ukrepe za boj proti diskriminaciji in odpravo temeljnih vzrokov, ki povzročajo sovraštvo. |
| --- | --- |

2.13

3.   Posebne ugotovitve

| 3.1 | Dejstva in argumenti, podani v sporočilu Komisije, se zdijo tehtni za oceno, da sovražni govor in kazniva dejanja iz sovraštva ustrezajo merilom, določenim za opredeljevanje evropskih kaznivih dejanj, tudi zaradi njihove resnosti, obsega, porasta in čezmejnega elementa. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | V sporočilu je pravilno opisana resnost sovražnega govora in kaznivih dejanj iz sovraštva, saj so v nasprotju s skupnimi vrednotami in temeljnimi pravicami EU ter škodljivo vplivajo na posameznike, skupnosti in družbo na splošno. Vrednote EU služijo odprti družbi, kar je pomembno za ljudi, podjetja in organizacije. Enakost je globoko zakoreninjena v vrednotah EU, enake možnosti pa so osnova za družbeni napredek. Del tega sta tudi raznolikost in pluralizem. Enakost je vir inovacij ter ustvarja ekonomsko dodano vrednost. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Države članice skušajo sovražni govor in kazniva dejanja iz sovraštva vse bolj vključevati v svoje kazensko pravo, obenem pa se je treba izogniti razdrobljenosti med državami članicami in še bolj uskladiti pogoje v EU. Zato se zdi kazenski okvir EU – ob spoštovanju nacionalnih pravosodnih sistemov in člena 2 Pogodbe – primeren za odpravljanje sovražnega govora in kaznivih dejanj iz sovraštva. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Hkrati je treba spoštovati pristojnosti EU na področju kazenskega prava, ki omogočajo določitev minimalnih pravil z direktivami, prenesenimi v nacionalno zakonodajo. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Po mnenju EESO je sovražni govor in kazniva dejanja iz sovraštva pomembno obravnavati kot področje kriminala s skupnim izhodiščem, ki temelji na sovraštvu na podlagi predsodkov do oseb ali skupin. Zato je treba na sovražni govor in kazniva dejanja iz sovraštva gledati celostno ter se izogniti nepovezani obravnavi različnih oblik in ciljev sovraštva, zlasti med državami članicami. EESO ravno tako poziva, naj se sovražni govor in kazniva dejanja iz sovraštva obravnavajo v povezavi z vrednotami EU in temeljnimi pravicami kot celoto. Poziva tudi, naj se opredelijo povezave med sovražnim govorom in kaznivimi dejanji iz sovraštva ter obstoječimi evropskimi kaznivimi dejanji. Pri tem bi bilo treba okrepiti izmenjavo informacij med organi kazenskega pregona in vladami. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EESO z veseljem pričakuje, da bo kot naslednji korak pripravljena opredelitev sovražnega govora in kaznivih dejanj iz sovraštva, ter je pripravljen prispevati k medinstitucionalnemu posvetovanju. Ta opredelitev je ključna za pravno varnost, pa tudi za zaščito temeljnih pravic in zagotavljanje dobre splošne komunikacije. Okvirni sklep Sveta o boju proti nekaterim oblikam in izrazom rasizma in ksenofobije s kazenskopravnimi sredstvi je ustrezno izhodišče za oblikovanje opredelitve, ki bi jo lahko uporabili v tem širšem kontekstu, uporabili pa bi lahko tudi opredelitve Sveta Evrope. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Opredelitve sovražnega govora in kaznivih dejanj iz sovraštva bi morale zajemati vse ustrezne zaščitene značilnosti, ki izhajajo iz temeljnih pravic EU, vključno z biološkim/družbenim spolom, raso ali etnično pripadnostjo, vero ali prepričanjem, invalidnostjo, starostjo in spolno usmerjenostjo, pa tudi ideološka prepričanja in prepričanja, povezana z vestjo. Čeprav se zaščitene značilnosti medsebojno razlikujejo, bi morale biti v opredelitvi različne značilnosti obravnavane po enakih načelih. Izogniti bi se morali tudi razdrobljeni obravnavi različnih manjšin in skupin, namesto tega pa bi morali uporabiti splošne izraze, veljavne za celoten nabor zaščitenih značilnosti. Poleg tega bi morala biti opredelitev dovolj vključujoča, da bi omogočala odzivanje na nove vrste družbenih pojavov, ki bi sčasoma nastali. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Opredelitve bi morale zajemati vse oblike dejanj in izražanja, bodisi ustnih ali pisnih, ne glede na to, kje pride do njih, najsi bo to pri delu, javnih manifestacijah ali dostopu do zasebnih ali javnih storitev itd. Zajemati bi morale tudi izražanje v spletu ali zunaj njega. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Opredelitve bi sicer morale biti celovite, vendar ne morejo biti popolnoma nedvoumne. Zato bi bila pri njihovi uporabi vedno potrebna presoja na podlagi dokazov, umeščenih v ustrezen kontekst. Enotno uporabo opredelitev in pravil bi lahko med drugim izboljšali s skupnimi usmeritvami glede dejavnikov, ki bi jih bilo treba pri tem upoštevati |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Pomembno je tudi poskrbeti, da opredelitve in pravila ne bodo imeli nasprotnega učinka od pričakovanega. Tako ne bi smeli stigmatizirati besed, ki se običajno uporabljajo nezaznamovano. To se navezuje tudi na cilj, da se oblikujejo skupna pravila za zaščito vseh skupin, namesto da se izpostavijo le posamezne. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Pri opredeljevanju sovražnega govora in kaznivih dejanj iz sovraštva ter sankcij zanje je pomembno pojasniti njihovo povezavo s temeljnimi pravicami kot celoto. To je še zlasti pomembno pri svobodi izražanja in obveščanja, vključno s pogoji, ki upravičujejo omejitev svobode izražanja posameznikov in medijev. V skladu s tem bo morda treba pojasniti tudi povezavo z drugimi temeljnimi pravicami. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Sovražni govor in kazniva dejanja iz sovraštva se sicer lahko obravnavajo kot samostojno področje kriminala, vendar se deloma prekrivajo tudi z obstoječimi evropskimi kaznivimi dejanji, ki pa ne zajemajo vseh oblik sovražnega govora in kaznivih dejanj iz sovraštva, ker se na tem področju kriminala pojavljajo različne oblike in vsebine. To zelo dobro ponazarja „piramida sovraštva“, ki se začne z diskurzom na podlagi predsodkov in prek diskriminacije preide v fizično nasilje in celo terorizem. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Kot je navedeno v sporočilu, odpravljanje sovražnega govora in kaznivih dejanj iz sovraštva ni le stvar vsebine, temveč tudi postopka. Zato je treba ustrezno pozornost nameniti vprašanjem, povezanim z obveščanjem, sodstvom in pravnimi sredstvi. Čeprav so sovražni govor in kazniva dejanja iz sovraštva priznani in urejeni na nacionalni ravni, je pri izvajanju/poročanju/preiskovanju veliko vrzeli. Če niso prijavljeni in ustrezno preiskani kot taki, podatki o njihovi razširjenosti v državah članicah in v EU niso zanesljivi. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Vključitev sovražnega govora in kaznivih dejanj iz sovraštva na evropski seznam kaznivih dejanj je bistvena za zaščito pravic žrtev. Če dejavniki, ki privedejo do incidentov iz sovraštva, npr. invalidnost, niso priznani, pravilo iz direktive EU o pravicah žrtev (ki zajema žrtve kaznivih dejanj) ne bo nujno veljalo. S porastom števila incidentov bi bilo treba več pozornosti nameniti zaščiti žrtev. Zato bi bilo treba zagotoviti ustrezen dostop žrtev do informacij in posebnih zaščitnih ukrepov za najranljivejše žrtve kaznivih dejanj v skladu z direktivo o pravicah žrtev. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | Tako kot pri okvirnem sklepu, ki so ga vse države članice prenesle v nacionalno pravo, da bi inkriminirale sovražni govor, je moč opaziti, da vse države ne napredujejo enako hitro. Prenos in izvajanje nista bila povsod pravilna ali celovita, zato je morala Komisija proti nekaterim državam začeti postopke za ugotavljanje kršitev, kar bi se utegnilo ponoviti. Za zagotovitev sodelovanja in zavezanosti je potrebnega več sodelovanja z vladami držav članic, parlamenti in akterji civilne družbe. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | Poudariti bi bilo treba pomen varnih spletnih interakcij. Z razvojem platform družbenih medijev in spletnih forumov je nastal prostor, v katerem nekateri verjamejo, da lahko delujejo nekaznovano. Kot je razvidno iz več raziskovalnih poročil, obstaja neposredna povezava med sovražnim govorom v spletu in širjenjem sovražnega vedenja zunaj spleta. Nujno je treba sodelovati z nacionalnimi regulatorji in platformami družbenih medijev, da bi sovraštvo v spletu hitro prepoznali, odpravili in preiskali. |
| --- | --- |

3.16

V Bruslju, 18. maja 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

| 26.8.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 323/88 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 323/88

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Agenciji Evropske unije za droge

(COM(2022) 18 final – 2022/0009 (COD))

(2022/C 323/15)

| Poročevalka: | Milena ANGELOVA |
| --- | --- |
| Soporočevalka: | Małgorzata BOGUSZ |

Poročevalka:

Milena ANGELOVA

Soporočevalka:

Małgorzata BOGUSZ

| Zaprosili | Svet, 11. 3. 2022
  Evropski parlament, 7. 3. 2022 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 3. 5. 2022 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 18. 5. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 569 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 202/1/5 |

Zaprosili

Svet, 11. 3. 2022

Evropski parlament, 7. 3. 2022

Pravna podlaga

člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

3. 5. 2022

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

18. 5. 2022

Plenarno zasedanje št.

569

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

202/1/5

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) pozdravlja predlog o ustanovitvi Agencije Evropske unije za droge, ki sodi v strateški okvir, ki ga tvorita Strategija EU na področju drog za obdobje 2021–2025 (1) in Akcijski načrt EU na področju drog za obdobje 2021–2025 (2). Podpira okrepljen mandat agencije, katerega namen je poiskati hitre, usklajene in učinkovite odgovore na vse večje izzive, povezane s širjenjem drog in prepovedanih snovi, katerih trg je izjemno odporen. Poziva k odločnemu ukrepanju, ne le da bi odpravili trgovino s temi snovmi, temveč tudi da bi si po najboljših močeh prizadevali preprečevati njihovo uporabo in, kar je prav tako pomembno, da bi prizadetim ali odvisnim osebam pomagali ozdraveti in se ponovno vključiti v družbo, tako da nihče ne bo zapostavljen. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESO poudarja, da morajo imeti vsi enak dostop do izobraževanja, usposabljanja in kakovostnih delovnih mest in da morajo biti v to dejavno vključeni, ter priznava, da so mladi, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, in brezposelne ter marginalizirane osebe, najlažje tarče preprodajalcev drog. Poudarja pomembno vlogo, ki jo imajo v tem procesu skupni ukrepi socialnih partnerjev in organizacij civilne družbe, ne le na nacionalni, temveč tudi na regionalni in lokalni ravni, ter poziva k spodbujanju, podpori in financiranju teh ukrepov. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESO poudarja vlogo socialnih partnerjev in organizirane civilne družbe v vseh fazah boja proti širjenju in uporabi drog in prepovedanih snovi, zlasti v informacijskih kampanjah in kampanjah ozaveščanja, ki ljudem pomagajo, da se dobro seznanijo s škodljivimi učinki uporabe drog, tveganji, povezanimi s temi snovmi, in o tem, kje in kako prizadeti in odvisniki lahko dobijo pomoč in podporo. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESO pozdravlja zavezo prihodnje agencije, da bo prevzela večjo vlogo usklajevanja in preprečevanja, ter ugotavlja, da imajo nacionalne kontaktne točke pri tem nepogrešljivo vlogo. Poziva Evropsko komisijo in države članice, naj storijo vse, kar je v njihovi moči, da bi nacionalnim kontaktnim točkam zagotovile zadostne organizacijske, tehnične in finančne vire za učinkovito izvajanje njihovih razširjenih nalog. Za pravočasno in zanesljivo zbiranje podatkov predlaga oblikovanje in sprejetje skupne metodologije in pristopa. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESO poudarja, da je pomembno vzpostaviti mrežo forenzičnih in toksikoloških laboratorijev, ki bi združevala nacionalne laboratorije. Mreža bi spodbujala izmenjavo informacij o novem razvoju in trendih ter izmenjavo podatkov in podpirala usposabljanje forenzičnih strokovnjakov za droge. Da bi dosegli ekonomijo obsega, EESO pozdravlja zamisel o mreži virtualnih laboratorijev, ki bi jih lahko ustanovili tudi grozdi držav članic na podlagi geografske bližine ali podobnih profilov tveganja glede uvoza in širjenja drog. |
| --- | --- |

1.5

2.   Ozadje (3)

| 2.1 | Trg z drogami, katerega vrednost je ocenjena na najmanj 30 milijard EUR na leto, je eden glavnih virov dohodka organiziranih kriminalnih združb v EU. Poleg gospodarskega vpliva, smrti, povezanih z drogami, in druge škode za javno zdravje ima trg z drogami tudi širše posledice, kot so povezave s širšimi kriminalnimi dejavnostmi in terorizmom, negativen vpliv na zakonito gospodarstvo, nasilje v skupnostih, škoda za okolje in vse pomembnejše vprašanje, kako lahko trg z drogami spodbudi korupcijo in ogrozi upravljanje. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | V Evropi so kot droga v uporabi najrazličnejše snovi, med drugim:






  — | konoplja – ustaljena je visoka uporaba; |
| --- | --- | --- |

2.2

—

konoplja – ustaljena je visoka uporaba;

| — | kokain – zaskrbljenost vzbujajo morebitne resnejše posledice za zdravje; |
| --- | --- |

—

kokain – zaskrbljenost vzbujajo morebitne resnejše posledice za zdravje;

| — | amfetamin – povpraševanje je ustaljeno; |
| --- | --- |

—

amfetamin – povpraševanje je ustaljeno;

| — | metamfetamin – njegova proizvodnja in trgovina z njim nakazujeta na možnost njegove večje uporabe v Evropi; |
| --- | --- |

—

metamfetamin – njegova proizvodnja in trgovina z njim nakazujeta na možnost njegove večje uporabe v Evropi;

| — | proizvodi MDMA (ekstazi) – proizvodi z visoko vsebnostjo snovi MDMA predstavljajo resno tveganje za zdravje; |
| --- | --- |

—

proizvodi MDMA (ekstazi) – proizvodi z visoko vsebnostjo snovi MDMA predstavljajo resno tveganje za zdravje;

| — | nove psihoaktivne snovi – Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami (EMCDDA) je ob koncu leta 2020 spremljal več kot 830 novih psihoaktivnih snovi; |
| --- | --- |

—

nove psihoaktivne snovi – Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami (EMCDDA) je ob koncu leta 2020 spremljal več kot 830 novih psihoaktivnih snovi;

| — | LSD, DMT, gobe, ketamin in GHB – kljub manj pogosti uporabi predstavljajo vse večje izzive za javno zdravje; |
| --- | --- |

—

LSD, DMT, gobe, ketamin in GHB – kljub manj pogosti uporabi predstavljajo vse večje izzive za javno zdravje;

| — | heroin in drugi opioidi – zaznana možnost povečane uporabe. |
| --- | --- |

—

heroin in drugi opioidi – zaznana možnost povečane uporabe.

| 2.3 | Ocenjuje se, da je v EU prepovedano drogo vsaj enkrat v življenju poskusilo več kot 83 milijonov odraslih. Leta 2019 je bilo v EU najmanj 5 150 smrtnih primerov zaradi prevelikega odmerka, ta številka pa se od leta 2012 vsako leto povečuje, tudi med najstniki, starimi od 15 do 19 let. Obseg uporabe stimulansov in vrste drog, ki so najpogostejše, se med državami razlikujejo. V nekaterih državah članicah se lahko nekatere „mehke“ snovi kupijo brez omejitev. Vse več je tudi dokazov o morebitnem povečanju injiciranja stimulansov. Uporaba vseh drog je na splošno pogostejša pri moških, ta razlika pa je pogosto poudarjena z intenzivnejšo ali bolj redno uporabo. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Poročila kažejo, da sta se gojenje konoplje in proizvodnja sintetičnih drog v Evropski uniji v letu 2020 nadaljevala na ravni pred pandemijo. Trg z drogami v EU zalagajo organizirane kriminalne združbe, povezan je s svetovnim trgom ter ga močno podpira proizvodnja drog v Južni Ameriki, Afriki, Afganistanu, na Kitajskem, v Maroku, Turčiji in na Zahodnem Balkanu. Afrika je pomembna zaradi vse večje vloge, ki jo ima kot območje trgovine z ljudmi in tranzitno območje, kar ima lahko destabilizacijski učinek in negativno vpliva na varnost in upravljanje ter poveča težave z drogami v regiji. Zato EESO poudarja, da je treba okrepiti prizadevanja za mednarodno usklajevanje pri odkrivanju novih prepovedanih snovi ter preprečevanju trgovine z njimi in njihovega širjenja. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Podatki jasno kažejo, kako močno se je stanje na področju drog v zadnjih 25 letih spremenilo. Dogodki v preteklem letu kažejo tudi na naraščajočo potrebo po hitrem odzivu, zato mora EU povečati zmogljivosti za zgodnje prepoznavanje groženj, ki izhajajo iz vse bolj dinamičnega in prilagodljivega trga z drogami. |
| --- | --- |

2.5

3.   Splošne ugotovitve

| 3.1 | EESO v skladu s svojimi že oblikovanimi stališči o tej temi (4) pozdravlja strategijo EU na področju drog za obdobje 2021–2025, katere namen je varovanje in izboljšanje blaginje družbe in posameznikov ter javnega zdravja, zagotavljanje visoke ravni varnosti prebivalstva in izboljšanje zdravstvene pismenosti, ter poziva, naj se začne hitro izvajati. Pozdravlja, da je v njej uporabljen z dokazi podprt, celovit, uravnotežen in večdisciplinaren pristop k pojavu drog na nacionalni ravni, ravni EU in mednarodni ravni. Ceni, da vključuje tudi vidik enakosti spolov in enakosti na področju zdravja, kar je pomembno pri določanju nove usmeritve v boju proti odvisnosti od drog in s tem povezanimi problemi. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | S prednostnimi nalogami in ukrepi na področju prepovedanih drog, ki se usklajujejo v okviru strategije (5), naj bi do leta 2025 dosegli celosten učinek na ključne vidike stanja na področju drog v EU. Z doslednim, uspešnim in učinkovitim izvajanjem ukrepov bi morali zagotavljati visoko raven varovanja zdravja ljudi, socialne stabilnosti in varnosti ter prispevati k ozaveščanju. Zmanjšati bi morali morebitne nenamerne negativne posledice, povezane z izvajanjem ukrepov, ter spodbujati in spoštovati človekove pravice in trajnostni razvoj. EESO na podlagi teh načel podpira pristop vzpostavitve ločene pristojnosti za boj proti širjenju prepovedanih drog ter preprečevanje njihove prostovoljne uporabe in vseh vrst odvisnosti od njih. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Pojav drog je sestavni del zdravstvenih in varnostnih izzivov, s katerimi se danes sooča Evropa. Ker se področje drog nenehno razvija, na trg pa redno prihajajo nove nerazvrščene snovi, je pojav drog vse bolj zapleten in razširjen. Ustvarjeni prihodki so tudi pomembno gonilo korupcije, nasilja in nezakonitih dejavnosti. Zaradi tega so potrebna večja prizadevanja na ravni EU. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EESO se strinja z ugotovitvijo (6), da je bil trg z drogami izredno odporen na motnje, ki jih je povzročila pandemija COVID-19. Preprodajalci drog so se aktivno prilagodili omejitvam potovanj in zaporam meja. Na veleprodajni ravni se to odraža v nekaterih spremembah poti in metod, pri čemer se bolj poslužujejo tihotapljenja prek intermodalnih zabojnikov in komercialnih dobavnih verig ter manj uporabe človeških kurirjev. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Čeprav so bili med prvotnimi omejitvami gibanja moteni maloprodajni trgi drog na ulici in so se pojavili nekateri lokalizirani primanjkljaji, vse tako kaže, da so se prodajalci in kupci drog prilagodili tako, da so bolj uporabljali šifrirane sporočilne storitve, aplikacije družbenih medijev, spletne vire ter poštne storitve in storitve dostave na dom (7). To vzbuja zaskrbljenost, da bo eden od morebitnih dolgoročnih učinkov pandemije dodatno omogočanje trgov z drogami z digitalnimi sredstvi. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Ugotovljeno je bilo, da so si trgi z drogami na začetku pandemije COVID-19 hitro opomogli, med pandemijo pa so se pospešile nekatere dinamike prometa z drogami, kot so večje količine pošiljk, pogostejša uporaba zasebnih letal, večja uporaba plovnih poti in brezstične metode za dostavo drog končnim potrošnikom. To pomeni več izzivov za organe kazenskega pregona in zahteva bolj usklajene preventivne ukrepe. Odzvali bi se lahko z ukrepi (8), s katerimi bi spodbujali mednarodno sodelovanje v boju proti nedovoljenemu prometu z drogami ter izmenjavo in prenos obveščevalnih podatkov organov kazenskega pregona, učinkovitih pristopov v zvezi s prepovedjo in primerov dobre prakse. Sprejeli bi lahko tudi ukrepe, s katerimi bi vzpostavili mednarodne mehanizme v zvezi z odgovornostjo in prometom, ter uvedli sisteme podatkov in spremljanja v realnem času za hitro odkrivanje in obravnavanje sprememb na trgu z drogami. EESO z zadovoljstvom ugotavlja, da so vsi ti elementi vključeni v predlog za podaljšanje revidiranega mandata prihodnje agencije. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | EESO meni, da bi moral biti mandat prihodnje agencije izrecneje opredeljen, tako da bi:






  — | vključeval širše obveznosti v zvezi z nadzorovanimi predhodnimi sestavinami (9). To je priložnost za resnično zaščito javnega interesa in zagotovitev enakosti v boju proti drogam na nacionalni ravni in mednarodni ravni ter ravni EU; |
| --- | --- | --- |

3.7

—

vključeval širše obveznosti v zvezi z nadzorovanimi predhodnimi sestavinami (9). To je priložnost za resnično zaščito javnega interesa in zagotovitev enakosti v boju proti drogam na nacionalni ravni in mednarodni ravni ter ravni EU;

| — | bila enaka pozornost namenjena odpravi ponudbe drog, pa tudi preprečevanju dostopa do njih, pomoči pri premagovanju odvisnosti ter rehabilitaciji in ponovnemu vključevanju prizadetih oseb v družbo. |
| --- | --- |

—

bila enaka pozornost namenjena odpravi ponudbe drog, pa tudi preprečevanju dostopa do njih, pomoči pri premagovanju odvisnosti ter rehabilitaciji in ponovnemu vključevanju prizadetih oseb v družbo.

4.   Uporaba drog in prepovedanih snovi

| 4.1 | EESO poudarja, da obstajajo različne predpostavke o uporabi drog in prepovedanih snovi, ki lahko škodujejo zdravju ljudi, zlasti kadar se jemljejo iz nezdravstvenih razlogov, brez zdravniškega nadzora in dolgotrajno. Ker lahko takšno vedenje vodi v zasvojenost, si lahko prizadeti posamezniki zelo težko sami pomagajo, zato nujno potrebujejo podporo specializiranih organov in organizacij civilne družbe. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Nekatera zdravila, ki jih predpišejo zdravniki za zdravljenje nekaterih zdravstvenih stanj in bolezni, kot so benzodiazepini ali opiati/mamila, lahko povzročijo zasvojenost, če se ne jemljejo v skladu z navodili. To lahko privede do goljufij, kot je nezakonito trgovanje z recepti ali zdravili, kar je zajeto tudi v mandatu nove agencije. V zadnjih nekaj letih sta se povečala število in razpoložljivost novih benzodiazepinov na trgu z drogami v Evropi, vse bolj pa tudi v Kanadi in Združenih državah Amerike. Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami (EMCDDA) je 28. februarja 2021 prek sistema EU za zgodnje opozarjanje spremljal 30 novih benzodiazepinov. Od tega jih je bilo več kot 80 % prvič odkritih med letoma 2014 in 2020 (10). Drugo skupino zdravil, ki jih zdravniki predpišejo, kot so protibolečinska zdravila in opiati, uporabniki običajno mešajo s prepovedanimi drogami, kar lahko povzroči ne le zasvojenost, temveč tudi močno ogrozi zdravje in celo povzroči življenjsko nevarne zaplete. To lahko privede tudi do goljufij, kot je trgovanje (zakonito in nezakonito) z recepti ali zdravili. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Glede na sedanja klinična preskušanja snovi v ZDA, ki so v skladu z zakonodajo EU trenutno razvrščene kot droge (npr. MDMA, psilocibin, LSD), bi morala prihodnja agencija v naslednjih dveh do treh letih posebno pozornost nameniti sodelovanju z Evropsko agencijo za zdravila v zvezi s pojavom trga EU za droge (droge kot take, ne njihovi derivati), ki so registrirane kot zdravila. To lahko povzroči dvojnost, saj bo določena skupina bolnikov uporabljala zakonito razpoložljivo drogo, registrirano kot zdravilo, druga skupina pa bo zaradi nezakonite uporabe iste snovi storila kaznivo dejanje. To lahko privede do tega, da bodo zdravi ljudje, ki želijo zakonito pridobiti drogo, proizvedeno v skladu s predpisi o dobri proizvodni praksi, simulirali psihiatrične bolezni, za katere je zdravilo (droga) uradno registrirano. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EU se trenutno sooča z velikimi izzivi, ki izhajajo iz sorazmerno enostavnega ustvarjanja in trženja nerazvrščenih snovi, ki bi lahko povzročile zasvojenost in škodile zdravju ljudi, tu pa je še cela vrsta snovi, katerih uporaba in prodaja sta nezakoniti, kot so marihuana, heroin, kokain in amfetamini. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Trgovci z drogami so izjemno inovativni in neprestano izumljajo nove snovi. Mandat agencije vključuje tudi opredelitev, odkrivanje, opis in preprečevanje pojavljanja, širjenja in uporabe teh snovi. V EU je zdaj razširjena tudi uporaba več snovi hkrati, kar škodljivo vpliva na javno zdravje. Nova agencija bi morala obravnavati odvisnost od vseh drugih snovi, kadar se te jemljejo skupaj s prepovedanimi drogami. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Uporaba drog in prepovedanih snovi se tiče vseh ljudi, saj lahko vodi v zasvojenost, ki lahko uniči ne le zdravje osebe, temveč njeno celotno življenje, saj jo ujame v začarani krog drog, v katerem ni prostora za družbeno življenje, družino, izobraževanje, delo ali kar koli drugega. Tveganje odvisnosti je večje pri mlajših, manj izkušenih in manj izobraženih osebah ter neaktivnih in brezposelnih osebah. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Da bi preprečili, da bi odvisniki poznali simptome duševnih bolezni, katerih pojav bo indikacija za zdravljenje z zdravili (drogami), je treba uvesti natančnejše spremljanje interneta. Trenutno je na podlagi informacij, ki so na voljo na spletu, mogoče dobiti recepte za droge, ki se uporabljajo za zdravljenje nekaterih bolezni, kot sta hiperkinetična motnja in depresija. Njihova pridobitev temelji le na razgovoru pacienta in psiholoških testih, na katere se lahko vsakdo brez težav pripravi z uporabo javno dostopnih informacij. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Zaradi vse večjega števila ljudi, ki uporabljajo zdravila s snovmi, ki povzročajo zasvojenost, se zdi upravičeno, da se pristojnosti nove agencije vključijo v obseg širših dejavnosti, povezanih z javnim financiranjem te vrste zdravil. Javno financiranje narkotičnih zdravil v času, ko lahko vsakdo iz družbenih medijev dobi navodila o tem, kako opraviti psihološke teste za pridobitev tovrstnih zdravil, brez dodatnih nadzornih ukrepov, bo privedlo do zlorabe zdravil (drog), za katera se stroški povrnejo, saj bi bilo to cenejše od nakupa zdravil pri preprodajalcu. |
| --- | --- |

4.8

5.   Posebne ugotovitve

| 5.1 | EESO se strinja z ugotovitvijo (11), ki jo potrjujejo redni stiki s centrom EMCDDA in njegovimi deležniki, da prihaja do vse večjega razhajanja med kompleksnostjo pojava drog in sedanjim mandatom centra. Ustanovna uredba ne odraža trenutne stvarnosti na področju drog in ni v skladu z nalogami, ki jih mora agencija izpolnjevati za reševanje izzivov, povezanih s tem pojavom, in izpolnjevanje zahtev svojih glavnih deležnikov. |
| --- | --- |

5.1

5.2   Revizija mandata agencije

| 5.2.1 | EESO v skladu s svojim prejšnjim mnenjem podpira prizadevanja za boj proti nezakonitemu širjenju in uporabi prepovedanih drog ter je pripravljen podpreti vse preventivne kampanje in ukrepe v ta namen. Obžaluje, da v predlogu niso upoštevana njegova prejšnja priporočila za tesno vključevanje deležniških organizacij civilne družbe v delo agencije. |
| --- | --- |

5.2.1

| 5.2.2 | EESO poudarja, da je treba razširiti mandat agencije, tako da se ji zagotovijo sodobnejši in v prihodnost usmerjeni pristopi in orodja, ter podpira vseh sedem novih področij dodatnih pristojnosti. Obžaluje, da zagotavljanje informacij, kampanje ozaveščanja, ukrepi za pomoč pri odpravljanju odvisnosti in preventivni ukrepi niso bili jasneje opredeljeni ter da sodelovanje organizacij civilne družbe z njihovo dodano vrednostjo in sinergijami, ki jih ustvarjajo, ni vključeno v predlog. |
| --- | --- |

5.2.2

| 5.2.3 | Pristojnosti, ki jih nova agencija deli z Evropsko agencijo za zdravila v zvezi s predpisovanjem zdravil, bi bilo treba razširiti tudi v zvezi z zasnovo usposabljanja za zdravnike, ki predpisujejo kategorijo zdravil, ki jih zakonodaja EU razvršča med prepovedane droge. |
| --- | --- |

5.2.3

| 5.2.4 | EESO predlaga, da se vsakemu od sedmih posebnih ciljev doda naslednje:






  — | da bi bolje obravnavali hkratno uporabo več drog, tj. uporabo drugih snovi, ki povzročajo zasvojenost v kombinaciji z drogami, in se osredotočili na njeno spremljanje, bi morala agencija upoštevati, da je hkratna uporaba več snovi razširjena med uporabniki drog in škodljivo vpliva na javno zdravje. Za učinkovito odpravo tega pojava sta potrebna tesno sodelovanje na regionalni in lokalni ravni ter neposredno vključevanje organizacij civilne družbe; |
| --- | --- | --- |

5.2.4

—

da bi bolje obravnavali hkratno uporabo več drog, tj. uporabo drugih snovi, ki povzročajo zasvojenost v kombinaciji z drogami, in se osredotočili na njeno spremljanje, bi morala agencija upoštevati, da je hkratna uporaba več snovi razširjena med uporabniki drog in škodljivo vpliva na javno zdravje. Za učinkovito odpravo tega pojava sta potrebna tesno sodelovanje na regionalni in lokalni ravni ter neposredno vključevanje organizacij civilne družbe;

| — | nacionalne kontaktne točke potrebujejo dodatno podporo, da bi ocenile tveganja in razvile orodja za obveščanje delavcev, ki prihajajo v stik z ljudmi, ki uporabljajo droge, o razvoju novih prepovedanih drog, ki bi lahko negativno vplivale na javno zdravje, varnost in zaščito, saj so v prvi vrsti pri krepitvi pripravljenosti EU za odzivanje na nove grožnje; |
| --- | --- |

—

nacionalne kontaktne točke potrebujejo dodatno podporo, da bi ocenile tveganja in razvile orodja za obveščanje delavcev, ki prihajajo v stik z ljudmi, ki uporabljajo droge, o razvoju novih prepovedanih drog, ki bi lahko negativno vplivale na javno zdravje, varnost in zaščito, saj so v prvi vrsti pri krepitvi pripravljenosti EU za odzivanje na nove grožnje;

| — | vzpostaviti bi bilo treba mrežo forenzičnih in toksikoloških laboratorijev, ki bi združevala nacionalne laboratorije. Mreža bi spodbujala izmenjavo informacij o novem razvoju in trendih ter podpirala usposabljanje forenzičnih strokovnjakov za droge. Da bi dosegli ekonomijo obsega, EESO pozdravlja zamisel o mreži virtualnih laboratorijev, ki bi jih lahko vzpostavili tudi grozdi držav članic na podlagi njihove geografske bližine ali podobnih profilov tveganja glede uvoza in širjenja drog; |
| --- | --- |

—

vzpostaviti bi bilo treba mrežo forenzičnih in toksikoloških laboratorijev, ki bi združevala nacionalne laboratorije. Mreža bi spodbujala izmenjavo informacij o novem razvoju in trendih ter podpirala usposabljanje forenzičnih strokovnjakov za droge. Da bi dosegli ekonomijo obsega, EESO pozdravlja zamisel o mreži virtualnih laboratorijev, ki bi jih lahko vzpostavili tudi grozdi držav članic na podlagi njihove geografske bližine ali podobnih profilov tveganja glede uvoza in širjenja drog;

| — | okrepiti bi bilo treba vlogo Evropske informacijske mreže na področju drog in odvisnosti od drog (REITOX), da bi zagotavljala zanesljivo podatkovno zbirko za oblikovanje učinkovitih strategij obveščanja in preprečevanja. Poleg tega bi bilo treba mreži omogočiti izdajanje opozoril v primeru, da se na trgu pojavijo posebej nevarne snovi. EESO meni, da bi bila to priložnost za optimizacijo postopka zbiranja podatkov v državah članicah, in sicer tako da bi uvedli enotno znanstveno metodologijo, vključno z avtomatiziranim postopkom zagotavljanja podatkov iz držav članic, ter povezali ustrezne registre in podatkovne zbirke; |
| --- | --- |

—

okrepiti bi bilo treba vlogo Evropske informacijske mreže na področju drog in odvisnosti od drog (REITOX), da bi zagotavljala zanesljivo podatkovno zbirko za oblikovanje učinkovitih strategij obveščanja in preprečevanja. Poleg tega bi bilo treba mreži omogočiti izdajanje opozoril v primeru, da se na trgu pojavijo posebej nevarne snovi. EESO meni, da bi bila to priložnost za optimizacijo postopka zbiranja podatkov v državah članicah, in sicer tako da bi uvedli enotno znanstveno metodologijo, vključno z avtomatiziranim postopkom zagotavljanja podatkov iz držav članic, ter povezali ustrezne registre in podatkovne zbirke;

| — | pripraviti bi bilo treba kampanje za preprečevanje in ozaveščanje na ravni EU v zvezi s prepovedanimi drogami, da bi lahko agencija ukrepala na podlagi analiz, ki jih pripravlja. Agencija bi morala biti tudi sposobna podpirati države članice pri pripravi nacionalnih kampanj in bi lahko v tesnem sodelovanju z Evropsko agencijo za zdravila oblikovala standardne vidne oznake, ki bi morale biti obvezne na embalaži zdravil, ki vsebujejo psihoaktivne snovi; |
| --- | --- |

—

pripraviti bi bilo treba kampanje za preprečevanje in ozaveščanje na ravni EU v zvezi s prepovedanimi drogami, da bi lahko agencija ukrepala na podlagi analiz, ki jih pripravlja. Agencija bi morala biti tudi sposobna podpirati države članice pri pripravi nacionalnih kampanj in bi lahko v tesnem sodelovanju z Evropsko agencijo za zdravila oblikovala standardne vidne oznake, ki bi morale biti obvezne na embalaži zdravil, ki vsebujejo psihoaktivne snovi;

| — | izvajati bi bilo treba raziskave in zagotavljati podporo, ne le v zvezi z vprašanji, povezanimi z zdravjem, temveč tudi v zvezi s trgi z drogami in njihovo ponudbo, s čimer bi se vprašanje drog obravnavalo celoviteje; |
| --- | --- |

—

izvajati bi bilo treba raziskave in zagotavljati podporo, ne le v zvezi z vprašanji, povezanimi z zdravjem, temveč tudi v zvezi s trgi z drogami in njihovo ponudbo, s čimer bi se vprašanje drog obravnavalo celoviteje;

| — | okrepiti bi bilo treba mednarodno vlogo in podpirati vodilno vlogo EU na področju politike drog na večstranski ravni. |
| --- | --- |

—

okrepiti bi bilo treba mednarodno vlogo in podpirati vodilno vlogo EU na področju politike drog na večstranski ravni.

5.3   Načini za nemoteno delovanje agencije

| 5.3.1 | Nova agencija mora spremeniti dodeljevanje proračunskih sredstev v državah članicah. Ta sredstva bi bilo treba oceniti na podlagi razpoložljivosti in zmogljivosti priznanih in priporočenih storitev na področju drog. Da bi nacionalne kontaktne točke lahko opravljale razširjeni mandat, bi morale prejemati zadostna finančna sredstva na predvidljiv in stabilen način, ne da bi se jim bilo treba potegovati za nepovratna sredstva. |
| --- | --- |

5.3.1

| 5.3.2 | Obveščanje in preprečevanje, kot je poudarjeno v tretjem pododstavku člena 168(1) PDEU, bi bilo treba razširiti na posebne dejavnosti lokalnih skupnosti. Spodbujati bi bilo treba ustvarjanje podpornega okolja za uporabnike drog, da bi na lokalni ravni prejemali pomoč pri premagovanju svoje odvisnosti. Pomembno je, da lokalne skupnosti prejmejo delovne načrte in materialno podporo organov in agencije. |
| --- | --- |

5.3.2

| 5.3.3 | EESO poudarja, da je odvisnost od drog močno povezana s težavami v duševnem zdravju in preteklimi travmami. Zato bi bilo treba v boju proti njej obravnavati temeljne vzroke, akcijski načrt agencije pa bi moral temeljiti na psihološkem delu v skupinah, ki jim grozi zasvojenost. |
| --- | --- |

5.3.3

| 5.3.4 | Podatki kažejo, da poleg posameznikov, ki potrebujejo psihološko podporo zaradi preteklih travmatičnih izkušenj, obstaja tudi skupina ljudi, ki verjetno ne bi postali odvisni, če ne bi bili okuženi s COVID-19. Zato EESO priporoča, da se pristojnosti agencije razširijo, tako da bodo zajemale to znatno povečanje nagnjenosti posameznikov k odvisnosti zaradi hudih dolgoročnih učinkov COVID-19. |
| --- | --- |

5.3.4

| 5.3.5 | Hkrati je za učinkovito izvrševanje prepovedi prepovedanih drog potrebno učinkovito delo pri samih temeljih družbe, tako da ljudje, ki so odvisni od drog, ne bodo prepuščeni sami sebi, temveč bodo deležni podpore pri svoji odločitvi, da opustijo droge. Kljub temu, da se vse več javnih sredstev porabi za preprečevanje prometa s prepovedanimi drogami, je pomoč ljudem pri premagovanju odvisnosti še vedno ogromen izziv. Zato bi lahko agencija ob upoštevanju najboljših izkušenj držav članic EU večji del svojega dela preusmerila v obravnavanje psiholoških vzrokov zlorabe drog. |
| --- | --- |

5.3.5

| 5.3.6 | Globalni in regionalni pristop k trgu z drogami v EU zahteva sledenje in pozorno spremljanje razvoja proizvodnje drog in prepovedanih snovi v regijah, ki tradicionalno predstavljajo tveganje, kot so Južna Amerika, Afganistan, Afrika, Kitajska, Turčija in Zahodni Balkan. Zaradi dejavne in nenehno spreminjajoče se vloge organiziranih kriminalnih združb pri spreminjanju dinamike ponudbe drog in prometa z njimi so na mednarodni ravni potrebna stalna in usklajena prizadevanja vseh ustreznih organov, zlasti organov kazenskega pregona in organov za nadzor meja. Le s tesnim sodelovanjem je mogoče kartirati poti tihotapljenja drog, da bi jih učinkovito prekinili. |
| --- | --- |

5.3.6

5.4   Nacionalne kontaktne točke

| 5.4.1 | Vlogo in naloge nacionalnih kontaktnih točk bi bilo treba razširiti. Njihovo delo se med posameznimi državami EU zelo razlikuje. Nekatere med njimi opravljajo dejavnosti informiranja, analiziranja, znanstvenega raziskovanja, strokovnega svetovanja in objavljanja. Glavni cilji njihovih dejavnosti bi morali vključevati bolj metodološko spremljanje, standardizirano zbiranje, vrednotenje in razvrščanje podatkov ter obdelavo, shranjevanje, analizo in razširjanje informacij na področju povpraševanja po drogah in njihove ponudbe v EU. Nacionalne kontaktne točke bi morale razviti politiko na področju drog in dejavne odzive na razmere na tem področju. Prizadevati bi si morale za zagotavljanje informacij v podporo dejavnostim nacionalnih vlad in oblikovanju nacionalne politike na področju drog in odvisnosti od njih. |
| --- | --- |

5.4.1

| 5.4.2 | Nacionalne kontaktne točke so ključnega pomena za učinkovito in hitro izvajanje novega mandata agencije. Edino močnejša in dobro usklajena mreža nacionalnih kontaktnih točk lahko zagotovi ustrezne podatke – ne le za nazaj, temveč predvsem o pojavu novih škodljivih snovi, njihovem odkrivanju in prepoznavanju, možnih distribucijskih kanalih itd. Ker to zahteva precejšnje povečanje laboratorijskih zmogljivosti, bi bilo treba spodbujati regionalne zveze in grozde, ki bi bili strnjeni na območjih z visokim tveganjem, npr. na zunanjih mejah EU, blizu ustaljenih poti uvoza drog itd. |
| --- | --- |

5.4.2

| 5.4.3 | Nacionalne kontaktne točke bi bilo treba podpreti in zanje čim učinkoviteje pripraviti skupne smernice in metodologije, da bi lahko zbirale primerljive podatke in kazalnike, na podlagi katerih ne bi obravnavale le preprečevanja širjenja drog in prepovedanih snovi, temveč tudi vprašanja varnosti in zaščite. |
| --- | --- |

5.4.3

| 5.4.4 | Države članice bi bilo treba spodbujati, da bi nacionalnim kontaktnim točkam namenile več virov, vključno z informacijami, tehnologijo, financiranjem itd. Nacionalnim kontaktnim točkam bi bilo treba po najboljših močeh pomagati, da bi okrepile svoje zmogljivosti za opravljanje novega razširjenega mandata in dobile pomembnejšo vlogo. |
| --- | --- |

5.4.4

| 5.4.5 | Opozoriti je treba, da bi morala agencija poleg oblikovanja mehanizmov Skupnosti za boj proti odvisnosti v sodelovanju z državami članicami vzpostaviti nacionalne sisteme sodelovanja za oblikovanje in podpiranje skupnih podpornih programov za skupine, ki bi bile lahko izpostavljene odvisnosti od drog. K zmanjšanju uporabe drog lahko pripomore samo ustvarjanje močnih vezi v lokalnih skupnostih. Kot primer takih rešitev, ki so prinesle pozitivne rezultate, bi lahko agencija uporabila rešitve, ki jih je že izvedla portugalska vlada. |
| --- | --- |

5.4.5

| 5.4.6 | EESO meni, da bi bilo treba izboljšati sistem poročanja nacionalnih kontaktnih točk, da ne bi izgubljale časa in sredstev za dvojno poročanje, saj morajo zdaj poročati tako prihodnji agenciji kot OZN. |
| --- | --- |

5.4.6

V Bruslju, 18. maja 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  UL C 102 I, 24.3.2021, str. 1.

1

(2)  UL C 272, 8.7.2021, str. 2.

2

(3)  Na podlagi podatkov Evropskega centra za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami (EMCDDA), Evropsko poročilo o drogah, www.emcdda.europa.eu.

3

(4)  UL C 56, 16.2.2021, str. 47, UL C 34, 2.2.2017, str. 182, UL C 177, 11.6.2014, str. 52, UL C 229, 31.7.2012, str. 85, UL C 69, 21.3.2006, str. 22.

4

(5)  Strategija je v prvi vrsti zasnovana na temeljnih načelih zakonodaje EU in v vseh pogledih podpira temeljne vrednote Unije: spoštovanje človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, solidarnosti, pravne države in človekovih pravic. Temelji tudi na mednarodnem pravu, zadevnih konvencijah Združenih narodov, ki zagotavljajo mednarodni pravni okvir za obravnavanje pojava prepovedanih drog, in Splošni deklaraciji človekovih pravic. Upošteva razvoj politik na večstranski ravni in prispeva k pospeševanju njihovega izvajanja.

5

(6)  Ena glavnih ugotovitev Evropskega poročila o drogah 2021, https://www.emcdda.europa.eu/edr2021_en.

6

(7)  Evropsko poročilo o drogah 2021.

7

(8)  Evropsko poročilo o drogah 2021.

8

(9)  Od leta 1988 so nadzorovane predhodne sestavine vključene v Konvencijo Združenih narodov zoper nezakonit promet prepovedanih drog in psihotropnih snovi. Združeni narodi so uvedli podrobne določbe in zahteve v zvezi z nadzorom predhodnih sestavin, ki se uporabljajo za proizvodnjo prepovedanih drog. Evropski parlament in Svet sta 11. februarja 2004 sprejela Uredbo (ES) št. 273/2004 o predhodnih sestavinah pri prepovedanih drogah (UL L 47, 18.2.2004, str. 1).

9

(10)  New benzodiazepines in Europe – a review (Novi benzodiazepini v Evropi – pregled), Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami, 2021. ISBN 978-92-9497-641-3.

10

New benzodiazepines in Europe – a review

(11)  Ocena Evropske komisije za leti 2018 in 2019 v skladu z delovnim dokumentom služb Komisije o oceni učinka.

11

---

| 26.8.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 323/95 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 323/95

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu Trajnostni ogljikovi krogi

(COM(2021) 800 final)

(2022/C 323/16)

Poročevalec:
  Arnold PUECH d’ALISSAC

| Zaprosilo | Evropska komisija, 21. 1. 2022 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 4. 5. 2022 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 19. 5. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 569 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 221/0/4 |

Zaprosilo

Evropska komisija, 21. 1. 2022

Pravna podlaga

člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

4. 5. 2022

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

19. 5. 2022

Plenarno zasedanje št.

569

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

221/0/4

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) meni, da je za rešitev vprašanja evropske ogljične nevtralnosti treba sočasno zmanjšati emisije toplogrednih plinov, povečati ponor ogljika in nadomestiti fosilni ogljik v našem gospodarstvu. Zato se strinja s sporočilom Evropske komisije, da je treba za doseganje tega cilja združiti vsa sredstva in rešitve. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESO podpira sporočilo Komisije, v katerem ta predlaga dve rešitvi za odvzem in sekvestracijo ogljika, in sicer naravne rešitve (sekvestracija ogljika v kmetijske površine) in industrijske tehnološke rešitve. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESO meni, da lahko sektor zemljišč (kmetijstvo, gozdarstvo, šotna območja itd.) dejavno sodeluje v boju proti globalnemu segrevanju, hkrati pa prispeva k splošnemu ravnovesju preskrbe s hrano, omogoča zadostno količino in kakovost hrane po vsem dostopnih cenah ter zagotavlja donosnost za proizvajalce. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESO vztraja, da je treba temo trajnostnih ogljikovih krogov obravnavati celostno. Za povečanje ponora ogljika in čim večjo nadomestitev fosilnega ogljika je nujno treba povečati količino proizvedene biomase, kar bo vplivalo na sektor zemljišč. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Ker je kmetijski sektor naraven povzročitelj emisij, EESO meni, da bo uvedba praks, ki povzročajo manj emisij, neposredno povezana z uspešnim razvojem trajnostnega ogljikovega kroga. Kot odziv na naraščajoče povpraševanje po hrani in uvedbo trajnostnega ogljikovega kroga prihodnosti se bo moral kmetijski sektor nujno prilagoditi na podnebne spremembe. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESO meni, da se sekvestracija ogljika v kmetijske površine ne bi smela obravnavati le kot poslovna priložnost, temveč kot temeljni element prihodnosti evropskega kmetijstva in gozdarstva ter orodje za ukrepanje proti podnebnim spremembam, ki krepi odpornost podeželja v skladu z dolgoročno vizijo za podeželska območja EU (1). |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESO meni, da skupna kmetijska politika (SKP) sama ne bo mogla doseči ciljev ogljične nevtralnosti. SKP bo morala oblikovati politični okvir, ki bo utrl pot prehodu na nizkoogljično kmetijstvo (kmetijstvo z manj emisijami in večjo sekvestracijo); s podporo naložbam, ki je na voljo v okviru SKP, bi se lahko in moralo finančno nagraditi shranjevanje ogljika kot ekološko storitev in v obliki dohodkovne podpore kmetom, vendar shranjevanje ogljika ne bi smelo biti splošen pogoj SKP; po mnenju EESO je še pomembneje, da se še naprej spodbuja razvoj trga ogljika. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Emisijski dobropisi morajo biti nadomestilo za opravljeno storitev, tj. sekvestracijo atmosferskega ogljika, ter hkrati podpreti prehod na nizkoogljični kmetijski sektor. Zato so potrebne naložbe v emisijske dobropise s preglednim in zaupanja vrednim sistemom, ki bo omogočal izpolnjevanje potreb po sekvestraciji in blaženju emisij toplogrednih plinov sektorja. Zaupanje bo temeljilo na certificiranju, ki upošteva nacionalne razmere in ki se prilagaja teritorialnemu pristopu posamezne države. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Za razvoj sekvestracije ogljika v kmetijske površine bo potreben jasen skupen pravni okvir za vse države članice ob upoštevanju izzivov, povezanih s certificiranimi projekti za sekvestracijo ogljika, ki jih je Komisija opredelila v sporočilu. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESO opozarja, da imajo države članice različne zmožnosti za vlaganje v sekvestracijo ogljika in njeno podpiranje, kakor tudi različne finančne in upravljavske zmogljivosti. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Ker ukrepi za ogljično prilagoditev na mejah ne ščitijo ustrezno kmetijstva, EESO priporoča, naj se razmisli o tem, da bi se vanje vključili tudi uvoženi izdelki, in naj se poskrbi za to, da bodo tako novi kot že sklenjeni trgovinski sporazumi države izvoznice zavezali k prizadevanjem za trajnostne ogljikove kroge. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | EESO meni, da bi morale biti industrijske rešitve, kot sta trajno shranjevanje CO2 v geoloških formacijah ali mineralizacija ogljika v inovativnih agregatih, trajnostne in preprečevati negativne vplive na biotsko raznovrstnost, ekosisteme in skupnosti. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | Predlog glede sekvestracije ogljika v kmetijske površine bi moral biti del obsežnejšega prehoda na trajnostni prehranski sistem. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | Da bi se kmetje in delavci vključili in uspešno izpeljali prehod na nizkoogljično gospodarstvo, bi bilo treba upoštevati dobrobit delavcev, predvidljivost poklicnih poti in delovnih pogojev v kmetijskem sektorju ter potrebo po pravičnem plačilu. |
| --- | --- |

1.14

2.   Splošne ugotovitve

Ogljična nevtralnost leta 2050: rešitev za spoštovanje Pariškega sporazuma

| 2.1 | Skokovito povečanje koncentracije toplogrednih plinov v ozračju po industrijski revoluciji je povzročilo splošen dvig svetovne temperature. Znanstveniki se strinjajo, da je nujno do leta 2050 doseči podnebno nevtralnost na svetovni ravni in da morajo svetovne emisije za omejitev segrevanja na 1,5 oC do leta 2025 doseči vrhunec (2). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Po ocenah IPCC bi lahko bila preskrba s hrano v nekaterih svetovnih regijah ob zvišanju za 2 oC močno ogrožena. Po navedbah Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO) naj bi se potrebe po hrani med letoma 2009 in 2050 povečale za 70 %, pri čemer bi bilo treba nahraniti 9 milijard oseb. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Proizvodnja hrane je odvisna od podnebja, zato se moramo zaradi izrednih podnebnih razmer in izrednih razmer na področju preskrbe s hrano prilagoditi. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Cilj Pariškega sporazuma je omejiti segrevanje na največ 1,5 do 2 oC. Evropska unija je zato sprejela zeleni dogovor in vključila cilj glede ogljične nevtralnosti do leta 2050 v podnebna pravila. Zato je sprejela dve ključni pobudi:






  — | zmanjšanje emisij toplogrednih plinov do leta 2030 za vsaj 55 % s predlogom zakonodajnega svežnja „Pripravljeni na 55“ in |
| --- | --- | --- |

2.4

—

zmanjšanje emisij toplogrednih plinov do leta 2030 za vsaj 55 % s predlogom zakonodajnega svežnja „Pripravljeni na 55“ in

| — | recikliranje ogljika iz tokov odpadkov, trajnostnih virov biomase ali iz ozračja (krožno gospodarstvo, trajnostno biogospodarstvo, tehnologije, potrebne za zajemanje in uporabo ogljika). |
| --- | --- |

—

recikliranje ogljika iz tokov odpadkov, trajnostnih virov biomase ali iz ozračja (krožno gospodarstvo, trajnostno biogospodarstvo, tehnologije, potrebne za zajemanje in uporabo ogljika).

Potreba po povečanju odvzemov ogljika

| 2.5 | EESO se ob upoštevanju tega stanja strinja z Evropsko komisijo, ki v sporočilu predlaga dve možnosti za odvzem in sekvestracijo ogljika, in sicer naravne rešitve (sekvestracija ogljika v kmetijske površine) in industrijske tehnološke rešitve, ki temeljijo na zajemanju in shranjevanju ogljika iz ozračja s tehnikami, kot sta neposredno zajemanje in shranjevanje ogljika iz zraka (DACCS) ter zajemanje in shranjevanje ogljika iz bioenergije (BECCS). |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Kmetijstvo po svoji naravi povzroča 11 % evropskih emisij ter prispeva k njim, prispeva pa tudi k zmanjševanju emisij toplogrednih plinov, saj ima vlogo ponora in z zagotavljanjem nefosilnega ogljika prispeva k biogospodarstvu. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Jasno je, da sta cilja sektorja zemljišč sodelovati v boju proti globalnemu segrevanju in prispevati k splošnemu ravnovesju preskrbe z zadostno količino in kakovostjo hrane po dostopnih cenah za vse, ki ustvarja stabilne in visoko kakovostne zaposlitve in je donosna za proizvajalce (glej zlasti mnenji o prehranski varnosti in trajnostnih prehranskih sistemih (3) in o pravični verigi preskrbe s hrano (4)). |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Za boj proti podnebnim spremembam bomo torej potrebovali pravična orodja za prehod, dostopna vsem državam članicam in vsem kmetom. |
| --- | --- |

2.8

3.   Posebne ugotovitve

Cilji sektorja zemljišč: blaženje, sekvestracija in hrana

| 3.1 | Za rešitev vprašanja evropske ogljične nevtralnosti je treba zmanjšati emisije toplogrednih plinov, povečati ponor ogljika in nadomestiti fosilni ogljik v našem gospodarstvu. EESO se zato strinja s sporočilom Evropske komisije, da je treba za doseganje tega cilja združiti vsa sredstva in rešitve. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Kot je predstavljeno v predlogu spremembe uredbe o rabi zemljišč, spremembi rabe zemljišč in gozdarstvu (LULUCF) (5) v okviru svežnja „Pripravljeni na 55“, bi moralo ogljično kmetijstvo podpirati doseganje cilja 310 milijonov ton ekvivalenta CO2 neto odvzemov do leta 2030 v sektorju zemljišč. EESO poudarja, da obstajajo različni načini za povečanje sekvestracije ogljika, vključno z gospodarjenjem z zemljišči ter obnovo gozda in naravnih ekosistemov (glej njegovo mnenje o tej temi (6)). |
| --- | --- |

3.2

Naravne rešitve

| 3.3 | V tleh se skladišči več ogljika kot v rastlinah ali v atmosferi. Toda emisije iz zgorevanja fosilnih goriv, industrijskih procesov in spremenjene rabe zemljišč se zbirajo v oceanih in drastično zvišujejo koncentracijo CO2 v atmosferi, kar je velik problem. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | S kmetijskimi dejavnostmi se reciklira del emisij ogljika, in sicer z vezavo ogljika iz zraka v rastlinski material, bioakumulacijo organskih snovi v tleh, biomaterialom in porabo energije iz lokalne biomase. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Ogljično kmetijstvo se osredotoča na zmanjšanje CO2 v ozračju, vendar je treba obravnavati tudi emisije drugih toplogrednih plinov, povezane s kmetijstvom (na primer metan in emisije N2O, plina, ki povzroča sorazmerno (na kg) več segrevanja kot CO2). Živinoreja omogoča, da se zagotovi oskrba z organskimi gnojili za rastlinsko pridelavo, in, če se živina krmi s travo, ki raste v domačem kraju, na krožen način prispeva k prehranskemu sistemu, kot je navedeno v mnenju o koristih ekstenzivne živinoreje in organskih gnojil v okviru evropskega zelenega dogovora (7). |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Glede na te izzive in različne rešitve, ki jih ponuja sektor zemljišč, se zdi, da je treba vprašanje trajnostnih ogljikovih krogov obravnavati celostno. Upoštevati je treba, da kmetijska tla poleg sekvestracije ogljika nudijo raznolike ekosistemske storitve ter da so zmogljivosti sekvestracije ogljika različne, saj so odvisne od tal, podnebja in bioloških parametrov. Za povečanje ponora ogljika in čim večjo nadomestitev fosilnega ogljika je nujno treba povečati količino proizvedene biomase. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Ker je kmetijski sektor naraven povzročitelj emisij, bo uvedba praks, ki povzročajo manj emisij, prispevala k blažitvi podnebnih sprememb in trajnostnemu ogljikovemu krogu. Poleg tega so zmanjšanje emisij, povečanje sekvestracije ogljika in odziv na naraščajoče povpraševanje po hrani ob sočasnem prilagajanju podnebnim spremembam (npr. zaradi njihovih negativnih posledic za žetev) povezani z več izzivi, ki zahtevajo inovacije in podporo sektorju. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | EESO meni, da bo predlog spremembe uredbe LULUCF ključen za dolgoročno podnebno ravnotežje in da se vloga sekvestracije ogljika v kmetijske površine ne bi smela obravnavati le kot poslovna priložnost, temveč kot temeljni element prihodnosti evropskega kmetijstva. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Z ovrednotenjem ogljika se ohranja svetovna prehranska varnost, vendar so z njim povezani trije različni izzivi:






  — | sekvestracija atmosferskega ogljika v tleh, |
| --- | --- | --- |

3.9

—

sekvestracija atmosferskega ogljika v tleh,

| — | zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, |
| --- | --- |

—

zmanjšanje emisij toplogrednih plinov,

| — | prilagoditev kmetijskega sektorja na podnebne spremembe. |
| --- | --- |

—

prilagoditev kmetijskega sektorja na podnebne spremembe.

| 3.10 | Sekvestracijo ogljika izboljšuje več praks gospodarjenja z zemljišči, med drugimi:






  — | pogozdovanje in ponovno pogozdovanje, |
| --- | --- | --- |

3.10

—

pogozdovanje in ponovno pogozdovanje,

| — | kmetijsko-gozdarski sistem in druge oblike mešanih kultur, ki povezujejo gozdno vegetacijo s sistemi pridelave poljščin in/ali živinoreje, |
| --- | --- |

—

kmetijsko-gozdarski sistem in druge oblike mešanih kultur, ki povezujejo gozdno vegetacijo s sistemi pridelave poljščin in/ali živinoreje,

| — | uporaba vmesnih posevkov, pokrovnih posevkov in konzervacijske obdelave, |
| --- | --- |

—

uporaba vmesnih posevkov, pokrovnih posevkov in konzervacijske obdelave,

| — | sprememba njivskih površin v neobdelano zemljo ali trajno travinje, |
| --- | --- |

—

sprememba njivskih površin v neobdelano zemljo ali trajno travinje,

| — | obnova šotišč in mokrišč. |
| --- | --- |

—

obnova šotišč in mokrišč.

| 3.11 | Potencial je precejšen, saj na primer glede na pobudo „4 od 1 000“ francoskega nacionalnega inštituta za raziskave s področja kmetijstva, prehrane in okolja (INRAE) največji potencial dodatnih kmetijskih zalog na ravni Francije znaša 8,43 milijona ton ogljika letno na prvih 30 centimetrih tal. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | EESO v zvezi s ciljem ničelnega neto izkoriščanja zemljišč do leta 2050, določenim v strategiji EU za tla (8), in za zagotovitev njihove funkcije kot ponorov ogljika in za proizvodnjo biomase priporoča ustrezno upravljanje in zaščito ornih zemljišč ter z zadovoljstvom ugotavlja, da si nekatere države članice že prizadevajo za to (v Estoniji je na primer v pripravi zakonodaja o zemljiščih). |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | V sporočilu je opredeljenih nekaj izzivov, povezanih s certificiranimi projekti za sekvestracijo ogljika, niso pa podani odgovori, kako rešiti naslednje probleme:






  — | nestalnost: ogljik, ki je sekvestriran in shranjen v tleh in biomasi, se lahko sprosti v ozračje, s čimer se izničijo koristi blaženja podnebnih sprememb, |
| --- | --- | --- |

3.13

—

nestalnost: ogljik, ki je sekvestriran in shranjen v tleh in biomasi, se lahko sprosti v ozračje, s čimer se izničijo koristi blaženja podnebnih sprememb,

| — | spremljanje in preverjanje zajetega ogljika ter poročanje o njem ostaja izziv; treba je poskrbeti za natančno količinsko opredelitev dejanskih dodatnih stroškov, |
| --- | --- |

—

spremljanje in preverjanje zajetega ogljika ter poročanje o njem ostaja izziv; treba je poskrbeti za natančno količinsko opredelitev dejanskih dodatnih stroškov,

| — | upoštevanje stroškov praks za sekvestracijo ogljika in zmanjševanje emisij toplogrednih plinov iz kmetijstva. |
| --- | --- |

—

upoštevanje stroškov praks za sekvestracijo ogljika in zmanjševanje emisij toplogrednih plinov iz kmetijstva.

| 3.14 | Ne smemo pa pozabiti tudi na zmanjšanje emisij kmetijskega sektorja s prilagojenimi praksami ali novimi tehnologijami, pri čemer morata imeti prednost preudarna poraba energije in zmanjšanje emisij toplogrednih plinov. |
| --- | --- |

3.14

Rešitve, ki temeljijo na industrijskem zajemanju, uporabi in shranjevanju ogljika

| 3.15 | V sporočilu je predlagano, da bi bilo do leta 2028 treba sporočiti vsako tono CO2, zajeto, transportirano, uporabljeno in shranjeno v industrijah ter jo obračunati glede na njen fosilni, biogeni ali atmosferski izvor; do leta 2030 bi moralo biti vsaj 20 % ogljika, uporabljenega v kemičnih in plastičnih proizvodih, iz trajnostnih nefosilnih virov in do leta 2030 bi morali z vodilnimi projekti vsako leto iz ozračja odstraniti 5 milijonov ton CO2 in ga trajno shraniti. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | Fosilni ogljik bo treba zamenjati z bolj trajnostnimi tokovi recikliranega ogljika iz odpadkov, trajnostne biomase ali neposredno iz ozračja. |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | IPCC v šestem poročilu (9) pojasnjuje, da je treba do konca 21. stoletja odstraniti 100 do 1 000 Gt CO2. Večina sedanjih in morebitnih ukrepov za odvzem ogljika bi lahko imela ob obsežni uvedbi velik vpliv na zemljišča, energijo, vodo in hranila. EESO meni, da je učinkovito upravljanje nujno za preprečevanje konkurence pri uporabah zemljišč, ki bi lahko imele znatne vplive na kmetijske in prehranske sisteme, biotsko raznovrstnost in druge ekosistemske funkcije in storitve. |
| --- | --- |

3.17

| 3.18 | Za industrijsko zajemanje, uporabo in shranjevanje ogljika (uporaba biomase v stavbah, BECCS, DACCS, zajemanje in uporaba ogljika itd.) obstajajo različne tehnologije, pri čemer ima vsaka prednosti in slabosti. EESO ugotavlja tudi, da nobena od rešitev ne izstopa (10). |
| --- | --- |

3.18

| 3.19 | Tehnologija BECCS na primer omogoča odstranjevanje ogljika iz ozračja ter ustvarja toploto in energijo. Vendar pa moramo upoštevati omejitve trajnosti biomase, ki se uporablja. Projekti za neposredno zajemanje ogljika iz zraka na Islandiji in Škotskem so za zdaj dragi in še vedno energetsko zelo intenzivni. |
| --- | --- |

3.19

| 3.20 | Kmetijstvo in gozdarstvo sta glavna akterja biogospodarstva. To „gospodarstvo, ki temelji na fotosintezi“ je neposreden odraz edinstvene zmožnosti rastlin za proizvodnjo nefosilnega ogljika iz atmosferskega CO2. |
| --- | --- |

3.20

| 3.21 | Te tehnologije za odvzem ogljika bodo morale omogočiti stalno shranjevanje in odvzeme ogljika, njihovi stroški pa se bodo morali zmanjšati. Tehnologije za zajemanje CO2 imajo lahko energetsko zelo intenzivne postopke. Uporabljati bodo morale energijo iz obnovljivih virov, biti trajnostne in preprečevati negativne vplive na biotsko raznovrstnost, ekosisteme in razpoložljivost zemljišč. |
| --- | --- |

3.21

4.   Orodja za razvoj sekvestracije ogljika v kmetijske površine v Evropi

Evropska unija: opredelitev izhodišča za nizkoogljično kmetijstvo

| 4.1 | Komisija v sporočilu navaja, da je uporaba nacionalnih instrumentov SKP (nacionalnih strateških načrtov) ter ciljev, določenih v uredbi LULUCF, lahko le koristna. Zaradi izziva in ciljev uredbe LULUCF je treba uporabiti vse rešitve. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | V zvezi s tem lahko SKP omogoči, da se na ustrezni teritorialni ravni opredeli izhodišče za blažitev emisij, sekvestracijo ogljika in prilagoditev sektorja, na primer z zaščito trajnega travinja in agroekološke infrastrukture. Reforma SKP leta 2023 bo omogočila tudi okrepitev podnebnih ukrepov z ekoshemami, saj se z njo zagotavlja socialna pogojenost. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Glede na številne cilje EESO vseeno meni, da uresničitve ciljev ogljične nevtralnosti ne bo mogoče izpolniti samo s SKP. SKP bi morala nuditi politični okvir, ki bo utrl pot prehodu na nizkoogljično kmetijstvo – kmetijstvo z manj emisijami in večjo sekvestracijo. EESO meni, da bi se lahko in moralo s podporo naložbam, ki je na voljo v okviru SKP, finančno nagraditi shranjevanje ogljika kot ekološko storitev in v obliki dohodkovne podpore kmetom, vendar shranjevanje ogljika ne bi smelo biti splošen pogoj SKP; po mnenju EESO je še pomembneje, da se še naprej spodbuja razvoj trga ogljika. |
| --- | --- |

4.3

Emisijski dobropisi: naložba, potrebna za izkoriščanje potenciala kmetijskih zemljišč

| 4.4 | Rešitve za prilagoditev in blaženje v kmetijstvu obstajajo, vendar predstavljajo strošek in tveganja ter včasih vplivajo na dolgoročno donosnost. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | EESO meni, da sta pravično plačilo za kmete in delavce v kmetijskem sektorju ter dolgoročni dostop do lastništva ali zakupa zemljišč potrebna, da bi se lahko vključili v prehod na nizkoogljično gospodarstvo in ga uspešno izpeljali. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | EESO meni, da lahko številčna opredelitev pozitivnih zunanjih učinkov podnebju prijaznih kmetijskih praks omogoči ovrednotenje v okviru zasebnih pogodb na prostovoljnem trgu in z izdajo emisijskih dobropisov, ki jih je mogoče uporabiti na trgu. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Za izdajo emisijskih dobropisov bo potrebno boljše sodelovanje s kmeti ob upoštevanju mednarodnega okvira. Nekatere druge države so že oblikovale svoj sistem za emisijske dobropise. Cena nedavno izdanih kitajskih pravic do ogljika je bila 5,20 EUR/tono leta 2021 in bi leta 2030 lahko dosegla 20,5 EUR/tono (v primerjavi z načrtovano povprečno vrednostjo 30 ali 40 EUR/tono za sekvestracijo ogljika v kmetijske površine v Evropi) (11). |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Poleg okoljske celovitosti bo treba poskrbeti za privlačnost teh evropskih emisijskih dobropisov na konkurenčnem trgu. EU bo brez ekonomskega in političnega orodja težko financirala in prodala dražji in lokalni sekvestriran ogljik in preprečene emisije ogljika. Ovrednotiti bo treba pozitivne zunanje učinke, kot so učinki francoske oznake za nizke emisije ogljika (12). |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Francoska oznaka za nizke emisije ogljika hkrati nagrajuje sekvestriran ogljik in izogibanje emisijam ogljika (emisije CO2, CH4 in N2O v kmetijstvu, izražene v ekvivalentu ogljika). Oznaka omogoča, da se v prizadevanja za nizkoogljični in agroekološki prehod vključijo vsi kmetje. V okviru oznake za nizke emisije ogljika v Franciji se prehod na prakse, s katerimi se močno zmanjša uporaba mineralnih dušikovih gnojil, nagradi s certificiranim emisijskim dobropisom. Ta pristop je učinkovit, ker je s tem dobropisom mogoče nagraditi tudi zmanjševanje emisij N2O. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | EESO meni, da morajo biti emisijski dobropisi nadomestilo za opravljeno storitev, tj. sekvestracijo atmosferskega ogljika, hkrati pa morajo podpirati nizkoogljični prehod kmetijskega sektorja in zagotavljati dobrobit delavcev, predvidljivost poklicnih poti in delovne pogoje v kmetijskem sektorju. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Zato priporoča vlaganje v emisijske dobropise s preglednim in zaupanja vrednim sistemom, ki bo omogočal izpolnjevanje potreb po sekvestraciji in blaženju emisij toplogrednih plinov sektorja. Zlasti pri ocenjevanju socialnega učinka emisijskih dobropisov je treba upoštevati krepitev vloge civilne družbe in socialnih partnerjev. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | Ker ukrepi za ogljično prilagoditev na mejah ne ščitijo ustrezno kmetijstva, EESO priporoča, naj se razmisli o tem, da bi se vanje vključili tudi uvoženi izdelki, in naj se poskrbi za to, da bodo tako novi kot že sklenjeni trgovinski sporazumi države izvoznice zavezali k prizadevanjem za trajnostne ogljikove kroge. |
| --- | --- |

4.12

Socialno pravičen nizkoogljični prehod

| 4.13 | EESO opozarja, da imajo države članice in kmetje različne zmožnosti za vlaganje v sekvestracijo ogljika in njeno podpiranje. Nekatere države članice je poleg tega močno prizadela vojna v Ukrajini, kar bo vplivalo na njihovo zmožnost podpiranja prihodnjih naložb v sekvestracijo ogljika. |
| --- | --- |

4.13

| 4.14 | EESO poziva k podpori in spremljanju podjetij pri usposabljanju zaposlenih, da bodo lahko izvedla svoj prehod na nove nizkoogljične modele prihodnosti. Državna pomoč za naložbe v zmanjševanje ogljika bi morala torej vključevati socialne pogoje, da bi se v skladu s konvencijami Mednarodne organizacije dela izognili slabo plačanim, nezaščitenim in prekarnim delovnim razmeram. Upoštevati je treba dostop do inovacij in prenašanje najboljših praks. |
| --- | --- |

4.14

| 4.15 | EESO poudarja, da je usposabljanje in podpiranje kmetov ter delavcev v kmetijstvu ključnega pomena. |
| --- | --- |

4.15

V Bruslju, 19. maja 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Glej zlasti ukrep „Podnebni ukrepi na šotiščih v povezavi z ogljičnim kmetovanjem“ v okviru vodilne pobude „Odporna podeželska območja“ (https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/new-push-european-democracy/long-term-vision-rural-areas_sl).

1

(2)  Drugi del šestega ocenjevalnega poročila Medvladnega panela o podnebnih spremembah (IPCC), objavljenega 28. februarja 2022: https://www.ipcc.ch/report/sixth-assessment-report-cycle/.

2

(3)  UL C 194, 12.5.2022, str. 72.

3

(4)  UL C 517, 22.12.2021, str. 38.

4

(5)  COM(2021) 554 final.

5

(6)  Mnenje EESO „Vključitev emisij toplogrednih plinov in njihovih odvzemov zaradi rabe zemljišč, spremembe rabe zemljišč in gozdarstva“, (UL C 152, 6.4.2022, str. 192).

6

(7)  Informativno poročilo EESO „Koristi ekstenzivne živinoreje in organskih gnojil v okviru evropskega zelenega dogovora“.

7

(8)  Mnenje EESO „Nova strategija EU za tla“ (UL C 290, 29.7.2022, str. 131).

8

(9)  https://www.ipcc.ch/report/sixth-assessment-report-working-group-ii/

9

(10)  Za več informacij o tem glej mnenje na lastno pobudo CCMI/190 „Vloga tehnologij za odstranjevanje ogljikovega dioksida pri razogljičenju evropske industrije“ (še ni objavljeno v Uradnem listu).

10

(11)  https://www.citepa.org/fr/2021_07_b05/

11

(12)  https://www.ecologie.gouv.fr/label-bas-carbone

12

---

| 26.8.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 323/101 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 323/101

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zmanjšanju emisij metana v energetskem sektorju in spremembi Uredbe (EU) 2019/942

(COM(2021) 805 final/2 – 2021/0423 (COD)

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o notranjem trgu obnovljivih plinov, zemeljskega plina ter vodika

(COM(2021) 804 final – 2021/0424 (COD)

Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih notranjega trga obnovljivih plinov, zemeljskega plina in vodika

(COM(2021) 803 final – 2021/0425 (COD))

(2022/C 323/17)

| Poročevalec: | Udo HEMMERLING |
| --- | --- |

Poročevalec:

Udo HEMMERLING

| Zaprosila | Evropski parlament, 17. 2. 2022 in 7. 3. 2022
  Svet Evropske unije, 23. 2. 2022 in 3. 3. 2022 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 114(4), člen 194(2) in člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 2. 5. 2022 |
| Datum sprejetja na plenarnem zasedanju | 19. 5. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 569 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 184/2/2 |

Zaprosila

Evropski parlament, 17. 2. 2022 in 7. 3. 2022

Svet Evropske unije, 23. 2. 2022 in 3. 3. 2022

Pravna podlaga

člen 114(4), člen 194(2) in člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

2. 5. 2022

Datum sprejetja na plenarnem zasedanju

19. 5. 2022

Plenarno zasedanje št.

569

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

184/2/2

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Po ruski invaziji na Ukrajino in sankcijah, ki so bile uvedene proti Rusiji in Belorusiji, si EU prizadeva čim hitreje prilagoditi svojo energetsko politiko, zlasti v zvezi z oskrbo z zemeljskim plinom. Evropska komisija je predložila sporočilo REPowerEU o tem, kako doseči neodvisnost od fosilnih goriv iz Rusije do leta 2030. Prvi veliki koraki so predvideni že v letu 2022. Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) na splošno podpira ta zahteven pristop in Komisiji priporoča, naj za ta sveženj o trgu plina pripravi posodobljen predlog, ki bo upošteval nove razmere. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESO pozdravlja namero Evropske komisije, da pospeši prehod na obnovljive pline, ki je nujno potreben zaradi podnebnih sprememb. Uporabljati bi jih morali zlasti v sektorjih, ki jih je težko razogljičiti ali v katerih alternativne tehnološke rešitve še niso na voljo, kot je neposredna elektrifikacija končnih uporab. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | V predlogu sta plinski in vodikov sistem opredeljena kot dva ločena sistema. Pravila iz svežnja o plinu bi povzročila velike razlike glede zahtev za oba sistema. EESO meni, da so različne in omejevalne zahteve za oba sistema nesorazmerne. Izkoristiti bi bilo treba morebitne sinergije, nastale pri skupnem razvoju, delovanju in vzdrževanju obeh sistemov v okviru skupne ureditve. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESO meni, da bi bilo treba na skupnem trgu omogočiti neomejeno trgovanje z obnovljivimi plini. Zato bi bilo treba že na začetku uvesti enoten vseevropski sistem standardov za kakovost plina in trajnostnost. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESO poudarja posebno vlogo, ki jo ima biometan pri razširitvi oskrbe z obnovljivim plinom za krožno gospodarstvo in regionalno dodano vrednost. To bi koristilo tudi trajnostnemu kmetijstvu, saj bi se zmanjšale emisije toplogrednih plinov. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Emisije fosilnega metana so višje, kot izhaja iz poročil. EESO se dobro zaveda, da do uhajanja metana večinoma prihaja zunaj EU, zato je treba v uredbi določiti standard EU o emisijski vrednosti metana za uvoz. |
| --- | --- |

1.6

2.   Pregled predlogov Evropske komisije

| 2.1 | Trije predlogi, ki jih je Evropska komisija objavila decembra 2021, so del svežnja „Pripravljeni na 55“ za pospešitev zmanjšanja emisij toplogrednih plinov do leta 2030 in napredka v smeri podnebne nevtralnosti do leta 2050. Cilj je prilagoditi pravila za trg plina EU za prehod na obnovljive in nizkoogljične pline ter pravila razširiti na trg vodika v EU. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Regulativni okvir za skupni trg plina je bil nazadnje temeljito prilagojen leta 2009. Doslej je bil glavni poudarek na regulativnih vprašanjih, povezanih z učinkovitostjo, trgovino, omrežji, konkurenco in obveščanjem potrošnikov. Ta se zdaj bistveno razširja in vključuje pravila, ki urejajo prehod na energijo iz obnovljivih virov. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Na trgu bodo imeli prednost obnovljivi plini, plini z negativnimi emisijami ogljika, brezogljični in/ali nizkoogljični plini. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Notranji trg in omrežje za vodik se bosta vzpostavila in razvila v skladu s pravili za trg plina EU. Vendar v skladu s predlogom Komisije obstoječega plinskega omrežja in prihodnjega vodikovega omrežja ne sme upravljati isti operater. To bo veljalo tudi, če obstoječi operater plinskega omrežja razvije tudi vodikovo omrežje (t. i. horizontalno ločevanje). |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Poleg tega se prvič predlaga uredba o zmanjšanju emisij metana v plinskem sektorju. Tako se bo cilj strategije EU za metan, tj. spremljanje in zmanjšanje emisij metana v energetskem sektorju, pretvoril v konkretna pravila. |
| --- | --- |

2.5

3.   Potreba po posodobitvi po ruskem napadu na Ukrajino

| 3.1 | Ruska invazija v Ukrajini povzroča neizmerno trpljenje ukrajinskemu ljudstvu. Podpreti je treba njegov civilni in vojaški odpor. Zaradi sankcij proti Ruski federaciji in Belorusiji bi bilo treba revidirati energetsko politiko Evropske unije, zlasti v zvezi z uvozom zemeljskega plina iz Rusije. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Evropska komisija je marca 2022 predstavila nov načrt z imenom REPowerEU, na podlagi katerega bi EU do leta 2030 postala neodvisna od fosilnih goriv iz Rusije. Zmanjšanje povpraševanja po ruskem plinu za dve tretjini do konca tega leta bo velik zalogaj za evropsko gospodarstvo in družbo. Sporočilo obravnava številne nove prednostne naloge v zvezi z energetsko varnostjo, skladiščenjem plina, cenami energije in biometanom, ki so povezane s svežnjem o trgu plina iz decembra 2021. Razpravljati bi bilo treba o obveznem instrumentu za povečanje uporabe obnovljivih plinov, vključno z biometanom. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Da bi bila politika trga plina usklajena, EESO priporoča, naj Komisija pripravi posodobljen predlog tega svežnja za trg plina. Vsebovati bi moral predlog za pospešitev postopkov za izdajo dovoljenj za plinsko in vodikovo infrastrukturo. |
| --- | --- |

3.3

4.   Splošne ugotovitve

| 4.1 | EESO pozdravlja namero Evropske komisije, da pospeši prehod na obnovljive pline, ki je zaradi podnebnih sprememb nujen. Sektor plina mora pomembno prispevati k razogljičenju in povezovanju sektorjev v okviru zelenega dogovora. Za ta prehod so potrebni tudi nizkoogljični plini, pri čemer je treba izpolniti visoke zahteve glede trajnostnosti. Uporabljati bi jih morali zlasti v sektorjih, ki jih je težko razogljičiti ali v katerih alternativne tehnološke rešitve še niso na voljo, kot je neposredna elektrifikacija končnih uporab. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | EESO se zaveda zaveze podnebni nevtralnosti, ki jo je EU zapisala v podnebnih pravilih. Na podlagi te zaveze bi morale politike EU upoštevati posebne prednosti elektroenergetskih in plinskih sistemov. Električna omrežja lahko prenašajo sončno in vetrno energijo iz obnovljivih virov z majhnimi izgubami pri pretvorbi. Plinska omrežja lahko uporabljajo velika skladišča in omogočajo prenos na dolge razdalje. Pri oskrbi s plinom je treba na trgu dati prednost obnovljivim in v manjši meri nizkoogljičnim plinom. V sektorjih, ki jih je težko razogljičiti, kot so jeklarska, cementna in keramična industrija ali prevoz na dolge razdalje, bi moral biti v središču vodik. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Glede na dolgo obstojnost CO2 v ozračju je treba zagotoviti zavezujoči cilj podnebne nevtralnosti do leta 2050, določen v podnebnih pravilih EU. Če ta cilj v prihodnjih letih ne bo dosežen, bo treba sprejeti dodatne ukrepe, zlasti če se izkaže, da imajo emisije metana iz energetskega sektorja večji vpliv na podnebje, kot se trenutno ocenjuje. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Potrebna so učinkovita plinska omrežja in skladišča – v prihodnosti pa vodikova omrežja in skladišča –, saj so pomemben element zanesljive in cenovno dostopne oskrbe z energijo. Razviti bi jih bilo treba tako, da bi dopolnjevala elektroenergetski sistem. Tako lahko sektor plina in vodika prispeva k zmanjšanju odvisnosti od ruskih fosilnih goriv. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Pospešen prehod na obnovljive pline lahko prispeva k diverzifikaciji oskrbe s plinom v Evropski uniji. Cene ogljika za fosilna goriva bodo prispevale k prehodu na obnovljive pline. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Predlogi Evropske komisije so namenjeni olajšanju in razširitvi dostopa do trga obnovljivih in nizkoogljičnih plinov, vključno z vodikom, na skupnem trgu. EESO meni, da je to smiseln pristop. Vprašanje pa je, ali je to dovolj za uspešno uveljavitev obnovljivih plinov. EESO zato predlaga, da se razmisli tudi o tem, da bi zakonodaja izrecno dala prednost dovajanju obnovljivih plinov v omrežja. V nekaterih državah članicah obstajajo podobna pravila glede prednostnega dovajanja v omrežja v elektroenergetskem sektorju, ki bi lahko služila kot model za prehod. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | EESO meni, da je treba obstoječo plinsko infrastrukturo uporabljati in po potrebi nadalje razvijati, da bi dosegli cilj podnebne nevtralnosti. Podpira poseben poudarek na vzpostavitvi trga vodika in vodikovega omrežja. V zvezi s tem dvomi v potrebo po strogem ločevanju omrežij zemeljskega plina in vodika v skladu s konkurenčnim pravom. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | V predlogu sta opredeljena dva ločena sistema: plinski sistem, ki bi moral preiti s fosilnega plina na obnovljivi plin, in vodikov sistem. Pravila iz svežnja o plinu bi povzročila velike razlike glede zahtev za oba sistema. To bi onemogočilo tehnične in gospodarske sinergije med sistemoma. EESO se sprašuje, ali so različne in omejevalne zahteve za oba sistema potrebne in sorazmerne. Morebitne sinergije, nastale pri skupnem razvoju, delovanju in vzdrževanju obeh sistemov v okviru skupne ureditve, bi bilo treba izkoristiti. Omogočiti bi bilo treba izvedljivo povezovanje ločenih odsekov lokalnih omrežij. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Predlogi Evropske komisije naj bi omogočili hiter razvoj trga za tako imenovani nizkoogljični vodik in za resnično obnovljivi vodik. S tem širokim pristopom naj bi dosegli hitro in konkurenčno širitev vodika na trgu. Po mnenju EESO je treba zagotoviti, da se resnično obnovljivemu vodiku še naprej daje prednost pred vodikom, proizvedenim iz fosilnih goriv. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Najbolj znana in uveljavljena kemična postopka za pridobivanje vodika sta elektroliza in parni reforming. Uporabljajo se tudi piroliza in biološki procesi (fermentacija) ter biogeni CO2 iz predelave bioplina. Glede na postopek se lahko za proizvodnjo obnovljivega vodika uporabijo različni viri energije ali surovine, kot so električna energija iz obnovljivih virov, obnovljivi plin ali celo trajnostna biomasa. Zato se pričakuje, da bo vodikovo gospodarstvo tvorila kombinacija različnih tehnologij in obratov različnih velikosti. Še ena možnost, ki jo je treba upoštevati, je pridobivanje vodika iz vesolja. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | EESO za razvoj vodikovega gospodarstva načeloma priporoča zasnovo odprtega trga, pri čemer je treba posebno pozornost nameniti malim in srednjim podjetjem (MSP). To pomeni, da se lahko obnovljivi plin ali vodik lokalno proizvajata iz električne energije iz obnovljivih virov, proizvedene zunaj omrežja, biogenih ostankov in odpadkov ali recikliranih materialov. Za to je potreben enak dostop do omrežij in trgov. Poleg tega bi bilo treba posebno pozornost nameniti manjšim operaterjem in novim udeležencem na trgu (vključno z energetskimi skupnostmi), ki proizvajajo obnovljive pline, kot je biometan. Mali in novi udeleženci na trgu plina potrebujejo posebno podporo, ker morajo izvajati velike naložbe z relativno nizko dobičkonostnostjo. Vsaj ti operaterji bi morali imeti zagotovljen dostop do distribucijskih omrežij. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | EESO poudarja posebno vlogo, ki jo ima biometan pri razširjanju oskrbe z obnovljivim plinom. Evropska komisija je marca 2022 določila nov cilj: 35 milijard kubičnih metrov biometana do leta 2030. Še vedno obstajajo številni neuporabljeni viri biomase, ki ne konkurirajo trajnostni proizvodnji hrane in varstvu narave. Kmetijstvo lahko z uporabo stranskih proizvodov in ostankov za biometan prispeva k zmanjševanju podnebju škodljivih emisij v sektorju. To bo kmetom zagotovilo tudi dodatna gnojila, kar je nadaljnji korak h krožnemu gospodarstvu in regionalni dodani vrednosti. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | Za zaščito zaposlenih in okolja so že bili vzpostavljeni visoki varnostni standardi za plin in vodik. Z večjo uporabo vodika v prihodnosti bodo preventivni ukrepi še pomembnejši. |
| --- | --- |

4.13

5.   Posebne ugotovitve

Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih notranjega trga obnovljivih plinov, zemeljskega plina in vodika

| 5.1 | Člen 2 direktive vsebuje novo opredelitev „nizkoogljični vodik“. Opredelitvi „nizkoogljični plin“ in „nizkoogljična goriva“ temeljita na opredelitvah v direktivi o energiji iz obnovljivih virov. Zahteva se zmanjšanje emisij toplogrednih plinov za najmanj 70 %. Opredelitev pojma „nizkoogljični vodik“ bi bilo treba ponovno preučiti, da bi preverili, ali onemogoča prehod na obnovljive pline. Po eni strani se zdi, da je za hitro doseganje večje proizvodnje vodika potreben tako imenovani modri vodik (tj. vodik, pridobljen iz zemeljskega plina z zajemanjem ogljika), po drugi strani pa se z dajanjem prednosti nizkoogljičnemu vodiku ne sme ovirati ali odlagati razvoja proizvodnje resnično obnovljivega vodika. V direktivi bi bilo treba zagotoviti oboje. Zato bi bilo treba dati prednost obnovljivim plinom. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Člen 8 direktive določa certificiranje obnovljivih in nizkoogljičnih plinov. V skladu z direktivo o obnovljivih virih energije se bo pri tem uporabljal sistem masne bilance, ki je že vzpostavljen za goriva iz obnovljivih virov v prometnem sektorju. Sektor plina meni, da različni nacionalni sistemi preverjanja ustvarjajo ovire za čezmejno trgovino z obnovljivimi plini. EESO meni, da je neprekinjeno certificiranje obnovljivih plinov potrebno, zato predlaga, da se že od samega začetka uvede enoten vseevropski sistem standardov za kakovost plina in trajnostnost. Vključevati bi moral posodobljena potrdila o izvoru, ki bi vsebovala tudi informacije o toplogrednih plinih in trajnostna merila. To bo povečalo likvidnost trga plina v fazi razogljičenja. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Člena 13 in 14 direktive prvič določata pravila za aktivne odjemalce (proizvajalce-odjemalce) in energetske skupnosti. EESO pozdravlja dejstvo, da je Komisija upoštevala njegovo stališče (1). Tako se odjemalcem odpirajo različne možnosti oskrbe s plinom in se zagotavlja večja konkurenca na trgu plina. Poleg tega proizvajalci-odjemalci in energetske skupnosti spodbujajo regionalni razvoj in razvoj podeželja ter digitalizacijo energetskega sektorja. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Člen 27 direktive določa, da morajo pogodbe o dobavi zemeljskega plina prenehati veljati do leta 2049 oziroma ne smejo biti sklenjene za dalj časa. EESO dvomi, da je dobro z zakonodajo določiti datum prenehanja veljavnosti nekaterih pogodb o dobavi v zasebnem sektorju, saj bi to lahko bilo v nasprotju z načelom ponudbe in povpraševanja v tržnem gospodarstvu. Po drugi strani pa je zaradi skladnosti z zavezujočim ciljem podnebne nevtralnosti iz podnebnih pravil EU in glede na dolgo obstojnost toplogrednih plinov v ozračju ta datum prepozen. Če se bo Komisija odločila, da je treba določiti datum prenehanja veljavnosti pogodb, bi moral biti datum izteka približno desetletje prej, da bi lahko izpolnili naše okoljske zaveze, zlasti glede na pobudo REPowerEU, pri čemer bi bilo treba dati prednost potrebnemu prehodu na energijo iz obnovljivih virov. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Direktiva (člen 62 in naslednji) v skladu s pravili za plinska omrežja tudi za vodikova omrežja določa ločevanje proizvajalcev, trgovcev, operaterjev omrežij in operaterjev skladišč vodikovih omrežij. EESO podpira ta konkurenčni pristop, vendar poudarja, da bi to lahko oviralo nujne pobude za izgradnjo vodikovih omrežij. Direktiva določa pravila o izjemi, ki se uporabljajo do konca leta 2030; zato bi bilo treba oceniti njihovo morebitno podaljšanje. Zahteva po pravnem ločevanju med operaterji plinskih omrežij in operaterji vodikovih omrežij bi otežila preoblikovanje in izgradnjo infrastrukture, potrebne za doseganje podnebnih ciljev. Sektor plina je mogoče razogljičiti s prilagoditvijo in pretvorbo obstoječe plinske infrastrukture v prenos čistega vodika. EESO zato meni, da bi bilo treba razpravljati o izjemah od pravil ločevanja vodikovega omrežja. Tako kot v predpisih o plinskih omrežjih bi bilo treba tudi v predpisih o vodikovem omrežju razlikovati med ravnmi prenosnega in distribucijskega omrežja ter določiti posebne zahteve glede ločevanja. |
| --- | --- |

5.5

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o notranjem trgu obnovljivih plinov, zemeljskega plina ter vodika (prenovitev)

| 5.6 | Člen 4 revidirane uredbe o plinu vsebuje določbo, v skladu s katero lahko država članica dovoli finančne transferje med reguliranimi storitvami za plin in vodik. EESO ta pristop podpira. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | Uredba (člen 6 in naslednji) določa nediskriminatoren tržni dostop do vodikovih omrežij in skladišč v skladu s predpisi plinskega omrežja. EESO ta pristop podpira. |
| --- | --- |

5.7

| 5.8 | Člen 16 uredbe določa tarifne popuste za obnovljive in nizkoogljične pline za dostop do omrežja. EESO to podpira. |
| --- | --- |

5.8

| 5.9 | Člen 20 določa, da mora biti pri pretoku plina med državami članicami sprejemljiva do 5-odstotna vsebnost vodika. EESO meni, da bi bilo treba ponovno preučiti, ali je tehnično nemoteno delovanje mreže mogoče tudi, če mešanica preseže 5-odstotno vsebnost vodika. To bi olajšalo rast trga obnovljivih plinov z mešanjem. |
| --- | --- |

5.9

| 5.10 | Uredba (člen 39 in naslednji) določa postopno vzpostavitev Evropske mreže operaterjev vodikovih omrežij (ENNOH). Zaradi morebitnih sinergij med plinom in vodikom bi ga bilo treba organizirati v tesnem sodelovanju z obstoječo Evropsko mrežo sistemskih operaterjev prenosnih omrežij zemeljskega plina (ENTSOG). EESO poudarja pomembno vlogo te mreže pri oblikovanju notranjega trga EU za vodik. V zvezi s tem je treba zagotoviti, da je mreža odprta za nove akterje. Upoštevati je treba posebne konkurenčne interese MSP. |
| --- | --- |

5.10

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zmanjšanju emisij metana v energetskem sektorju

| 5.11 | EU je odgovorna za 5 % emisij metana na svetovni ravni (2). Večina emisij metana, ki so povezane z uvozom zemeljskega plina, izvira iz držav zunaj EU. Za preprečevanje teh emisij v energetskem sektorju je nujen mednarodni pristop, ki vključuje uvoz energije. |
| --- | --- |

5.11

| 5.12 | EESO meni, da je okvir EU za omejevanje ali zmanjševanje emisij metana v energetskem sektorju dobra zamisel. Zagotoviti bi bilo treba, da bi bile zahteve glede spremljanja za sektor plina izvedljive v praksi, na primer pri merjenju, poročanju in preverjanju podatkov o emisijah. Določiti bi bilo treba tudi ustrezne roke za inšpekcijske preglede obratov, pri čemer je treba razlikovati med njihovim tehničnim stanjem in starostjo. Upoštevati bi bilo treba obstoječe sektorske pobude za zmanjšanje emisij (partnerstvo za metan na področju nafte in plina) ter potrebo po spodbujanju mednarodnega sodelovanja v okviru pobud, kot sta svetovna zaveza za metan ter koalicija za podnebje in čist zrak. |
| --- | --- |

5.12

| 5.13 | Veliko podatkov o emisijah fosilnega metana se trenutno ne sporoča. EESO pozdravlja predloge o spremljanju, poročanju in preverjanju, zlasti v zvezi s preprečevanjem uhajanja vzdolž plinovodov. Pobude, kot je Mednarodna opazovalnica emisij metana (IMEO) in uporaba satelitskih tehnologij za odkrivanje takšnega uhajanja, bi bilo treba racionalizirati in jih prednostno obravnavati. V EU bi bilo treba prepovedati prakse neupravičenega izpuščanja in sežiganja. Izjeme od tega pravila bi morale biti omejene na izredne razmere in razmere, povezane z varnostjo. Kar zadeva biometan, je več držav članic EU že uvedlo tehnične in regulativne ukrepe za spremljanje in preprečevanje. To bi lahko pripomoglo k oceni emisij metana zaradi izkoriščanja fosilnih goriv. |
| --- | --- |

5.13

| 5.14 | EESO se dobro zaveda, da do uhajanja metana večinoma prihaja zunaj EU, zato je treba za uvoz plina uvesti in izvajati standard emisijske vrednosti metana na ravni EU. S tem standardom za uvoz bi se morala določiti referenčna vrednost za sprejemljive predhodne emisije. Razviti bi ga bilo treba že v okviru te uredbe. Poleg tega bi bilo treba razmisliti o vključitvi predhodnih emisij metana v sistem oblikovanja cen CO2. |
| --- | --- |

5.14

| 5.15 | Predlog o zmanjšanju emisij metana se osredotoča na energetski sektor. EESO pri tem ponovno poudarja pomen emisij metana iz kmetijstva. Kot je navedeno v strategiji Komisije za metan, bi bilo treba kmete podpreti pri zmanjševanju emisij metana. Tako bi lahko v skupno kmetijsko politiko vključili ukrepe za nagrajevanje kmetov za zmanjšanje emisij metana. |
| --- | --- |

5.15

V Bruslju, 19. maja 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Mnenje TEN/761 – Cene energije (UL C 275, 18.7.2022, str. 80).

1

(2)  Glej mnenje TEN/725 – Strategija za metan (UL C 220, 9.6.2021, str. 47).

2

---

| 26.8.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 323/107 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 323/107

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Novi okvir EU za mobilnost v mestih

(COM(2021) 811 final)

(2022/C 323/18)

Poročevalec:
  Mateusz SZYMAŃSKI

| Zaprosilo | Evropska komisija, 21. 1. 2022 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 7. 4. 2022 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 18. 5. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 569 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 203/1/8 |

Zaprosilo

Evropska komisija, 21. 1. 2022

Pravna podlaga

člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

7. 4. 2022

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

18. 5. 2022

Plenarno zasedanje št.

569

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

203/1/8

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | EESO se z zadovoljstvom seznanja s sporočilom Evropske komisije o okviru EU za mobilnost v mestih. Dokument je bil objavljen ravno ob pravem času, glede na izzive, povezane s potrebo po varstvu okolja in pandemijo COVID-19, ki je spremenila način razmišljanja o mobilnosti in na splošno o življenju in delu v mestih. Potrebno je pravo ravnovesje med varstvom okolja in vključujočo mobilnostjo v mestih; nujno zmanjšanje emisij ne sme omejiti mobilnosti in povzročiti izključenosti na področju prometa. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESO opozarja, da bi bilo treba pravico do mobilnosti priznati kot eno temeljnih človekovih pravic, ki je zapisana tudi v evropskem stebru socialnih pravic. Zato poziva k ambicioznim ukrepom EU, da bo promet v mestih bolj vključujoč. Mobilnost bi bilo treba obravnavati kot dejavnik, ki lahko spodbuja enakost, zlasti enake možnosti. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESO poziva predstavnike javnih oblasti na različnih ravneh, naj si – ob sodelovanju predstavnikov civilne družbe in državljanov – skupaj prizadevajo za večjo mobilnost, ne le v mestih, temveč tudi širše na funkcionalnih mestnih območjih, ki zajemajo primestna in podeželska območja. Predvsem poziva k pripravi načrtov za trajnostno mobilnost v mestih (sustainable urban mobility plan, SUMP) in načrtov za trajnostno mestno logistiko (sustainable urban logistics plan, SULP) ter k prostorskemu načrtovanju, ki bo presegalo meje mest. To bi bilo treba upoštevati pri reviziji omrežja TEN-T z vidika urbanih vozlišč. Po mnenju EESO bi morala ta vozlišča delovati po zasnovi „vse na enem mestu“. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESO poleg tega poziva k participativnemu pristopu k procesu načrtovanja in meni, da lahko le vključevanje vseh zainteresiranih strani na področju prevoza v mestih privede do sprememb v želeno smer. Zato pozitivno ocenjuje predlog o spremembi sestave skupine strokovnjakov za mobilnost v mestih in o tem, da bi v njej lahko sodelovale tudi osebe, ki ne delajo v javni upravi. Predlaga, naj se njena sestava razširi, da bodo vanjo vključeni predstavniki raznih družbenih skupin in okolij, zlasti mladi, in izraža željo, da bi sodeloval pri njenem delu. Hkrati meni, da lahko takšen pristop prispeva k spodbujanju načrtov za trajnostno mobilnost v mestih in za trajnostno mestno logistiko. Opozoriti želi tudi na pomen dejavnosti za ozaveščanje potnikov in podjetij o ponudbi na področju mobilnosti in logistike v mestih, zlasti o optimizirani uporabi avtomobilov. Izjemno pomembna sta tudi izobraževanje in obsežno sodelovanje med različnimi institucijami in organizacijami. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Izrednega pomena je poleg tega ustrezno dolgoročno financiranje dejavnosti na področju mobilnosti. Države članice EU in lokalne oblasti so pozvane, naj temu namenijo lastna sredstva, s čimer lahko, poleg priprave načrtov za trajnostno mobilnost v mestih in trajnostno mestno logistiko, dokažejo politično voljo za izvedbo sprememb na tem področju. Razmisliti bi bilo treba o možnosti, da se v okviru skladov EU dodelijo posebna sredstva za razvoj prometne infrastrukture. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESO poudarja, da je treba sprejeti ukrepe za povečanje privlačnosti zaposlitev na področju mobilnosti v mestih, zlasti v javnem prevozu, ki se sooča s pomanjkanjem delovne sile in njenim staranjem. Razviti je treba rešitve za izboljšanje pogojev zaposlovanja na podlagi socialnega dialoga. To se nanaša tudi na položaj delavcev na digitalnih platformah, ki ponujajo storitve mobilnosti. EESO želi spomniti na predlog Komisije o izboljšanju pogojev dela preko spletnih platform; to direktivo je treba učinkovito izvajati. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESO priznava poseben pomen, ki ga ima javni prevoz pri ukrepih za izboljšanje mobilnosti v mestih in na primestnih območjih. Ta način prevoza mora ponujati visokokakovostne in dostopne storitve, v sedanji zdravstveni krizi pa je pomembna tudi varnost. Zato EESO poziva k ambicioznim ukrepom za spodbuditev javnega prevoza, še zlasti, ker močno vpliva na zagotavljanje enakih možnosti. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Razvoj digitalizacije prinaša nove priložnosti in tveganja. EESO priznava potencial digitalnih rešitev in podpira njihov razvoj, vendar je treba poskrbeti za to, da nova orodja mobilnosti ne bodo omejila dostopa do nje za tiste, ki jih iz različnih razlogov ne morejo ali jih niso sposobni uporabljati. Izboljšanje digitalnih znanj in spretnosti ter varnosti v digitalnem okolju je torej posebnega pomena. EESO poleg tega poziva k spoštovanju načel preglednosti in demokratičnega upravljanja v zvezi s podatki, zbranimi z digitalnimi aplikacijami. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESO podpira prizadevanja za pripravo baze zanesljivih in primerljivih kazalnikov mobilnosti. Priporoča, da se predvsem uporabijo kazalniki, določeni v cilju OZN za trajnostni razvoj št. 11. Zavedati se je treba, da zbiranje in obdelava podatkov pomeni precejšnje breme za uprave, zato se EESO zavzema za podporo upravam na različnih ravneh v tem procesu. |
| --- | --- |

1.9

2.   Ozadje

| 2.1 | Statistični podatki o mobilnosti v mestih ponazarjajo razsežnost izziva, ki ga pomeni sprememba vedenja in izbire na področju mobilnosti (1). Prebivalci mest so navezani na svoje avtomobile, kar ima družbene, gospodarske in okoljske posledice. Na razsežnost izziva, kakršnega prinaša prehod k trajnostni mobilnosti, je opozorilo tudi Evropsko računsko sodišče, ki v poročilu navaja, da „zlasti ni očitnega trenda uporabe bolj trajnostnih načinov prevoza“ (2). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Evropska komisija v sporočilu predlaga odločnejše ukrepe za spremembo pristopa k organizaciji mobilnosti v mestih. Kot pri tem opozarja, je cilj prehod s pristopa, ki temelji na zagotavljanju nemotenih prometnih tokov, na bolj trajnosten prevoz ljudi in blaga. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Po mnenju Evropske komisije bi to moralo pomeniti okrepitev temeljev kolektivnega prevoza, vključno z javnim, ter boljše možnosti za aktivno mobilnost in učinkovito brezemisijsko mestno logistiko ter dostavo na zadnjem delu poti. Ključnega pomena bi morala biti multimodalnost, ki bi se uresničevala z uporabo digitalnih rešitev. To bi moralo omogočiti boljšo povezanost mestnih in primestnih območij ter povečati učinkovitost. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Sporočilo bi bilo treba razumeti v kontekstu dvojnega prehoda, energetskega in digitalnega. Na področju prometa bi morala k njuni uresničitvi prispevati krepitev pristopa glede urbanih vozlišč v omrežju TEN-T, vključno s spodbujanjem multimodalnosti tako pri prevozu potnikov kot blaga. To pomeni tudi, da je treba v celoti izkoristiti možnosti, ki jih ponuja digitalizacija. |
| --- | --- |

2.4

3.   Splošne ugotovitve

| 3.1 | EESO se strinja z ugotovitvami in priporočili Komisije. Mesta in mobilnost v njih se morajo razvijati in se prilagajati novim razmeram. Mobilnost v mestih se upravičeno razume kot širok pojem, ki zajema celotno življenje mesta in mora omogočiti uresničevanje gospodarskih, družbenih in okoljskih ciljev. To je pomembno glede na težave, s katerimi se sooča sektor prometa zaradi pandemije COVID-19. EESO hkrati javni prevoz dojema kot element politike, ki zmanjšuje neenakosti, predvsem neenakost možnosti. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EESO meni, da je mobilnost ena od temeljnih pravic. To izhaja iz Splošne deklaracije človekovih pravic, v kateri je navedeno, da ima vsak pravico do svobode gibanja. Opozoriti je treba tudi na evropski steber socialnih pravic, v skladu s katerim ima vsakdo „pravico dostopa do kakovostnih osnovnih storitev, vključno z [...] prevozom [...]“. EESO kljub temu ugotavlja, da sedanja infrastruktura za mobilnost v mestih ni vsem enako dostopna. Prevoz bi moral biti čim bolj vključujoč. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EESO ceni vlogo Evropske komisije pri izboljševanju mobilnosti v mestih, vendar se zaveda, da je glavno breme odločanja na ramenih lokalnih oblasti in držav članic. Zato poziva k aktivnim ukrepom za razvoj mobilnosti, vključno s pripravo načrtov za trajnostno mobilnost v mestih in načrtov za trajnostno mestno logistiko; slednje med drugim ovira pomanjkanje politične volje. EESO poudarja, da je nujno sodelovanje uprav na različnih ravneh odločanja, tudi z vključevanjem organizacij civilne družbe in državljanov. Hkrati države članice poziva, naj usmerijo lastna sredstva v razvoj in vzdrževanje infrastrukture za mobilnost v mestih. Razmisliti bi bilo treba o možnosti, da se v okviru skladov EU dodelijo posebna sredstva za razvoj prometne infrastrukture. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EESO se strinja s stališčem Komisije glede načrtov za trajnostno mobilnost v mestih in trajnostno mestno logistiko. Na žalost veliko mest v EU še vedno nima takšnih načrtov, kar je morda posledica tega, da je njihova priprava precejšnje finančno in organizacijsko breme. Predlogi Komisije so korak v pravo smer. Tudi EESO bo sprejel ukrepe za spodbujanje teh instrumentov. Poleg tega se zavzema za seznanjanje podjetij z načrti za trajnostno mobilnost v mestih in trajnostno mestno logistiko ter za njihovo vključevanje v te načrte. Pomembno je, da se v njih upoštevajo trenutne težnje. Če se stanje dolgoročno ne bo bistveno izboljšalo, bi bilo treba razmisliti o tem, da priprava teh načrtov postane obvezna, ob upoštevanju načela subsidiarnosti. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Sporočilo veliko pozornosti namenja varstvu okolja pri razvoju prometa v mestih; pri tem je treba najti pravo ravnovesje. Potreba po zmanjšanju emisij ne sme omejiti mobilnosti in povzročiti izključenosti na področju prometa. EESO predlaga, da se predvsem uporabijo rešitve, ki spodbujajo nizkoemisijska vozila ter podjetja, organizacije civilne družbe in potrošnike podpirajo pri nakupu takšnih vozil. Sočasno bi bilo treba predstaviti celotno paleto možnosti prevoza, ki v celoti ali deloma zmanjšajo potrebo po zasebnih vozilih. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Ustrezno prostorsko načrtovanje je izrednega pomena. Spremljati je treba težnje na področju mobilnosti in ustvariti primerne prostorske rezerve za doseganje ciljev, povezanih z razvojem novih oblik mobilnosti in javnih prometnih omrežij. Za zadovoljivo kakovost življenja na območjih, ki so oddaljena od mestnih središč, je treba njihovim prebivalcem zagotoviti ustrezno infrastrukturo. Pomembno je, da so poslovni modeli za nove oblike mobilnosti prilagojeni infrastrukturi v mestih. Če v mestih ni dovolj potenciala, bi bilo treba podpreti partnerstva za spremljanje razvojnih teženj na področju mobilnosti v mestih in njihovega izvajanja na ravni EU in globalni ravni. EESO bo podprl tovrstne dejavnosti. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Mestom ter primestnim in podeželskim območjem se priporoča, naj sodelujejo pri pripravi načrtov za trajnostno mobilnost v mestih in načrtov za trajnostno mestno logistiko za široka funkcionalna območja. Cilj mora biti preprečevanje suburbanizacije in kaotičnega prostorskega razvoja. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | EESO se strinja s poudarkom, ki se v sporočilu namenja krepitvi urbanih vozlišč v omrežju TEN-T za potniški in tovorni promet, pa tudi s stališčem, da bi morali biti ti vidiki vključeni v revizijo uredbe o omrežju TEN-T (3). Glede tega želi tudi poudariti, da se mesta ne morejo razvijati ločeno od območij, ki jih obdajajo. Zato je izredno pomembno, da so med mesti in primestnimi – pa tudi podeželskimi – območji prometne povezave, ki omogočajo udobno mobilnost in izkoristek celotnega potenciala različnih območij in njihovih prebivalcev. Po mnenju EESO bi morala takšna vozlišča delovati po zasnovi „vse na enem mestu“. Uporabljati bi se morala ne le za spremembe načina potovanja v strogem pomenu besede, temveč tudi zagotavljati obsežne storitve prevoza, med drugim potovalne informacije ter storitve in izdelke, povezane s prevozom, tudi tovornim. Po mnenju EESO imajo lahko železniške postaje pri tem posebno vlogo. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | EESO se strinja, da je treba zmanjšati emisije v logistiki tovornega prometa, na primer s pripravo načrtov za trajnostno mestno logistiko, pri čemer mora biti poudarek na razvoju trajnostnih rešitev in izboljšanju mobilnosti z vidika brezemisijskih rešitev, tehnologij in vozil. EESO poudarja pomen vključevanja javnih in zasebnih akterjev v ta proces ter ustreznih rešitev za probleme v prehodnem obdobju. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Izziv za ta sektor bo, kako pritegniti delovno silo. Ena od opredeljenih težav je visoka starost delavcev, hkrati pa ni veliko zanimanja za zaposlitev v mestnem javnem prevozu. Na tem področju primanjkuje delovne sile, kar vpliva na kakovost opravljenih storitev. Po drugi strani je pandemija COVID-19 jasno pokazala, da imajo delavci v tem sektorju pomembno vlogo in zagotavljajo kontinuiteto delovanja celotnih skupnosti. Zato je treba poskrbeti za dostojne in pravične pogoje zaposlovanja ter tako povečati privlačnost dela v tem sektorju. Poleg tega je zelo pomembno, da se izobraževanje o trajnostni mobilnosti vključi v šolske učne načrte in v delo z mladimi ter da izobraževalni programi postanejo privlačnejši za mlade in interaktivni, tudi preko programa Eurasmus+. Rešitve na tem področju bi bilo treba razvijati v okviru socialnega dialoga. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Pri javnem naročanju storitev prevoza v mestih bi bilo treba pri izbiri najboljše ponudbe upoštevati več družbenih in okoljskih meril v skladu z zahtevami iz Uredbe (ES) št. 1370/2007 Evropskega parlamenta in Sveta (4). |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Javni prevoz je ključen za razvoj mobilnosti, zato je treba podpreti njegov razvoj, med drugim z določitvijo ciljev na tem področju v prihodnjih letih. Ravno tako ne smemo pozabiti na elemente, kot so dostopnost, cenovna dostopnost, občutek varnosti, zanesljivost in točnost. Hkrati je treba okrepiti zaupanje v varnost mestnega prevoza z vidika zdravja, zlasti med zdravstvenimi krizami, kot je pandemija COVID-19. Pomembno je tudi, da se uporaba tega načina prevoza ne povezuje z revščino. Ne smemo prezreti pomena javnega prevoza za enake možnosti, vključno z enakostjo spolov. EESO poziva k vzpostavitvi dolgoročnega okvira finančne podpore za financiranje infrastrukture za javni prevoz. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Sporočilo izpostavlja vprašanja, povezana z modelom „mobilnost kot storitev“ (MaaS). To je zaželena smer razvoja, saj ima ogromen potencial za zagotavljanje velikih količin podatkov. Kljub temu se pojavlja pomislek, ali se podatki, ki jih zbira aplikacija, ne bodo uporabili v nedovoljene namene. Vzpostaviti je treba ustrezen regulativen okvir, ki bo zagotovil spoštovanje demokratičnih načel preglednosti pri upravljanju prevoza v mestih. Pri tem je nujen javni nadzor. Poleg tega lokalne in regionalne oblasti potrebujejo podporo za razvoj tehnologij umetne inteligence. EESO poudarja, da razvoj sodobnih digitalnih orodij mobilnosti ne sme privesti do izključenosti tistih, ki takšnih rešitev ne morejo ali jih niso sposobni uporabljati. Nujno je treba razvijati digitalne spretnosti in znanja družbe. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | EESO opozarja na pomen ozaveščanja in izobraževanja o sodobni mobilnosti. Prebivalcem je treba pokazati, kakšne prednosti bodo imeli, če se bodo odpovedali zasebnemu vozilu v korist drugih načinov prevoza. Zlasti je pomembna optimizacija uporabe vozil. Poleg organov in pobud EU imajo pri tem pomembno vlogo organizacije in mreže civilne družbe (5); med uspešne primere sodi pobuda CIVITAS. EESO predlaga tudi, da se pri spodbujanju turizma v mestih upošteva, ali se uporabljajo trajnostni načini prevoza. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | EESO izraža zanimanje za sodelovanje pri delu skupine strokovnjakov za mobilnost v mestih in se strinja, da je treba spremeniti njeno sestavo ter načine dela; njena razširitev na področja zunaj uprave je korak v pravo smer. EESO se zavzema za diverzifikacijo sestave te skupine, da bi bile v njej zastopane različne družbene skupine in predstavniki različnih okolij. Zgornje ugotovitve lahko veljajo tudi za druge organe na področju mobilnosti na različnih ravneh. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | EESO podpira tudi predloge Evropske komisije v zvezi z izboljšanjem harmoniziranih kazalnikov mobilnosti v mestih. Tukaj je treba pripomniti, da se sporočilo sklicuje na cilj trajnostnega razvoja št. 11, ki je poskrbeti za vključujoča, varna, odporna in trajnostna mesta in naselja do leta 2030. Poudariti je treba, da lahko konkretni cilji zagotovijo smernice za politiko Unije na tem področju in pripravo kazalnikov, ki bi morali biti primerljivi in aktualni. EESO zato poziva k podpori službam, ki so odgovorne za zbiranje podatkov in pripravo statistik na različnih ravneh. Spodbuja uporabo kazalnikov trajnostne mobilnosti v mestih (6) kot temelja za nadaljnje delo in poziva k upoštevanju izkušenj, pridobljenih pri delu s tem orodjem. |
| --- | --- |

3.16

4.   Posebne ugotovitve

| 4.1 | EESO opozarja tudi, da bi morale biti potovalne informacije, ki so dostopne vsem potnikom, sestavni del storitev javnega prevoza. Številne tarife in cone ter vozovnice, ki veljajo zanje, otežujejo nemotena potovanja. Zlasti to velja za tiste, ki pripotujejo v mesto za kratek čas. EESO se zavzema za oblikovanje enostavnih in jasnih sistemov vozovnic. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Za mnoge mlade je prednostna naloga obsežna sprememba usmeritve, da bi se osredotočala na zdravo, podnebju prijazno in trajnostno mobilnost (7). EESO zato spodbuja prizadevanja za bolj strukturirano sodelovanje mladih na področju podnebja in trajnosti pri oblikovanju politik in odločanju v EU (8) ter za nadaljevanje pobud, kot je DiscoverEU. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Evropska komisija v sporočilu upravičeno omenja delo preko digitalnih platform, tudi na področju mobilnosti. V zadnjih letih je bila v zvezi s tem opredeljena vrsta problemov in izzivov, vključno s pogoji zaposlovanja. EESO želi spomniti na predlog Komisije o izboljšanju pogojev dela preko spletnih platform; to direktivo je treba učinkovito izvajati. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EESO opozarja na sektor maloprodaje, ki lahko resnično prispeva k uresničevanju ciljev glede mobilnosti v mestih, pod pogojem, da se v prodaji na drobno upoštevajo zahteve modela „bližine“, zlasti za nujne izdelke. Lokalna trgovina bi morala spodbujati večjo uporabo trajnostnih rešitev. Poleg tega je treba slediti novim težnjam, kot je „mobilnost po zraku“(aerial mobility), ki lahko prinese novo kakovost storitev na področju mobilnosti. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | V sporočilu je omenjen pomen prometa po celinskih plovnih poteh, ki lahko ravno tako prispeva k okolju prijaznejšemu prevozu v mestih, pa tudi tovornemu prometu na zadnjem delu poti. EESO želi spomniti na svoje mnenje o programu NAIADES III (9), v katerem je predstavil priporočila za rešitve na tem področju in med drugim navedel, da je treba ustvariti določene pogoje za razvoj prometa po celinskih plovnih poteh v mestih. Mednje sodita vzpostavitev ustrezne infrastrukture ter enaka prednostna obravnava javnega prometa po plovnih poteh in po kopnem. |
| --- | --- |

4.5

V Bruslju, 18. maja 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  https://www.eiturbanmobility.eu/

1

https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Passenger_mobility_statistics#Distance_covered

(2)  Računsko sodišče, Posebno poročilo št. 06/2020: Trajnostna mobilnost v mestih v EU: bistvenega izboljšanja ni mogoče doseči brez zavezanosti držav članic.

2

(3)  Uredba (EU) št. 1315/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o smernicah Unije za razvoj vseevropskega prometnega omrežja in razveljavitvi Sklepa št. 661/2010/EU (UL L 348, 20.12.2013, str. 1).

3

(4)  Uredba (ES) št. 1370/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o javnih storitvah železniškega in cestnega potniškega prevoza ter o razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 1191/69 in št. 1107/70 (UL L 315, 3.12.2007, str. 1).

4

(5)  Na primer pobuda EIT Urban Mobility ali mestna združenja.

5

(6)  https://civitas.eu/tool-inventory/sumi-sustainable-urban-mobility-indicators

6

(7)  Dokument o stališču mladih, Dunaj 2021, https://www.klimaaktiv.at/service/publikationen/mobilitaet/the-pep.html.

7

(8)  UL C 429, 11.12.2020, str. 44.

8

(9)  UL C 194, 12.5.2022, str. 102.

9

---

| 26.8.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 323/112 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 323/112

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Poročilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Stanje energetske unije 2021 – Prispevek k evropskemu zelenemu dogovoru in okrevanju Unije (v skladu z Uredbo (EU) 2018/1999 o upravljanju energetske unije in podnebnih ukrepov)

(COM(2021) 950 final)

(2022/C 323/19)

| Poročevalka: | Alena MASTANTUONO |
| --- | --- |

Poročevalka:

Alena MASTANTUONO

| Zaprosilo | Evropska komisija, 20. 12. 2021 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 2. 5. 2022 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 19. 5. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 569 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 184/4/2 |

Zaprosilo

Evropska komisija, 20. 12. 2021

Pravna podlaga

člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

2. 5. 2022

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

19. 5. 2022

Plenarno zasedanje št.

569

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

184/4/2

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Resne razmere, ki trenutno vladajo zaradi ruske invazije v Ukrajini, nazorno kažejo, da so se tveganja za energetsko varnost EU in problemi, povezani z njo, izjemno podcenjevali ne le v besedilu 6. letnega poročila o stanju energetske unije, temveč zlasti v praksi. Sedanje tragično stanje nas opominja na usodno napako, ki je bila storjena z zanašanjem na intenzivno gospodarsko sodelovanje EU z Rusijo na področju energije, kar so močno podpirali številni nekdanji visoki politiki iz nekaterih držav članic EU. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Zdaj se je razkrila razsežnost morebitnih tveganj, ki so povezana z odvisnostjo energetskega sistema EU od uvoza surovin, potrebnih za energetski sektor, iz Rusije in so se po priključitvi Krima zaostrila, zato mora EU nujno ukrepati. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) je zavezan ciljem zelenega dogovora in priporoča okrepitev prizadevanj, da se dosežejo zastavljeni cilji in čim hitreje zmanjša odvisnost EU od fosilnih goriv. Vendar je treba splošni scenarij izvajanja zelenega dogovora prilagoditi, da bo v sedanjih razmerah izvedljiv in realističen. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | V zvezi z energetsko unijo je EESO trdno prepričan, da je treba zdaj dati prednost prvemu stebru energetske unije, torej energetski varnosti, solidarnosti in zaupanju. Hkrati je treba dodatno okrepiti sinergije med njenimi stebri in vse ustrezne podporne instrumente (financiranje, obdavčitev, taksonomijo, pravice do emisij in regulativna pravila). |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESO poudarja, da 6. letno poročilo o stanju energetske unije ni popolnoma uravnoteženo. Zaradi pretresov v dobavi na trgu energije se močno osredotoča na cene energije in instrumente za odpravljanje emisij ogljika, teme, kot so zanesljivost oskrbe, inovacije in raziskave, pa obravnava le površno. EESO bi si želel širši in dobro strukturiran pregled finančnih virov za krepitev energetske unije ter boljši izkoristek napredka energetske unije pri prispevanju k inovativnim ukrepom in konkurenčnosti. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESO je zlasti izjemno nejevoljen glede dejstva, da tako kot v prejšnjih poročilih tudi v tem poročilu niso obravnavani osrednji cilji evropske energetske unije ali pa so obravnavani le površno. Naj opomnimo, da je bil namen zmanjšati odvisnost od uvoza, postaviti državljane v središče energetske unije in doseči, da bo EU vodilna na svetu na področju energije iz obnovljivih virov. Pričakovati bi bilo, da bodo v letnih poročilih o stanju energetske unije ta osrednja vprašanja tudi analizirana na centralni ravni in da bodo jasno opredeljene morebitne pomanjkljivosti, da bi se po potrebi pripravile nove pobude. V tem poročilu ta cilj še zdaleč ni dosežen. Tako je na primer nedopustno zanemarjeno vprašanje razvoja proizvodnje energije v skupnostih, ki je za EESO pomembno. EESO pričakuje, da bo Komisija v poročilu za leto 2022 podala jasne izjave v ločenih poglavjih. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESO je zelo zadovoljen, da so postali obnovljivi viri energije glavni vir energije EU, saj je to osrednjega pomena za zmanjšanje velike odvisnosti EU od uvoza energije in krepitev njene energetske varnosti. Toda po mnenju Odbora so potrebni bolj oprijemljivi ukrepi, da se odjemalcem omogoči aktivno sodelovanje na trgu in da bodo imeli koristi od bolj decentraliziranih in trajnostnih struktur oskrbe. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESO se strinja s trditvijo v poročilu o potencialu razvoja notranjega energijskega trga, ki z vidika tržnega okolja, institucij, regulativnih pravil in povezanosti držav članic še ni dokončan. Prehod bo preizkus za energetsko infrastrukturo, zato je treba mobilizirati vsa sredstva, da bo infrastruktura pripravljena na spremembo in odporna na prihodnje pretrese. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Podražitev energije jeseni 2021 in sedanje razmere opozarjajo, da je treba pozorno spremljati gibanje cen energije in razviti celovitejši pristop za razumno obravnavo posledic visokih cen energije za revščino. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Razvoj energetske unije EU je zdaj v obdobju, ko so potrebna odločna prizadevanja za izboljšanje varnosti. Potreben je tudi večji poudarek na solidarnosti in zaupanju. Najverjetneje bo neizogiben stresni test pred prihodnjo zimo, saj se je treba pripraviti, da bo mogoče čim bolj zmanjšati negativne posledice za distribucijo energije ter s tem za gospodarsko uspešnost in življenjski standard. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EU bi se tudi morala zavedati, da se zaradi sedanjega sistema dobave energije iz Rusije v EU denar še vedno steka na račun ruske države, ki s temi sredstvi financira svoje vojaške operacije. Čim prej je treba najti alternativne načine za zagotavljanje energetske oskrbe z diverzifikacijo dobaviteljev iz različnih držav in uporabo različnih virov energije. Hkrati je treba okrepiti solidarnost znotraj EU. Enako velja za surovine, ki jih uvaža EU. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | EESO bi zelo pozdravil odločnejšo politično naravnanost in oceno učinka odnosa med energetskim in digitalnim sektorjem ter energetsko unijo in novo industrijsko strategijo za Evropo, pa tudi predvidevanje posledic sedanjih tveganih razmer za energetski sektor, podjetja in družbo EU. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | V poročilu o stanju energetske unije bi bilo treba poseben del posvetiti prizadevanjem za doseganje pravičnega prehoda, vključno s primeri dobre prakse v državah članicah in na evropski ravni pri uporabi financiranja EU za finančno podpiranje prekvalifikacije in izpopolnjevanja, ki sta potrebna za zeleni prehod. EESO poudarja, da pri pravičnem prehodu ne gre le za njegovo financiranje, saj je njegov cilj tudi, da se v sodelovanju s socialnimi partnerji poskrbi za dostojno delo, kakovostna delovna mesta in socialno varnost, za kar so potrebni posebni ukrepi na regionalni ravni. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | V EU je premalo javnih naložb v raziskave in inovacije na področju čiste energije, zato zaostaja za svetovnimi partnerji in tvega, da bo zaostala tudi na področju pomembnih tehnologij in trgov prihodnosti. EESO spodbuja Evropsko komisijo, naj pripravi strateški načrt za sektorje čiste energije, da spodbudi razvoj industrije čiste energije v EU. |
| --- | --- |

1.14

2.   Ozadje mnenja

| 2.1 | Evropska komisija v 6. letnem poročilu ocenjuje napredek pri izvajanju energetske in podnebne politike Evropske unije, vključno z energetsko unijo in njenimi petimi stebri. Poleg tega v poročilu pojasnjuje, kako so bili novi podnebni cilji, določeni v evropskih podnebnih pravilih, s svežnjem „Pripravljeni na 55“ preoblikovani v smiselne zakonodajne predloge. Zeleni prehod se dojema kot del rešitve na poti do podnebne nevtralnosti in odziv na posledice krize zaradi COVID-19. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | V poročilu je potrjen pozitiven trend zmanjševanja emisij toplogrednih plinov EU. Leta 2020 so se emisije toplogrednih plinov v primerjavi z letom 1990 zmanjšale za 31 %, in sicer ne le zaradi vpliva pandemije na porabo energije, temveč tudi zaradi stalnih trendov razogljičenja. Projekcije, ki so jih leta 2021 predložile države članice, kažejo na 34-odstotno zmanjšanje neto emisij toplogrednih plinov do leta 2030 z obstoječimi ukrepi in na 41-odstotno zmanjšanje z dodatnimi ukrepi za EU v primerjavi z najmanj 55-odstotnim zmanjšanjem emisij toplogrednih plinov, določenim v evropskih podnebnih pravilih. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Leta 2020 so obnovljivi viri energije prvič prehiteli fosilna goriva kot glavni vir energije v EU (delež električne energije v EU je 38-odstoten, 37-odstotni delež imajo fosilna goriva, 25-odstotni pa jedrska energija). Pričakuje se, da bo delež obnovljivih virov energije v skupni mešanici virov energije EU dosegel vsaj 22 %, čeprav obstaja tveganje, da nekatere države članice ne bodo dosegle zavezujočega nacionalnega cilja. Uporaba obnovljivih virov energije je bila leta 2020 podprta z naložbami v višini 48,8 milijarde EUR (leta 2019 so znašale 32,9 milijarde EUR). Toda razvoj pri posameznih tehnologijah je bil različen. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Letošnje poročilo je bilo objavljeno v luči močnega povišanja cen plina in električne energije. Veleprodajne cene električne energije so se na letni ravni povišale za 230 %, kar je zmerneje vplivalo na maloprodajne cene do septembra 2021 (povprečje EU + 11 %). Cenovni šok je v glavnem nastal zaradi negativnih cen električne energije v letu 2020, do česar je prišlo zaradi upočasnitve gospodarske rasti. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | K temu so večinoma prispevale naraščajoče cene plina, saj je bil njihov učinek na ceno električne energije devetkrat večji od ugotovljenega učinka povišanja cen ogljika v istem obdobju. Ravni plina v skladiščih so nizke in EU beleži najvišjo raven neto splošne energetske odvisnosti od uvoza v zadnjih 30 letih (60,6 % leta 2019 v primerjavi z 58,2 % leta 2018 in 56 % leta 2000). In to kljub temu, da je bil in še vedno je izrecen cilj energetske unije zmanjšati to odvisnost. V poročilu o stanju energetske unije bi bilo treba navesti ne le negativne številke, temveč tudi pojasniti, zakaj cilj zmanjšanja odvisnosti od uvoza ni bil niti deloma dosežen. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Evropska komisija se je na podražitev energije odzvala s predložitvijo nabora orodij za ukrepanje in podporo, da bi hitro pomagala ranljivim skupinam. Leta 2019 je energijska revščina prizadela 31 milijonov ljudi v EU. Zato je zelo pomembno zaščititi ranljive skupine pred povišanjem cen in zagotoviti pravičen prehod na podnebno nevtralnost. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Komisija je v poročilu Agenciji za sodelovanje energetskih regulatorjev (ACER) naložila, da oceni prednosti in pomanjkljivosti sedanje zasnove veleprodajnega trga električne energije, vključno z njegovo zmožnostjo reševanja primerov izjemne nestanovitnosti cen na trgih plina. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Za obnovljive vire energije je bilo namenjenih 78 milijard EUR subvencij. Subvencije za fosilna goriva pa so leta 2020 nekoliko upadle in so znašale 52 milijard EUR, vendar bi se lahko zaradi sedanje gospodarske rasti zvišale. Po podatkih iz 6. letnega poročila je devet držav članic postopoma opustilo premog, trinajst jih je sprejelo nacionalne zaveze, da bodo to storile do določenega datuma, štiri preučujejo možne datume, le ena pa še ni začela nacionalnih razprav o postopni opustitvi. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Hitrost upadanja v letu 2019 pri doseganju ciljev za leto 2030 je bila zadovoljiva le za porabo primarne energije. Poraba primarne energije v EU se je leta 2019 v primerjavi z letom 2018 zmanjšala za 1,9 %, poraba končne energije pa za 0,6 %. Potrebna so veliko večja prizadevanja za zmanjšanje obstoječega cilja glede porabe končne energije in doseganje večjih ambicij, določenih v reviziji direktive o energijski učinkovitosti. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Poročilo prispeva k opredelitvi prihodnjih področij za ukrepanje in okrepljena prizadevanja. V njem je poleg potrebe po naložbah izpostavljeno tudi, da je treba odstraniti upravne ovire za uporabo obnovljivih virov energije in pospešiti postopke za izdajo dovoljenj. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | EU preučuje možnosti za povečanje varnosti in zanesljivosti oskrbe z energijo ter izboljšanje medsebojne povezanosti v vsej EU. Kriza je opozorila na to, da je treba zagotoviti zanesljivo oskrbo z energijo in se izogibati oskrbi iz negotovih virov. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | Javnofinančni odhodki EU za raziskave in inovacije na področju čiste energije v državah članicah so še vedno manjši kot leta 2010, vendar se lahko to delno izravna z nacionalnimi sredstvi in sredstvi EU za okrevanje, ki so namenjena raziskavam in inovacijam na področju čiste energije. Proračun EU za obdobje 2021–2027 bo zagotovil znatno podporo za izvajanje evropskega zelenega dogovora in energetskega prehoda po vsej Uniji. Zlasti iz Evropskega sklada za regionalni razvoj in Kohezijskega sklada bo za ta cilj namenjenih vsaj 30 % oziroma 37 % razpoložljivih sredstev. Poleg tega se bo zeleni prehod financiral iz mehanizma za pravični prehod ali programa InvestEU. |
| --- | --- |

2.12

| 2.13 | Načrtovane skupne naložbe, povezane s podnebjem, v 22 nacionalnih načrtih za okrevanje in odpornost so 5. oktobra 2021 znašale približno 177 milijard EUR, kar predstavlja 40 % od skupno 445 milijard EUR sredstev iz mehanizma za okrevanje in odpornost, dodeljenih tem državam članicam. |
| --- | --- |

2.13

| 2.14 | Sporočilu je priloženih naslednjih pet poročil o:






  — | subvencijah za energijo v EU; |
| --- | --- | --- |

2.14

—

subvencijah za energijo v EU;

| — | napredku na področju podnebnih ukrepov za leto 2021; |
| --- | --- |

—

napredku na področju podnebnih ukrepov za leto 2021;

| — | napredku na področju konkurenčnosti tehnologij za čisto energijo; |
| --- | --- |

—

napredku na področju konkurenčnosti tehnologij za čisto energijo;

| — | kakovosti goriv in |
| --- | --- |

—

kakovosti goriv in

| — | delovanju trga ogljika (sistem trgovanja z emisijami). |
| --- | --- |

—

delovanju trga ogljika (sistem trgovanja z emisijami).

3.   Splošne ugotovitve

| 3.1 | Ruska vojaška invazija je Ukrajino in njene prebivalce pahnila v grozljive razmere, EESO pa jo dojema tudi kot izjemen pretres za varnost, delovanje in uspešnost energetske unije. Gre za največjo varnostno grožnjo v zgodovini evropskega povezovanja. Zaradi nje bo treba na novo opredeliti in prilagoditi strateške in varnostne prednostne naloge EU ter pripraviti ustrezne instrumente za njihovo čim prejšnjo izvedbo. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EESO poziva institucije EU, naj bodo bolj daljnovidne pri predvidevanju prihodnjih varnostnih groženj, posvečajo večjo pozornost varnosti in diverzifikaciji dobave ter poskrbijo za boljšo solidarnost med državami članicami EU. Ta varnostna grožnja je tudi razkrila, da je treba pospešiti uvedbo obnovljivih virov energije, da se zmanjša odvisnost EU od fosilnih goriv in uresničijo cilji zelenega dogovora. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EESO je seznanjen s podrobnim poročilom Evropske komisije, ki vsebuje pregled sprememb in napredka pri izvajanju evropske energetske unije in podnebne politike. Pozitivno ocenjuje napredek EU pri uresničevanju podnebnih ciljev in pozdravlja opredelitev področij, na katerih je treba doseči večji napredek. Pandemija COVID-19 je leta 2020 dokaj pozitivno vplivala na zmanjšanje emisij CO2, saj se je zaradi nje zmanjšala poraba in s tem tudi proizvodnja energije. Toda gospodarska rast leta 2021 je okrepila povpraševanje, kar je skupaj z drugimi dejavniki povzročilo rast cen energije. EESO je zadovoljen, da je Komisija s sporočilom o cenah energije (1) omogočila hitro nudenje pomoči in podpore ranljivim skupinam ter obravnavanje negativnih posledic cenovnega šoka, in opozarja na svoje mnenje TEN/761 (2). |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EESO spodbuja Evropsko komisijo, naj pozorno spremlja gibanje cen energije, in predlaga, da v prihodnje poročilo o stanju energetske unije vključi statistične podatke o gibanju cen energije. V zvezi s tem opozarja, da so potrebni doslednejši podatki, ki bodo dali pravo sliko trga. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EESO je že v prejšnjih mnenjih omenil in tukaj znova poudarja, da mora biti zeleni prehod pravičen, pri čemer nihče ne sme biti zapostavljen. Prehod nima le tehničnega, temveč tudi gospodarski in socialni vidik. Reden dialog z državljani in civilno družbo, vključno s socialnimi partnerji, zlasti v regijah, v katerih poteka prehod, bo omogočil, da bodo podnebni in energetski cilji privlačni za družbo in da bodo doseženi s čim nižjimi socialno-gospodarskimi stroški. Vsaj tako pomembno kot poglabljanje dialoga je izpolnitev obljube, da se državljanom omogoči dejavna udeležba na trgu, da postanejo proizvajalci-odjemalci in da se jih vključi v nove priložnosti za ustvarjanje vrednosti. V tem pogledu bodo ključni kakovost začetka delovanja in financiranje posameznih instrumentov ter njihovo konkretno izvajanje na nacionalni ravni. Zato mora biti upoštevanje stališč socialnih partnerjev osrednji cilj prihodnjih dialogov, kar je pomemben pogoj za doseganje uspešnega in pravičnega prehoda. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Poročilo o stanju energetske unije mora obsegati tudi del o prizadevanjih za doseganje pravičnega prehoda ter vključevati primere uspešno izvedenih ukrepov v državah članicah in na evropski ravni. EESO poudarja, da pri pravičnem prehodu ne gre le za financiranje tega prehoda, temveč tudi za cilj, da se poskrbi za dostojno delo, kakovostna delovna mesta in socialno varnost, za kar so potrebni posebni ukrepi na regionalni ravni. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | EESO bi si želel bolj uravnotežen pristop v 6. letnem poročilu v zvezi z nekaterimi vidiki energetske unije. Poročilo se izdatno posveča energijski učinkovitosti in razogljičenju, ki sta trenutno glavni prednostni nalogi politike. Premalo pozornosti pa posveča temam, kot so varnost, solidarnost in zaupanje ali raziskave, inovacije in konkurenčnost, ter izzivom in dosežkom na teh področjih. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | EESO je zlasti izjemno nejevoljen glede dejstva, da tako kot v prejšnjih poročilih tudi v tem poročilu niso obravnavani osrednji cilji evropske energetske unije ali pa so obravnavani le površno. Treba je spomniti, da je bil namen zmanjšati odvisnost od uvoza, postaviti državljane v središče energetske unije in doseči, da bo EU vodilna na svetu na področju energije iz obnovljivih virov. Pričakovati bi bilo, da bodo v letnih poročilih o stanju energetske unije ta osrednja vprašanja tudi analizirana na centralni ravni in da bodo jasno opredeljene morebitne pomanjkljivosti, da bi se po potrebi pripravile nove pobude. V tem poročilu ta cilj še zdaleč ni dosežen. Tako je na primer nedopustno zanemarjeno vprašanje razvoja proizvodnje energije v skupnostih, ki je za EESO pomembno. EESO pričakuje, da bo Komisija v poročilu za leto 2022 podala jasne izjave v ločenih poglavjih. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | EESO je zadovoljen, ker so države članice povečale svoje ambicije pri doseganju obstoječih ciljev za obnovljive vire energije do leta 2020, ki bodo odslej glavni vir električne energije. Države članice, ki tega cilja ne dosegajo, spodbuja, naj se osredotočijo na boljšo podporo za uporabo obnovljivih virov energije in/ali sklenejo sporazume o statističnih prenosih. Pri tem želi EESO poudariti, da se, kot je pokazala študija Komisije (3), ob postopnem opuščanju fosilnih virov energije znatno zmanjšujejo zunanji stroški (med drugim zdravstveni in okoljski), ki jih mora kriti družba. Kot je razvidno iz podatkov o povprečju EU-27 pri proizvodnji električne energije, beležijo tehnologije fosilnih goriv najvišje zunanje stroške v višini 68 EUR–177 EUR/MWh. Stroški jedrskih tehnologij in tehnologij obnovljivih virov energije znašajo med 3 EUR–17 EUR/MWh, stroški pri vetrni in vodni energiji pa dosegajo ravni pod 5 EUR/MWh. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | EESO pozdravlja, da je to poročilo v primerjavi s prejšnjimi bolj osredotočeno na vlogo proizvajalcev-odjemalcev. Ponovno opozarja, da je najpomembnejši cilj ta, da je treba v središče energetske unije postaviti državljane (4). Odjemalcem je treba omogočiti aktivno sodelovanje na trgu. Vendar je treba v okviru zakonodaje EU sprejeti konkretne ukrepe, da bo ta koncept hitro prenesen v prakso. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Enotni trg energije še vedno ni zaključen. Majhnim proizvajalcem energije iz obnovljivih virov še vedno ne ponuja dovolj koristi. Poleg tega je podražitev energije razkrila pomanjkljivosti trga energije. Pokazala je, da nekateri dobavitelji energije niso sposobni opravljati te dejavnosti niti nimajo zadostne kapitalske osnove. Okrepiti je treba negovanje trga, njegovo ureditev, vzpostavitev potrebnih zahtev za posamezne akterje in ustrezno varstvo potrošnikov. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | ESSO obžaluje, da njegov poziv k zmanjšanju strateške odvisnosti od tretjih strani ni bil upoštevan in da se je ta odvisnost celo povečala. Odvisnost EU od uvoza energije ni bila v zadnjih tridesetih letih še nikoli tako velika kot leta 2021. Ta okoliščina je eden od povzročiteljev podražitve energije. V zvezi s tem EESO ponovno opozarja, da bi morale Evropska komisija in države članice preprečiti nadaljnje povečanje uvoza in resno obravnavati to temo, ko bodo vodik in druge vire energije predlagale kot gonilo razogljičenja, saj lahko to vodi v povečanje uvoza. Glede na sedanje razmere ni pomembno le sprejeti strategije za zmanjšanje vse večje energetske odvisnosti EU, temveč poiskati rešitev za uresničljivo ozemeljsko diverzifikacijo dobave in distribucije energije brez geopolitičnih tveganj. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Države članice so dokazale, da so pripravljene podpreti zeleni prehod, delež odhodkov za naložbe, povezane s podnebjem, v okviru 22 načrtov za okrevanje in odpornost pa znaša 40 % skupnih sredstev, kar ponazarja, kako drag je in bo zeleni prehod. Vendar je stopnja javnih naložb EU v tehnologije čiste energije, potrebne za razogljičenje, najnižja v primerjavi z drugimi večjimi gospodarstvi, kar spodkopava našo konkurenčno prednost pred svetovnimi partnerji. Poleg tega moramo v osrčje energetske politike postaviti državljane. Če bodo lahko vlagali in imeli koristi od svojih naložb, lahko v ta sektor steče precejšnja količina zasebnega denarja. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Hitro sprejetje delegiranega akta o pravilih za prepoznavanje okoljsko trajnostnih gospodarskih dejavnosti bi lahko bil ključni signal za sproščanje javnofinančnih odhodkov za raziskave in inovacije na področju čiste energije v državah članicah. EESO pričakuje, da bo to prispevalo tudi k zmanjšanju naložb v zmogljivosti na fosilna goriva in s tem povezane subvencije. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | Iz poročila o trgu ogljika za leto 2021 je razvidno, da je sistem EU za trgovanje z emisijami (EU ETS) pomembno prispeval k razogljičenju. Prihodki od dražb, ustvarjeni v okviru sistema EU ETS med letoma 2013 in 2020, so presegli 68 milijard EUR. EESO ugotavlja, da je bilo 75 % prihodkov EU ETS uporabljenih za podnebne ukrepe in namene, povezane z energijo, kar je precej več od 50-odstotne meje za države članice. V zvezi s tem spodbuja države članice, naj povečajo ta delež za boj proti podnebnim spremembam. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | Evropska unija ni samotni otok, zato je izjemno pomembno, da sodeluje na mednarodnem prizorišču in se s svetovnimi partnerji usklajuje glede podnebne politike. EU bi si morala prizadevati za podnebno nevtralnost, pri tem pa podjetjem in državljanom zagotavljati konkurenčnost in zanesljivo oskrbo z energijo po dostopni ceni. |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | EESO ceni, da poročilo vključuje podatke o zaposlenosti v sektorju čiste energije, ki ima 2-odstotno letno rast. V EU je veliko prostih zelenih delovnih mest, kar bo postalo še izrazitejše, ko bodo inovacije in prenove pospešile zeleni prehod. Poskrbeti moramo, da bodo lahko ljudje s pravim znanjem in spretnostmi hitro vstopili na trg dela in da bodo nova delovna mesta, ki bodo nastala zaradi zelenega prehoda, ponujala dobre delovne pogoje in dostojno plačilo. Pomembno je vložiti čim več truda v razvoj usposabljanja in kvalifikacij na področju energetske prenove. |
| --- | --- |

3.17

| 3.18 | Sedanje razmere na trgu energije kažejo, da se nekoliko podcenjujejo številni vidiki energetske varnosti, zlasti v zvezi z dobavo plina v EU, in da ni dovolj prizadevanj za odpravo velike in celo naraščajoče odvisnosti EU od uvoza energije. Kaže se tudi premajhna solidarnost med državami članicami EU pri iskanju učinkovitih rešitev teh problemov, morda celo primanjkuje zaupanja, da bi se doseglo soglasje. |
| --- | --- |

3.18

| 3.19 | EESO izjemno ceni velik obseg finančnih sredstev iz večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 in instrumenta NextGenerationEU, ki so posebej namenjena obravnavanju izzivov, povezanih s cilji energetske unije. |
| --- | --- |

3.19

4.   Posebne ugotovitve

| 4.1 | Čeprav se je EU zavezala, da bo postopoma odpravila subvencije za fosilna goriva, se to ne izvaja v ustrezni meri. Iz priloge k poročilu je mogoče razbrati rahel upad subvencij za fosilna goriva, vendar lahko pričakujemo, da se bodo z gospodarsko rastjo povečale. Med letoma 2015 in 2019 so se subvencije za fosilna goriva v EU povečale za 4 % in se leta 2020 opazno zmanjšale. V energetskem sektorju so se znižale za 10 % in v industriji za 4 %, medtem ko so se v prometu povečale za 25 %, v gospodinjstvih, ki prejemajo subvencije za kurilno olje in porabo zemeljskega plina, pa za 13 %. Subvencije imajo pomembno vlogo na socialnem področju, saj zagotavljajo pravičen prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | EESO obžaluje, da v poročilu ni analiziran odnos med energetskim in digitalnim prehodom. Digitalizacija ponuja možnosti za varčevanje z energijo, zmanjšanje energijske intenzivnosti in boljše upravljanje energetske infrastrukture. V poročilu bi se lahko podrobno razvile rešitve za povečano povpraševanje po elektrifikaciji ter potrebo po stabilnih in trajnostnih energetskih rešitvah. Prehod bo preizkus za energetsko infrastrukturo, zato je treba mobilizirati vsa sredstva, da bo infrastruktura pripravljena na spremembo in odporna na prihodnje pretrese. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | V zelenem prehodu bosta imela pomembno vlogo prekvalifikacija in izpopolnjevanje. Za oblikovanje konkretnih strategij za spremljanje in predvidevanje potreb po usposabljanju, izpopolnjevanju in preusposabljanju delavcev v sektorju električne energije EESO opozarja na rezultate projekta socialnih partnerjev „The Skills2Power“. V poročilu o stanju energetske unije bi se lahko preučilo tudi, kako se finančna sredstva EU, na primer iz načrtov za okrevanje in odpornost, Erasmus+ ali kohezijskih skladov, uporabljajo za finančno podpiranje prekvalifikacije in izpopolnjevanja, potrebnih za zeleni prehod. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EESO priporoča, da se zelo pozorno spremljajo morebitna ozka grla v verigah oskrbe s surovinami za energetske tehnologije, ki so ključne za energetsko varnost in prehod na čisto energijo. Predlaga, da se dobava kritičnih surovin čim bolj diverzificira in da se v zvezi s tem vzpostavijo mednarodni pogovori s svetovnimi partnerji ter pripravi scenarij za alternativne rešitve. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | EU potrebuje več naložb v raziskave in inovacije na področju čiste energije. Stopnja javnih naložb EU v tehnologije čiste energije je leta 2019 znašala 0,027 % BDP. Kako naj resnično uvajamo čisto energijo, če imamo najnižjo stopnjo med velikimi gospodarstvi? Čeprav EU ohranja močan položaj v sektorju vetrne energije, zaostaja za svetovnimi partnerji v številnih drugih sektorjih, kot so sončna fotonapetostna energija, obnovljivi vodik, toplotne črpalke in obnovljiva goriva (5). EESO spodbuja Evropsko komisijo, naj pripravi strateški načrt za vsak sektor, da spodbudi razvoj industrije čiste energije v EU. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | EESO predlaga, da se redno objavlja preglednica uspešnosti, s katero bo mogoče spremljati, katere države članice se najbolj spretno prilagajajo na področjih raziskav, razvoja in inovacij. V preglednici bi lahko bili zajeti programi, ki jih upravlja EU, pa tudi kohezijska politika in načrt za okrevanje in odpornost, saj že imamo preglednico kazalnikov tega mehanizma in že dlje časa preglednico kohezijske politike (6). |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | EESO močno priporoča, da se poveča preglednost sistema EU ETS in uporabi sistem razumnih ukrepov, ki bo omogočil prilagajanje cene pravic do emisij želenemu cilju in odpravil nenadno nestanovitnost cen, ki jo beležimo zadnje leto (najprej izjemno rast na več kot 100 EUR, zdaj pa v samo nekaj dneh močan padec na približno 55 EUR). |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | EESO priporoča, naj pridejo pri upravljanju in vodenju energetske unije močneje do izraza sinergije z novo industrijsko strategijo EU (opredeljeno v sporočilu Komisije iz marca 2020). |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | EESO v zvezi s cilji glede razogljičenja poudarja, da je treba uskladiti in harmonizirati vse vrste instrumentov, in sicer regulativna pravila, sistem EU ETS, okoljske davke in taksonomijo, ter tako ustvariti dobro prilagojen in delujoč sistem. |
| --- | --- |

4.9

V Bruslju, 19. maja 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2021) 660 final

1

(2)  UL C 275, 18.7.2022, str. 80.

2

(3)  Študija, ki jo je naročila Evropska komisija: Stroški energije, davki in vpliv državnih intervencij na naložbe, EnergyVille.

3

(4)  UL C 220, 9.6.2021, str. 38.

4

(5)  COM(2021) 952 final.

5

(6)  https://cohesiondata.ec.europa.eu/; https://ec.europa.eu/economy_finance/recovery-and-resilience-scoreboard/index.html#

6

---

| 26.8.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 323/119 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 323/119

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2003/25/ES glede vključitve izboljšanih zahtev glede stabilnosti in njene uskladitve z zahtevami glede stabilnosti, ki jih je opredelila Mednarodna pomorska organizacija

(COM(2022) 53 final – 2022/0036 (COD))

(2022/C 323/20)

| Poročevalec: | Mateusz SZYMAŃSKI |
| --- | --- |

Poročevalec:

Mateusz SZYMAŃSKI

| Zaprosili | Evropski parlament, 7. 3. 2022
  Svet Evropske unije, 1. 3. 2022 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 100(2) in člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne komisije | 2. 5. 2022 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 18. 5. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 569 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 182/1/1 |

Zaprosili

Evropski parlament, 7. 3. 2022

Svet Evropske unije, 1. 3. 2022

Pravna podlaga

člen 100(2) in člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo

Datum sprejetja mnenja strokovne komisije

2. 5. 2022

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

18. 5. 2022

Plenarno zasedanje št.

569

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

182/1/1

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) podpira predlog za spremembo sedanjih pravil o varnosti RO-RO potniških ladij v poškodovanem stanju in se odločno zavzema za ohranitev najvišjih varnostnih standardov v pomorskem prometu. To je še zlasti pomembno v primeru omenjenih ladij, ki so zaradi svojih posebnih značilnosti bolj izpostavljene nevarnostim kot druge vrste ladij. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESO pozdravlja prizadevanja za uskladitev mednarodnih pravil, v tem primeru za njihovo prilagoditev mednarodnim pravilom, ki jih je uvedla Mednarodna pomorska organizacija (IMO). Ceni tudi prizadevanja za poenostavitev zakonodaje za lažjo uporabo in izvajanje teh pravil ter podpira način dela pri projektu, predvsem poglobljena posvetovanja s strokovnjaki na tem področju. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Vendar želi EESO opozoriti, da je obravnavani predlog zelo težko analizirati, saj je besedilo zapleteno in nejasno. Tako pripravljena pravila in njihove pojasnitve so dejansko v nasprotju s ciljem predloga, ki je olajšati uporabo in izvajanje omenjene zakonodaje. Priporočljivo bi bilo, da bi bilo besedilo preglednejše in bi med drugim vključevalo grafične predstavitve zaželenih rešitev ter ustrezne pojasnitve. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESO izraža zaskrbljenost glede začasnih alternativnih rešitev v predlogu za novozgrajene ladje, ki lahko prevažajo največ 1 350 oseb, pa tudi glede predloga, da bi se obe možnosti ocenili deset let po začetku izvajanja spremembe, in napovedane revizije direktive po izvedeni oceni. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESO ugotavlja, da uvedba dveh alternativnih rešitev za novozgrajene ladje pomeni, da ne bo v celoti dosežen cilj predloga, ki je „zmanjšati zapletenost ter tehnično in upravno breme, ki izhajajo predvsem iz dveh različnih ureditev za ocenjevanje možnosti za nadaljnje obratovanje RO-RO potniških ladij v poškodovanem stanju“. Alternativna sistema se predlagata za obdobje desetih let. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Po mnenju EESO bo uvajanje takšnih začasnih rešitev povzročilo negotovost in dodatne težave. Poudariti je treba, da so naložbe v flote v tem sektorju prometa dolgoročne narave. Zato bi bilo treba pri perspektivi, predstavljeni v predlogu, upoštevati stvarnost v tem sektorju. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESO meni, da bi bilo treba določbo o začasni uporabi alternativnih rešitev v zvezi z zahtevami glede stabilnosti črtati in uvesti eno rešitev glede teh zahtev za novozgrajene ladje, ki lahko prevažajo največ 1 350 oseb, da se ne ustvarijo dodatni problemi, povezani z doslednostjo in jasnostjo pravil, ter da se prepreči, da bi se pravila uporabljala le začasno. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESO priporoča, naj se periodične ocene izvajajo v določenih razmikih, na primerih vsakih deset let. Vendar pa o zakonodajnih ukrepih ne bi smeli že vnaprej presojati na podlagi ugotovitev iz ocen. Predlaga stalna posvetovanja o izboljšanju varnosti z organi, ki urejajo ta vprašanja. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Da bo predlog bolje berljiv in bo nova pravila mogoče lažje uporabljati, predlaga, naj se besedilo vsebinsko spremeni tako, da bodo lahko že zgrajene, necertificirane ladje izpolnjevale sedanje standarde, ki veljajo za že zgrajene certificirane (ali nove) ladje. Za preostale ladje bi morala veljati nova pravila. |
| --- | --- |

1.9

2.   Povzetek predloga Komisije in ozadje mnenja

| 2.1 | Predlog Komisije zadeva spremembo Direktive 2003/25/ES Evropskega parlamenta in Sveta (1) o posebnih zahtevah glede stabilnosti RO-RO potniških ladij. |
| --- | --- |

2.1

To je povezano s pravnim pregledom, ki se je začel leta 2017 v okviru programa za ustreznost in preglednost predpisov (REFIT). Takrat so bile spremenjene direktive (EU) 2017/2108, (EU) 2017/2109 in (EU) 2017/2110 Evropskega parlamenta in Sveta (2).

| 2.2 | Del preverjanja ustreznosti je bila tudi Direktiva 2003/25/ES, ki ureja posebne zahteve glede stabilnosti RO-RO potniških ladij. Ker se je takrat v okviru IMO istočasno razpravljalo o standardih stabilnosti za ladje v poškodovanem stanju, je bilo sklenjeno, da se sprememba obravnavane direktive odloži. IMO je z Resolucijo MSC.421(98) nazadnje sprejela revidirane posebne določbe glede stabilnosti potniških ladij v poškodovanem stanju, ki se uporabljajo tudi za RO-RO potniške ladje. Navedeni razvoj je treba torej upoštevati ter uskladiti pravila in zahteve Unije s pravili in zahtevami iz Mednarodne konvencije o varstvu človeškega življenja na morju (v nadaljnjem besedilu: konvencija SOLAS), ki veljajo za RO-RO potniške ladje, ki opravljajo mednarodna potovanja. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Po navedbah Komisije je glavni cilj revizije jasen, enostaven in posodobljen pravni okvir, ki bi ga bilo lažje izvajati, spremljati in uveljavljati, s čimer bi se povečala splošna raven varnosti. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Revizija zakonodaje EU o varnosti potniških ladij je namenjena tudi poenostavitvi in racionalizaciji sedanjega zakonodajnega okvira, da bi ohranili pravila EU, kjer je to potrebno in sorazmerno, hkrati pa želi Komisija zagotoviti njihovo pravilno izvajanje, odpravo morebitnega prekrivanja obveznosti in preprečitev nedoslednosti med različnimi zakonodajnimi akti. Poleg tega naj bi revizija privedla do zmanjšanja zapletenosti ter tehničnega in upravnega bremena v zvezi z zahtevami glede stabilnosti v poškodovanem stanju, ki izhajajo predvsem iz dveh različnih ureditev ocenjevanja možnosti za nadaljnje obratovanje RO-RO potniških ladij v poškodovanem stanju, ter do racionalizacije bremena izračuna za ladjedelniške družbe in upravljavce. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Za ladje, ki opravljajo mednarodna potovanja, vključno s plovbo med dvema državama članicama, se uporabljajo mednarodne konvencije (v okviru IMO, zlasti konvencija SOLAS) in nekatera pravila EU. Za potniške ladje, RO-RO potniške ladje in visokohitrostna plovila pa poleg mednarodnih zahtev veljajo tudi posebna pravila EU. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | V Direktivi 2003/25/ES so določene zahteve glede stabilnosti RO-RO potniških ladij v poškodovanem stanju za vse RO-RO potniške ladje, ki opravljajo linijski prevoz v pristanišče države članice ali iz njega ne glede na njihovo zastavo, ko opravljajo mednarodna potovanja. Cilj direktive je zagotoviti stabilnost teh ladij po poškodbi, ki bo izboljšala možnost za nadaljnje obratovanje te vrste plovil v primeru škode, nastale zaradi trčenja. Direktiva je rezultat Stockholmskega sporazuma iz leta 1996. Posebne zahteve EU glede stabilnosti dopolnjujejo zahteve konvencije SOLAS glede stabilnosti v poškodovanem stanju. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Predlagana revizija je rezultat ocene možnosti za uskladitev regulativnega pristopa EU v zvezi s posebnimi zahtevami glede stabilnosti RO-RO potniških ladij z mednarodno zakonodajo, pod pogojem, da se ohrani vsaj sedanja raven varnosti, določena v Direktivi 2003/25/ES. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Za pripravo predloga so bila organizirana usmerjena posvetovanja, saj se je strokovna skupina za varnost potniških ladij posvetovala z nacionalnimi strokovnjaki. Rezultat posvetovanj je bila priprava strukture zahtev glede stabilnosti v poškodovanem stanju ob upoštevanju zmogljivosti ladij. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Predlog uvaja začasne alternativne rešitve za novozgrajene ladje, ki lahko prevažajo največ 1 350 oseb. Te rešitve temeljijo na naslednjih merilih: datum, na katerega je bil položen gredelj ladje ali je bila ladja v podobni fazi gradnje, in zmogljivost prevoza oseb na krovu. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Predlog predvideva tudi uvedbo ureditev spremljanja in poročanja. Ključni podatki o novozgrajenih ladjah in izračunih stabilnosti v poškodovanem stanju bodo zbrani in ocenjeni s pomočjo agencije EMSA. Po desetih letih izvajanja revidiranih zahtev bo opravljena ocena in direktiva bo revidirana. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Predlog določa tudi pravila za certificiranje RO-RO potniških ladij glede na spremenjene zahteve. |
| --- | --- |

2.11

3.   Ugotovitve

| 3.1 | Varnost v prometu je eden najpomembnejših izzivov današnjega časa in pričakovanja glede varnosti so vse večja. Zaradi različnih pravnih ureditev je veljavna pravila zelo težko izvajati in izvrševati. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | RO-RO potniške ladje veljajo za bolj izpostavljene nevarnostim kot druga plovila. To je povezano s posebnostmi njihove gradnje, ki je prilagojena prevozu vozil in potnikov. Sorazmerno majhen ugrez in visoko težišče lahko povzročijo težave glede stabilnosti. Med druge dejavnike tveganja sodijo nadvodje, uporaba vrat za natovarjanje tovora kot ramp, premalo pregrad, nameščanje rešilnih čolnov in splavov na visokih točkah, možne napake pri natovarjanju in neenako natovarjanje. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EESO pozdravlja prizadevanja za uskladitev mednarodnih pravil, v tem primeru za njihovo prilagoditev mednarodnim pravilom, ki jih je uvedla IMO. Ceni tudi prizadevanja za poenostavitev zakonodaje za lažjo uporabo in izvajanje teh pravil |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Vendar je dokument po mnenju EESO slabo berljiv in nepregleden. Zaradi strukture besedila in načina predstavitve izbranih rešitev se je analiza predloga izkazala za zelo težavno, celo za strokovnjake. Tako pripravljena pravila in njihove pojasnitve so dejansko v nasprotju s ciljem predloga, ki je olajšati uporabo in izvajanje omenjene zakonodaje. EESO predlaga, da se predlogu priloži grafična predstavitev predlaganih rešitev, npr. v obliki tabele v prilogi, ter da se pripravijo ustrezne smernice in pojasnitve. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EESO je zadovoljen z načinom priprave obravnavanega predloga, saj je upoštevanje mnenj strokovnjakov in zainteresiranih strani iz sektorja pri pripravi predloga zakonodaje pravilna praksa, ki spodbuja doseganje ciljev katere koli zakonodajne pobude. Hkrati je mogoče pričakovati, da bosta predvidena uskladitev tehničnih opredelitev in pravna formulacija ustrezno dokončani in se bosta pravilno izvajali. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EESO izraža zaskrbljenost glede začasnih alternativnih rešitev v predlogu za novozgrajene ladje, ki lahko prevažajo največ 1 350 oseb, pa tudi glede predloga, da bi se obe možnosti ocenili deset let po začetku izvajanja spremembe, in napovedane revizije direktive po izvedeni oceni. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | EESO ugotavlja, da uvedba dveh alternativnih rešitev za novozgrajene ladje pomeni, da cilj predloga, tj. zmanjšanje zapletenosti ter tehničnega in upravnega bremena, ne bo dosežen. Po besedah Komisije je predlog odziv na nove rešitve iz konvencije SOLAS in poskus uskladitve dveh vzporednih ureditev. Kljub temu pa sta predlagani začasna rešitev z alternativnima sistemoma za obdobje desetih let in revizija po koncu tega obdobja. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Po mnenju EESO bodo takšne začasne rešitve povzročile negotovost in dodatne težave. Poudariti je treba, da so naložbe v flote v tem sektorju prometa dolgoročne narave. EESO opozarja, da so RO-PAX ladje- v povprečju stare 26 let, RO-RO tovorne ladje pa več kot 15 let (3). Zato bi bilo treba pri perspektivi, predstavljeni v predlogu, upoštevati stvarnost v tem sektorju. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | EESO meni, da bi bilo treba določbo o začasni uporabi alternativnih rešitev v zvezi z zahtevami glede stabilnosti črtati in uvesti eno rešitev glede teh zahtev za novozgrajene ladje, ki lahko prevažajo največ 1 350 oseb, da se ne ustvarijo dodatni problemi, povezani z doslednostjo in jasnostjo pravil, ter da se prepreči, da bi se pravila uporabljala le začasno. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | EESO podpira ureditve spremljanja in periodične ocene, vendar glede na zgoraj navedeno predlaga spremembo besedila in logike takšne rešitve, in sicer predlaga, naj se periodične ocene izvajajo v določenih razmikih, na primer vsakih deset let. Vendar pa o zakonodajnih ukrepih ne bi smeli že vnaprej presojati na podlagi ugotovitev iz ocen. Pomembno je, da ocenjevanje poteka v sodelovanju s tistimi, ki ta pravila najpogosteje uporabljajo v praksi. Zato predlaga tudi stalna posvetovanja o izboljšanju varnosti z organi, ki urejajo ta vprašanja. To je pomembno z vidika podnebnih sprememb, zaradi katerih se vreme hitreje spreminja, tako da so ladje pogosteje izpostavljene izrednim vremenskim pogojem. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Da bi bil predlog bolje berljiv in bi bilo nova pravila lažje izvajati, poleg tega predlaga, naj se besedilo vsebinsko spremeni tako, da bodo že zgrajene ladje ne glede na certificiranje lahko izpolnjevale sedanje standarde. Za preostale ladje bi morala veljati nova pravila. vendar bi jih bilo treba po prehodnem obdobju popolnoma uskladiti. |
| --- | --- |

3.11

V Bruslju, 18. maja 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Direktiva 2003/25/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. aprila 2003 o posebnih zahtevah glede stabilnosti RO-RO potniških ladij (UL L 123, 17.5.2003, str. 22).

1

(2)  Direktiva (EU) 2017/2108 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2017 o spremembi Direktive 2009/45/ES o varnostnih predpisih in standardih za potniške ladje (UL L 315, 30.11.2017, str. 40); Direktiva (EU) 2017/2109 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2017 o spremembi Direktive 98/41/ES o registraciji oseb, ki potujejo s potniškimi ladjami, ki plujejo v pristanišča držav članic Skupnosti ali iz njih, in Direktive 2010/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta o formalnostih poročanja za ladje, ki priplujejo v pristanišča držav članic in/ali izplujejo iz njih (UL L 315, 30.11.2017, str. 52); Direktiva (EU) 2017/2110 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2017 o sistemu inšpekcijskih pregledov za varno izvajanje linijskih prevozov z ro-ro potniškimi ladjami in visokohitrostnimi potniškimi plovili ter spremembi Direktive 2009/16/ES ter razveljavitvi Direktive Sveta 1999/35/ES (UL L 315, 30.11.2017, str. 61).

2

(3)  EMSA – Evropska agencija za pomorsko varnost: Okoljsko poročilo 2021, Luksemburg, 2021.

3

---

| 26.8.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 323/123 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 323/123

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – REPowerEU: skupni evropski ukrepi za cenovno dostopnejšo, zanesljivejšo in bolj trajnostno energijo

(COM(2022) 108 final)

(2022/C 323/21)

| Poročevalci: | Thomas KATTNIG


  Alena MASTANTUONO


  Simo TIAINEN |
| --- | --- |

Poročevalci:

Thomas KATTNIG

Alena MASTANTUONO

Simo TIAINEN

| Zaprosilo | Evropska komisija, 2. 5. 2022 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne komisije | 2. 5. 2022 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 18. 5. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 569 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 159/3/4 |

Zaprosilo

Evropska komisija, 2. 5. 2022

Pravna podlaga

člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo

Datum sprejetja mnenja strokovne komisije

2. 5. 2022

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

18. 5. 2022

Plenarno zasedanje št.

569

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

159/3/4

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Sedanje geopolitične razmere, ki jih je povzročila ruska invazija na Ukrajino, jasno kažejo, kako pomembna je zanesljiva oskrba z energijo, pa tudi, da je treba povečati neodvisnost ter avtonomijo EU na področju energije. EESO v celoti podpira cilj, da se čim prej opusti uporaba energije iz Rusije. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Cene energije v EU so v zadnjem letu naraščale tako kot še nikoli doslej. Ruska agresija v Ukrajini je ta porast še spodbudila, kar za evropska gospodinjstva in podjetja pomeni nevzdržno breme. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Zato so potrebni takojšnji ukrepi, da se zagotovi zanesljiva oskrba z energijo in ublažijo posledice visokih cen za gospodinjstva, kmete, podjetja in industrijo. V sporočilu REPowerEU: skupni evropski ukrepi za cenovno dostopnejšo, zanesljivejšo in bolj trajnostno energijo so določeni novi ukrepi za povečanje proizvodnje zelene energije, diverzifikacijo oskrbe in zmanjšanje povpraševanja po ruskem plinu, ki je zaradi manipulacije trga povzročilo znatno povišanje cen na trgu električne energije. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESO pozdravlja sporočilo REPowerEU, saj vsebuje rešitve v skladu s cilji zelenega dogovora in evropske energetske unije. Vendar svari, da mora biti Evropa zelo previdna pri virih, s katerimi želi nadomestiti ruski plin, zaradi njihovih posledic za okolje, pa tudi z vidika nove odvisnosti od tretjih držav, ki ne spoštujejo evropskih vrednot. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESO z obžalovanjem ugotavlja, da politični voditelji njegovega poziva (1) k zmanjšanju strateške odvisnosti od nezanesljivih tretjih strani niso preoblikovali v ukrepe, ampak se je ta odvisnost celo povečala. Sedanja kriza zaradi cen energije evropskih državljanov in podjetij nikakor ne bi tako močno prizadela, če Evropa ne bi bila tako zelo odvisna od uvoza fosilnih goriv iz Rusije. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EU mora dosledno slediti vsem osnovnim ciljem svoje energetske politike, ki so zanesljiva oskrba, razumni stroški in cene ter ogljična nevtralnost. Zato se je nujno osredotočiti na ukrepe, ki prinašajo največjo korist z vidika vseh ciljev, tako v sedanjih perečih razmerah kot tudi dolgoročno. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Čeprav se EESO strinja z Evropsko komisijo glede cilja, da mora EU postati neodvisna od ruskega plina, pa opozarja, da bo zmanjšanje povpraševanja po ruskem plinu za dve tretjini do konca tega leta za evropsko gospodarstvo in družbo zelo velik izziv. To pomeni diverzifikacijo, po eni strani in predvsem kratkoročno s pomočjo utekočinjenega zemeljskega plina (UZP) in biometana, po drugi pa z energijsko učinkovitostjo in širjenjem obnovljivih virov energije. Odprava odvisnosti od enega dobavitelja in enega vira energije z velikim deležem v mešanici virov EU je zapletena naloga, ki je ni mogoče izvesti čez noč. Kratkoročno gledano to pomeni, da je treba brez predsodkov uporabiti vse razpoložljive vire energije, pri čemer morajo imeti prednost obnovljivi viri, ki jih imamo na voljo, da se izognemo izpadom električne energije in socialnim nemirom. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Za družbeno sprejemljive cene energije in za to, da EU ostane na pravi poti za ohranitev vodilnega položaja pri uvajanju energije iz obnovljivih virov, EESO poziva k:






  — | poenostavitvi in pospešitvi postopkov izdajanja dovoljenj za obnovljive vire energije, saj ti postopki veljajo za ključno oviro, ki preprečuje hitrejše uvajanje energije iz obnovljivih virov; |
| --- | --- | --- |

1.8

—

poenostavitvi in pospešitvi postopkov izdajanja dovoljenj za obnovljive vire energije, saj ti postopki veljajo za ključno oviro, ki preprečuje hitrejše uvajanje energije iz obnovljivih virov;

| — | spodbuditvi držav članic, da opredelijo ustrezna območja, ki so še posebej primerna za povečanje uporabe obnovljivih virov energije; |
| --- | --- |

—

spodbuditvi držav članic, da opredelijo ustrezna območja, ki so še posebej primerna za povečanje uporabe obnovljivih virov energije;

| — | oceni veljavnih birokratskih določb za namestitev in trženje/uporabo lastnih obnovljivih virov energije ter odpravi vseh nepotrebnih ovir, da se izkoristi celoten potencial energije, ki jo proizvedejo državljani in skupnosti, pri čemer se je treba osredotočiti na manjše obrate in prožnost; |
| --- | --- |

—

oceni veljavnih birokratskih določb za namestitev in trženje/uporabo lastnih obnovljivih virov energije ter odpravi vseh nepotrebnih ovir, da se izkoristi celoten potencial energije, ki jo proizvedejo državljani in skupnosti, pri čemer se je treba osredotočiti na manjše obrate in prožnost;

| — | preučitvi načinov za spodbujanje hitrejšega uvajanja toplotnih črpalk. Čeprav je okrepitev cilja glede števila nameščenih toplotnih črpalk, kot je predlagano v sporočilu REPowerEU, dobrodošla, pa se je treba izogniti težavam z upravljanjem električne energije po Evropi v času največje porabe. Preučiti bi bilo treba tudi hibridne toplotne črpalke; |
| --- | --- |

—

preučitvi načinov za spodbujanje hitrejšega uvajanja toplotnih črpalk. Čeprav je okrepitev cilja glede števila nameščenih toplotnih črpalk, kot je predlagano v sporočilu REPowerEU, dobrodošla, pa se je treba izogniti težavam z upravljanjem električne energije po Evropi v času največje porabe. Preučiti bi bilo treba tudi hibridne toplotne črpalke;

| — | preučitvi in spodbuditvi konkretnih ukrepov za pospešitev proizvodnje biometana, kot je predlagano v sporočilu REPowerEU; |
| --- | --- |

—

preučitvi in spodbuditvi konkretnih ukrepov za pospešitev proizvodnje biometana, kot je predlagano v sporočilu REPowerEU;

| — | povečanju naložb v geotermalno energijo in daljinsko ogrevanje. |
| --- | --- |

—

povečanju naložb v geotermalno energijo in daljinsko ogrevanje.

| 1.9 | EESO priznava, da bodo za zagotovitev dostopnih cen za končne odjemalce in preprečevanje energijske revščine potrebni bodisi davčni bodisi regulativni posegi držav članic. Komisijo in Svet poziva, naj sprejmeta nadaljnje ukrepe za stabilizacijo cen v energetskem sistemu EU, ki bodo takšni, da se bo mogoče izogniti nepričakovanim in nenadnim dvigom cen. Kljub temu bi morali oblikovalci politik poskrbeti za to, da ti posegi ne bodo ovirali delovanja notranjega trga z energijo, ogrozili prizadevanj za razogljičenje in energijsko učinkovitost ali povzročili negotovosti v zvezi z naložbami v energetiki. O vseh ukrepih, tako na ravni držav članic kot na evropski ravni, bi se bilo treba podrobno posvetovati z ustreznimi deležniki, na primer socialnimi partnerji. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Notranji trg z energijo ni dokončan, v kriznem obdobju pa je solidarnost izredno pomembna. Za zeleni prehod in tudi za prehod na diverzificirane vire plina je treba okrepiti infrastrukturo, hkrati pa s povezanimi prenosnimi sistemi zagotoviti pretok energije med državami članicami. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EESO pozdravlja napoved Komisije glede časa obdelave dokumentacije v zvezi z državno pomočjo (do poletja). |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | EESO izrecno podpira predlog Komisije o skladiščenju plina in poziva institucije, naj:






  — | ga dopolnijo z instrumentom za kratkoročne naložbe, da bi podprle razvoj infrastrukture, primerne za vodik, kot so povezovalni plinovodi in skladišča, |
| --- | --- | --- |

1.12

—

ga dopolnijo z instrumentom za kratkoročne naložbe, da bi podprle razvoj infrastrukture, primerne za vodik, kot so povezovalni plinovodi in skladišča,

| — | razmislijo o uporabi skladišč plina v tretjih državah, ki mejijo na EU, tudi v Ukrajini, |
| --- | --- |

—

razmislijo o uporabi skladišč plina v tretjih državah, ki mejijo na EU, tudi v Ukrajini,

| — | pripravijo načrte za posamezne države članice, da se prepreči neenaka porazdelitev bremena na regionalni ravni. |
| --- | --- |

—

pripravijo načrte za posamezne države članice, da se prepreči neenaka porazdelitev bremena na regionalni ravni.

| 1.13 | Vsestranska in raznolika proizvodnja energije je del zanesljive oskrbe z energijo. Poleg vetrne in sončne energije je torej treba izkoristiti široko paleto nizkoogljičnih virov energije, ki z ekonomskega in okoljskega vidika sodijo v energetski sistem. Dokler diverzifikacija oskrbe z energijo v EU ne bo končana, bi si EESO želel, da bi se v praksi uporabljali stabilni in cenovno dostopni viri energije, ki izpolnjujejo zahteve glede nizkih emisij ogljika. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | EESO izraža obžalovanje, da sporočilo ne omenja pomena stabilnih nizkoogljičnih virov za stabilno oskrbo z energijo. |
| --- | --- |

1.14

2.   Ozadje in kontekst

| 2.1 | Evropska komisija se je na rusko invazijo na Ukrajino odzvala marca 2022, ko je napovedala in predlagala osnutek načrta, katerega namen je odpraviti odvisnost EU od ruskih fosilnih goriv precej pred letom 2030, pri čemer je treba nemudoma začeti s plinom. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Temu lahko sledi postopna odprava odvisnosti od ruske nafte in premoga, za katere ima EU potencialne alternativne dobavitelje, ki so bolj raznoliki. EU uvozi 90 % plina, ki ga porabi, od tega več kot 40 % iz Rusije. Iz Rusije EU uvozi tudi 27 % nafte in 46 % premoga. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | V načrtu je opisan sklop ukrepov za odzivanje na naraščajoče cene energije in dopolnitev zalog plina za naslednjo zimo. Načrt skupaj z naborom orodij za cene energije državam članicam daje dodatne smernice, ki potrjujejo možnost regulacije cen v izrednih okoliščinah in določajo, kako lahko prihodke od visokih dobičkov energetskega sektorja in trgovanja z emisijami prerazporedijo na odjemalce. Pravila EU o državni pomoči državam članicam omogočajo tudi kratkoročno podporo podjetjem, ki so jih prizadele visoke cene energije, in pomagajo zmanjšati njihovo izpostavljenost nestanovitnosti cen energije na srednji in dolgi rok. Komisija bo v zvezi s tem preučila vse možnosti za izredno ukrepanje, da bi omejila širjenje učinka cen plina na cene električne energije. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Cilji načrta REPowerEU so diverzifikacija dobave plina in oskrbe z njim, pospeševanje proizvodnje plina iz obnovljivih virov in tudi nadomeščanje plina za ogrevanje in proizvodnjo električne energije. Ti ukrepi naj bi že pred koncem leta 2022 zmanjšali potrebe EU po ruskem plinu za dve tretjini. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Diverzifikacijo skupne oskrbe EU z energijo naj bi dosegli z:






  (a) | diverzifikacijo dobave plina z večjim uvozom utekočinjenega zemeljskega plina in plina po plinovodih neruskih dobaviteljev; |
| --- | --- | --- |

2.5

(a)

diverzifikacijo dobave plina z večjim uvozom utekočinjenega zemeljskega plina in plina po plinovodih neruskih dobaviteljev;

| (b) | obsežnejšo proizvodnjo in uvozom biometana in vodika iz obnovljivih virov, hitrejšim zmanjševanjem uporabe fosilnih goriv v gospodinjstvih, stavbah, industriji in energetskem sistemu, večjo energijsko učinkovitostjo, večjo uporabo obnovljivih virov energije, elektrifikacijo ter odpravo ovir na področju infrastrukture. |
| --- | --- |

(b)

obsežnejšo proizvodnjo in uvozom biometana in vodika iz obnovljivih virov, hitrejšim zmanjševanjem uporabe fosilnih goriv v gospodinjstvih, stavbah, industriji in energetskem sistemu, večjo energijsko učinkovitostjo, večjo uporabo obnovljivih virov energije, elektrifikacijo ter odpravo ovir na področju infrastrukture.

3.   Splošne ugotovitve

| 3.1 | EESO se zaveda, da je načrt REPowerEU izreden in nujen korak, ki sta ga sprožila ruski napad ter njegove posledice za trg energije EU in njegovo zanesljivost v prihodnosti. Strinja se tudi, da mora biti ta korak zanesljiv in čim prej izveden v praksi. V sedanjih razmerah gre ne le za vprašanje uvoznih cen strateških proizvodov, temveč tudi za zagotavljanje oskrbe, potrebne za delovanje gospodarstva in družbe EU. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EESO pozdravlja sporočilo REPowerEU, saj vsebuje rešitve v skladu s cilji zelenega dogovora in evropske energetske unije. Vendar svari, da mora biti Evropa zelo previdna pri virih, s katerimi želi nadomestiti ruski plin, zaradi njihovih posledic za okolje, pa tudi z vidika nove odvisnosti od tretjih držav, ki ne spoštujejo evropskih vrednot. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Nova stvarnost zahteva drastično pospešitev prehoda na čisto energijo ter povečanje energetske neodvisnosti in avtonomije EU. Za zeleni prehod v smeri ciljev zelenega dogovora in tudi za prehod na diverzificirane vire plina je treba okrepiti infrastrukturo, hkrati pa s povezanimi prenosnimi sistemi zagotoviti pretok energije med državami članicami. Komisija v obravnavanem dokumentu poziva, naj bo infrastruktura primerna za vodik, kar EESO podpira. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Načrt REPowerEU je povezan tudi z obsežnimi sankcijami proti Rusiji, ki so jih uvedli EU in drugi deli zahodnega sveta. Načrt se lahko uskladi in ustrezno prilagodi, saj je mogoče pričakovati, da se bosta obseg in stopnja sankcij sčasoma spremenila. Vseeno bi moral končni namen načrta REPowerEU, tj. neodvisnost od Rusije, kar zadeva dobavo strateških dobrin in njeno vmešavanje v evropski trg z energijo, ostati trden in nespremenjen. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EESO hkrati obžaluje, da politični voditelji njegovih številnih pozivov k zmanjšanju strateške odvisnosti od nezanesljivih tretjih strani niso preoblikovali v ukrepe, ampak se je ta odvisnost celo povečala. Sedanja kriza zaradi cen energije evropskih državljanov in podjetij niti približno ne bi tako močno prizadela, če Evropa ne bi bila tako zelo odvisna od uvoza fosilnih goriv iz Rusije, kar je posledica kratkovidnih odločitev na področju energije, ki so jih v zadnjem desetletju sprejemale nekatere države članice. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Tudi v kriznih časih je treba razmišljati o splošnih ciljih, namesto da se zgolj poskuša rešiti najbolj pereče probleme. Zato EESO izraža zadovoljstvo, da Komisija to uresničuje v sporočilu. EU mora dosledno slediti osnovnim ciljem svoje energetske politike in energetskih sistemov: zanesljiva oskrba z energijo, razumni stroški in cene ter ogljična nevtralnost. Ker so vsi ti osnovni cilji zdaj ogroženi, bi se EU morala osredotočiti na ukrepe, ki prinašajo največjo korist z vidika vseh ciljev in najučinkoviteje prispevajo k sedanjim resnim izzivom ter dolgoročnejšim ciljem. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Vsestranska in raznolika proizvodnja energije je del zanesljive oskrbe z energijo. Poleg vetrne in sončne energije je torej treba izkoristiti široko paleto nizkoogljičnih virov energije, ki z ekonomskega in okoljskega vidika sodijo v energetski sistem. Sočasno je treba uporabljati tudi daljinsko ogrevanje in toplotne črpalke. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | EESO izraža obžalovanje, da sporočilo ne omenja pomena stabilnih nizkoogljičnih virov za stabilno oskrbo z energijo. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Čeprav se EESO strinja z Evropsko komisijo glede cilja, da mora EU postati neodvisna od ruskega plina, pa opozarja, da bo zmanjšanje povpraševanja po ruskem plinu za dve tretjini do konca tega leta za evropsko gospodarstvo in družbo zelo velik izziv. To pomeni diverzifikacijo, po eni strani in predvsem kratkoročno s pomočjo utekočinjenega zemeljskega plina in biometana, po drugi pa z energijsko učinkovitostjo in širjenjem obnovljivih virov energije. Odprava odvisnosti od enega dobavitelja in enega vira energije z velikim deležem v mešanici virov EU je zapletena naloga, ki je ni mogoče opraviti čez noč. Mobilizirati je treba vse vire energije, da se izognemo izpadom električne energije in socialnim nemirom. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | EESO priznava, da bodo za zagotavljanje dostopnih cen za končne odjemalce in preprečevanje energijske revščine potrebni bodisi davčni bodisi regulativni posegi držav članic. Komisijo in Svet poziva, naj sprejmeta nadaljnje ukrepe za stabilizacijo cen v energetskem sistemu EU, ki bodo takšni, da se bo mogoče izogniti nepričakovanim in nenadnim dvigom cen. Kljub temu bi morali oblikovalci politik poskrbeti za to, da ti posegi ne bodo ovirali delovanja notranjega trga z energijo, ogrozili prizadevanj za razogljičenje in energijsko učinkovitost ali povzročili negotovosti v zvezi z naložbami v energetiki. O vseh ukrepih, tako na ravni držav članic kot na evropski ravni, bi se bilo treba podrobno posvetovati z ustreznimi deležniki, na primer socialnimi partnerji. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Mnoge naftne družbe in tudi nekateri dobavitelji energije ter trgovci imajo zaradi visokih cen energije velike dobičke. Po ocenah Mednarodne agencije za energijo bo ta „nepričakovani dobiček“ v EU v letu 2022 znašal približno 200 milijard EUR. Agencija predlaga, da se ga pobere z davki in prerazporedi v obliki finančnega nadomestila za odjemalce energije, na primer ranljiva gospodinjstva, energetsko intenzivna podjetja, kmetijstvo in gozdarstvo, ter da se ga uporabi za širjenje proizvodnje energije iz obnovljivih virov in vzpostavljanje potrebne omrežne infrastrukture. EESO poudarja, da je pri obdavčitvi tovrstnega dobička vedno potrebna previdnost, da energetskih podjetij ne bi odvrnili od naložb v nizkoogljične rešitve prav v obdobju, ko naj bi jih Evropa pospešila za uresničitev ciljev zelenega dogovora. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Vsi podporni ukrepi za blaženje krize bi morali biti začasni in dobro ciljno usmerjeni k tistim, ki so najbolj prizadeti, ne glede na to, ali gre za državljane, MSP ali energetsko intenzivno industrijo. Namesto novih instrumentov EU bi bilo treba uporabiti sredstva, ki so že na voljo, na primer iz mehanizma za okrevanje in odpornost, Sklada za pravični prehod in povečane prihodke iz sistema za trgovanje z emisijami. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Evropa v primeru popolne prekinitve ruske dobave ne bi mogla zadostiti svojemu povpraševanju po plinu pozimi v drugi polovici leta. Zato je treba razmisliti o načinih za organizacijo povpraševanja in povečanje dobave; najprej je treba poskrbeti za prvo in Mednarodna agencija za energijo je v zvezi s tem pripravila predloge, ki bi zmanjšali odvisnost EU od ruskega plina (preudarnost na področju energije, načrt organiziranega zmanjševanja bremena). Nato je treba izkoristiti vse možnosti za diverzifikacijo dobave plina z uvozom UZP (čim bolj napolniti zaloge z uvozom UZP in hkrati povečati zmogljivosti za njegov uvoz). |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Vse države članice nimajo dostopa do terminalov UZP in zaradi sedanjih razmer so potrebna izredna prizadevanja za solidarnost med njimi ter za pospešitev povezovanja prenosnih sistemov. Vse te spremembe bodo zaradi potrebnih naložb povzročile velikanske dodatne stroške. Pripraviti bi bilo treba časovni razpored za izvedbo takšnih ukrepov in naložb v praksi, za zaključek naložb v nujno infrastrukturo pa bo potrebnega nekaj časa, verjetno nekaj let. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | Poleg tega bo treba zaradi povečane uporabe energije z obnovljivih virov okrepiti infrastrukturo; naložbe na tem področju bi bilo treba bolj spodbujati in ne ovirati. Distribucijska omrežja so ključna za sprejemanje velikih količin zelene električne energije in jih je treba razširiti ter ustrezno digitalizirati. Da bi preprečili nasedle naložbe, morajo biti te naložbene odločitve dobro premišljene in primerne za prihodnost. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | Sedanji tržni pogoji ne spodbujajo skladiščenja plina poleti. EESO je zadovoljen, da Komisija skladišča plina opredeljuje kot „kritično infrastrukturo“, in izrecno podpira njen predlog o skladiščenju plina. Institucije poziva, naj:






  — | ga dopolnijo z instrumentom za kratkoročne naložbe, da bi podprle vlaganja v infrastrukturo, primerno za vodik, kot so povezovalni plinovodi in skladišča, |
| --- | --- | --- |

3.16

—

ga dopolnijo z instrumentom za kratkoročne naložbe, da bi podprle vlaganja v infrastrukturo, primerno za vodik, kot so povezovalni plinovodi in skladišča,

| — | razmislijo o uporabi skladišč plina v tretjih državah, ki mejijo na EU, tudi v Ukrajini, |
| --- | --- |

—

razmislijo o uporabi skladišč plina v tretjih državah, ki mejijo na EU, tudi v Ukrajini,

| — | pripravijo načrte za posamezne države članice ob upoštevanju velikosti skladišč, porabe v državi in zmogljivosti skladiščenja za oskrbo drugih držav v regiji, da se prepreči neenaka porazdelitev bremena na regionalni ravni, |
| --- | --- |

—

pripravijo načrte za posamezne države članice ob upoštevanju velikosti skladišč, porabe v državi in zmogljivosti skladiščenja za oskrbo drugih držav v regiji, da se prepreči neenaka porazdelitev bremena na regionalni ravni,

| — | uvedejo mehanizem zgodnjega izvajanja, ki bo nacionalnim regulativnim organom omogočil čim prejšnji začetek pripravljalnega dela za uvedbo obveznega postopka certificiranja. |
| --- | --- |

—

uvedejo mehanizem zgodnjega izvajanja, ki bo nacionalnim regulativnim organom omogočil čim prejšnji začetek pripravljalnega dela za uvedbo obveznega postopka certificiranja.

Zaradi različnih sistemov v državah članicah mora biti tudi možno, da se obveznosti glede shranjevanja plina izpolnijo z alternativnimi gorivi.

| 3.17 | EESO pozdravlja pospešitev, napovedano za vodik, in nove cilje (15 milijonov ton več do leta 2030), vendar je treba biti realističen. Potrebni sta prožnost pri uvajanju (npr. dodatnost) in pragmatičnost pri podpori (ter čim prejšnje odločitve o pomembnem projektu skupnega evropskega pomena/državni pomoči), poleg tega pa je treba odpraviti nepotrebne omejitve, ki lahko ovirajo naložbe. EESO v zvezi s tem pozdravlja napoved Komisije glede časa obdelave dokumentacije v zvezi z državno pomočjo (do poletja). |
| --- | --- |

3.17

| 3.18 | EESO ponovno opozarja, da je najpomembnejši cilj postaviti državljane v središče energetske unije (2). Vendar mora EU sprejeti konkretno zakonodajo, da bo ta koncept hitro prenesen v prakso, EU pa osvobojena odvisnosti od Rusije. Odjemalci so zaradi zapletenega dostopa do lastne proizvodnje in delitve energije iz obnovljivih virov le slabo zaščiteni pred naraščajočimi cenami energije. EESO poziva k oceni sedanjih birokratskih določb za namestitev in trženje/uporabo lastnih obnovljivih virov energije ter odpravi vseh nepotrebnih ovir, da se izkoristi celoten potencial energije, ki jo proizvedejo državljani in skupnosti, pri čemer se je treba osredotočiti na manjše obrate in prožnost. |
| --- | --- |

3.18

4.   Posebne ugotovitve

| 4.1 | EESO poziva Evropsko komisijo, naj ustanovi projektno skupino, ki bo odgovorna za stalen nadzor nad izvajanjem načrta v praksi ter oceno njegove izvedljivosti in potencialnih tveganj. Okoliščine se lahko drastično spremenijo, zato je treba cilje načrta REPowerEU iz pomembnih strateških razlogov izpolniti in jih uspešno izvesti. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Čeprav je treba takoj ukrepati, pa je ključno tudi nadaljnje vlaganje v raziskave in inovacije, pri čemer je treba upoštevati večjo potrebo po iskanju rešitev za upravljanje geoekonomskih, družbenih in okoljskih tveganj in izzivov, povezanih z energijo. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | V sporočilu REPower EU je predlagano, da se proizvodnja biometana do leta 2030 poveča na 35 milijard m3. Ta cilj je dobrodošel, vendar je zelo ambiciozen, zato EESO poziva h konkretnim ukrepom ter spodbudam za njegovo uresničevanje. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Cilj za število nameščenih toplotnih črpalk bi bilo treba podvojiti na 2 milijona toplotnih črpalk letno. To lahko privede do znatnega upada potrošnje plina za ogrevanje, in sicer za približno 35 milijard m3 do leta 2030. Preučiti bi bilo treba načine za spodbujanje hitrejšega uvajanja toplotnih črpalk, vendar je treba poskrbeti, da ne pride do težav z upravljanjem električne energije po Evropi v času največje porabe, ter razmisliti tudi o hibridnih toplotnih črpalkah. Sedanjo infrastrukturo bo treba nadgraditi s pametnimi omrežji, da bi se odzvali na večje povpraševanje po elektrifikaciji. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Za pospeševanje naložb je potrebno ugodno in zanesljivo naložbeno okolje. Predlog o pospešitvi postopkov izdajanja dovoljenj je dobrodošel, pomembno pa je, da ni ogroženo ustrezno posvetovanje z deležniki. Hkrati hitro povečanje naložb prinaša številne izzive, ki jih je prav tako treba obvladati, vključno z razpoložljivostjo usposobljene delovne sile ter potrebnega materiala in opreme. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Države članice bi bilo treba spodbuditi k opredelitvi ustreznih področij, ki so še posebej primerna za povečanje uporabe obnovljivih virov energije. Obstaja neizkoriščen potencial za sinergije med uvajanjem obnovljivih virov energije in izvajanjem drugih družbeno ter gospodarsko koristnih dejavnosti, kot je prehod degradiranih območij ali popoln izkoristek potenciala za uporabo obnovljivih virov energije v stanovanjskem in poslovnem sektorju. |
| --- | --- |

4.6

V Bruslju, 18. maja 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Mnenje EESO o cenah energije (UL C 275, 18.7.2022, str. 80).

1

(2)  UL C 220, 9.6.2021, str. 38.

2

---

| 26.8.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 323/129 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 323/129

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2017/1938 Evropskega parlamenta in Sveta o ukrepih za zagotavljanje zanesljivosti oskrbe s plinom ter Uredbe (ES) št. 715/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o pogojih za dostop do prenosnih omrežij zemeljskega plina

(COM(2022) 135 final – 2022/0090 (COD))

(2022/C 323/22)

| Glavni poročevalec: | Marcin NOWACKI |
| --- | --- |

Glavni poročevalec:

Marcin NOWACKI

| Zaprosili | Evropski parlament, 4. 4. 2022
  Svet Evropske unije, 4. 4. 2022 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 194(2) in člen 304 PDEU |
| Pristojnost | strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo |
| Datum sprejetja na plenarnem zasedanju | 18. 5. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 569 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 160/1/3 |

Zaprosili

Evropski parlament, 4. 4. 2022

Svet Evropske unije, 4. 4. 2022

Pravna podlaga

člen 194(2) in člen 304 PDEU

Pristojnost

strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo

Datum sprejetja na plenarnem zasedanju

18. 5. 2022

Plenarno zasedanje št.

569

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

160/1/3

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) obsoja neupravičeno in neizzvano rusko invazijo na Ukrajino, izraža solidarnost z ukrajinskim ljudstvom ter poziva, naj se v duhu enotnosti v tem burnem času sprejmejo odločni ukrepi na ravni EU in nacionalni ravni. Ruska agresija je sprožila svetovno geopolitično krizo, ki ima za EU eksponentno naraščajoče posledice. Zaradi odvisnosti od primarne energije iz tretjih držav sta neposredno ogroženi varnost in stabilnost EU. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESO odločno podpira predlog uredbe ter pozdravlja odločitev o uporabi hitrega postopka in hiter odziv evropskih institucij (1) (2). Dobro napolnjena skladišča plina so ključna za varno zimo 2022/2023, saj ščitijo pred cenovnimi šoki, varujejo Evropejce pred energijsko revščino in zagotavljajo konkurenčnost evropskih podjetij. EESO ugotavlja, da bi bili stroški neukrepanja v sedanjih razmerah bistveno višji od stroškov kratkoročnih ukrepov, ki jih je predvidela Komisija. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESO poziva institucije, naj uvedejo kratkoročni naložbeni instrument, s katerim se bo povečala energetska neodvisnost EU, in poudarja, da zgolj pospešitev obstoječih načrtov ne zadostuje za zagotovitev energetske varnosti v Evropi. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Sodelovanje s tretjimi državami je dopolnilni ukrep k naložbam v novo infrastrukturo, kar bo povečalo energetsko varnost Evrope. EESO poziva Svet in Parlament, naj razmislita o uporabi skladišč plina v obmejnih tretjih državah, kar bo prispevalo k zanesljivosti oskrbe, zlasti v Ukrajini. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESO podpira načrt za napolnitev skladišč plina glede na njihovo velikost, porabo v državi in zmogljivosti skladiščenja za oskrbo drugih držav v regiji, da bi preprečili neenako porazdelitev bremena na regionalni ravni. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESO ugotavlja, da bo zaradi možnosti pritožbe pred nacionalnimi sodišči trajalo več let, preden bo sprejeta končna odločitev o obveznem certificiranju upravljavcev skladišč plina. Zato priporoča uvedbo mehanizma zgodnjega izvajanja, ki bo nacionalnim regulativnim organom omogočil, da začnejo pripravljalno delo, preden bo uredba v celoti začela veljati. |
| --- | --- |

1.6

2.   Splošne ugotovitve

| 2.1 | V zadnjih mesecih „so zaradi neuravnoteženega trga plina strmo porasle cene plina“ (3). Med kurilno sezono, ki se zdaj končuje, je bila raven napolnjenosti skladišč v EU večinoma nižja od ravni iz prejšnjih let. V primerjavi z letom 2020 je razlika znašala več kot 20 odstotnih točk, v primerjavi z letom 2019 pa skoraj 30 odstotnih točk.

  Preglednica


  Primerjava ravni napolnjenosti v Evropi | 2019 | 2020 | 2021 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Februar | 51,98  % | 71,19  % | 50,85  % |
| Julij | 73,31  % | 80,71  % | 47,84  % |
| Oktober | 96,92  % | 94,62  % | 74,93  % |
| December | 94,23  % | 87,68  % | 67,21  % |

2.1

Preglednica

Primerjava ravni napolnjenosti v Evropi

2019

2020

2021

Februar

51,98  %

71,19  %

50,85  %

Julij

73,31  %

80,71  %

47,84  %

Oktober

96,92  %

94,62  %

74,93  %

December

94,23  %

87,68  %

67,21  %

Vir: Reuters (4)

| 2.2 | Skupna zmogljivost za podzemno skladiščenje v EU znaša 101,1 milijarde kubičnih metrov in je porazdeljena med 160 objektov v 18 državah članicah (5). Družba Gazprom ima v lasti približno 10 % skupne evropske zmogljivosti za podzemno skladiščenje plina (6) in vpliva na skoraj tretjino vseh skladišč plina v Nemčiji, Avstriji in na Nizozemskem (7). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Komisija je ugotovila, da je bila stopnja napolnjenosti skladišč v lasti družbe Gazprom znatno nižja od povprečja (8). V državah, kjer Gazprom ni lastnik skladišč, kot sta Francija in Italija, je bila raven skladiščenega plina oktobra 2021 skoraj normalna za tisti čas v letu. Po drugi strani je bilo po podatkih organizacije Gas Infrastructure Europe skladišče zemeljskega plina Rehden v Nemčiji, ki je v lasti Gazproma in pomeni skoraj petino skladiščne zmogljivosti te države, manj kot 10-odstotno napolnjeno, medtem ko je bilo oktobra 2019 popolnoma napolnjeno. Objekt Haidach v Avstriji, ki ga prav tako upravlja Gazprom in je eno največjih podzemnih skladišč v srednji Evropi, pa je bilo le 20-odstotno napolnjeno (9). |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Zaradi ravnanja družbe Gazprom je postalo očitno, da je evropski energetski trg morda pod neprimernim vplivom tretjih držav in da je treba proti temu odločno ukrepati. EESO zato podpira načrt, da se skladišča plina napolnijo brez ruskega plina. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Ne glede na ukrepe, predlagane v uredbi, je mogoče energetsko varnost EU izboljšati z odpravo omejitev prenosa plina in trgovanja z njim med državami članicami ter začasnim nadaljevanjem ekstrakcije iz neuporabljenih (oslabljenih) virov v EU. Energetska varnost in stabilnost cen energije v EU se lahko dodatno izboljšata s skupnimi nakupi plina. |
| --- | --- |

2.5

3.   Posebne ugotovitve

3.1   Obvezni cilji napolnjenosti in krivulja polnjenja

| 3.1.1 | EESO podpira predlog Komisije glede obveznih ciljev napolnjenosti. Ciljev iz uredbe ni mogoče označiti za pretirane. Da bi preprečili nadaljnjo rast cen energije, EESO vseeno odločno odsvetuje nadaljnje povečanje predpisanih ciljev. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | Ne glede na kakovost uredbe v praksi skupne in učinkovite politike skladiščenja plina ni mogoče izvajati brez trdnih prenosnih sistemov plina. Za dolgoročno povečanje odpornosti Evrope je bistveno vlagati v infrastrukturo, vključno z infrastrukturo, primerno za vodik, zlasti v povezovalne daljnovode in skladišča. EESO poziva institucije, naj uvedejo kratkoročni naložbeni instrument, ki bo povečal energetsko neodvisnost EU, in poudarja, da zgolj pospešitev obstoječih načrtov ne zadostuje za zagotovitev varnosti v Evropi. |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | Če država članica zaradi posebnih tehničnih značilnosti ne more doseči cilja napolnjenosti, mora o tem pred 1. novembrom obvestiti Komisijo in navesti razloge za zamudo. EESO meni, da je novembrski rok za obvestilo o zamudi prepozen, saj se kurilna sezona začne veliko prej, zamude v kateri koli državi članici pa lahko ogrozijo evropska prizadevanja in povzročijo cenovne šoke. Glede na to priporoča, naj se rok za obvestilo o zamudi prestavi najpozneje na oktober. Obenem bi bilo treba države članice spodbujati, naj obvezne cilje izpolnijo, takoj ko je to tehnično mogoče, namesto do decembra. |
| --- | --- |

3.1.3

| 3.1.4 | EESO hkrati poudarja pomen sodelovanja z Energetsko skupnostjo ter poziva Komisijo, Svet in Parlament, naj razmislijo o uporabi skladišč plina v obmejnih tretjih državah, kar bo prispevalo k zanesljivosti oskrbe, zlasti v Ukrajini. |
| --- | --- |

3.1.4

| 3.1.5 | Sodelovanje s tretjimi državami je dopolnilni ukrep k naložbam v novo infrastrukturo, da bi hitro zagotovili ustrezno raven skladiščenja plina, zato bi mu bilo treba dati prednost. |
| --- | --- |

3.1.5

3.2   Izvajanje, nadzor in izvrševanje

| 3.2.1 | EESO pozdravlja dejstvo, da uvedbo obveznih ciljev spremlja uvedba ukrepov držav članic in Komisije za učinkovito izvajanje, nadzor in izvrševanje. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | EESO hkrati ugotavlja, da ni jasno, kdo je odgovoren za neizpolnjevanje predpisanih obveznosti. Ker upravljavci skladišč plina niso neodvisni od vpliva tretjih držav, meni, da bi morale pravno breme nositi države članice. Poleg tega poziva, naj se uredba dopolni s sklopom učinkovitih sankcij, ki jih lahko Komisija naloži državam članicam, ki ne izpolnjujejo obveznosti. |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | Člen 6a(8) bi bilo treba spremeniti tako, da se doda podčrtano besedilo: „V primeru znatnega in trajnega odstopanja od krivulje polnjenja ali cilja napolnjenosti se sprejmejo naslednji ukrepi“. Pri polnjenju skladišča bi bilo treba zaradi objektivnih okoliščin ponovno preučiti namen polnjenja. Člen 6c o pravični porazdelitvi bremena bi bilo treba spremeniti v skladu z navedenim. |
| --- | --- |

3.2.3

| 3.2.4 | EESO ugotavlja, da so pristojnosti Komisije znatno razširjene, in pozitivno ocenjuje dejstvo, da je to časovno omejeno. |
| --- | --- |

3.2.4

3.3   Finančne spodbude za udeležence na trgu

EESO podpira izvzetja iz tarif za prenos na vstopnih ali izstopnih točkah skladiščenja, po drugi strani pa opozarja na naraščajočo inflacijo in morebitne učinke zagotavljanja dodatnih spodbud in državne pomoči za udeležence na trgu. Priporoča, naj se ponovno oceni uporaba obstoječih skladov EU, zlasti za nacionalne načrte za okrevanje in odpornost, da bi jih prilagodili trenutnim razmeram, tako da se bo lahko del sredstev dodelil za te namene.

3.4   Mehanizem za porazdelitev bremen

| 3.4.1 | EESO ugotavlja, da je neenaka delitev odgovornosti v zvezi s skladiščenjem zelo problematična. Poziva Komisijo, naj uredbo dopolni z načrti za posamezne države članice, v katerih se bodo upoštevale velikost skladišč, poraba v državi in zmogljivosti skladiščenja za oskrbo drugih držav v regiji, da bi preprečili neenako porazdelitev bremena, tveganja in stroškov. EESO izraža zaskrbljenost, da bi slabo usklajevanje lahko močno vplivalo na regionalni trg plina. |
| --- | --- |

3.4.1

| 3.4.2 | Pri izvajanju uredbe bi se denimo lahko uporabil regionalni pristop. Skladišče Inčukalns v Latviji bi se na primer lahko obravnavalo kot skladišče zemeljskega plina za regijo Baltskega morja in Finsko. |
| --- | --- |

3.4.2

3.5   Obvezno certificiranje operaterjev skladiščnega sistema

| 3.5.1 | EESO podpira obvezno certificiranje operaterjev skladiščnega sistema, vendar ugotavlja, da bi zaradi možnosti pritožbe proti negativni odločitvi o certificiranju trajalo več let, preden bi bila sprejeta končna odločitev o odvzemu licenc operaterjem skladišč, odvisno od hitrosti nacionalnih sodnih postopkov. Obvezno certificiranje operaterjev skladiščnega sistema je torej instrument, s katerim se energetska varnost EU ne bo izboljšala kratkoročno, ampak dolgoročno. |
| --- | --- |

3.5.1

| 3.5.2 | EESO zato priporoča uvedbo mehanizma zgodnjega izvajanja, ki bo nacionalnim regulativnim organom omogočil, da začnejo pripravljalno delo, preden bo uredba v celoti začela veljati. |
| --- | --- |

3.5.2

| 3.5.3 | Glede na navedeno EESO poziva Komisijo, naj čim prej predstavi smernice za postopke certificiranja, da bi nacionalnim regulativnim organom omogočila pravočasno oceno. Obenem poudarja, kako pomembne so smernice Komisije za skladno uporabo uredbe v državah članicah in tudi za uspeh politike za skladiščenje plina. |
| --- | --- |

3.5.3

V Bruslju, 18. maja 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  https://www.europarl.europa.eu/news/en/press-room/20220405IPR26703/meps-back-urgency-procedure-to-refill-gas-reserves-before-next-winter.

1

(2)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/sl/QANDA_22_1937.

2

(3)  Obrazložitveni memorandum k predlogu uredbe.

3

(4)  https://www.reuters.com/business/energy/europe-would-struggle-refill-gas-storage-without-russian-supplies-2022-03-30/

4

(5)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/sl/QANDA_22_1937

5

(6)  https://www.martenscentre.eu/blog/how-gazprom-manipulated-the-eu-gas-market/

6

(7)  https://www.ft.com/content/576a96f7-e41d-4068-a61b-f74f2b2d3b81

7

(8)  https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/E-9-2021-004781-ASW_EN.html

8

(9)  https://www.ft.com/content/576a96f7-e41d-4068-a61b-f74f2b2d3b81

9

---

| 26.8.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 323/133 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 323/133

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2016/1628 glede podaljšanja pooblastila Komisije za sprejemanje delegiranih aktov

(COM(2022) 113 final – 2022/0080 (COD))

(2022/C 323/23)

| Zaprosili | Svet Evropske unije, 24. 3. 2022
  Evropski parlament, 23. 3. 2022 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 18. 5. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 569 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 199/2/1 |

Zaprosili

Svet Evropske unije, 24. 3. 2022

Evropski parlament, 23. 3. 2022

Pravna podlaga

člen 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

18. 5. 2022

Plenarno zasedanje št.

569

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

199/2/1

Odbor se v celoti strinja z vsebino predloga, poleg tega je to vprašanje že obravnaval v mnenju INT/763 (1), sprejetem 18. februarja 2015, zato je na 569. plenarnem zasedanju 18. in 19. maja 2022 (seja z dne 18. maja 2022) s 199 glasovi za, 2 glasovoma proti in 1 vzdržanim glasom sklenil o tem predlogu podati pozitivno mnenje in zavzeti enako stališče kot v navedenem mnenju.

V Bruslju, 18. maja 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  UL C 251, 31.07.2015, str.31

1

---

| 26.8.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 323/134 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 323/134

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1303/2013 in Uredbe (EU) št. 223/2014 v zvezi z večjim predhodnim financiranjem iz virov REACT-EU

(COM(2022) 145 final – 2022/0096 (COD))

Spremenjeni predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1303/2013 in Uredbe (EU) št. 223/2014 v zvezi z večjim predhodnim financiranjem iz virov REACT-EU

(COM(2022) 162 final – 2022/0096 (COD))

(2022/C 323/24)

| Zaprosili | Svet Evropske unije, 25. 3. 2022 in 4. 4. 2022
  Evropski parlament, 4. 4. 2022 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | tretji odstavek člena 175 ter člena 177 in 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 18. 5. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 569 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 179/0/4 |

Zaprosili

Svet Evropske unije, 25. 3. 2022 in 4. 4. 2022

Evropski parlament, 4. 4. 2022

Pravna podlaga

tretji odstavek člena 175 ter člena 177 in 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

18. 5. 2022

Plenarno zasedanje št.

569

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

179/0/4

Odbor se strinja z vsebino obeh predlogov uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1303/2013 in Uredbe (EU) št. 223/2014 v zvezi z večjim predhodnim financiranjem iz virov REACT-EU in nima nobenih pripomb, zato je na 569. plenarnem zasedanju 18. in 19. maja 2022 (seja z dne 18. maja) s 179 glasovi za in 4 vzdržanimi glasovi sklenil o tem predlogu podati pozitivno mnenje.

V Bruslju, 18. maja 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

| 26.8.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 323/135 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 323/135

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi in popravku Uredbe (EU) št. 508/2014 v zvezi s posebnimi ukrepi za ublažitev posledic vojaške agresije Rusije proti Ukrajini za ribolovne dejavnosti in omilitev učinkov motenj na trgu, ki jih je povzročila navedena vojaška agresija, na dobavno verigo ribiških proizvodov in proizvodov iz akvakulture

(COM(2022) 179 final – 2022/0118 (COD))

(2022/C 323/25)

| Zaprosili | Svet, 25. 4. 2022
  Evropski parlament, 2. 5. 2022 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | Člen 43(2) ter člena 175 in 304 PDEU |
| Pristojnost | strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje |
| Datum sprejetja na plenarnem zasedanju | 18. 5. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 569 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 188/2/2 |

Zaprosili

Svet, 25. 4. 2022

Evropski parlament, 2. 5. 2022

Pravna podlaga

Člen 43(2) ter člena 175 in 304 PDEU

Pristojnost

strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje

Datum sprejetja na plenarnem zasedanju

18. 5. 2022

Plenarno zasedanje št.

569

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

188/2/2

Zaradi kratkih rokov in nujnosti pobude Evropske komisije je Odbor na 569. plenarnem zasedanju 18. in 19. maja 2022 (seja z dne 18. maja) s 188 glasovi za, 2 glasovoma proti in 2 vzdržanima glasovoma sklenil, da ne bo pripravil vsebinskega mnenja, temveč bo predlog uradno potrdil.

V Bruslju, 18. maja 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---